recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**גראסהופר** (חגב, באנגלית: **Grasshopper**) היה טיל קטן ונסיוני שנבנה כחלק מפרויקט פאלקון 9 על ידי SpaceX.

הטיל מילא תפקיד לקראת המטרה המרכזית של חברת SpaceX לנסות לשכלל את טכנולוגיית הנחיתה של טילים, ובכך להופכם לרב פעמיים ולאפשר שימוש חוזר זול יותר.

היסטוריה
--------

**הגראסהופר** נודע לציבור לראשונה בשנת 2011 על ידי חוקרי חלל. SpaceX אישרו את קיום הפרויקט זמן קצר לאחר מכן והודיעו שמבחן הטיסה הראשון יהיה ב-2012. מבחן הטיסה עבר בהצלחה רבה: הטיל טס לגובה 32 מטר ונחת בהצלחה.

מבחני טיסה
----------

בין 2012–2013 נערכו כל מבחני הטיסה של הגראסהופר. הטיסות התרחשו במקגרגור, טקסס.

בספטמבר 2012 הייתה הטיסה הראשונה שארכה רק שלוש שניות באוויר אבל הטיל נחת בבטחה.

בנובמבר 2012, יצא לטיסה השנייה שארכה 8 שניות וטס למרחק של 5.4 מטרים.

בטיסה השלישית שנערכה בדצמבר 2012, הטיל שהה באויר 29 שניות והגיע למרחק של 40 מטר. בפעם זו הטיל עבד בצורה טובה יותר מכיוון שתוכנן טוב יותר.

ב-7 באוקטובר 2013 הצליח הטיל הגיע לגובה של 744 מטרים ולנחות ללא פגע. זו הייתה הטיסה השמינית והאחרונה שלו.

מבחנים לאחר השיגור של פאלקון 9
------------------------------

בשנת 2013, עברה SpaceX לשימוש בשלבים הראשונים של הפאלקון 9 שלהם עבור בדיקות נחיתה, בנוסף לבדיקות הקיימות שלהם עם מאיצי בדיקה מוסבים. במרץ 2013 הודיעה חברת SpaceX כי החל מהטיסה הראשונה של הגרסה החדשה של כלי השיגור-פאלקון 9 בטיסה השישית של Falcon 9, כל שלב ראשון יופעל ויהיה מצויד בציוד נחיתה הכולל רגלי נחיתה, מערכות RCS, וכנפוני רשת. התקיים מספר רב של נסיונות לבצע נחיתה על אסדה בים אך רובן נכשלו והתרסקו בים.

בסוף שנת 2015 SpaceX הצליחה לבסוף להנחית רקטת פאלקון 9 על הקרקע. הניסיון הראשון להנחית את השלב הראשון של הפלקון 9 על מנחת יבשתי, ליד אתר השיגור שלה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גראסהופר** בוויקישיתוף

| SpaceX |
| --- |
| משגרים | 

|  |  |
| --- | --- |
| בשימוש | פאלקון 9 • פאלקון כבד |
| בפיתוח | סטארשיפ |
| יצאו משימוש | פאלקון 1 |

 |
| טילים ניסיוניים | גראסהופר |
| חלליות | דרגון • דרגון 2 • סטארשיפ |
| מנועים רקטיים | קסטרל • מרלין • דרקו • רפטור |
| נמלי חלל | בוקה צ'יקה |
| משימות | שיגורי פאלקון 1 • שיגורי פאלקון 9 • Starlink • פרויקט dearMoon • תוכנית מאדים של SpaceX |
| אנשי מפתח | אילון מאסק |

1. ↑  Elizabeth Howell, SpaceX's Grasshopper: Reusable Rocket Prototype, Space.com, ‏February 06, 2016
אימון צנחנים אמריקאי בהוהנפלס, 2017
**חיל המצב של צבא ארצות הברית הוהנפלס** (באנגלית: **United States Army Garrison Hohenfels**) הוא בסיס של צבא ארצות הברית השוכן ליד העיירה הוהנפלס במדינת בוואריה שבגרמניה. בשטח הבסיס ממוקם **מרכז המוכנות הרב לאומי המשותף** (JMRC), שטח אימונים המשמש את צבא ארצות הברית וצבאות נאט"ו. המרכז, המשתרע על פני 163 קילומטר רבוע, הוא שטח האימונים הגדול ביותר של הכוחות האמריקאים בגרמניה.

הבסיס
-----

אימון טנקים אמריקאי בהוהנפלס, 2014
הצבא הגרמני פתח ב-1938 בסיס אימונים ליד הוהנפלס. במהלך מלחמת העולם השנייה התקיים בו מחנה שבויים - סטלאג 383, ובו הוחזקו שבויים בריטים רבים. צבא ארצות הברית שחרר את המחנה ב-24 באפריל 1945. בשנים 1945-‏1949 שימש הבסיס כמחנה עקורים.

החל משנת 1951 שימש הבסיס כשטח אימונים של צבא ארצות הברית בגרמניה. ב-1956 החלו להתאמן בבסיס גם חיילי הבונדסוור - צבא גרמניה המערבית שזה עתה הוקם. בהמשך שימש הבסיס כמחנה אימונים לצבאות נאט"ו השונים, בדגש על לחימה מול כוחות אויב מבוימים החמושים בציוד סובייטי.

שטח האימונים נקרא בתחילה שטח האימונים הוהנפלס (Hohenfels Training Area), מ-1988 - מרכז האימונים לתמרון קרבי (Combat Maneuver Training Center), ומאז 2005 - מרכז המוכנות הרב לאומי המשותף (Joint Multinational Readiness Center).

מאז 2014 הבסיס הוא אחד מארבעה בסיסים אמריקאיים בבאווריה הכפופים ל**חיל המצב של צבא ארצות הברית בוואריה**, שהוא חלק מצבא ארצות הברית באירופה.

באביב 2019 השתתפה לראשונה יחידה של צה"ל - גדוד הסיור של חטיבת הצנחנים - באימונים במרכז המוכנות הרב לאומי המשותף. אימוני הגדוד נערכו לצידם של חיילים מצבאות ארצות הברית, גרמניה ומדינות נוספות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שטח האימונים הוהנפלס** בוויקישיתוף
* מרכז המוכנות הרב לאומי המשותף, באתר פיקוד האימונים הארמייה השביעית
* אתר למנויים בלבד גדעון לוי, כשחיילים ישראלים וחיילים גרמנים שוכבים יחד בשוחות של בוואריה, באתר הארץ, 23 באפריל 2019
* יואב זיתון, עם הצנחנים הישראלים בגרמניה: "נלחם ביערות כמו סבא שלי", באתר ynet, 25 באפריל 2019
**קיירן וסטווד** (באנגלית: **Keiren Westwood**; נולד ב-23 באוקטובר 1984) הוא כדורגלן עבר אירי ששיחק בעמדת השוער.

קריירת מועדונים
---------------

וסטווד התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מנצ'סטר סיטי. בנובמבר 2003 הושאל לאולדהאם אתלטיק על מנת לצבור ניסיון, אך כעבור זמן קצר שבר את ידו ולא זכה לדקות משחק במדיה. לאחר שהחלים מהפציעה, וסטווד התקשה למצוא קבוצה ואף שקל לפרוש מכדורגל ולהיות קצין משטרה.

בקיץ 2004 הצטרף וסטווד לקרלייל יונייטד מהליגה החמישית באנגליה. במרץ 2005 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה לאחר פציעתו של השוער הראשון. בעונת 2005/2006 וסטווד הפך לשוער הראשון של הקבוצה ואת העונה סיים עם 35 משחקים בליגה. בתום העונה, קרלייל העפילה לליגה השלישית שנה אחרי שעלתה מהליגה החמישית לרביעית. את שתי העונות שלאחר מכן, וסטווד סיים כאשר הוא לא החמיץ אף משחק ליגה. בעונת 2007/2008 נבחר לשחקן העונה בליגה.

ב-18 ביוני 2008 חתם ל-3 שנים בקובנטרי סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. בעונתו הראשונה במועדון, נבחר לשוער העונה בליגה. שנה לאחר מכן, נבחר לכדורגלן העונה של המועדון.

ב-22 ביוני 2011 חתם בסנדרלנד. ב-23 באוגוסט 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הגביע נגד ברייטון אנד הוב אלביון. ב-29 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה במשחק נגד אסטון וילה. בסנדרלנד, וסטווד שימש כשוער שני לסימון מיניולה ובעונתו האחרונה לויטו מאנונה. בסך הכל וסטווד רשם 24 הופעות במדי סנדרלנד בכל המסגרות מתוכן 19 בליגה.

