פירוש נוסף ערך זה עוסק בקבוצת תרכובות אורגניות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו אלקין (פירושונים).

אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "אלקאן" או "אלקן".
ריתוך באמצעות מבער אצטילן
**אלקינים** (**alkyne**) הם קבוצה פונקציונלית של תרכובות אורגניות, בעלת הנוסחא **CnH2n-2**. 

האלקין הידוע (והפשוט) ביותר הוא **אֵתין**, הידוע יותר כ**אצטילן**; זהו הגז המשמש במבערים לריתוך. בעבר נהוג היה לכנות את כל האלקינים **אצטילנים**, אך כיום מכונה כך רק האתין.

האלקינים הם פחמימנים המאופיינים ב**קשר קוולנטי משולש** אחד לפחות בין שני אטומי פחמן.

סידור האורביטלים בקשר המשולש גורם לכך ששני אטומי הפחמן המשתתפים בקשר, וכן שני האטומים הקשורים לאטומי הפחמן, יימצאו כולם על קו אחד. כלומר, זווית הקשר המשולש היא 180 מעלות. מולקולת האלקין הפשוט ביותר, אתין, היא קווית לגמרי. לצורה המרחבית הייחודית של האלקינים חשיבות בתגובות הכימיות בהן הם משתתפים.

נוסחת המבנה של אתין נראית מבחינה מרחבית כ: H–C≡C–H

הקשר המשולש בין אטומי הפחמן מפחית מיציבותם של האלקינים ביחס לאלקנים ולאלקאנים, והם נוטים להגיב במהירות. זוהי הסיבה לחום הרב (2,500 מעלות צלזיוס) הנוצר במבערי האצטילן, בהם האלקין מגיב בעוצמה עם החמצן שבאוויר.

הנוסחה הכללית של אלקינים בלתי-מותמרים היא **CnH2n-2**. 

הנוסחה מתייחסת לאלקינים פשוטים, בעלי קשר משולש בודד וללא מתמירים שונים (כגון אטומי כלור, קבוצות אלקיל וכדומה).

מתן שמות לאלקינים מתבסס על עקרונות **מונחון IUPAC**. העיקרון המנחה הוא כי שמו של אלקין מורכב מתחילית המציינת את מספר אטומי הפחמן במולקולה, ומהסופית **-ין**. במקרה של אלקינים המכילים למעלה מ-3 אטומי פחמן, מופיעה ספרה בתחילת השם לציון המיקום של הקשר המשולש.

אלקינים המכילים שני קשרים משולשים נקראים **דיאינים**. כך, למשל,**4, 1-פּנְטָאדִיאִין** הוא אלקין בעל חמישה אטומי פחמן ושני קשרים משולשים בקצות המולקולה.

אלקינים בהם הקשר המשולש נמצא בקצה המולקולה הם חומציים יותר מאלקנים ואלקאנים מקבילים, כיוון שאטום המימן בקצה קשור בצורה רופפת יחסית אל אטום הפחמן, ונוטה להינתק מהמולקולה (בצורת יון חיובי, כלומר: פרוטון) ולהיקשר למולקולות אחרות. חומר התורם פרוטונים מוגדר כחומצה.

תגובות אופייניות לאלקינים
-------------------------

* אלקינים עוברים **חיזור כפול**, בו הם מקבלים שני אטומי מימן בנוכחות זרז מתכתי, כגון פלטינה או פלדיום, לקבלת אלקאנים[דרוש מקור]. לשם עצירת התהליך לאחר קבלת אטום מימן אחד בלבד (לשם קבלת אלקנים) יש להשתמש בזרז מיוחד.

מקורות ושימושים
---------------

מבין כל הפחמימנים, האלקינים הם הנדירים ביותר; ידועים כ-1,000 אלקינים, מספר נמוך יחסית לקבוצות האחרות. אלקינים רבים משמשים כחומרי הדברה נגד פטריות. אלקינים טבעים הם חומרי הגנה ביולוגיים: צפרדעים מסוימות, למשל, מפרישות מעורן **היסטריוניקוטוקסין**, דיאין רעיל המרחיק טורפים מהצפרדע.

**פרופין**, האלקין השני בסדרה, משמש לצד האתין במבערי ריתוך. בעבר נקרא גם מתילאצטילן; את קבוצת המתיל (CH3) ניתן לראות היטב בנוסחת המבנה שלו.

| קבוצות פונקציונליות |
| --- |
| פחמימנים | אלקיל (מתיל, אתיל, פרופיל, בוטיל, פנתיל) • אלקן (ויניל, אליל) • אלקין • קרבן • בנזיל • הלואלקאן • אלן • קומולן • פניל |  |
| תרכובות חמצן | הידרוקסיל (כוהל) • קרבוניל • קטון • אלדהיד • אציל • קרבונט • חומצה קרבוקסילית • אנהידריד • אסטר • הידרופראוקסיד • פראוקסיד • אתר • המיאצטל • המיקטאל • אצטל • קטאל• חומצה דיקרבוקסילית • אצטיל • אצטוקסי • אקרילואיל • אלקוקסי (מתוקסי) • בנזויל • דיאוקסירן • אפוקסיד • אורתו-אסטר • ינון |
| תרכובות חנקן | אמין • אמיד • קרבאמאט • אימין • אימיד • אזיד • אזו • ציאנט • איזוציאנט • ציאניד • ניטריל • איזוניטריל • הידרזון • ניטראט • ניטריט • ניטרו • ניטרוסו • אוקסים • פירידין • הידרזון • איזוניטריל • ניטרן |
| תרכובות זרחן | פוספין • חומצה פוספונית • פוספאט • פוספודיאסטר |
| תרכובות גופרית | תיול • תיואתר • דיסולפיד • סולפוקסיד • סולפון • חומצה סולפינית • חומצה סולפונית • תיוציאנט • איזותיוציאנט • תיוקטון • תיאל • תיואסטר • סולפונאמיד • פרסולפיד • תיוניל |
| תרכובות ביוכימיות | חומצת שומן (ח.קרבוקסילית) • חלבון (פולי-אמיד) • פחמימה (קטון או אלדהיד) |

ראו גם
------

* אלקאן
* אלקן
* תרכובות ארומטיות

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלקין** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007546814405171
* BnF: cb12271406n (data)
* GND: 4141897-9
* LCCN: sh97007297
* NKC: ph499493

 |