recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
שגיאות פרמטריות בתבנית:תרכובת   
פרמטרים [ שם בשפת המקור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

המבנה הכימי של פסוראלן
**פסוראלן** (באנגלית: **Psoralen**) הוא תרכובת הבסיס היסודית, במשפחה של תרכובת כימיקל אורגני טבעי, בשם פוראנוקומרין (Furocoumarin). הוא מקורב מבנית לקומרין (Coumarin) על ידי הוספת טבעת פוראן (Furan), ועשוי להיחשב לנגזרת של אומבליפרון (Umbelliferone).

פסוראלן הוא מוטגן, רעלן פוטוטוקסי ופוטוקרצינוגני שפוגע בדנ"א וברקמות ועלול לגרום לבני אדם האוכלים אותו רגישות קיצונית לאור השמש. הוא מצוי באופן טבעי בזרעיו של צמח השרעול, וכמו כן בתאנים, בסלרי, בפטרוזיליה, בצמח הזנטוקסילום, בצמח האנג'ליקה הסינית ובתפוז ברגמוט (זן הדרי שאינו משווק למאכל, אך נמצא בתה מסוג ארל גריי). כמו כן נעשה שימוש נרחב בפסוראלן ב-PUVA, שהיא שיטת טיפול למחלות עור ויטיליגו, פסוריאזיס, אקזמה, בהרת ולימפומת עור של תאי T.

השימוש בפסוראלן צריך להיעשות בזהירות, מאחר שפורוקומרינים (אנ') רבים הם רעילים ביותר עבור בעלי חיים. אחדים מהפורוקומרינים נמצאים אף בשימוש בנחלים באינדונזיה לצורך לכידת דגים.

שימושים
-------

שימוש חשוב בפסוראלן הוא ב-PUVA, טיפול לבעיות עור, כגון ויטיליגו פסוריאזיס (בהרת), פסוריאזיס ואקזמה. הפסוראלן מגביר את רגישות העור לאור אולטרה סגול, ומאפשר קבלת אדמומיות בעור (החיונית לתהליך הריפוי) גם באור UVA. UVA לבדו ללא פסורלן לא גורם לאדמומיות בעור גם בעוצמות גבוהות, אך יחד עם הפסוראלן כאשר העור נחשף ל UVA הוא כן מקבל אדמומיות.

הפסוראלן נמרח תחילה על העור או נבלע דרך הפה, כדי להפוך את העור לרגיש יותר לאור, ולאחר מכן העור נחשף לקרינה על סגולה מטווח UVA. טיפול ה-PUVA הוא בעל יעילות קלינית גבוהה, אך תופעת הלוואי שלו היא הזדקנות העור וסיכון מוגבר לסרטן העור .
פסוראלן גם הומלץ לטיפול באלופציה (אובדן שיער חלקי) וגם בטיפול אפרזיס, שַם הפסוראלן נמהל עם תאי הדם הלבנים שהוצאו, לפני החשיפה לקרינת העל סגולה.

הפסוראלן הוא מוטגן, ולשם כך נעשה בו שימוש במחקרים בביולוגיה מולקולרית. פסוראלן המוחדר לתא, תוך חשיפה לאור על סגול (קרינת UVA) יכול לגרום לנזק חמור ל-DNA, עד כדי אפופטוזה (השמדה עצמית מבוקרת של התא).
על אף תכונת הפוטוקרצינוגניות של הפסוראלן, נעשה בו שימוש בתור חומר משזף, בתוך תכשירי קרם הגנה מפני השמש, עד לשנת 1996 בה נאסר החומר לשימוש (כ-15 שנה לאחר שתכונת הפוטוקרצינוגניות של הפסוראלן הייתה ידועה).
פסוראלן נמצא בשימוש בתכשירי האצת שיזוף, אך על המשתמשים בהם להיות מודעים לכך שפסוראלן מגביר את רגישות העור לקרינת השמש. אנשים בעלי עור בהיר נמצאים בסיכון פי 4 לחלות במלנומה, מאשר בעלי עור כהה, כאשר המינון גבוה מידי וגורם לכוויה בעור.

הפסוראלן התגלה במצרים העתיקה וככל הנראה נעשה בו שימוש רפואי במצרים העתיקה.

לקריאה נוספת
------------

* ד"ר שרון מועלם, **דווקא החלשים שורדים**, אריה ניר, 2009.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פסוראלן** בוויקישיתוף
* PNAS

הערות שוליים
------------

1. ↑  קומרינים
2. ↑  Severe Phototoxic Burn Following Celery Ingestion Arch Dermatol. 1990;126(10):1334-1336.
3. ↑  Momtaz K, Fitzpatrick TB (1998) The benefits and risks of long-term PUVA photochemotherapy. Dermatol Clin 16: 227−234
4. ↑  M. J. Ashwood-Smith; G. A. Poulton; M. Barker; M. Mildenberger E 1980
5. ↑  Zajdela F, Bisagni E
6. ↑  M. J. Ashwood-Smith; G. A. Poulton; M. Barker; M. Mildenberger E
**דפנה בן תור** (נולדה ב-18 בדצמבר 1947) היא ארכאולוגית, היסטוריונית ואגיפטולוגית ישראלית.

ביוגרפיה
--------

נולדה בירושלים. בשנת 1971 קיבלה בוגר (B.A) בארכאולוגיה ובהיסטוריה של עם ישראל מהאוניברסיטה העברית בירושלים. בשנים 1976–1981 שימשה עוזרת לאוצר במחלקה לתרבויות שכנות במוזיאון ישראל.

ב-1982–1991 הייתה אוצרת-משנה במחלקה לארכאולוגיה של מצרים במוזיאון ישראל ומשנת 1992 ועד 2016 שימשה אוצרת אותה מחלקה במוזיאון.

בשנת 1994 קיבלה תואר מוסמך (M.A) באגיפטולוגיה מהאוניברסיטה העברית.

בשנת 2006 קיבלה תואר דוקטור (Ph.D) באגיפטולוגיה מהאוניברסיטה העברית. עבודת התזה שלה עסקה ביחסי מצרים וארץ ישראל בתקופת הביניים השנייה (1550-1700 לפנה"ס בקירוב) על פי חרפושיות מצריות וכנעניות בנות התקופה.

נישאה לאמנון בן-תור, שהיה חופר תל חצור ופרופסור לארכאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים.

בשנים 1997–1998 וכן ב-2001 הייתה עמית מחקר במחלקה לאמנות מצרית במוזיאון המטרופוליטן בניו יורק.

משנת 1993 עוסקת במחקר על קשרי מצרים וכנען בעיקר על סמך חרפושיות שנמצאו בשני האזורים.

פרשה לגמלאות באפריל 2016.

תערוכות שפרסמה
--------------

* 1994 - מצרים, מעבר לנהר, מוזיאון רוקפלר, ירושלים, עם דפדפת נלווית.
* 1989 - החרפושית, ראי לתרבות מצרים הקדומה, מוזיאון ישראל, ירושלים, עם קטלוג נלווה.
* 1997 - המצרים הקדמונים בני האלמוות: אמנות מצרים עתיקה מאוסף אברהם גוטרמן, מוזיאון ישראל, ירושלים, עם קטלוג נלווה.
* 2000 - מוצג מיוחד: חיות מקודשות במצרים הקדומה, מוזיאון ישראל, ירושלים, עם חוברת נלווית.
* 2001 - מוצג מיוחד: במחיצת האלים: פסלים פרטיים במקדשים מצריים, עם חוברת נלווית.
* 2005 - מוצג מיוחד: פסל זוגי ממוזיאון המטרופוליטן במסגרת חגיגות ה 40 למוזיאון ישראל, עם דפדפת נלווית.
* 2016 - פרעה בכנען, הסיפור שלא סופר, מוזיאון ישראל, ירושלים, עם קטלוג נלווה.
**ליאם רורי דלאפ** (באנגלית: **Liam Rory Delap;** נולד ב־8 בפברואר 2003) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת החלוץ בהאל סיטי.

קריירה
------

דלאפ החל את דרכו באקדמיה של דרבי קאונטי, אבל הועבר למנצ'סטר סיטי בשנת 2019. הוא הבריק באקדמיות הנוער ואף זומן לנבחרות הצעירות אנגליה. ב-24 בספטמבר 2020, רשם את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במשחק מול בורנמות' בגביע הפוטבול ליג, שבו הבקיע את שערו הראשון. דלאפ גם שיחק במשחקי הליגה ובליגת האלופות, אבל לא היה בהרכב למשחק הגמר של גביע הפוטבול ליג, שמנצ'סטר סיטי זכתה בו. בעונת 2021/2022, הוא חתם חוזה חדש לשלוש שנים, אבל סבל מפציעה ברגל שלו. הוא החמיץ את המשחקים הראשונים של העונה בליגת האלופות, בליגה האנגלית ובגביע הפוטבול ליג, שבו הפסידה מנצ'סטר סיטי 0–1 ללסטר סיטי. לאחר שחתם חוזה חדש עד 2026, דלאפ חזר לשחק בחודש פברואר 2022, והשתתף עם המועדון בכל המסגרות. באוגוסט 2022, הוא הושאל לסטוק סיטי, שבמהלך ההשאלה הוא כבש שלושה שערים ב-23 משחקים. בינואר 2023, הוא חזר למנצ'סטר סיטי, אך מיד הושאל שוב לפרסטון נורת' אנד. ביולי 2023, הוא המשיך את מסע ההשאלות שלו והושאל להאל סיטי.