ב-7 ביולי 2014 חתם לשנתיים בשפילד ונסדיי מהצ'מפיונשיפ. בעונת 2014/2015 וסטווד רשם שתי הדיפות פנדלים מתוך 4 בעיטות שנבעטו נגד ונסדיי ואף שמר על שער נקי ב-17 משחקים ובכך השווה את שיא כל הזמנים של המועדונים. ב-21 בפברואר 2015 הורחק במשחק הליגה נגד דרבי קאונטי.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-17 במאי 2009 וסטווד זומן לראשונה לסגל נבחרת אירלנד לקראת מחנה אימונים בפורטוגל. ב-29 במאי 2009 וסטווד ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת במשחק ידידות נגד ניגריה. ב-26 במרץ 2011 וסטווד ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת רשמית במסגרת מוקדמות יורו 2012 נגד מקדוניה.

לאחר פרישתו של שיי גיבן מהנבחרת אחרי יורו 2012, וסטווד הפך לשוער הראשון בנבחרת, אך כעבור זמן קצר איבד את מקומו לדייוויד פורד.

תארים
-----

אישיים
* שחקן העונה של קרלייל יונייטד: 2007/2008
* נבחרת העונה בפוטבול ליג הראשונה: 2007/2008
* שחקן העונה בקובנטרי סיטי: 2009/2010
* נבחרת העונה בצ'מפיונשיפ: 2008/2009, 2014/2015
* שחקן העונה בשפילד ונסדיי: 2014/2015

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

| **נבחרת אירלנד – יורו 2012** |
| --- |
| 1 גיבן • 
2 לדג'ר • 
3 וורד • 
4 אושיי • 
5 דאן • 
6 וילאן • 
7 מקגידי • 
8 אנדרוס • 
9 דויל • 
10 קין • 
11 דאף • 
12 קלי •
13 מק'שיין • 
14 וולטרס •
15 גיבסון •
16 וסטווד •
17 האנט •
18 אודאה •
19 לונג •
20 קוקס •
21 גרין •
22 מק'קלין •
23 פורדה •
מאמן: טרפטוני | אירלנדאירלנד |

| **נבחרת אירלנד – יורו 2016** |
| --- |
| 1 וסטווד • 
2 קולמן • 
3 קלארק • 
4 אושיי • 
5 קיו • 
6 וילאן • 
7 מקגידי • 
8 מקארתי • 
9 לונג • 
10 קין • 
11 מק'קלין • 
12 דאפי •
13 הנדריק • 
14 וולטרס •
15 כריסטי •
16 גיבן •
17 וורד •
18 מיילר •
19 בריידי •
20 הולהאן •
21 מרפי •
22 קווין •
23 רנדולף •
מאמן: אוניל | אירלנדאירלנד |
**דניאל (דני) בורסוק** (16 בפברואר 1944 - 4 במרץ 2010) היה כדורגלן ישראלי, ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי בהפועל תל אביב ובנבחרת ישראל.

ביוגרפיה
--------

בורסוק נולד בארץ ישראל, והחל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל תל אביב בעקבות אחיו הבכור, משה בורסוק. לצידו של בורסוק בקבוצת הנוער שיחקו גם שבי בן ברוך, שלמד עמו בבית הספר תיכון חדש, וכן דוד פרימו ויחזקאל חזום.

בגיל צעיר החל בורסוק להשתתף במשחקי הקבוצה הבוגרת של הפועל תל אביב, וב-20 במאי 1961 כבש בדקה ה-99 את שער הניצחון מול הפועל רמת גן במסגרת גביע המדינה. ב-30 בספטמבר 1961 כבש את שער הבכורה שלו בליגה, במשחק מול הפועל חיפה. ב-27 באפריל 1963 כבש לראשונה בקריירה צמד שערים, בניצחון 5–1 על בני יהודה. ב-21 בנובמבר 1964 כבש שלושער ראשון בקריירה, בניצחון 4–2 על מכבי שעריים. באותה עונה היה בורסוק מלך שערי הקבוצה עם 16 שערי ליגה, ובסך הכל 20 שערים בכל המסגרות.

בעונת 1965/1966 זכה עם הפועל תל אביב לראשונה באליפות המדינה, תחת הדרכתו של המאמן דוביד שווייצר, כשלצידו מככבים בקבוצה, בין היתר, שייע פייגנבוים, ג'ורג' בורבה ושים בן יהונתן. בשנת 1967 העפיל עם הקבוצה לגמר אליפות אסיה לקבוצות מול אלופת מלזיה. את השער הראשון כבש בורסוק עשר דקות לפני סיומו של המשחק, מבישול של חיים נוריאלי. לאחר שהמלזים השוו כבש קיקו רחמינוביץ' את שער הניצחון, והפך את הפועל תל אביב לזוכה הראשונה במפעל.

בעונת 1968/1969 זכה עם הפועל תל אביב באליפות נוספת, תחת הדרכתו של רחביה רוזנבוים, ששיחק עמו בעבר והפך למאמן הקבוצה. בתום עונה זו פרש בורסוק ממשחק פעיל, בגיל 25. בסך הכל כבש בורסוק 43 שערים במדי הפועל תל אביב, מתוכם 32 שערי ליגה.

לזכותו של בורסוק 7 הופעות בנבחרת ישראל. את הופעת הבכורה ערך ב-3 באוקטובר 1962, במשחק ידידות מול נבחרת אתיופיה שנערך באצטדיון רמת גן. ב-17 במאי 1968 ערך את הופעתו האחרונה בנבחרת, בניצחון 4–1 על נבחרת טיוואן במסגרת גביע אסיה שנערך בטהראן.

ב-25 במאי 2009, לפני משחקה של הפועל תל אביב מול הכח עמידר רמת גן במסגרת המחזור האחרון של ליגת העל, נערך באצטדיון בלומפילד טקס לכבודו של בורסוק, ובו גדעון טיש העניק לו גביע הוקרה על תרומתו למועדון.

ב-4 במרץ 2010 נפטר בורסוק בגיל 66, לאחר שנאבק במחלה. שבוע לאחר מכן נערכה דקת דומייה לזכרו, לפני משחקה של הפועל תל אביב מול בני יהודה.

תארים
-----

הפועל תל אביב
* אליפות: 1965/1966, 1968/1969
* אליפות אסיה לקבוצות: 1967

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* אריה לבנת, השבוע בו הוכתרה הפועל תל אביב לאלופת אסיה, באתר הארץ, 20 בדצמבר 2011

הערות שוליים
------------

1. ↑  ‫קאסימפאשה הטורקית מעוניינת בגילי ורמוט, באתר ynet, 26 במאי 2009
2. ↑  ‫עוד דרבי לאוסף: 0:4 להפועל ת"א מול בני יהודה, באתר ONE‏, 13 במרץ 2010

| **‏‏נבחרת ישראל‏ - גביע אסיה בכדורגל 1968 (מקום שלישי)** |
| --- |
|  לוין | 
 ויסוקר | 
 בלו | 
 דרוקר | 
 קרקו | 
 מרילי | 
 רוזן | 
 רום | 
 עסיס | 
 בורסוק | 
 נוריאלי | 
 רוזנטל |
 בורבה | 
 רומנו |
 שפיגל |
 שפיגלר |
 טלבי |
 יאנג |
מאמן: צ'יריץ'
 | ישראלישראל |
אנדרטה לזכרו של יאן פאלאך
האנדרטה לזכרו של פאלאך בכיכר ואצלב במרכז פראג.
**יאן פאלאך** (**Jan Palach**‏ 11 באוגוסט 1948 – 19 בינואר 1969) היה סטודנט צ'כי אשר הצית עצמו והתאבד במחאה על הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה ב-1968 בסופה של תקופת האביב של פראג, תקופת שלטונו של אלכסנדר דובצ'ק. לאחר התאבדותו של פאלאך החל גל של מעשי התאבדות בהצתה של סטודנטים נוספים כצעד מחאה נגד הפלישה הסובייטית.

הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה באוגוסט 1968 הייתה מיועדת למחוץ את מאמצי הליברליזציה והרפורמות של ממשלת אלכסנדר דובצ'ק במהלך האביב של פראג. פאלאך מת לאחר שהצית עצמו בכיכר ואצלב בפראג ב-16 בינואר 1969 במחאה על הפלישה הסובייטית. בכיכר ואצלב במרכז פראג קיימת אנדרטה לזכרו.

