**אווה בן צבי** (נולדה ב-7 במאי 1947, בשם **חיה אֶרְמַנָאִיטֶה** **Chaja Ermanaite**) היא זמרת סופרן ופסנתרנית ישראלית.

חייה
----

אווה בן צבי נולדה בקובנה שבליטא, ברית המועצות, להורים ניצולי השואה. בגיל חמש החלה לנגן בפסנתר. משנת 1961 למדה בבית הספר למוזיקה של קובנה במחלקת הפסנתר. לאחר סיום לימודיה שם המשיכה בקונסרבטוריון של ליטא (מאז 2004 האקדמיה למוזיקה ולתיאטרון של ליטא) בווילנה, בפקולטה לאמנויות הבמה, בשנים 1970-1965. היא בעלת תואר מוסמך בלימודי הפסנתר. בתקופת לימודיה לתואר בפסנתר החלה ללמוד פיתוח קול. בשנת 1973 עלתה לישראל. בעלה הוא שמואל בן צבי (אנ') ובנה הוא הצ'לן צבי אורליאנסקי.

קריירה
------

אווה בן צבי מרבה להופיע בפסטיבלים בינלאומיים, ברסיטלים ועם הרכבים קאמריים. היא שרה עם תזמורות סימפוניות בישראל ובארצות העולם, בהן צרפת, שווייץ, איטליה, ספרד, רוסיה, צ'כיה, פולין וליטא. היא הייתה הזמרת הישראלית הראשונה שהופיעה בקרמלין, בקונצרט לחגיגות השנה ה-850 למוסקבה.

בן צבי הופיעה כסולנית עם תזמורות ישראליות, בהן התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון, התזמורת הסימפונית ירושלים, התזמורת הקאמרית הישראלית, התזמורת הסימפונית תל אביב ועוד. כן הופיעה עם אנסמבל מוזיקה נובה. היא הרבתה להופיע ברוסיה, בין השאר עם תזמורת הבולשוי תיאטר, התזמורת הסימפונית של מוסקבה, התזמורת הקאמרית הממלכתית של מוסקבה.

בשנת 1976 החלה לעבוד כקורפטיטור באקדמיה למוזיקה בתל אביב עם תלמידי כינור של פרופסור פליקס אנדרייבסקי. במקביל למדה באקדמיה פיתוח קול ושירת לידר עם הזמרת פרידל טלר-בלום. הופעתה הראשונה כזמרת סופרן על במה מקצועית הייתה באופרה הישראלית מייסודה של אדיס דה-פיליפ, בתפקידי **אנינה** ו**פלורה** בלה טרוויאטה של ורדי, ובתפקיד **ליזה** בהפקה חדשה של האופרטה "הרוזנת מאריצה" מאת אריך קלמן (1982-1981).

בשנים הבאות המשיכה להשתלם בלימודי שירה, בבית הספר הגבוה למוזיקה בדטמולד, גרמניה ואצל תמר רחום בישראל. בשנת 1987 החלה בקריירת הופעות כזמרת סולו בישראל ובחו"ל.

בין המנצחים שתחת שרביטם שרה נעם שריף, אריה ורדי, אריה לבנון, איתי טלגם, יובל בן עוזר.

בין השנים 1987 ל-2000 השתתפה בפסטיבלי מוזיקה שונים: 

* פסטיבל מוזיקה דה קאמריה ביפו (1987, 1991, 1992)
* פסטיבל הנוער הבינלאומי ה-38 בביירוית, גרמניה (1998)
* פסטיבל מוזיקה קאמרית בפולין (1991)
* הפסטיבל הבינלאומי הראשון למוזיקה יהודית אמנותית בווילנה, ליטא (1992)
* פסטיבל מוזיקה ווקאלית "קוליות", מרכז סוזן דלל, תל אביב (1993)
* פסטיבל בינלאומי למוזיקה יהודית בפראג (1993)
* Dresdner Tage Der Zeitgenossicher Music דרזדן, גרמניה, (1995)

לאחר עלייתה ארצה נישאה לעיתונאי שמואל בן-צבי. בנה מנישואיה הראשונים הוא הצ'לן הישראלי צבי אורליאנסקי.

שירתה של אווה בן צבי זכתה לביקורות אוהדות ואף נלהבות בעיתונות הישראלית והעולמית. באוגוסט 1988 השתתפה בביצוע נדיר של הקנטטה Being Beautous מאת הנס ורנר הנצה משנת 1963, יצירה קשה ותובענית לסופרן קולורטורה, נבל וארבעה צ'לי, שבוצעה לראשונה בביירוית. הביקורת שיבחה את רמת הביצוע של המשתתפים. (H./F.Nordbayerischer Kurier,Bayreuth, ‏ 25 באוגוסט 1988). ולדימיר הופמן חלק שבחים לביצוע של אווה בן-צבי ביצירה "יומנה של אנה פרנק" מאת גריגורי פריד ("Opera International"magazine 
CD review "LE JOURNAL D"ANNE FRANK",no.159,June,1992,Paris) וכך גם נתן דונביץ' בביקורת בעיתון הארץ מ-9 בספטמבר 1992, לתקליטור של "יומנה של אנה פרנק" עם האופרה הרוסית.

בנימין בר-עם שיבח את ביצועה של בן-צבי בתפקיד הווקאלי הקשה ביצירתו של הריסון ברטוויסל לטקסט של פאול צלאן מדימויי השואה, "לילה וערפל"; מעבר לטכניקת הביצוע המבריקה שלה, העניקה בן צבי למוזיקה הקודרת והנואשת ללא רחם עוצמה יוצאת דופן בהצגתה. (צוותא, תל אביב, בנימין בר-עם, ג'רוזלם פוסט, 9 במרץ 1993)

הקלטות
------

* מאי 2000, תקליטור בהפקת SFT, צ'כיה
* 1991 גריגורי פריד, "יומנה של אנה פרנק", אווה בן צבי, סופרן, תזמורת תיאטרון בולשוי בניצוח אנדריי צ'יסטיאקוב
* 1998 ריינהולד גליאר, קונצ'רטו לקול ותזמורת, אווה בן צבי, סופרן, תזמורת תיאטרון בולשוי בניצוח אנדריי צ'יסטיאקוב
* 2015 ביקורת על דיסק של שירים ביידיש/רוסית מאת מלחינים רוסים

קישורים חיצוניים
----------------

* אווה בן-צבי, באתר Discogs (באנגלית)
* נתן דונביץ', על ביצוע המונואופרה "יומנה של אנה פרנק",גלריה, הארץ, 1 בספטמבר 1992
* אתר פראנס-מוזיק, מוזיקת כליזמרים (מן הדקה ה-45, שירים בביצוע אווה בן-צבי)
* מגזין ג'רוזלם פוסט ריפורט, מאמר על "יומנה של אנה פרנק", עמ' -15-14-13-12, תמונת אווה בן-צבי על השער נדרש מינוי
* אנה פרנק, במהדורת האינטרנט של האנציקלופדיה היהודית בשפה הרוסית (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ארכיון המוזיקה בספרייה Mus 229 A5 בעמוד 4 בפרסום.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007441453805171
* BnF: cb13953510k (data)
* ISNI: 0000 0001 1933 6610
* LCCN: no95056746
* SUDOC: 079564216
* VIAF: 36505257
* WorldCat (עם VIAF): 36505257

 |