חיים אישיים
-----------

ליאם דלאפ, הוא בנו של שחקן העבר רורי דלאפ *(אנ'),* רורי דלאפ הוא כדורגלן עבר ששיחק בעמדת הקישור במספר קבוצות באנגליה ובין השאר שיחק בנבחרת אירלנד, כיום הוא עוזר המאמן של רובי קין במכבי תל אביב.

קישורים חיצוניים
----------------

* ליאם דלאפ, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  תקציר המשחק בין מנצ'סטר סיטי לבורנמות', באתר BBC
2. ↑  Liam Delap signs new long term Man City contract as club weighs up loan offers, manchestereveningnews
**דפיגמנטציה** (באנגלית: **Depigmentation)** היא הבהרת העור או אובדן פיגמנט. דפיגמנטציה של העור יכולה להיגרם ממספר מצבים מקומיים וסיסטמיים. אובדן הפיגמנט יכול להיות חלקי (פגיעה בעור) או מלא (נגרם על ידי ויטיליגו). זה יכול להיות זמני (פטרת השמש) או קבוע (לבקנות).

טיפולים
-------

לרוב, דפיגמנטציה של העור קשורה לאנשים שנולדו עם ויטיליגו, אשר מייצר אזורים שונים של עור בהיר וכהה. מונובנזון גורם גם לדפיגמנטציה של העור. יותר ויותר אנשים שאינם סובלים מוויטיליגו מתנסים בריכוזים נמוכים של קרמים מונובנזון בתקווה להבהיר את גוון העור שלהם באופן שווה. שיטה חלופית להבהרה היא שימוש בכימיקל מקווינול לאורך זמן ממושך. גם מונובנזון וגם מקווינול מייצרים הלבנת עור דרמטית, אך מגיבים בצורה שונה מאוד. המקווינול מותיר את העור במראה חיוור במיוחד. עם זאת, שיזוף עדיין אפשרי. חשוב לשים לב שהעור לא יחזור לצבעו המקורי לאחר הפסקת הטיפול במקווינול. אין להשתמש במקווינול על ידי אנשים שאלרגיים למרכיב כלשהו במקווינול; אנשים בהריון; אנשים שיש להם אקזמה, עור מגורה או דלקתי, אנשים שיש להם מספר מוגבר של תאי דם לבנים או אנשים שרגישים לאור השמש או שחייבים להיות בחוץ לפרקי זמן ממושכים.

שימושים
-------

המקווינול משמש באירופה בריכוזים הנעים בין 2–20 אחוזים ומאושר במדינות רבות לטיפול בלנטיגין סולארי. מונובנזון המיושם באופן מקומי מסיר לחלוטין את הפיגמנט בטווח הארוך ויש להקפיד על בטיחות שמש נמרצת לכל החיים כדי למנוע כוויות קשות מהשמש ומלנומה. אנשים המשתמשים במונובנזון מבלי שעברו ויטיליגו בעבר עושים זאת מכיוון שמוצרים סטנדרטיים המכילים הידרוקינון או חומרי הבהרה אחרים אינם יעילים לעור שלהם ובשל המחיר וחוזק החומר הפעיל. עם זאת, מונובנזון אינו מומלץ למחלות עור מלבד ויטיליגו.

עבור נגעים פיגמנטיים עקשניים ניתן להשתמש בלייזר אודם ב-Q, קריותרפיה או פילינג Trichloroacetic acid כדי להבטיח שהעור יישאר נטול פיגמנטים.

ראו גם
------

* הלבנת עור (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  צבע עור
2. ↑  "Depigmentation of Skin: Check Your Symptoms and Signs".
3. ↑  "Mequinol/tretinoin: Indications, Side Effects, Warnings - Drugs.com".
4. ↑  "Top 20 Skin Whitening Agents > Mequinol". *www.skinwhiteningscience.com*.

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: ph214372

 |
**QuantumScape** היא חברה אמריקאית, העוסקת במחקר אודות סוללות ליתיום מתכתיות מוצקות למכוניות חשמליות. מטה החברה נמצא בסן חוזה, קליפורניה והיא מעסיקה כ-200 עובדים (נכון ל 2019). בין המשקיעים נמנים ביל גייטס ופולקסווגן.

היסטוריה
--------

QuantumScape הוקמה בשנת 2010 על ידי ג'אגדיפ סינג, טים הולמה ופרופסור פריץ פרינץ מאוניברסיטת סטנפורד. בשנת 2012, החלה לעבוד עם יצרנית הרכב הגרמנית פולקסווגן. בשנת 2018 השקיעה פולקסווגן 100 מיליון דולר בחברה והפכה לבעלת המניות הגדולה ביותר. באותה שנה הודיעו פולקסווגן ו-QuantumScape על הקמת פרויקט ייצור משותף להכנה לייצור המוני של סוללות מצב מוצק. ביוני 2020 השקיעה פולקסווגן 200 מיליון דולר נוספים בחברה.

ב-3 בספטמבר 2020, QuantumScape הודיעה על מיזוג עם חברת הרכישות המיוחדת Kensington Capital Acquisition. כתוצאה מהמיזוג, QuantumScape הייתה אמורה לקבל מימון של מיליארד דולר, כולל מימון מפולקסווגן ורשות ההשקעות של קטר. במקביל, מניות החברה נרשמו בבורסת ניו יורק בסמל QS. העסקה הושלמה בנובמבר 2020 וגייסה הון לייצור הסוללות בסדרה.

ב-15 באפריל 2021 הודיעה קרן הגידור סקורפיון קפיטל על מעמדה הקצר במניה, והאשימה את החברה בהיותה תוכנית "Pump and Dump".

הערות שוליים
------------

1. ↑  Philipp K (2020-09-04). "VW-Partner QuantumScape geht an die US-Börse" (בגרמנית).
2. ↑  Wayland, Michael (2020-09-03). "Bill Gates-backed vehicle battery supplier to go public through SPAC deal". *CNBC* (באנגלית). נבדק ב-2020-09-09.
3. ↑  "Our team is redefining the frontier of battery technology" (באנגלית אמריקאית).
4. ↑  "QuantumScape Corp".
5. 1 2  Wayland, Michael (2020-09-03). "Bill Gates-backed vehicle battery supplier to go public through SPAC deal". *CNBC* (באנגלית). נבדק ב-2020-09-09.
6. ↑  Philipp K (2020-09-04). "VW-Partner QuantumScape geht an die US-Börse" (בגרמנית).
7. ↑  Ambrogio Visconti. "QuantumScape's Merger With Kensington Capital Acquisition Corp – Global Legal Chronicle" (באנגלית אמריקאית).
8. ↑  Lenihan, Rob. "QuantumScape Falls on Scorpion Capital Short Report". *TheStreet* (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2021-04-15.
**שארל פלומיה** (בצרפתית: **Charles Plumier**;‏ 20 באפריל 1646 – 20 בדצמבר 1704) היה בוטנאי ומגלה ארצות צרפתי, הנודע בעיקר בשל חקר צמחיית מרכז אמריקה. גילויו אוגדו בספר 'Nova Plantarum Americanarum Genera' ('סוגי צמחים אמריקאיים חדשים') שפורסם בשנים 1703–1704. הוא מונה להיות הבוטנאי המלכותי של לואי הארבעה עשר, מלך צרפת. על שמו נקרא הסוג פלומריה, השייך למשפחת ההרדופיים.

קורות חייו
----------

פלומיה נולד במרסיי שבצרפת. בגיל 16 הצטרף למסדר הקתולי מינים (Minim). בצעירותו, הקדיש את חייו לחקר המתמטיקה והפיזיקה, וקנה לו שם כשרטט וצייר מעולה.

לאחר מכן, נשלח למנזר הצרפתי טריניטה דאי מונטי (Trinità dei Monti) ברומא, שם למד בוטניקה מידי הבוטנאי פאולו בוקון. לאחר שחזר לצרפת, הוא העמיק בלימוד התחום, תחת הבוטנאי ז'וזף פיטון דה טורנפור, והצטרף למסעות החקר שלו.

פלומיה הרבה לחקור את חופי פרובאנס ולנגדוק. עבודתו העצמאית החלה בשנת 1689, כאשר הצטוות לבקשת המלך לואי הארבעה עשר, מלך צרפת לאספן ז'וזף דונאט סוריאן למסע חקר לאיים האנטילים שבמרכז אמריקה, ושימש כמאייר וסופר של המשלחת. בעקבות הצלחת המסע, שתועד בספר 'תיאור הצמחים של אמריקה' (Description des Plantes d'Amérique) שפורסם בשנת 1693, מונה פלומיה לבוטנאי המלכותי של לואי הארבעה עשר.

פריחת הפלומריה, סוג ממשפחת ההרדופיים שנקרא על שמו של שארל פלומיה
פלומיה ערך שני מסעות נוספים לאיים האנטילים. בעת שהותו שם, הוא נעזר בבוטנאי הדומיניקני ז'אן-בטיסט לבה (Jean-Baptiste Labat). הם אספו חומר בהיקף עצום ורב ערך, שתועד בחיבור 'Nova Plantarum Americanarum Genera' ('סוגי צמחים אמריקאיים חדשים').