לווייתו של פאלאך הפכה למפגן של מחאה המונית כנגד הכיבוש הסובייטי, ולאחר כחודש (ב-25 בפברואר 1969) סטודנט נוסף, יאן זאיץ' (Zajíc), הצית עצמו למוות באותו המקום עצמו. באפריל של אותה השנה, אבזן פלוצ'ק (Plocek) ביצע מעשה דומה בעיר אחרת בצ'כיה. פרט להלם המיידי מן המעשה, לא הייתה למעשי ההצתה כל השפעה על הכיבוש הסובייטי של צ'כוסלובקיה.

כמה חודשים בטרם התאבד פאלאך, ב-8 בספטמבר 1968, פולני בשם רישארד שיבייץ' הצית עצמו למוות בוורשה במהלך אירוע פומבי באצטדיון כמחאה על תוקפנות ברית ורשה נגד צ'כוסלובקיה, והסיוע הפולני שניתן לתוקפנות זו. שיבייץ' מת כעבור ארבעה ימים. אין זה סביר כי פאלאך היה מודע למעשהו של הפולני, מכיוון שמעשה זה הוסתר היטב על ידי השלטונות הקומוניסטים בפולין. הידיעות הראשונות על המעשה שודרו ב"רדיו אירופה החופשית" כחודשיים לאחר מותו של פאלאך.

לאחר נפילת הקומוניזם הצ'כי הונצח פאלאך בפראג באמצעות צלב מברונזה אשר הוצב במקום בו התאבד, מחוץ למוזיאון הלאומי, והכיכר נקראה על שמו. האסטרונום הצ'כי לובוש קוהואוטק אשר עזב את צ'כוסלובקיה בשנה שלאחר מכן קרא לאסטרואיד אשר גילה ב-22 באוגוסט 1969 על שמו, והוא ידוע בשם "1834 פאלאך".

מעשי הצתה עצמית אחרים ייתכן והושפעו אחר מעשהו והפרסום לו זכה באמצעי התקשורת. באביב 2003 שישה צ'כים צעירים התאבדו בשריפה, ביניהם תלמיד תיכון בשם זדנייק אדמץ' אשר שרף עצמו למוות כמעט באותו המקום, בהשאירו פתק התאבדות מקוון, באתר באינטרנט, בו התייחס לפאלאך ולאחרים שהציתו עצמם. הסיבה למעשהו, ולגל ההתאבדויות שבא אחריו אינה ברורה לחלוטין.

כיכר יאן פאלאך בפראג נקראת על שמו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יאן פאלאך** בוויקישיתוף
* חיים של אחרים עם ערן סבאג - על יאן פאלאך(הקישור אינו פעיל), באתר גל"צ, 17 בינואר 2011
* יאן פאלאך, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אודות האסטרואיד 1834 PALACH

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007277847805171
* BnF: cb145482288 (data)
* GND: 118591266
* ISNI: 0000 0000 5534 6800
* LCCN: n84047711
* NKC: jn19990009947
* NLP: a0000002504023
* NSK: 000126417
* NTA: 072473622
* SNAC: w65466st
* SUDOC: 111219620
* VIAF: 42630399
* WorldCat: lccn-n84047711

 |
**חשיבה המצאתית** המוכר גם בשם **חשיבה המצאתית לכל המשפחה** הוא משחק מחשב מסוג פאזל ולומדה שפותח על ידי חברת קומפדיה בשנת 1999 בהתאם לשיטת חשיבה המצאתית.

משחקיות
-------

המשחק המקורי מגיע כערכה מלאה המכילה ספר המסביר את עקרונות השיטה, ובהוצאות מאוחרות יותר הכיל דיסק הכולל רק קורס דיגיטלי. במשחק ישנו מדען חביב דמוי איינשטיין, המלמד את עקרונות השיטה וכן מציג את החידות והאתגרים שמוצבים בפנינו, במשחק לומדים על 4 עקרונות של השיטה: תכסיס ההיפוך, תכסיס ההכפלה, שיטת האיחוד ושיטת החלוקה. מיישמים אותם על 12 חידות שונות שכל אחת דורשת כיוון מחשבה שונה ומקורי על מנת להגיע לפתרון. לכל חידה יש פתרון אחד בלבד, ולכן כאשר מציעים פתרון שאיננו נכון, המשחק ינסה ליישמו, אך המדען יסביר מדוע נכשלנו, וייתן לשחקן לנסות שוב, לאחר מספר כישלונות או חוסר בפעולה על המסך, המשחק יציע רמז אחד, ולאחריו רמז נוסף. בין החידות אין קשר עלילתי, ולכן אין במשחק עלילה.

### חשיבה המצאתית למתקדמים

זוהי ערכה מורחבת שנמכרה יחד עם הגרסה הראשונה, והוא כלל הרחבה על עקרונות נוספים בשיטת חשיבה המצאתית והוא כיוון לקהל יעד שאוהב להעמיק מחשבה, גרסה זו של המשחק לא שווקה שוב לאחר המהדורה הראושנה.

ביקורת
------

בביקורת למשחק במגזין **קליק** ניתן למשחק ציון של **4/5,** הביקורת מציינת לשבח את הקורס והפירוט הרב, ומנגד מחסור בתרגילים. בשונה מרוב משחקי קומפדיה שפנו בעיקר לקהל יעד של ילדים ומתבגרים, על פי הביקורת:**המשחק פונה דווקא למנהלים, סטודנטים, ואנשים שאוהבים להפעיל את הראש.**. על פי המצוין באריזה המשחק מיועד לכל שכבות הגיל החל מגיל 9.

הערות שוליים
------------

1. ↑  *נוסטלגיה - קומפדיה - גורדי בהרפתקה מהסרטים וחשיבה המצאתית*, נבדק ב-2024-02-07
2. ↑  בואו נשחק- חשיבה המצאתית לכל המשפחה - YouTube, באתר www.youtube.com
3. ↑  Click05.Scanned\_by\_Yaniv.pdf, Google Docs

| קומפדיה |
| --- |
| משחקי גורדי | 

|  |  |
| --- | --- |
| סדרת גורדי החדשה | גורדי בהרפתקה מהסרטים • בא בחשבון • קרב בחשבון • חושבים בגדול • גורדי בגן הפלאים |
| סדרת גורדי קלאסיק | גורדי הרפתקה בטירה • גורדי משחקי חשיבה • גורדי משחקי חשיבה 2 |

 |
| סדרת משחקי איתמר | איתמר מטייל על הקירות (משחק מחשב) • איתמר צייד החלומות (משחק מחשב) • יום הולדת לאיתמר • איתמר מציל את הים • מתחילים שנה עם איתמר • איתמר בהרפתקה בספארי • איתמר וסודות הקוסמים • איתמר בעולם האנגלית • איתמר בעולם המדע |
| סדרת חשיבה מצאתית | 

|  |  |
| --- | --- |
| חשיבה המצאתית | חשיבה המצאתית (משחק מחשב) • חשיבה המצאתית לילדים |
| ג'וליה גולשת בזמן | ג'וליה ילדי הפרחים • ג'וליה תעלומה בפריז |

 |
| משחקים נוספים | ורדית (משחקי מחשב) • בעקבות המילים האבודות |
| דמויות | גורדי • איתמר (דמות ממשחקי מחשב) |
קוד QR לדוגמה, הקוד מפנה לעמוד הבית של ויקיפדיה העברית
**קוֹדָר** או **קוד QR** (באנגלית: **Quick Response Code**) הוא מעין ברקוד דו-ממדי, שבו מקודד מידע טקסטואלי בצורה גרפית. הקוד הומצא ביפן בשנת 1994 על ידי דנסו, חברה בת של קונצרן טויוטה, כקוד לפיענוח מהיר, ושימש תחילה לקידוד חלפים ולפענוח על ידי רובוטים בפסי ייצור. מאז נפוץ השימוש בקוד גם מעבר לתעשייה, בזכות היכולת המהירה להשגת מידע, והקיבולת הגדולה יחסית של נתונים שהוא יכול להכיל (עד 4,296 תווים אלפאנומריים).

שימושים
-------

בתחילת העשור השני של המאה ה-21 נפוץ השימוש בקוד בכל העולם, וטלפונים חכמים הפכו לאמצעי הקלט העיקרי של הקוד באמצעות המצלמה הנכללת בהם. הקודים מוצגים בכתבות עיתון, פרסומות, שלטי חוצות, כרטיסי ביקור ואף באתרי אינטרנט או אפליקציות.

חברות המפרסמות מוצר או אירוע נוהגות לכלול קוד QR בפרסומות המודפסות ברחוב או בעיתון. אפליקציות לאנדרואיד או לאייפון, המפורסמות באתרי אינטרנט ובלוגים כוללות קוד QR המאפשר התקנת האפליקציה בעזרת סריקה של מסך מחשב. אנשים נוהגים להדפיס קוד QR על כרטיסי ביקור המאפשר הזנה של כל נתוני כרטיס הביקור, כגון השם, הטלפון, וכתובת הדוא"ל ישירות לרשימת אנשי הקשר של עמיתיהם.

הקוד בגרסתו המתקדמת מאפשר קידוד של טקסט באורך של עד 4,296 תווים, אך מרבית הטלפונים החכמים (תלוי בתוכנה) יכולים לקרוא קודים של עד 60 תווים בלבד, זאת מכיוון שעל מנת לקודד את מספר התווים המקסימלי יש להשתמש בגרסה מתקדמת של הקוד, הדורשת רזולוציית הדפסה וצילום גבוהות יותר. בשל הרצון לשמור את השימוש בקוד נגיש ומהיר, ובשל הדיוק והיציבות הנדרשים בצילום קודים מתקדמים יותר, יש המעדיפים להמשיך לפרסם את הקודים הפשוטים יותר.

מבנה הקוד
---------

מבנה הקוד
---------

מבנה קוד QR (גרסה 7).   
1. בכחול, מספר גרסת הקוד (מוצג מגרסה 7 ומעלה),   
2. באדום פורמט הנתונים,   
3. באפור הנתונים ותיקוני השגיאות,   
הסימונים המודגשים בשחור לבן: 4.1 מיקום, 4.2 יישור, 4.3 תזמון,   
5. בירוק שטח אדיש
קוד QR בנוי כריבוע שבשלושה מקודקודיו נמצאים ריבועים קטנים המשמשים עוגנים. בין הריבועים עובר קו מקווקו הקשה לזיהוי בעין אנושית, וריבוע נוסף קטן יותר מצוי פנימה מהקודקוד הרביעי. אמצעים גרפיים אלו מאפשרים למכשיר הסורק את הקוד לזהות את כיוון קריאת הקוד, ולקוראו. צמוד לריבועים הגדולים מקודדים מידע על פורמט הנתונים וכן על גירסת הקוד. מספר הגרסה הוא מספר הנקודות השחורות שבתבנית התזמון מאחד לריבועים הגדולים הפינתיים ועד (לא כולל) לנקודה האמצעית שבין הריבועים הפינתיים. כמות המידע הניתן לקידוד תלוי במספר הגרסה וכן סדר הקידוד של הנתונים. פורמט הנתונים קובע את סוג התוים המקודדים, נומרי, אלפא-נומרי, ערכת תווים של 8 סיביות וכדומה. וכן את סוג תיקון השגיאות רמה L M Q ו-H.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קוד QR** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קוד QR (ביפנית)
* קוד QR, באתר חברת דנסו (באנגלית)
* יואב בורנשטיין, הכפר הדיגיטלי, באתר כלכליסט, 10 במאי 2012
* קוד QR, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  **קוֹדָר**, על פי החלטת האקדמיה ללשון, דצמבר 2017

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007528548605171
* GND: 7853424-0
* LCCN: sh2012001140
* LNB: 000337574
* NDL: 01014551
* NKC: ph884110

 |
**אל פ'וחארי** (בערבית: **الفَخّاري**, נקרא גם **אל פוכרי**) היא עיירה בדרום רצועת עזה, בנפת ח'אן יונס, 6 קילומטרים דרומית לח'אן יונס עצמה. העיירה יושבת בין ח'וזאעה לרפיח, בצד המזרחי של כביש מעבר סופה, מערבית לגבול עם ישראל.

במפקד האוכלוסין של 1997 של הלשכה המרכזית הפלסטינית לסטטיסטיקה (PCBS), היא מנתה 2,616 תושבים, ועלתה ל-5,539 תושבים ב-2008. במהלך הבחירות המוניציפליות ב-2005, פת"ח והעצמאים זכו ברוב המושבים במועצת העירייה של אל-פוכרי. ראש המועצה הוא חסן אל-עמורי.

שטח הקרקע הכולל של אל-פוכרי מורכב מ-4,767 דונם מתוכם 37.3% בנוי (רובם למגורים) ורוב היתר משמש למטרות חקלאיות.

משמעות השם
----------

משמעות שמו של הכפר היא "יוצר כלי-החרס" או "שברי החרס". ייתכן והשם הערבי "פוחארי" מגיע מהמילה העברית "פֵחַר" (בארמית "פחָרָא") שמשמעותה יוצר כלי-חרס או כלי-חרס.

היסטוריה
--------

מחקר מועט מאוד נעשה על ההיסטוריה של העיירה.

כחלק מהסכמי שביתת הנשק בין ישראל למדינות ערב, העיירה אל-פוכרי, ביחד עם כל רצועת עזה, הועברה לידי מצרים, ונותרה תחת שלטון צבאי מצרי עד שנת 1967.

העיירה, ביחד עם כל רצועת עזה, נכבשה על ידי צה"ל במלחמת ששת הימים, והועברה לשליטה צבאית ישראלית.

מאז יישום תוכנית ההתנתקות בשנת 2005 לצה"ל אין גישה קרקעית לכפר ולציר מעבר סופה הנמצא בקרבתו.

במהלך מבצע עופרת יצוקה, נהרסו על ידי צה"ל 13 בתים באל-פוכרי השייכים ל-85 בני אדם, כך על פי ארגון משמר זכויות האדם.

בעקבות קרבת העיירה לגבול עם ישראל, בשנת 2019 התרחשו הפרות סדר על גדר ההפרדה באזור אל-פוכריתבנית:העאה.

בשנת 2019 האיחוד האירופי מימן הקמת מטמנת פסולת בעלות של 9 מיליון יורו באזור אל-פוכרי, שאמורה לשמש כמחצית מאוכלוסיית עזה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אל פ'וחארי, באתר www.jmcc.org
2. ↑  קראו בכותר - לקסיקון ארץ ישראל, באתר kotar.cet.ac.il
3. ↑  האיחוד האירופי מימן הקמת מטמנת פסולת בעזה בהשקעה של 9 מיליון אירו, באתר infospot.co.il

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007582048805171

 |
**פול ג'מיין וושינגטון הבן** (באנגלית: **.Paul Jamaine Washington Jr**; נולד ב-23 באוגוסט 1998) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת שארלוט הורנטס מליגת ה-NBA, בעמדת הפאוור פורוורד.

קריירת תיכונים ומכללות
----------------------

וושינגטון נולד בלואיוויל שבקנטקי, ובשנת 2013 החל ללמוד בתיכון "אקדמיית פריים" אשר בדאלאס, טקסס, בו למדו בעבר עמנואל מודיאיי וטרנס פרגוסון. לאחר מכן עבר לתיכון "פינדליי" שבהנדרסון, נבדה, אשר שיחקו בקבוצת הכדורסל שלו שחקני NBA רבים, דוגמת אייברי בראדלי, טריסטן תומפסון, קלי אוברה ודילון ברוקס. בסיום שנתו האחרונה בקבוצת בית הספר נבחר וושינגטון להשתתף במשחק מקדונלד'ס אול-אמריקן, המציג את שחקני התיכונים המצטיינים בארצות הברית.

בין השנים 2017–2019 למד באוניברסיטת קנטקי, ושיחק בקבוצת הכדורסל שלה תחת המאמן ג'ון קליפארי. לאורך עונתו הראשונה בקנטקי שימש כשחקן חמישייה קבוע, לצד ארבעה פרשמנים נוספים – שיי גילג'ס-אלכסנדר, קווין נוקס, המידו דיאלו וניק ריצ'רדס – ורשם ממוצעים של 10.8 נקודות ו-5.7 ריבאונדים למשחק. בעונתו השנייה קלע 15.2 נקודות למשחק, והוביל את קנטקי לצד טיילר הירו וקלדון ג'ונסון לשלב רבע גמר טורניר אליפות המכללות (NCAA Elite Eight). במשחק רבע הגמר מול אוניברסיטת אובורן קלע וושינגטון 28 נקודות והוריד 13 ריבאונדים, אך קבוצתו הפסידה בתוצאה 71–77 והודחה מהטורניר.