מותו
----

בשנת 1704 יצא פלומיה למסעו הרביעי; מטרתו הייתה מציאת עץ הקינה, שנודעו לו סגולות רפואיות רבות, בפרו שבאמריקה הלטינית. אך הוא חלה בדלקת האדר עוד בתחילת המסע, בשהותו בספרד, ובסופו של דבר מת סמוך לעיר קדיס שבאנדלוסיה.

במותו הותיר אחריו כרכים רבים של כתבים, תיאורים בוטניים וכ-6,000 איורים של צמחים ובעלי חיים, בעיקר ציפורים ודגים. חלקים מאלו פורסמו לאחר מכן על ידי הבוטנאי הרמן בוהרב.

הישגיו המדעיים
--------------

פלומיה היה מוערך ביותר בקרב הבוטנאים בני דורו, הערכה שאותה ביטאו ז'וזף פיטון דה טורנפור וקארולוס ליניאוס בקריאת הסוג פלומריה, המוכר גם בשם העממי 'פיטנה', על שמו. בין שאר תגליותיו, הייתה כנימת קוצ'יניל, כנימת מגן שבאמצעותה הופק צבען אדום על ידי הילידים במרכז אמריקה. חומר זה נסחר בהיקף רחב באותה תקופה. כמו כן הוא תיאר לראשונה את הסוג פוקסיה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שארל פלומיה** בוויקישיתוף
* צפייה מלאה בספרו של פלומיה, 'Description des plantes de l'Amerique'
* צפייה מלאה בספרו של פלומיה, ' Traité des fougèresde l'Amérique'

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX1744404
* BnF: cb12560169s (data)
* Botanist: Plum.
* DSI: 1822
* GND: 100259022
* ICCU: UBOV374910
* ISNI: 0000 0000 6300 6849
* LCCN: n86805166
* NKC: mzk2009511588
* NTA: 183682505
* SUDOC: 034897976
* VcBA: 495/243966
* VIAF: 66581862
* WorldCat: lccn-n86805166

 |
**סוזן קוליס**, באנגלית: **Susan Collis** (נולדה ב-1956) היא אמנית בריטית הפועלת בהקני, לונדון. היא ידועה ביצירת חפצים יומיומיים במראה רגיל מחומרים יקרי ערך. בגישה שלה לפיסול, קוליס מצליחה לרומם את היומיומי, לנצל טכניקות מלאכה מסורתיות ולעודד את הצופים להסתכל מקרוב יותר.

ביוגרפיה
--------

קוליס נולדה באדינבורו, סקוטלנד. היא למדה פיסול, בבית הספר לאמנות של צ'לסי, לונדון ותואר שני מהקולג' המלכותי לאמנות בשנת 2002.

### יצירה

מיצג הסולם בגלריה.
קוליס משתמשת במגוון טכניקות ואסטרטגיות כדי לחקור סוגיות הנוגעות לפרשנות, מלאכה, ערך ועבודה. חפצים יומיומיים מוצגים חרוטים, ומוכתמים בסימני עבודה, בלאי. במבט ראשון נראה שהסימנים הם תוצאה של מקריות בשימוש רגיל, ונראים חסרי משמעות ואינם ראויים לבדיקה.

קוליס מתעניינת בשינוי התפיסה המתרחש עם הגילוי שהם, למעשה, מעשים זהירים, מכוונים, וכי החומרים המשמשים מוערכים באופן מסורתי בשל תכונותיהם הפיננסיות או הדקורטיביות.

סולם עץ ישן, המכוסה בטפטופי צבע משנים של שימוש, עבר טרנספורמציה על ידי שיבוץ בו של יהלומים, פנינים, אופלים וחומרים יקרים אחרים. דלי שתופס טפטוף מתקרת הגלריה עשוי להיות לא תוצאה של הזנחה, אלא של הקמה מורכבת של משאבות, מיכלי מים וקירות מזויפים כדי ליצור באופן מלאכותי את המיצג.

בדרך כלל היצירות שלה כרוכות בכמות גדולה של עבודה נסתרת כדי ליצור אובייקט שעלול בקלות להיעלם בסביבה, אך הוא שופע ערך, בין אם זה חומרי או רעיוני. חלק גדול מהעבודה של קוליס יכול להיעלם מעיניהם של הצופים וההימור החזותי הזה מביא לתמורה רעיונית אפשרית שמעניקה חקירה מתואמת של הצופה. 

עבודותיה של קוליס הוצגו במקומות כברמינגהם, מרכז ווקר לאמנות במיניאפוליס, גלריית האמנות של קרייסטצ'רץ' בניו זילנד, מוזיאון מסצ'וסטס לאמנות עכשווית, אוסף זבלודוביץ' ומוזיאון ישראל בירושלים.

קוליס זכתה בפרס איגוד המלט הבריטי בשנת 2001, בפרס לאמנות מודרנית של "פיצה אקספרס", בשנת 2002.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Out of the Ordinary: Spectacular Craft, Victoria and Albert Museum, archived from the original on 4 August 2012
2. ↑  "Susan Collis - Seventeen". Seventeen.
3. ↑  "Engineer - Part Two, Susan Collis", Art Daily, 7 October 2003.
4. ↑  Lucinda Holmes (November 2007) "Susan Collis: Out of the ordinary", a-n.co.uk

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 140505857
* RKD: 414028
* SUDOC: 243009305
* VIAF: 107196206
* WorldCat: viaf-107196206

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"סוזן קוליס"**.
**ספר היראה** הוא אחד מספרי המוסר החשובים של רבי יונה גירונדי בעל הספר "שערי תשובה", אשר ספריו התפשטו בכל תפוצות ישראל.

על הספר
-------

"ספר היראה" הוא ספר קצר יחסית, ולכן אינו מחולק לפרקים. הוא סוקר את מאורעות יומו של היהודי, החל מ"הקיצו משנתו" עד בשכבו על מיטתו בלילה. בסוף הספר מביא גם מעט עניינים על השבת ועל מועדי ישראל. לרוב, הבית יוסף והב"ח מציינים את דברי רבינו יונה (בעיקר מספר זה עקב היותו עוסק בענייני אורח חיים) ב"ספר היראה" כמקור לפסקיו של רבי יעקב ב"ר אשר בספרו ה"טור", וכן הגר"א בביאורו לשו"ע מציין הרבה את דברי רבינו בספר היראה כמקור לפסקי השולחן ערוך. למעשה, ספר היראה הוא יישומו המעשי של הספר "שערי תשובה".

שם הספר וחשיבותו
----------------

רבינו יונה קורא לספרו בשם "ספר היראה" להורות על חשיבותה של היראה בכל סדר יומו ובאורח חייו של היהודי. אף על פי שהיראה היא מצווה אחת ממצוות התורה, כדברי הפס' (דברים פרק י' פסוק כ"ב): "וְעַתָּה יִשְׂרָאֵל מָה ה' אֱלֹהֶיךָ שֹׁאֵל מֵעִמָּךְ כִּי אִם **לְיִרְאָה אֶת ה' אֱ-לֹקיךָ** לָלֶכֶת בְּכָל דְּרָכָיו וּלְאַהֲבָה אֹתוֹ וְלַעֲבֹד אֶת ה' אֱ-לֹהֶיךָ בְּכָל לְבָבְךָ וּבְכָל נַפְשֶׁךָ", רצה רבינו יונה להדגיש חשיבותה של היראה שתכלית כל המצוות היא להגיע אל הנקודה הפנימית של היראה וכל מעשיו של האדם צריך שיהיו מכוונים למטרה זו. וכן כותב רבינו יונה עצמו בספרו המפורסם "שערי תשובה" (שער ג', אות ז'): 

> 
> "ידוע תדע כי יראת ה' היא יסוד המצוות שנא' (דברים פ"י פס' כ"ב): ועתה ישראל מה ד' אלוקיך שואל מעמך כי אם ליראה את ה' אלוקיך, ובזה ירצה ה' את ברואיו, כמו שנאמר: רוצה ה' את יראיו."
> 
> 
> 
>

הוצאות
------

לרוב מופיע ספר היראה בסוף הספר שערי תשובה (עקב היותו כמעין יישומו המעשי של הס' שערי תשובה). לכן היו בו הוצאות רבות מאז נכתב.

ראו גם
------

* יונה גירונדי
* שערי תשובה
* מסילת ישרים

לקריאה נוספת
------------

* הרב בנימין יהושע זילבר, **ספר היראה עם ביאור מקור ברוך**, בני ברק תשכ"ט

קישורים חיצוניים
----------------

* "ספר היראה" באתר ספריית דעת,
* "ספר היראה" באתר hebrewbooks

הערות שוליים
------------

1. ↑  כלשונו בתחילת הספר
2. ↑  ע' בספר החינוך מצווה תל"ב
3. ↑  כדברי הקדמת פירוש מקור היראה לספר היראה
4. ↑  עיין בדברי הרמב"ם בפ"ב מהל' יסודי התורה ה"א וב', ובדברי הפירוש שם

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007414527005171

 |
**תסמונת זלווגר** היא הפרעה מולדת נדירה המאופיינת בהפחתה או היעדר של פרוקסיזומים תפקודיים בתאים של אדם. היא אחת ממשפחת הפרעות הנקראות הפרעות בספקטרום זלווגר שהן לויקודיסטרופיות. תסמונת זלווגר נקראת על שמו של הנס זלווגר (1909–1990), רופא ילדים שווייצרי-אמריקאי, פרופסור לרפואת ילדים וגנטיקה באוניברסיטת איווה שחקר הפרעה זו.