קריירה ב-NBA
------------

בדראפט ה-NBA‏ 2019 נלקח וושינגטון בבחירה ה-12, על ידי שארלוט הורנטס. במשחק הבכורה שלו ב-NBA קלע וושינגטון 27 נקודות, כולל 7 שלשות, בניצחון קבוצתו מול שיקגו בולס. 7 השלשות שקלע שברו את שיא ה-NBA לשלשות של שחקן במשחקו הראשון בליגה. לאורך עונת הרוקי שלו שימש כשחקן חמישייה קבוע בשארלוט, ותרם 12.2 נקודות ו-5.4 ריבאונדים בממוצע למשחק, ובסיומה נבחר לחמישיית הרוקיז השנייה של העונה.

סטטיסטיקות הקריירה ב-NBA
------------------------

### בעונה הסדירה

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019/2020 | שארלוט | 58 | 57 | 30.3 | 0.455 | 0.374 | 0.647 | 5.4 | 2.1 | 0.9 | 0.8 | 12.2 |
| 2020/2021 | שארלוט | 64 | 61 | 30.5 | 0.440 | 0.386 | 0.745 | 6.5 | 2.5 | 1.1 | 1.2 | 12.9 |
| 2021/2022 | שארלוט | 65 | 28 | 27.2 | 0.470 | 0.365 | 0.716 | 5.2 | 2.3 | 0.9 | 0.9 | 10.3 |
| 2022/2023 | שארלוט | 73 | 73 | 32.6 | 0.444 | 0.348 | 0.730 | 4.9 | 2.4 | 0.9 | 1.1 | 15.7 |
| **קריירה** |  | 260 | 219 | 30.2 | 0.450 | 0.366 | 0.711 | 5.5 | 2.3 | 0.9 | 1.0 | 12.9 |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פי. ג'יי. וושינגטון** בוויקישיתוף
* פי. ג'יי. וושינגטון, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* פי. ג'יי. וושינגטון, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Basketball-Reference
* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר פיב"א
* פרופיל, באתר ליגת ה-NBA
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  משחק מקדונלד'ס אול-אמריקן 2017, באתר realgm.com
2. ↑  סטטיסטיקות המכללות של וושינגטון, באתר sports-reference.com
3. ↑  ביוגרפיה, באתר קבוצת קנטקי
4. ↑  סטטיסטיקות המשחק בין קנטקי לאובורן, באתר sports-reference.com
5. ↑  רשימת הנבחרים בדראפט 2019, באתר basketball-reference.com
6. ↑  סיכום המשחק בין שארלוט לשיקגו, באתר ESPN,‏ 24 באוקטובר 2019
**בנואה לקונט** (בצרפתית: **Benoît Lecomte**; נולד ב-3 ביוני 1967 בלס בניס שבצרפת) הוא שחיין למרחקים ארוכים והאדם הראשון אשר צלח בשחייה את האוקיינוס האטלנטי בשנת 1998.

חציית האוקיינוס האטלנטי
-----------------------

ב-1998 יצא לקונט במסע לחציית האוקיינוס האטלנטי בשחייה, על מנת לגייס כספים לחקר מחלת הסרטן בעקבות מות אביו מהמחלה. ב-16 ביולי יצא לדרך מחופה של העיר היאניס שבמדינת מסצ'וסטס ושחה אל האיים האזוריים, בהם ביצע הפסקה של שבוע. משם המשיך אל נקודת הסיום בעיר קיברון שבצרפת, אליה הגיע ב-25 בספטמבר של אותה שנה, מסעו של לקונט נמשך כ-73 ימים במהלכם שחה כ-5,980 קילומטרים כ-8 שעות רצופות בכל יום, את המסע של לקונט ליווה צוות שלושה אנשים עם סירת מפרש באורך של 12 מטרים, עליה אכל וישן במהלך הלילות. הסירה צוידה במערך ליצירת שדה אלקטרומגנטי הנפרס למרחק של 7 מטרים, על מנת להרחיק כרישים וחיות ים גדולות, ולהבטיח את ביטחונו של לקונט במהלך השחייה, למרות המערכת נתקל לקונט לא פעם בצבי ים, דולפינים ומדוזות.
בסיום המשחה הודיע שלעולם לא ייקח על עצמו אתגר כזה בשנית.

הקפת החירות
-----------

ב-11 בספטמבר 2002 יצא לקונט למשחה במי נהר פוטומק דרך מפרץ צ'ספיק אל העיר הנקודה שבה עמדו מגדלי התאומים בניו יורק כמחווה לעם האמריקאי.

הניסיון לחצות את האוקיינוס השקט והשחייה לאי הפלסטיק
---------------------------------------------------

ב-2018 כעשרים שנים לאחר חציית האטלנטי יצא לקונט בניסיון לחצות את האוקיינוס השקט בשם **The longest swim** (השחייה הארוכה ביותר) יחד עם צוות רחב יותר של 8 אנשים בהובלת אחינו של לקונט פול והביולוג הימי הישראלי יואב נבו ששימש כקפטן הספינה המלווה.

המסע המאורגן לווה על יד חברת Seeker (אנ') האמריקאית שהפיקה סדרה עבור ערוץ דיסקברי והצוות הרחב הורכב מתזונאי, רופא ומטאורולוג ימי.

ב-5 ביוני 2018 יצא לקונט לדרך מקאנטו שביפן כאשר המטרה היא שחייה למרחק של כ-8900 קילומטר עד לקליפורניה, במהלך המסע אסף הצוות דוגמיות רבות של פלסטיק על מנת להעלות את המודעות לזיהום האוקיינוס, לאחר כחודש וחצי של שחייה החליט הצוות לחזור ליפן עקב נזקים משמעותיים לספינה בעקבות סופות והוריקנים בים, לאחר ביצוע תיקונים יצא הצוות בשנית לים לאותה הנקודה בה עצר לפני החזרה ליפן ולקונט שב לשחות ברציפות עוד 115 ימים עד להוואי אז ביצע הצוות הפסקה בדומה למסע הראשון ולאחריה המשיך הצוות עד לאזור המכונה אי הפלסטיק, נקודה אליה מתרכז הפלסטיק הנסחף ברחבי האוקיינוס, לאחר ההגעה אל שולי האי ותיעוד המקום החליט הצוות לשוב להוואי עקב תנאי מזג האוויר הקשים והנזקים הקשים לספינה. בסך הכל שחה לקונט למעלה מ-3,000 ק"מ כאשר הוא מתכן להמשיך את המסע אם כי טרם ידוע תאריך ההמשך.

לקונט מתגורר באוסטין, טקסס.

קישורים חיצוניים
----------------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

* בנואה לקונט, ברשת החברתית פייסבוק

* האיש שרוצה לחצות את האוקיינוס השקט, באתר (הארץ)
* מטוקיו עד לסן פרנסיסקו: זהו האדם שיחצה בשחייה את האוקיינוס השקט, באתר (צלם ים)
* השחיין מאוסטין ינסה לחצות את האוקיינוס, באתר (אוסטין 360)
* מסביב לעולם הפלסטיק ב־80 יום, באתר (ידיעות אחרונות)

הערות שוליים
------------

1. ↑  הצרפתי בן לוקמט במשחה למען החירות
2. ↑  העולם הבוקר עם הישראלי שתיעד את אי הפלסטיק
3. ↑  מנקים את אי הפלסטיק
4. ↑  כך נראה המסע של האדם הראשון ששחה לאי הפלסטיק

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"בנואה לקונט"**.
**סְפִּירִידוֹן טְרִיקוֹפִיס** (ביוונית: **Σπυρίδων Τρικούπης**;‏ 20 באפריל 1788 – 24 בפברואר 1873) היה מנהיג פוליטי יווני, היסטוריון, פוליטיקאי, דיפלומט ומבין מנהיגי מלחמת העצמאות היוונית. טריקופיס כיהן בתפקיד ראש ממשלת יוון במהלך 1833 והיה ראש ממשלתה הראשון של ממלכת יוון לאחר ירושת הכתר בידי אותון, מלך יוון. טריקופיס היה אביו של חרילאוס טריקופיס, שהיה לאחד מהפוליטיקאים הגדולים ביותר של יוון במאה ה-19 המאוחרת.

ביוגרפיה
--------

ספירידון טריקופיס נולד ב-20 באפריל 1788 במיסולונגי, האימפריה העות'מאנית וחונך בבריטניה והקיסרות הצרפתית הראשונה. הוא שימש כמזכירו של הרוזן דה גילפורד שהיה אחראי על החינוך באיים היוניים, חלק מהאימפריה הבריטית. הוא לקח חלק פעיל במלחמת העצמאות היוונית שפרצה בשנת 1821.

טריקופיס היה דובר מוכשר וזכה להכרה נרחבת באספה של הרפובליקה ההלנית הראשונה בשנת 1825. הוא היה גם חבר אישי של המשורר הבריטי לורד ביירון. הוא היה חבר בממשלה הזמנית של 1826 ושימש לזמן קצר כראש ממשלת יוון בשנת 1833 עם הקמתה של ממלכת יוון. הוא מונה לשגריר יוון בלונדון בין השנים 1835–1838, לימים בין 1841 ל-1843 ולבסוף גם בין השנים 1850–1861.

לאחר פרישתו מפוליטיקה פעילה, חיבר יצירה בת 4 כרכים על ההיסטוריה של מלחמת העצמאות היוונית שהתפרסמה בין השנים 1853 ל-1857. הוא היה נשוי לאחותו של מקורבו הפוליטי הקרוב אלכסנדרוס מברוקורדאטוס. חרילאוס טריקופיס, ראש ממשלת יוון לימים, היה בנו. טריקופיס נפטר ב-1873 באתונה, ממלכת יוון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ספירידון טריקופיס** בוויקישיתוף
* עבודות של ספירידון טריקופיס, פרויקט גוטנברג
* International and Domestic Politics in Greece During the Crimean War, Jon V. Kofas, Loyola University Chicago
* כתבי ספירידון טריקופיס בפרויקט גוטנברג (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX5487472
* BnF: cb105155135 (data)
* GND: 117418641
* ISNI: 0000 0001 0892 4687
* LCCN: n94066489
* NLG: 104017
* NTA: 099980932
* SNAC: w65f973h
* SUDOC: 140352767
* Trove: 1212004
* VcBA: 495/270930
* VIAF: 43532654
* WorldCat: lccn-n94066489

 |
מגוון סוכריות בדוכן ממתקים, שוק לה בוקריה, ברצלונה
סוכריות צבעוניות לקישוט על עוגת יום הולדת
סוכריות לקישוט
**סֻכָּרִיָּה** היא ממתק, עשויה בדרך כלל מתערובת של סוכר, מים, חומרי טעם שונים וצבעי מאכל.

היסטוריה
--------

לפני שהסוכר היה נגיש וזמין, נהגו להכין סוכריות מדבש. הסינים, אנשי המזרח התיכון, המצרים, היוונים והרומאים השתמשו בדבש, פירות ופרחים על מנת לייצר מיני ממתקים. גם היום עדיין מגישים פירות ודבש כקינוח.

הסוכרייה כפי שמכירים אותה כיום החלה כסוג של תרופה, ששימשה להרגיע את מערכת העיכול או לקרר כאב גרון. בימי הביניים רק העשירים ביותר יכלו להרשות לעצמם לאכול סוכריות. באותה תקופה הסוכרייה הייתה שילוב של תבלינים וסוכר ושימשה להקל על מערכת העיכול. בעיות העיכול היו נפוצות מאוד בשל צריכה קבועה של מזון לא טרי ולא מאוזן. המארחים נהגו להגיש סוכריות לצד הארוחה. אחת הסוכריות האלה המכונה 'chamber spice', הוכנה מציפורן, ג'נג'ר, אניס גרגירי ערער, שקדים, או צנוברים הטבולים בסוכר נמס.

תהליך הייצור
------------

סוכריות מיוצרות על ידי המסת סוכר במים או בחלב עד הפיכתם לסירופ. הסירופ מורתח עד שמגיע למצב המבוקש או עד שנוצר קרמל. התוצר נקרא סוכרייה, טופי וכדומה, על פי מסיסותו והתוספים השונים שמוסיפים לממתק.

### שלבי ריכוז הסוכר

המרקם של הממתק נקבעת על פי ריכוז הסוכר. כסירופ הסוכר מחומם עד כדי רתיחה, כתוצאה מזה המים מתאדים, ריכוז הסוכר עולה ונקודת הרתיחה עולה גם כן. על פי רמת הטמפרטורה נקבע ריכוז הסוכר, ככל שהטמפרטורה גבוהה יותר כך ריכוז הסוכר גבוה יותר והממתק קשה יותר.

אלו הם שלבי ריכוז הסוכר:

| מצב הסוכר | מעלות צלזיוס | מעלות פרנהייט | ריכוז הסוכר |
| --- | --- | --- | --- |
| סיבים | 110-111°C | 230-233°F | 80% |
| כדור רך | 112-115°C | 234-240°F | 85% |
| כדור נוקשה | 118-120°C | 244-248°F | 87% |
| כדור קשה | 121-130°C | 250-266°F | 92% |
| סדק רך | 132-143°C | 270-290°F | 95% |
| סדק קשה | 146-154°C | 295-310°F | 99% |
| נוזל טהור | 160°C | 320°F | 100% |
| נוזל חום (קרמל) | 170°C | 338°F | 100% |
| סוכר שרוף | 177°C | 350°F | 100% |

השמות נובעים מהתהליך אשר השתמשו בו כדי לבדוק את מצב הסירופ בתקופות בהן לא ניתן היה לקנות  מד-חום: כפית קטנה מלאה בסירופ הייתה נשפכת למים קרים ועל פי מצב העיסה שהתקבלה נודע מה מצב הסירופ, חוטים ארוכים העשויים סוכר נוקשה נקראו "סיבים" והגושים החלקים נקראו "כדורים", הקושי של הסוכר במצב של ה"סדק" והקור של המים גרמו לגוש להיסדק.

שיטה זו משמשת כיום במספר מטבחים. מד-חום הרבה יותר נוח, אבל הוא לא מותאם אוטומטית לתנאים המקומיים, בניגוד לשיטה הישנה של המים הקרים.

כאשר הסירופ מגיע ל- ˚170 צלזיוס או יותר, מולקולות הסוכרוז מתפרקות לפחמימות פשוטות יותר ויוצרות חומר בצבע ענבר הנקרא קרמל.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **סכריה** |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **סוכרייה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **סוכריות** |

* סוכרייה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007283365205171
* BnF: cb12288918x (data)
* LCCN: sh85019581
* NARA: 10636889
* NKC: ph114267

 |
יונה לבנה המסמלת את בחירתו של אפיפיור חדש, איור מאת ג'ון באטן
מעשיית **שלוש השפות** (במחקר: הטיפוס הפולקלורי **Aa Th 671**) היא סיפור פולקלור אירופאי המספר על ילד שידע את שפת החיות (אנ'), הסיפור הודפס בספר המעשיות של האחים גרים כמעשייה מספר 33.

האגדה
-----

המעשייה מספרת על ילד שלמד את שפת החיות, אביו שהיה איש אצולה חשב את בנו לטיפש וציווה על עבדו להורגו, בחלק מהגרסאות ניבא הבן שאביו ירחץ את רגליו ומשום כך ציווה האב להורגו, העבד הבריח את הבן והציג בפני האב עדות מזויפת למותו, הילד נדד בדרכים ובעזרת יכולותיו העל טבעיות הציל נערה ממות או - בגרסאות מסוימות - אכסניה משודדים, בנדודיו הגיע לרומא ונבחר לאפיפיור באמצעות יונה שנחה על כתפיו, לאחר שנבחר זימן את אביו לוותיקן והציב לפניו את הברירה לשאת בעונש על רצח בנו או לרחוץ את רגלי האפיפיור, בגרסאות אחרות הגיעו ההורים מיוזמתם לאפיפיור כדי לבקש ממנו מחילה על שהרגו את בנם, והאפיפיור מציב לפניהם את הברירה לשאת בעונש או לרחוץ את רגליו, לאחר שרחץ האב את רגלי האפיפיור הזדהה לפניו האפיפיור כבנו.

איור מאת אוטו אובלודה (גר'), 1909
בחלק מהגרסאות האב מת לאחר המפגש, בגרסתם של האחים גרים ההורים כלל לא נפגשים עם בנם והסיפור מסתיים בבחירתו של הילד לאפיפיור.

במחקר
-----

ארנה ותומפסון מסווגים את הסיפור לקבוצת "כח ידיעה על טבעי - ידיעת שפת החיות", זאת בגלל שליטת הנער בשפת החיות. עם זאת, יש חוקרים המערערים על קביעה זו וטוענים כי ידיעת שפת החיות היא מוטיב משני בסיפור, ומשייכים את הסיפור לקטגוריית "סיפורי נבחרים", לשיטתם, מגדיר מיון זה את תבנית העומק של הסיפור.