תסמונת זלווגר קשורה לפגיעה בהתפתחות מערכת העצבים. לחולים בתסמונת זלווגר תהיה פגיעה בייצור המיאלין במערכת העצבים המרכזית (CNS). מיאלין הוא קריטי לתפקודים תקינים של מערכת העצבים המרכזית, ובהקשר זה משמש לבידוד סיבי עצב במוח. מטופלים יכולים גם להראות ניוון חושי-עצבי לאחר התפתחות שמוביל לאובדן מתקדם של שמיעה וראייה.

גורם
----

תסמונת זלווגר היא הפרעה אוטוזומלית רצסיבית הנגרמת על ידי מוטציות בגנים המקודדים לפרוקסינים, חלבונים הדרושים להרכבה תקינה של פרוקסיסומים. כמעט בכל המקרים, לחולים יש מוטציות שמבטלות או מפחיתות מאוד את הפעילות של העותקים האימהיים והאבהיים של אחד מהגנים "PEX".

טיפול
-----

נכון להיום, לא ידועה תרופה לתסמונת זלווגר, ואין טיפול מוגדר למחלה. יש להישמר מפני זיהומים כדי למנוע סיבוכים כגון דלקת ריאות ומצוקה נשימתית, אך הטיפול ברובו הוא סימפטומטי ותומך. חולים בדרך כלל אינם שורדים מעבר לגיל שנה.

קישורים חיצוניים
----------------

* תסמונת זלווגר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Steinberg, S.; Dodt, G.; Raymond, G.; Braverman, N.; Moser, A.; Moser, H. (2006). "Peroxisome biogenesis disorders". *Biochimica et Biophysica Acta (BBA) - Molecular Cell Research*. **1763** (12): 1733–48. doi:10.1016/j.bbamcr.2006.09.010. PMID 17055079free`{{cite journal}}`: תחזוקה - ציטוט: postscript (link)

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**ארתור, נסיך ויילס** (באנגלית: **Arthur, Prince of Wales**;‏ 19 או 20 בספטמבר 1486 - 2 באפריל 1502) היה בנו הבכור של המלך הנרי השביעי ושל רעייתו, המלכה אליזבת מיורק (בתו של אדוארד הרביעי), ויורש העצר של אנגליה. ארתור מת לפני שירש את כס המלוכה, ולאחר מות אביו, המלך, ירש אותו אחיו הצעיר הנרי, שהפך להנרי השמיני. כבר מלידה נשא בתואר דוכס קורנוול. ב-29 בנובמבר 1489 קיבל גם את התארים נסיך ויילס ורוזן צ'סטר.

ארתור נולד בווינצ'סטר. לכך חשיבות רבה, שכן במסגרת מאמציו לחזק את הלגיטימציה לטענה שלו לכתר אנגליה, הנרי השביעי טען כי הוא צאצא של קדוולדר ושל מלכי בריטניה הקדומים. וינצ'סטר זוהתה כמיקומה של קמלוט. אביו גם קרא לו ארתור על שמו של המלך ארתור האגדי. ארתור הוטבל לנצרות בקתדרלת וינצ'סטר והוכרז באותו אירוע כאביר במסדר האמבט. סנדקיו היו תומאס סטנלי, רוזן דרבי, וויליאם פיצלאן, רוזן ארונדל וג'ון דה ויר, רוזן אוקספורד. סבתו, אליזבת וודוויל, ודודתו, ססילי מיורק, שימשו אף הן כסנדקיות והחזיקו אותו במהלך הטקס. לא ברור אם היה תינוק בריא: חלק מבני התקופה מתארים אותו כ"מלא חיים ומרץ" ופרנסיס בייקון כותב כי ארתור "נולד בחודש השמיני" אך היה חזק וכשיר. ישנם היסטוריונים הטוענים כי הוא היה חלש במהלך כל חייו, ובריאות רעועה זו הובילה גם למותו.

בגיל שנתיים שודך לנישואין עם הנסיכה הספרדית קתרין מאראגון. הם נישאו בנובמבר 1501 ועברו לטירת לדלו בגבול אנגליה-ויילס. כבר בחודש אפריל שלאחר נישואיהם הוא נפטר מקדחת. אלמנתו נישאה לאחיו, הנרי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארתור, נסיך ויילס** בוויקישיתוף
* ארתור, נסיך ויילס, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

| נסיכי ויילס שלא עלו למלוכה |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| הנסיך אדוארד (1343-1376) • הנסיך ריצ'רד • הנסיך אדוארד • הנסיך אדוארד • הנסיך ארתור (1498-1502) • הנסיך הנרי פרדריק (1603-1612) • הנסיך ג'יימס (1688-1689) • הנסיך פרדריק (1727-1751) |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007526430205171
* GND: 119048914
* ISNI: 0000 0000 9385 3424
* LCCN: n91059567
* NTA: 329228803
* SUDOC: 144585901
* VIAF: 137959871
* WorldCat: lccn-n91059567

 |
**פסל אלינור ריגבי** הוא פסל הניצב ברחוב סטנלי שבעיר ליברפול שבאנגליה. הפסל עוצב ונוצר על ידי הזמר והפסל טומי סטיל והוא מבוסס על הדמות המתוארת בשירה של להקת הביטלס, אלינור ריגבי, שנכתב על ידי לנון-מקרטני.

היסטוריה
--------

בשנת 1981, כאשר קיים טומי סטיל הופעה בליברפול, הוא הציע למועצת העיר ליברפול ליצור פסל כהוקרה ללהקת הביטלס. הסכום שאותו דרש עבור הפסל היה 3 פני, כרמז לשם המופע שלו "Half a Sixpence". המועצה קיבלה את ההצעה, מתוך כוונה שהפסל ימשוך אליו תיירים, והקצתה 4,000 ליש"ט למימון העלות. עבודת הפיסול ארכה תשעה חודשים וב-3 בדצמבר 1982 הוסר הלוט מעל הפסל על ידי סטיל.

תיאור
-----

הפסל כולל דמות עשויה ארד הישובה על ספסל מאבן. גובהו של הפסל הוא 128 ס"מ, רוחבו 120 ס"מ ועומקו 96 ס"מ. הפסל מתאר אישה היושבת עם תיק יד על ברכיה, שקית קניות מפלסטיק מימינה ועותק של העיתון "ליברפול אקו" (Liverpool Echo) משמאלה. משקית הקניות מבצבץ בקבוק חלב ועל גבי העיתון ציפור דרור ופיסת לחם. האישה מביטה על הציפור.

על גבי הקיר שמאחורי הדמות קבועה טבלה ועליה הכיתוב:

> 
> **אלינור ריגבי   
>  מוקדש ל"כל האנשים הבודדים..."**   
>  פסל זה נוצר ונתרם לעיר ליברפול   
>  על ידי טומי סטיל כהוקרה ללהקת הביטלס.   
>  עבודת היציקה מומנה על ידי העיתון ליברפול אקו.   
>  דצמבר 1982
> 
> 
> 
>

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פסל אלינור ריגבי** בוויקישיתוף
* The Eleanor Rigby Statue. - Rockmine
הכתובת
**כתובת מצודת רבת עמון** היא כתובת עמונית, שנמצאה בשימוש משני במבנה במצודת רבת עמון. בכתובת שמונה שורות, מתוכן ניתן לקרוא שבע. על פי הפענוח, הכתובת מתוארכת בין אמצע המאה ה־9 לפנה"ס לתחילת המאה ה־8 לפנה"ס. נושאה הוא מלך עמון, שמלכם האל מצווה עליו לבנות "מבואות־סובבות", כלומר סובב – מדרגות או שיפוע המקיפים את המזבח, ומבטיח לו להכחיד (להכניע ולהשמיד) את אויביו ולהשליט צדק. הכתובת שמורה כיום במוזיאון לארכאולוגיה של ירדן, המוזיאון הלאומי לארכאולוגיה ברבת עמון.

הכתובת
------

הכתובת ידועה בסימון KAI 307. כל x בתעתיק מסמל אות שאינה ברורה.

> 
>  ]לכמ.בנה.לכ.מבאת.סבבת[  
> 
>  ].ככל.מסבב.עלכ.מתימתנ[  
> 
>   ]כחד.אכחדמ.וכל.מערב[  
> 
>  ]ובכל.סדרתילננצדק[  
> 
> ]ל.תדלת.בדלת.בטנכרה[  
> 
>  ]נה.תשתע.בבנ.אלמ.[  
> 
>       ]ושxxה. ונxxxx[  
> 
>     ].xשלמ.לכ.ושל[
> 
> 
> 
> 

תעתיק הכתובת עם השלמות על פי שמואל אחיטוב (הניקוד לא משקף את ההגייה המקורית אלא נועד להקל על הקורא המקורב לעברית המקראית):

> 
> וַיֹאמֶר לִי מִ]לְכֹּם בְּנֵה לְךָ מְבֹאֹת סֹבְבֹת[  
> 
>                ] כִּכָל מְסֹבֵב עֲלֵךָ מֹת יְמֻתֻן[  
> 
>              ]כַּחֵד אַכְחִדֵם וְכָל מַעֲרִב[  
> 
>                ]וּבְכֹל סְדֵרֹת יִלֹנֵן צֶדֶק[  
> 
>          תִנְעַ]ל תַּדֶלֶת בְּדֶלֶת בֶּטֶן כרה[  
> 
>                 הִ]נֵה תִּשְׁתַּע בְּבֵן אֵלִם [  
> 
>                        ]  ?  ?  ?  ? [  
> 
>                         ] שָׁלֹם לְךָ וְשָׁלֹ[ם לְבֵיתְךָ
> 
> 
> 
>

ראו גם
------

* כתובות עמוניות
* כתובת בקבוק תל סיראן
* רשימת כתובות כנעניות וארמיות

לקריאה נוספת
------------

* שמואל אחיטוב, **הכתב והמכתב**, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 349–350
* שמואל אחיטוב, ‏שתי כתובות עמוניות, **קתדרה** 4, יולי 1977

קישורים חיצוניים
----------------

* The Amman Citadel Inscription (כולל ביבליוגרפיה)

הערות שוליים
------------

1. ↑  שמואל אחיטוב, ‏שתי כתובות עמוניות, **קתדרה** 4, יולי 1977
**רן דברת** (נולד ב־6 בספטמבר 1974) הוא תסריטאי, מחזאי וסופר ישראלי.

ביוגרפיה
--------

דברת, הוא בוגר המחלקה לתקשורת חזותית בבצלאל ובית הספר למחזאות של סדנאות הבמה. עבד כקופירייטר באדלר חומסקי & ורשבסקי וכפרילנסר.

דברת יצר סדרות טלוויזיה קומיות רבות שחלקן משודרות עד היום ובהן תוכנית המערכונים קצרים ששודרו ברשת, לה פמילייה לערוץ 10 בכיכובם של מריאנו אידלמן ורותם אבוהב, לערוץ הילדים מריו, והקלמרים.
למחוץ לחוק ששודרה בקומדי סנטרל ובנות הזהב.

דברת השתתף בכתיבת לתוכניות טלוויזיה רבות. ב-2001 כתב לתוכנית הבידור חלומות בהקיציס ששודרה בערוץ 2, לתוכנית ההמשך החטא ועונשו, ולפיני הגדול. ב-2004 הצטרף לצוות הכותבים בעונה הראשונה של ארץ נהדרת, ב-2008 יצר וכתב את הקומדיה גומרות הולכות ותוכנית המערכונים הישראלים של מה קשור, שאותה כתב לצד יגאל שפירא, אורי כץ וחן אביגדורי. כתב לשבוע סוף החדש, הספסל האחורי וקצר משפחתי ששודרו ברשת.
כתב גם למלון של פיני, כתב לחנה לסלאו את מופע הבידור "לסלאו לא נחה", ולליטל שוורץ את מופע הסטנד-אפ.

ב-2019, יצר וכתב את הסדרה אבא משתדל של טל פרידמן לצד עודד דוידוף, וכותב למועדון לילה בקשת 12, זהו זה! ולקובי וליטל. 
דברת כתב את התסריט לסרט "נווה ברושים" שמביים שי קפון, קיבל מימון מקרן רבינוביץ ונמצא בשלבי צילום.

נוסף לפעילותו בטלוויזיה ובקולנוע, ב-2016, יצא לאור הרומן שחיבר, "חזקים ברוסיה" בהוצאת אחוזת בית. חיבר כתבות הומוריסטיות למגזין בלייזר.

ב-2020 עלה המחזה "לא משלנו" שבוים על ידי רועי שגב לתיאטרון באר שבע.

ב-2022 כתב את המחזה ״עד לבית״ בתיאטרון רמלה.

חיים אישיים
-----------

רן נשוי ואב לשניים.

קישורים חיצוניים
----------------

* רן דברת, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* רן דברת, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* רן דברת, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* רן דברת
* עמרי חורש, טל פרידמן אמר לי: תזכור ממה אנשים צוחקים, באתר ynet, 22 במאי 2016
* איילת קליין כהן, הסופר רן דברת מראיין את גיבור חזקים ברוסיה, באתר nrg‏, 24 ביוני 2016

הערות שוליים
------------

1. ↑  נירית אנדרמן, קרן רבינוביץ תשקיע 4 מיליון שקל בשני סרטים ישראליים, באתר הארץ, 15 בדצמבר 2015
2. ↑  דוד רוזנטל‏, "לא נעים מת מזמן", אמר כוכב ההצגה. "מת? מי מת?", ענה חברו. ואנו התכווצנו במבוכה, באתר וואלה!‏, 12 בפברואר 2020
3. ↑  יוספה קמחי, ‏אצלכם בבית: הצגה חדשה בשיתוף הקהל בבתים ברמלה, באתר מעריב אונליין, 28 בדצמבר 2022
פירוש נוסף ערך זה עוסק ביחידת אנרגיה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו קוונטום (פירושונים).
בפיזיקה, **קוונטום** (ברבים: קוונטה) הוא הכמות המינימלית של ישות פיזיקלית כלשהי באינטראקציה. ביסודו של המונח עומד הרעיון שגודל פיזיקלי (לדוגמה אנרגיה, תנע, וכו') עשוי לקבל את ערכו רק מתוך קבוצה בת מנייה של ערכים. הנחה זו נקראת "הנחת הקוונטיזציה", ואומרים אז שהגודל **מקוונטט**.

לדוגמה, פוטון הוא קוונטום בודד של אור, ומתייחסים אליו כמנת אור בדידה. כמו כן, האנרגיה של אלקטרון שקשור לאטום היא מקוונטטת, מה שגורם ליציבות האטום. 

רעיון הקווינטוט מהווה אחד הבסיסים של מכניקת הקוונטים הנקראת על שמו, ונדרשת על מנת לתאר את העולם בקני מידה קטנים מאוד (קנה מידה של חלקיקים).

גילוי
-----

רעיון הקוונטיזציה של קרינה הוצע על ידי מקס פלאנק בשנת 1900. פלאנק חקר את קרינתם של גופים שחורים. באמצעות ההנחה שהאנרגיה יכולה להיבלע או להיפלט רק כמנות קטנות ובדידות (שלהן קרא "אלמנטי אנרגיה") מצא פלאנק הסבר שלם לפליטת האנרגיה (ושינוי הצבע) של גופים כאשר מחממים אותם. ממצאיו של פלאנק נקראו חוק פלאנק על שמו, ובפרט, נקרא על שמו קבוע פלאנק, שפלאנק חזה את קיומו, ואף מדד את ערכו. על תאוריה זו קיבל פלאנק פרס נובל בשנת 1918.

במאמרו משנת 1902, חקר פיליפ לנארד את תכונותיהן של הקרניים הקתודיות, והסביר כמה מהתופעות שהקרניים מפגינות בעזרת הטענה שהן מורכבות מ"קוונטה של חשמל" (שייקראו לימים אלקטרונים).

בשנת 1905, בתגובה לעבודתם של פלאנק ושל לנארד, הציע אלברט איינשטיין שקרינה מורכבת מסכום של מנות בדידות, שלהן הוא קרא "קוונטה של אור" (בגרמנית, "Lichtquant").

אטימולוגיה ושימוש
-----------------

המילה קוונטום מגיעה מהמילה הלטינית **quantus**, שמשמעה היא "כמה". במאמרו של לנארד, הוא השתמש במילה **קוונטה** (כקיצור של "קוונטה של חשמל"), ונתן קרדיט להרמן פון הלמהולץ על השימוש במילה בתחום החשמל. עם זאת, השימוש במילה קדם לכך, למשל בביטוי "Quantum Satis" (הכמות הדרושה).. כמו כן, יוליוס פון מאייר השתמש במילה "קוונטום" במכתב שכתב ב-1841, אגב ניסוח של החוק הראשון של התרמודינמיקה. בעבודותיו, השתמש מקס פלאנק במילה קוונטה כדי לתאר קוונטה של חומר וחשמל, גז וחום.

ראו גם
------

* אטום
* חלקיק יסודי
* גרביטון
* פוטון
* פונון
* מכניקת הקוונטים

קישורים חיצוניים
----------------

* קוונטום, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Wiener, N. (1966). Differential Space, Quantum Systems, and Prediction. Cambridge: The Massachusetts Institute of Technology Press
2. ↑  Max Planck (1901). "Ueber das Gesetz der Energieverteilung im Normalspectrum ("על חוק חלוקת האנרגיה בספקטרום הנורמלי")
3. ↑  E. Cobham Brewer 1810–1897. Dictionary of Phrase and Fable. 1898.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4176603-9
* NDL: 00569863

 |
**עֵלִי איתן** (ארנסט איזן; 1908 – 18 בנובמבר 1993) היה בלשן ישראלי שעסק בשפות שמיות והיסטוריון, פרופסור ללשון עברית באוניברסיטת תל אביב, חבר ועד הלשון העברית והאקדמיה ללשון העברית, ועורך "לשוננו לעם".