יוסף במברגר עסק רבות בחקר הגרסאות השונות של הסיפור וההבדלים ביניהם, הוא מבחין בחמש גרסאות שונות שנפוצו באירופה, לבד מגרסתם של האחים גרים. במברגר מעיר כי לסיפור נמצאו גם גרסאות יהודיות בהם ההורים מתבשרים על ידי מלאך או על ידי אליהו הנביא בדמות זקן שעתיד להיוולד להם בן, קו העלילה כמעט זהה, למעט זה שהנער לא נעשה אפיפיור אלא מלך, בגרסאות אלו באו הוריו אל המלך כדי שישפוט בריב שפרץ ביניהם לאחר שהאב השליך את בנו לנהר.

ראו גם
------

* האפיפיור היהודי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שלוש השפות** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  The Types of the Folk-Tale: A Classification and Bibliography. Antti Aarne's Verzeichnis der Märchentypen, translated and enlarged by Stith Thompson (Helsinki: Suomalainen Tiedeakatemia, 1928).
2. ↑  אבידב ליפסקר, האספקלריה שלא האירה לר' שמעון הגדול ממגנצא, **חוליות** 1996
3. ↑  יוסף במברגר, האפיפיור היהודי, לתולדותיה של אגדה מימי הביניים באשכנז, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן, תשס"ט.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1220579971
* VIAF: 3651160486113405180007
* WorldCat (עם VIAF): 3651160486113405180007

 |
אלבום המחזמר "פנטסטיקס"
**פנטסטיקס** (אנגלית: Fantasticks) הוא מחזמר משנת 1960 עם מוזיקה של הארווי שמידט לפזמוניו של טום ג'ונס. הוא מספר סיפור אלגורי, המבוסס על המחזה "הרומאנטים" של אדמון רוסטאן. המחזמר רץ ברציפות 42 שנה והפך למחזמר הוותיק ביותר בעולם.

המחזמר עוסק בשני אבות שכנים המערימים על ילדיהם, לואיזה ומאט, בהעמדת סכסוך ביניהם על מנת ששניהם יתאהבו. האבות שכרו שחקנים נודדים על מנת לביים חטיפה מדומה, כך שמאט הצליח בצעד אמיץ להציל את לואיזה, מה שסיים את הסכסוך לכאורה. כאשר הילדים מגלים את התרמית, הם דוחים את "משחק האהבה" שאורגן להם ונפרדים. לאחר מכן חווה כל אחד מהם חוויות מאכזבות ביותר של העולם האמיתי, שנראים כרצף של פנטזיות מקבילות. הם חוזרים אחד לשני חבולים אך מפוקחים, ומחדשים את הנדר שלהם עם יותר בגרות.

המופע עלה לראשונה באוף ברודוויי ורץ בסך הכל 42 שנים עם 17,162 הופעות, מה שהפך אותו, כאמור, לוותיק ביותר על הבמה. הוא זכה בפרס הטוני למצוינות בתיאטרון ב-1991. הסיפור הפיוטי וההפקה הקלילה, רבת הדמיון, כולל שירים מוכרים כמו "מנסה להיזכר", "עוד מעט ירד גשם" ו"הם היו אתם" סייעו, לדעת מבקרים שונים, להפוך את המחזמר לכל כך עמיד. המחזמר גרר אחריו הפקות רבות בכל רחבי ארצות הברית ולפחות ב-67 מדינות נוספות בעולם, כולל הפקות מקומיות של תיכוניסטים. בסביבות 250 הפקות חדשות של המחזמר עולות מדי שנה. הוא מועלה בדרך כלל עם צוות שחקנים קטן, תזמורת של שניים-שלושה נגנים ועיצוב תפאורה מינימליסטי. הוא גם זכה לגרסה קולנועית וטלוויזיונית. המופע עלה מחדש באוף-ברודוויי בשנת 2006 ורץ למעל עשור.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פנטסטיקס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  מרב יודילוביץ, אחרי ארבעה עשורים - הפנטסטיקס מורידים מסך אתר ynet‏, 5 בספטמבר 2001
2. ↑  Gollust, Shelley and Jerilyn Watson. "The Fantasticks at 50". VOANews.com, May 23, 2010

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: 8c8db4f8-6222-4c1b-8966-9f3ad3cd8c74

 |
רבי **חיים יצחק הכהן חסיד** (סלוניקי, ה'תק"ז, 1747 – סלוניקי, ב' בשבט ה'תקפ"ז, 30 בינואר 1827) היה מחכמי סלוניקי, ומחבר הספר **אהל יצחק**.

ביוגרפיה
--------

נולד בסלוניקי לרבי יוסף הכהן, היה נכדו של רבי רפאל אלעזר נחמיאש, שהיה רב העיר סלוניקי ומחבר הספר "הון רב". היה בקי בתורת חכמי סלוניקי ששזורה רבות בספרו.
ספרו יצא לאור בשנת ה'תקס"א והוא מכיל שו"ת, חידושים על משנה תורה לרמב"ם ודרשות.
בנו, רבי חננאל, השלים את המלאכה של הוצאת הספר לאור וצירף לו הקדמה משלו. במהדורת הספר המופיעה באוצר החכמה כלולות הערות בכתב ידו של רבי יצחק בן חננאל הכהן חסיד (ייתכן שהוא נכד המחבר).

פסקיו ופירושיו מובאים אצל רבים מגדולי הדורות, שהתחשבו בדבריו לפסק ההלכה, כגון רבי יוסף חיים מבגדאד, רבי רחמים חי חויתה הכהן, רבי עובדיה יוסף. החידושים על הרמב"ם נכללו בפרויקט השו"ת.

קישורים חיצוניים
----------------

* חיים יצחק הכהן חסיד, **אהל יצחק**, תקס"א, באתר היברובוקס

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו כאן. רבי חיים יצחק הכהן חסיד מזכיר את סבו בחלק אורח חיים של ספרו "אהל יצחק", סימן ב
2. ↑  ראו כאן
3. ↑  ראו כאן
4. ↑  ראו למשל בשו"ת רב פעלים חלק ב אורח חיים סימן ח
5. ↑  ראו למשל בשו"ת שמחת כהן חלק יורה דעה ב סימן לז
6. ↑  ראו למשל בשו"ת יביע אומר חלק ג חושן משפט סימן ד

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007299643305171
* LCCN: nr93002647
* VIAF: 97478587
* WorldCat (עם VIAF): 97478587

 |
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
הרב **ישראל אייזנשטיין** (ה'תקצ"ז, 1837 - ה'תרס"ה, 1905) היה רב רוסי חסידי, רבן של בוהופול ומיקולאייב באימפריה הרוסית.

ביוגרפיה
--------

נולד בברדיצ'ב, כבר בגיל שמונה התחיל בלימוד גפ"ת והתפרסם כמתמיד. בגיל שש עשרה שלט היטב בתלמוד ובספרי הפוסקים והתכתב בדברי תורה עם הרב שלמה קלוגר מברודי.

בשנת ה'תרי"ד (1854) נישא. הוא המשיך בלימודיו ונסמך לרבנות בידי רבנים רבים. הוא היה חסיד ומקורב לאדמו"רי אוקראינה כמו ר' דוד מטולנה, ר' יוחנן טברסקי מרחמסטריווקא ור' אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה, שהעניקו את הסכמותיהם לספרו. האחרון, שנמנע מלכתוב הסכמות לספרי הלכה, הורה לחסידו הרב דוד אורטנברג להעניק את ההסכמה בשמו.

בשנת ה'תרכ"ט, 1869, התמנה כרבה של בוהופול שבפלך פודוליה, הוא כיהן בה במשך 21 שנים.

בשנת ה'תרנ"א, 1891, התמנה כרבה של העיר מיקולאייב והחזיק במשרתו זו 14 שנים עד פטירתו בחורף ה'תרס"ה, 1905.

כתביו
-----

ספרו היחיד שנדפס במלואו הוא ****שו"ת עמודי אש****, למברג תר"מ.

לא נדפסו: עמודי אש חלק שני; ביאור על ספר יהושע; וכתבים נוספים, בהם הערות על ספרים שונים.

ביאוריו על התלמוד הירושלמי, חלקם נספחו לספרו "עמודי אש" בשם **עמודי ירושלים** וחלקם נותרו בכתב-יד ונדפסו במהדורת הירושלמי שנדפסה בווילנה (תרפ"ו) בשם **עמודי ירושלים תניינא**.