תולדותיו
--------

עלי איתן נולד במינכן שבגרמניה בשם ארנסט איזן ליעקב ושרה איזן. למד באוניברסיטאות לייפציג, מינכן ווינה. את תואר הדוקטור קיבל מאוניברסיטת לייפציג על מחקרו "התרגום והפירוש הערבי של סעדיה גאון לתהלים".

בשנת 1934 עלה לארץ ישראל, ושימש מורה לעברית ולערבית בבתי ספר תיכוניים. בשנת 1945 התמנה למזכיר המדעי של ועד הלשון העברית בלשכת תל אביב, ולאחר שהוקמה האקדמיה ללשון העברית המשיך לשמש בתפקידו עד לפרישתו. כמזכיר מדעי ערך כמה ממילוני האקדמיה ללשון העברית. במשך שנים רבות שימש יושב ראש ועד המינוח של האקדמיה ללשון העברית. במקביל שימש עורך "לשוננו לעם", ואף פרסם בו מאמרים רבים; כמו כן פרסם מאמרים ב"לשוננו", ב"תרביץ" ובכתבי עת בלשניים מרחבי העולם.

בשנת 1962 החל ללמד בחוג ללשון עברית של אוניברסיטת תל אביב, ובשנת 1971 התמנה לפרופסור. 

התגורר ברמת גן, ובה נפטר בשנת ה'תשנ"ד (נובמבר 1993). נקבר בבית העלמין הדרום.
הותיר בת אחת - עדנה גיטה (נפטרה בכ"ב סיוון תשפ"א) ושלושה נכדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* עלי איתן באתר האקדמיה ללשון העברית
* מידע על עלי איתן בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית
* עלי איתן, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ernst Eisen, **Sa'adja Al-fajjumi's Arabische Übersetzung und Erklärung der Psalmen**, Leipzig: Druck von Albert Teicher, 1934
2. ↑  עלי איתן באתר GRAVEZ.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007404542305171
* VIAF: 72156675129333580009
* WorldCat (עם VIAF): 72156675129333580009

 |
מועין אלאעסם (בערבית: **معين الاعسم**; נולד ב-1991) הוא זמר בדואי-ישראלי, מכונה "מלך הדאחיה".

ביוגרפיה
--------

אלאעסם גדל בתל שבע. כזמר הפך לפופולרי בקרב האוכלוסייה הבדואית והערבית בכלל בישראל וברשות הפלסטינית, כשהוא מתמחה בתחום הדאחיה, שירה וריקוד בדואי מסורתי.

בשנת 2021 עוכב לתשאול על ידי השב"כ, לאחר שהביע בשירו תמיכה בחמאס במהלך מבצע שומר החומות. וגם תמך בהמהומות בישראל באותה תקופה וגם במהומות בנגב (ינואר 2022) בנובמבר 2021 נעצר ונפתחה בעניינו חקירת מס בחשד להעלמת מס בשווי מיליוני ש"ח, וכן חקירה בחשד להתחזות כנכה מאז 2010, וכן בגין עבירות המעלות חשד לקבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות ותחבולה.

קישורים חיצוניים
----------------

* מועין אלאעסם באתר Youtube
* מועין אלאעסם באתר טיקטוק
* סוהא עראף, "תירה בו, תפוצץ לו את המוח": המוזיקה שכובשת את הנוער הפלסטיני בישראל, אתר שיחה מקומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  דור מאיר מועלם, ‏"מלך הדחייה" של טיקטוק בישראל תושאל על ידי השב"כ ושוחרר, באתר ‏מאקו‏, 26 במאי 2021
2. ↑  נפתחה חקירת מס: 100 אלף ש"ח במזומן אותרו בביתו של זמר מוכר מהדרום, מעריב, 17 בנובמבר 2021
3. ↑  רשות המיסים והמשטרה עצרו את "מלך הדחייה" מהטיקטוק, מאקו, 17 בנובמבר 2021
4. ↑  "מלך הדחייה" של המגזר הבדואי חשוד בעבירות מס, ישראל היום, 17 בנובמבר 2021
שילוט לאורך הדרך
סימון דרך
**הדרך הליקית** (טורקית: **Likya yolu**) היא נתיב הליכה ארוך המשתרע לאורך 509 ק"מ בליקיה שבמרכז הריביירה הטורקית, והמוביל לאורך חופי הים התיכון, מפטהייה לאנטליה. הדרך הליקית שנחנכה ב-1999 היא נתיב ההליכה הארוך והמסומן הראשון במדינה. היא תוצר של עבודת מחקר, הכנה ושכנוע של קייט קלואו (Cate Clow), אזרחית בריטית המתגוררת באנטליה אשר נתפסה לרעיון. קלואו ממשיכה ומתחזקת את הנתיב ומדריכה קבוצות מטיילים לאורכו.

הדרך הליקית משולטת בשלטים בצבעי ירוק-צהוב ומסומנת בפסים בצבעי אדום-לבן. נתיב ההליכה מקביל לחוף וסמוך אליו למעט במספר מקומות בהם הוא עובר במרחק של למעלה מעשרה ק"מ ממנו. הדרך עוברת בדרך כלל בגובה של עד מספר מאות מטרים מעל פני הים, למעט בשלושה מקומות בהם היא מטפסת לגובה של 1,000 ויותר - סמוך לקאש, בין מירה לפיניקה ובעלייה להר אולימפוס הטורקי (Tahtalı Dağı) המתנשא מעל לעיירה קֶמֶר לגובה של 2,366 מטר. הדרך הליקית נחשבת לנתיב בינוני עד קשה וחלקה המערבי הסמוך לאנטליה נחשב לקשה יותר. ניתן ללכת לכל אורכה של הדרך הליקית ב-25 עד 30 ימי הליכה, אך ניתן גם לשלב מספר קטעי הליכה בני יום או מספר ימים.

החל משנת 2010 במסלול נערך אולטרה מרתון שאורכו 220–240 ק"מ והוא נמשך שישה ימים. תחילת המסלול בכפר אולודניז וסיומו באנטליה.

### אקלים

הדרך הליקית מתאפיינת באקלים ים תיכוני עם קיץ חם ויבש, וחורף מתון עם כמות משקעים שנתית נמוכה. עונת הטיולים ארוכה; עם זאת, הזמן הטוב ביותר הוא עונת האביב, כאשר הגבעות עדיין מכוסות שלג והנוף מכוסה בפרחים. גם החודשים אוקטובר ונובמבר, כאשר החום והלחות יורדים בהדרגה מתאימים מאוד להליכה במסלול. בגבהים גבוהים יותר ובפסגות ההרים מזג האוויר אינו יציב וניתן לחוות ביום אחד מזג אוויר המשלב את כל ארבע העונות. החורף מועד לגשמים, וכן שלגים בגבהים מעל 1,500 מ' (4,900 רגל).

ראו גם
------

* ליקיה
* שביל פאולוס הקדוש

לקריאה נוספת
------------

* מדריך The Lycian way, Kate Clow

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הדרך הליקית** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של הדרך הליקית בארכיון האינטרנט
* אתר מידע נוסף עם תמונות
* שבילים בטורקיה מידע כללי על השביל בעברית
* טרוול - טיולי שטח גאוגרפים - חברה ישראלית המארגנת טרקים לאורך הדרך הליקית
* אמנון כפיר, ‏הדרך הליקית – מסלול לחופי הריביירה הטורקית, באתר GoTravel

הערות שוליים
------------

1. ↑  [ Likya Yolu yürüyüşü – Dünyanın en güzel yürüyüş rotası
הדרך הליקית - מסלול ההליכה היפה בעולם], באתר momomdo, ‏2019-01-04 (בטורקית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 233909783
* WorldCat (עם VIAF): 233909783

 |
**שמואל (שמוליק) קינן** (נולד ב־ 14 בינואר 1955) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף. שירת כקצין קשר ותקשוב ראשי בשנים 2005–2008.

ביוגרפיה
--------

שמואל קינן נולד בפתח תקווה. בוגר בית הספר "עמל" בפתח תקווה. בשנת 1973 התגייס לצה"ל. קורס האלחוט בו למד פוזר במלחמת יום הכיפורים והוא שירת כאלחוטן ביחידת הקישור לאו"ם בסיני. בשנת 1974 סיים קורס קציני קשר. שירת כקצין קשר בגדוד שריון וכסגן קצין קשר בחטיבה 460. בשנת 1977 השתחרר מצה"ל. שירת במילואים כקצין קשר בחפ"ק אוגדה 90 בקרבות בבקעת הלבנון במלחמת שלום הגליל ועלה לדרגת רב-סרן. בשנת 1989 חזר לשירות קבע. בשנת 1990 עלה לדרגת סא"ל ושירת כסגן מפקד בה"ד 7 ובמקביל כקצין הקשר של אוגדה 366. בשנת 1994 מונה למפקד גדוד הקשר
של פיקוד המרכז. בשנת 1996 מונה לקצין הקשר של אוגדה 162. בשנת 1999 עלה לדרגת אל"ם ושירת כמפקד קשר ואלקטרוניקה פיקודי (מקשא"פ) מרכז ומפקד בה"ד 7.

לאחר לימודים במכללה לביטחון לאומי מונה בספטמבר 2005 מונה לקצין תקשוב ראשי, ושירת בתפקיד זה עד אוגוסט 2008.

לאחר שחרורו מצה"ל ניהל את בית הספר התיכון "אהל שם" ברמת גן ואת גימנסיה הרצוג בחולון.
בעל תואר ראשון ותואר שני במדעי המדינה מאוניברסיטת חיפה, ותואר מוסמך במינהל עסקים מאוניברסיטת תל אביב.

קישורים חיצוניים
----------------

* דניאל רוזן, תא"ל שמואל קינן – המפקד השבעה ־עשר של חיל הקשר והתקשוב, מפקד החיל במלחמת לבנון השנייה, באתר העמותה להנצחת חללי חיל הקשר והתקשוב, יוני 2020

הערות שוליים
------------

1. ↑  תולדות בית הספר, באתר "אהל שם"

|  קצין קשר ותקשוב ראשי  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| יעקב ינאי • יצחק אלמוג • אריאל עמיעד • ישעיהו לביא • זלמן שלו • משה גדרון • שלמה ענבר • ישראל זמיר • צבי אמיד • מוטי בר דגן • בני מידן • שלמה וקס • אביהו דיסטלמן • הרצל הלאלי • משה מרקוביץ • ארנון זו-ארץ • שמואל קינן • נחום בסלו • אייל זלינגר • נתנאל כהן • יריב ניר • יוסי כראדי |

 |
**ג'ון וילסון** (באנגלית: **John Wilson**; נולד ב-7 באוקטובר 1986) הוא יוצר סרטים תיעודיים אמריקאי.

ביוגרפיה
--------

וילסון נולד ברובע קווינס שבניו יורק סיטי וגדל בלונג איילנד. הוא החל להתעניין בסרטים ובקולנוע כנער כשאביו נתן לו מצלמת וידאו.

בעת לימודיו באוניברסיטת בינגהמטון, הוא יצר סרט תיעודי קצר על קהילה בעלת פטיש לבלונים.

בשנת 2008, לאחר סיום לימודיו - וילסון עבד אצל חוקר פרטי. היא ציין כי החוויה השפיעה על העניין שלו באנשים ומקומות בחיי היום-יום.

בשנת 2015, וילסון הצטרף לסיבוב הופעות של דייוויד ביירן, על מנת ליצור סרט תיעודי על ההופעות שלו. שנה לאחר מכן, אתר Vimeo ביקש מוילסון ליצור סרט תיעודי רשמי על פסטיבל הסרטים סאנדנס. הסרט תפס את תשומת לבו של הקומיקאי נייתן פילדר והשניים החלו לעבוד יחדיו בשנת 2018.

באוקטובר 2020 עלתה הסדרה המדריך לחיים בניו יורק ב-HBO. בדצמבר 2021 הודיעה רשת HBO כי הסדרה תחודש לעונה נוספת, שתעלה בשנת 2021.

קישורים חיצוניים
----------------

* ג'ון וילסון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  *Twenty Five New Faces of Independent Film: John Wilson*, נבדק ב-2020-11-28
2. ↑  *How to With John Wilson*, נבדק ב-2020-11-24
3. ↑  "John Wilson". *Talkhouse*.
4. ↑  "Temporary Color" – via IMDb.
5. 1 2  Pemberton, Nathan Taylor (2020-10-23). "John Wilson Reveals the Absurd Poetry of New York". *The New York Times* (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2020-11-24.
6. ↑  Porter, Rick. "'How To With John Wilson' Renewed for Second Season on HBO". *The Hollywood Reporter*. נבדק ב-9 בדצמבר 2020. `{{cite web}}`:  (עזרה)
**ביטרפלד-וולפן** (בגרמנית: **Bitterfeld-Wolfen**) היא עיר במחוז אנהלט-ביטרפלד שבמדינת סקסוניה-אנהלט שבגרמניה. העיר שוכנת בחלקה הדרום-מזרחי של המדינה, ממערב לנהר המולדה (Mulde), באזור שמאופיין בעיקר בתעשייה כבדה ובכריית ליגניט (פחם חום). העיר נוסדה ב-1 ביולי 2007 כתוצאה מאיחודן של הערים **ביטרפלד** ו**וולפן** ושל הרשויות המקומיות של גרפין (Greppin), הולצוייסיג (Holzweißig), ותלהיים (Thalheim).

גאוגרפיה
--------

ביטרפלד-וולפן שוכנת במרחק של 25 ק"מ מצפון-מזרח להאלה וכ-35 ק"מ מצפון ללייפציג. ממזרח לעיר משתרע אגם מולדשטאו (Muldestausee), מדרום אגם גויצ'שה (Goitzsche).

היסטוריה
--------

ביטרפלד-וולפן נוסדה ב-1 ביולי 2007 כתוצאה מאיחודן של הערים ביטרפלד ווולפן ושל הרשויות המקומיות של גרפין (Greppin), הולצוייסיג (Holzweißig), ותלהיים (Thalheim).

### ביטרפלד

ביטרפלד נוסדה כמושבה של מהגרים פלמים ב-1153. ב-1476 נכבשה העיר על ידי הדוכס של מייסן ומכאן והלאה השתייכה לסקסוניה, עד לסיפוחה לפרוסיה ב-1815.

בשנת 1900 הייתה ביטרפלד לצומת רכבות חשוב בין לייפציג, האלה וברלין. אוכלוסיית העיר מנתה אז כמעט 12,000 תושבים. מפעלי התעשייה של העיר ייצרו צינורות, חומרי איטום ומכונות. כמו כן פעלו בעיר מנסרות עצים. בסביבת העיר פעלו מכרות פחם. הודות למיקומה הנוח הייתה העיר מקום מגורים מועדף לאנשי עסקים מלייפציג ומהאלה.

בתקופת שלטון גרמניה המזרחית הייתה העיר ידועה לשמצה בשל המפעלים הכימיים שלה שגרמו לזיהום סביבתי חמור, אפילו במונחים מזרח-גרמניים.

במאה ה-21 ביטרפלד היא עדיין עיר תעשייתית ומארחת מדי שנה פסטיבל של מוזיקת מטאל קיצוני. מכרה הפחם הפתוח לשעבר שנמצא מדרום-מזרח לעיר הוא מקור בלתי נדלה למאובנים ולענבר.

### וולפן

וולפן מוזכרת לראשונה במסמך משנת 1400 כפייף בשם Wulffen. ב-1846 התגלו במקום מרבצי ליגניט והחלה הכרייה שלו. בהמשך הפך המקום למרכז לתעשייה הכימית של גרמניה.

בראשית שנות השלושים של המאה ה-20 יוצרו בוולפן לוחות צילום על ידי חברת אגפא וב-1936 פיתחה החברה בעיר את סרט הצילום הצבעוני אגפא-קולור. במהלך מלחמת העולם השנייה אולצו מאות גברים, נשים וילדים מארצות הכבושות על ידי גרמניה הנאצית לעבוד במפעלי אי גה פארבן. לאחר המלחמה נשאר השם המסחרי של אגפא נחלתם של המפעלים של החברה בגרמניה המערבית ומוצרי המפעל בוולפן נקראו ORWO, שהיה המותג היחידי של גרמניה המזרחית ששווק ברחבי העולם. בשנות השלטון של גרמניה המזרחית נעשתה וולפן לעיר שינה עבור האנשים שעבדו בביטרפלד, במפעלים התעשייתיים של וולפן ובמכרות הליגניט.

לאחר איחוד גרמניה סבל כל האזור מקשיים כלכליים ומבריחת אוכלוסייה. בעיית האבטלה הפכה להיות חמורה ביותר. כתוצאה מכך קטנה אוכלוסיית העיר בכמחצית. מאז שנות התשעים השתפר המצב בעקבות השקעות של חברות גדולות.

ערים תאומות
-----------

* פוליןפולין קאמיינה גורה, פולין
* גרמניהגרמניה מארל, גרמניה
* גרמניהגרמניה וויטן, גרמניה
* צרפתצרפת ווירזון, צרפת
* צרפתצרפת וילאפונטיין, צרפת
* בלארוסבלארוס דזיארז'ינסק, בלארוס

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ביטרפלד-וולפן** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ביטרפלד-וולפן (בגרמנית)
* ביטרפלד-וולפן, ברשת החברתית פייסבוק

* ביטרפלד-וולפן, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 7640701-9
* MusicBrainz: 7eb23e3e-fc0a-4201-a39c-2bdc5a48236c
* NKC: ge132345
* VIAF: 243905084
* WorldCat: viaf-243905084

 |
**בית הכנסת צרי גלעד** הנקרא על מה ששאל הנביא בפסוק "הצרי אין בגלעד" (צרי הוא בושם האפרסמון, כלומר "בושם הגלעד") משמש את הקהילה היהודית האורתודקסית בלבוב, אוקראינה.

היסטוריה
--------

בית הכנסת צרי גלעד ובית הכנסת חדשים הם שני בתי הכנסת היהודים היחידים בלבוב ששרדו את מלחמת העולם השנייה, מתוך המוני בתי כנסת לפני הכיבוש הנאצי.

בית הכנסת נבנה בשנת 1925, והוא תוכנן על ידי אלברט קורנבלוט בסגנון הבארוקי הבנייה מומנה על ידי קרן הדקה של יהודי "צרי גלעד" ותוכננה להכיל 384 מתפללים.

הבניין הצליח לשרוד את המלחמה מאחר שהנאצים השתמשו בה כאורווה לסוסים. לאחר שנת 1945, תחת המשטר הסובייטי, בית הכנסת שימש כמחסן. בשנת 1989 הבניין הוחזר לקהילה היהודית. הבניין שופץ בין השנים 1995 ל-1997, ובין השנים 1999 ל-2000. בשנים 2004–2005, ביוזמת הארגון "HGSS Friends of Lviv" (ארגון צדקה המזוהה עם בית הכנסת של פרבר המפסטד בלונדון), ובמימון ניכר ממשפחת רוהר מניו יורק ומיאמי, היא עברה שיפוץ פנים גדול בהנחיית האדריכל אהרון אוסטרייכר. במקביל שוחזרו היצירות המרהיבות על הקירות והתקרות. ציורי קיר אלה של בית הכנסת הם מהציורים הבודדים ששרדו בבית הכנסת באוקראינה.

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית הכנסת צרי גלעד** בוויקישיתוף
* בית הכנסת צרי גלעד, לבוב
* ידידי עמותת לבוב, לונדון, בריטניה
* **בית הכנסת של פרבר המפסטד גארדן** בלונדון תומך בבית הכנסת צרי גלעד בלבוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  העיתון "נייער מארגן", לבוב, 16-08-1937,מס' 180
2. ↑  ספר ירמיהו ח, כב
3. ↑  הגלעד מוזכר בספר ירמיהו (ח כב, ומו יא) כמקום גידולו של הצרי
4. ↑   History of the building; further information. Retrieved May 22,2018
**אגנס ג'בט טירופ** (באנגלית: **Agnes Jebet Tirop**;‏ 23 באוקטובר 1995 – 12 באוקטובר 2021) הייתה אתלטית קנייתית. פעמיים ברציפות זוכת מדליית ארד באליפות העולם (לונדון 2017 ודוחה 2019) בריצת 10000 מטר, רביעית במשחקים האולימפיים (טוקיו 2020) בריצת 5000 מטר ושיאנית העולם בריצת 10 ק"מ (כביש) בריצת נשים בלבד.

מותה
----

טירופ נמצאה ללא רוח חיים בביתה באיטן שבקניה ב-12 באוקטובר 2021, כשעל גופה פצעי דקירה. לפי ההודעה הראשונית של איגוד האתלטיקה הקנייתי, טירופ נדקרה לכאורה על-ידי בעלה, אך טענה זו לא אושרה על-ידי המשטרה.

תארים והישגים
-------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

הישגים
------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

שיאים אישיים
------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אגנס טירופ** בוויקישיתוף
* אגנס טירופ, ברשת החברתית אינסטגרם
* אגנס טירופ, באתר olympedia.org
* אגנס טירופ, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
* אגנס טירופ, באתר ליגת היהלום
* אגנס טירופ, באתר Track and Field (נשים)

הערות שוליים
------------

1. ↑  AK CONDOLES WITH FAMILY AND FRIENDS OF AGNES JEBET TIROP באתר איגוד האתלטיקה הקנייתי, 13 באוקטובר 2021 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1243128445
* World Athletics: 274527
* VIAF: 2892163464546005680004
* WorldCat (עם VIAF): 2892163464546005680004

 |
**קפטן פלאנט** (אנגלית: **Captain Planet and the Planeteers**) היא סדרת אנימציה אשר נוצרה כדי לקדם את נושאי איכות הסביבה. הסדרה בת 113 פרקים הופקה לטלוויזיה בתחילה בין השנים 1990 ל-1993 על ידי TBS Productions ו- DiC ולאחר מכן בין השנים 1993 ל-1996 על ידי Hanna-Barbera. בישראל הסדרה שודרה לראשונה בערוץ הראשון בשנות התשעים. הסדרה עוסקת גם בנושאים פחות פופולרים בתוכניות ילדים כגון איידס וגזענות.

עלילה
-----

גאיה, אלת האדמה, מתעוררת מתרדמת ארוכה כתוצאה מהפעילות האנושית ההורסת את כוכב הלכת. מתוך ההבנה שהנזק כבר נרחב, יוצרת גאיה חמש טבעות קסם, לכל אחת מהן הכוח לשלוט ביסוד מסוים של הטבע. גאיה שולחת את הטבעות לחמישה בני נוער מרחבי כדור הארץ: קוואמי (מיבשת אפריקה) עם כוח האדמה, ווילר (מאמריקה הצפונית) עם כוח האש, לינקה (מאירופה) עם כוח הרוח, ג'י (מאסיה) עם כוח המים ומאטי (דרום אמריקה) עם כוח הלב.

חמשת בני הנוער הללו מכונים "הפלאנטירס" והם קיבלו על עצמם את המשימה להגן על כדור הארץ מאסונות אקולוגים. בעזרת החזיונות של גאיה, החבורה מסוגלת לדעת היכן עומד להתרחש האסון האקולוגי הבא ולהגיע לשם בזמן על מנת למנוע זאת. החמישה עובדים היטב כצוות, ולומדים להכיר אחד את עולמו של השני.

במצבים בהם הפלאנטירס לא יכולים לטפל בבעיה בעצם, הם מסוגלים בעזרת טבעות הקסם שלהם לזמן את קפטן פלאנט. קפטן פלאנט הוא גיבור-על בעל עור כחול מוכסף ושיער בצבע ירוק. הוא לובש כפפות אדומות, מגפיים אדומים, מכנסונים קצרים אדומים, וכתפייה אדומה, עם סמל של גלובוס בצבע צהוב על חזהו. כמו גיבורי-על רבים, יש לו חוזק על-אנושי והוא מסוגל לעוף. לאחר שהוא מציל את היום, קפטן פלאנט חוזר אל תוך חמש טבעות הקסם של הפלאנטירס, לא לפני שהוא מזכיר לצופים את המסר של הפרק ואת משפט המפתח שלו, "הכוח בידכם!"

מול החמישה וקפטן פלאנט עומדים אויבים שמזהמים את הסביבה, לא רק לשם רווח אלא גם מתוך רצון לעשות מעשים רעים. לאחר שמובסים על ידי הילדים הם מנסים לחבל בהם על ידי תחבולות שונות. ולאחר שהם מובסים פעם אחר פעם על ידי קפטן פלאנט חמשת האויבים המובילים של החבורה יוצרים "נבל על" משלהם- קפטן זיהום להילחם בקפטן פלאנט. למרות האויבים החזקים שלהם הילדים וקפטן פלאנט מצליחים להביס את אויבם ולהציל את העולם מזיהום.

הדמויות
-------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **שם** | **מהיכן** | **כח** |
| קוואמי | אפריקה | אדמה |
| ווילר | אמריקה הצפונית | אש |
| לינקה | ברית המועצות (בעונות המאוחרות יותר, שלאחר התפרקות ברית המועצות, לינקה מגיעה ממזרח אירופה) | רוח |
| ג'י | אסיה | מים |
| מאטי | אמריקה הדרומית | לב |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קפטן פלאנט** בוויקישיתוף
* 

* "קפטן פלאנט", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* "קפטן פלאנט", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* סקירת הסדרה והפרק הראשון במלואו
ממוגרפיה דיגיטלית המראה היעדר שריר בית החזה הגדול ועיוות החזה בצד שמאל.
**תסמונת פולנד** היא עיוות מולד נדיר המאופיין בתת-פיתוח או בהיעדר אחד משרירי החזה. לעיתים קרובות מלווה הסינדרום באיחוי של אצבעות היד בצד בו חסר שריר החזה. התופעה אופיינה לראשונה ב-1962 על ידי פאטריק קלארקסון, פלסטיקאי יליד ניו זילנדי שעבד בבתי חולים בלונדון. הוא שם לב ששלושה ממטופליו סובלים מהיעדר שריר חזה וכן מאיחוי של האצבעות. קלארקסון מצא אזכור של תופעה דומה שפורסמה על ידי אלפרד פולנד כמאה שנה קודם לכן. במאמרו תיאר פולנד עיוות של החזה וכן עיוות של אחת הידיים. למרות שלא ניתן לומר שפולנד גילה את התסמונת שכן תיאר מקרה בודד, קלארקסון נתן לתסמונת את שמו של פולנד.

על פי המכון הלאומי לחקר הגנום האנושי, בת'סדה, מרילנד התסמונת פוגעת בגברים פי שלושה מנשים וצד ימין של הגוף נפגע פי שניים מצד שמאל. ההערכות השונות קובעות כי השיעור הצפוי בלידה הוא אחד לכל 7,000 - 100,000 לידות חיות. הסיבה לקיום התסמונת אינה ברורה אם כי ההערכה הרווחת היא שהפרעה בזרימת הדם לעורק התת-בריחי (subclavian arteries) ביום ה-46 להתפתחות העובר היא הגורם לתסמונת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תסמונת פולנד** בוויקישיתוף
* Poland syndrome website

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.