הוא עמד בקשרי מכתבים עם חכמי דורו, כמו הרב חיים חזקיהו מדיני, הרב חיים ברלין והרב משה נחום ירושלמסקי וחלק ממכתביו משוקעים בכתביהם.

קישורים חיצוניים
----------------

* בן-ציון אייזנשטט, הרב ר' ישראל אייזינשטיין, **דור רבניו וסופריו**, תרנ"ה-תרס"ה, חלק א, עמוד 8, באתר היברובוקס ;מהדורה חדשה של ספרו
* ****שו"ת עמודי אש****, מהדורה חדשה, תשע"א

הערות שוליים
------------

1. ↑  דב בער ואכשטיין, ****מפתח ההספדים - חלק ג****, וינה תר"ץ, עמ' 55, באתר היברובוקס.
2. ↑  שדי חמד, כללים מערכת הב', סימן צד "בני ישראל" ד"ה וראיתי להביא; פאת השדה, מערכת ברכות סימן יד.
3. ↑  נשמת חיים, עניינים, סימן קג.
4. ↑  באר משה, ח"ב, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ג, 'ברכת חכמים' מכתב לג (וראו שם עמ' מו), 'כבוד חכמים' סימן יח.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007517257405171
* VIAF: 44153143
* WorldCat (עם VIAF): 44153143

 |
רבי **רפאל יוסף בן רובי** (נפטר בירושלים, כ"ז בסיוון ה'תקנ"ה) היה רב ודיין בירושלים, בן דורם של החיד"א ומהרי"ט אלגאזי, וממפרשי הרמב"ם.

ביוגרפיה
--------

נולד לרבי יהודה אבן רובי, והיה מרבני ירושלים בתקופתו. שימש כדיין בבית הדין של מהרי"ט אלגאזי בירושלים. שמו מופיע בין שמות רבנים החותמים על הסכמות לספרים שיצאו לאור בתקופתו.
הרב בן רובי יצא בשנת תקמ"ב כשד"ר למערב אירופה. נפטר בירושלים בכ"ז בסיוון ה'תקנ"ה, ומנוחתו כבוד בהר הזיתים.

ספרו "דרך המלך" הוא פירוש עמוק והלכתי למשנה תורה לרמב"ם. חלק נכבד מהספר עוסק בהלכות נדרים. הספר הודפס לראשונה בליוורנו בשנת תקמ"ו, הודפס שוב במהדורת צילום, בברוקלין בשנת ה'תשנ"א. ושוב במהדורת צילום, באשדוד בשנת תשנ"ז. פירושיו על הרמב"ם הוכנסו לפרויקט השו"ת. הספר מעוטר בהסכמת מהרי"ט אלגאזי, ובסופו מובא מכתב של החיד"א בו הוא מעיר הערה על הספר וכותב "ועל דבר ההסכמה על ספרו הבהיר... דמר ניהו רבא נודע בשערים שמו כי רב הוא, וספר תורה שבידו משובח ומפואר מאיר עיני חכמים, כי כל דרכיו משפט דרך המלך אין לו שיעור...".

קישורים חיצוניים
----------------

* כרטיס הקבר של רפאל יוסף בן רובי, באתר הר הזיתים
* רבי, רפאל יוסף בן יהודה, **דרך המלך**, תקמ"ו, באתר היברובוקס
* רפאל יוסף בן יהודה, רשומות בקטלוג ביבליוגרפיה של הספר העברי (ישן)

הערות שוליים
------------

1. ↑  כך כתוב על קברו. יש מקורות שכתוב בהם שנפטר בכ"ו בסיוון ה'תקנ"ח

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007312800405171
* GND: 1085661822
* LCCN: nr93047253
* VIAF: 46639747
* WorldCat (עם VIAF): 46639747

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בגלגל של אופניים. אם התכוונתם לפסל של דושאן בשם זה, ראו גלגל אופניים.
גלגל אופניים
גלגל של אופניים
באופניים קבועים, בדרך כלל, שני גלגלים בעלי רדיוס זהה. קוטר הגלגל הנהוג באופני מבוגרים הוא "26, 27.5 או "29. נשים רוכבות לפעמים עם גלגלים של "24. "20, או פחות, משמש נוער וילדים. הגלגל האחורי מונע בעזרת תמסורת, במרבית המקרים גלגלי שיניים ושרשרת, אשר הרוכב מסובב בכוח הרגליים, בעזרת דוושות. הגלגל הקדמי מונע בגלל הדחף שיוצר הגלגל האחורי. על הגלגל מורכב צמיג, אשר ייתכן שיהיה עם, או בלי, אבוב (פנימית).

חיבור הגלגל לאופניים
--------------------

הגלגל מתחבר לשלדת האופניים. בפועל, ציר הגלגל ארוך מספיק, ובולט מהגלגל. והוא המחובר לשלדה. בעבר היה נהוג שהציר מחובר לשלדה עם אומים. בישראל הקוטר הנפוץ, ולכן גם האום הדרוש, הוא בגודל 15 מ"מ. כיום צורת חיבור כזו נמצאת בעיקר באופניים זולים. באופניים יקרות יותר נפוץ מנגנון של שחרור מהיר. בחיבור כזה יש ידית קטנה המאפשרת לשחרר, ולהדק, את הגלגל לשלדה (בתמונה). מנגנון כזה מאפשר לפרק את הגלגל ללא מפתח או כלי עבודה אחרים. לכן הוא נוח לתיקונים, אך גם מקל על גנבה.

היסטוריה
--------

הגלגל בצורתו כיום נוצר רק בסוף המאה ה-19. לפני כן הגלגל הקדמי היה בעל רדיוס גדול יותר מהאחורי. כאשר במהלך ההתפתחות של האופניים הפרשי הרדיוסים בין הקדמי לאחורי הלכו ופחתו. הבדל נוסף בין גלגל מודרני לעתיק הוא שהגלגלים הראשונים דמו מאוד לגלגלים של עגלות. לא היה להם צמיג, או חומר רך אחר בהיקף. בנוסף לכך, החישורים שלהם היו מאונכים לציר הגלגל. בגלגל מודרני החישורים משיקים לציר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גלגל** בוויקישיתוף
* מדוע השפיצים ניצבים למרכז הגלגל בעגלה אך לא באופניים?, מכון דוידסון לחינוך מדעי, מכון ויצמן למדע
**מוהמד זכי אמדוני** (בצרפתית: **Mohamed Zeki Amdouni**; נולד ב-4 בדצמבר 2000 בז'נבה שבשווייץ) הוא כדורגלן שווייצרי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת פ.צ. בזל מליגת העל השווייצרית, בהשאלה מלוזאן, ובנבחרת שווייץ.

קריירת מועדונים
---------------

אמדוני גדל במחלקות הנוער של סרבט ז'נבה, מרן ואטויל קרוז'. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצה הבוגרת של אטויל קרוז' במסגרת הליגה השווייצרית הרביעית, ובשנת 2019 עבר לסטאד לוזאן אושי מליגת המשנה השווייצרית.

ב-9 ביוני 2021 חתם אמדוני בלוזאן מליגת העל השווייצרית.

ב-24 ביוני 2022 הושאל אמדוני למשך שתי עונות לפ.צ. בזל מליגת העל השווייצרית.

קריירה בינלאומית
----------------

אמדוני שותף בנבחרת שווייץ בכדורגל עד גיל 20 בשני משחקים בשנת 2019. כבן לאב ממוצא טורקי, הוא עבר בשנת 2021 לננבחרת טורקיה עד גיל 21 אך לאח משחק אחד הוא חזר לשחק במדי נבחרת שווייץ בכדורגל עד גיל 21 במסגרתה הוא שיחק 11 משחקים וכבש 7 שערים במהלך 2021 ו־2022
ב-27 בספטמבר 2022 ערך אמדוני את הופעת הבכורה שלו בנבחרת שווייץ, בניצחון 2–1 על נבחרת צ'כיה במסגרת ליגת האומות 2022/2023. את שערו הראשון הבקיע במוקדמות יורו 2024 נגד נבחרת בלארוס. עד סוף יוני 2023, הוא שותף בכל 4 המשחקים של נבחרתו במוקדמות וכבש 5 שערים.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Zeki Amdouni au Lausanne-Sport באתר הרשמי של סטאד לוזאן אושי, 9 ביוני 2021 (בצרפתית)
2. ↑  Amouni leihweise von Lausanne-Sport zum FCB באתר הרשמי של פ.צ. בזל, 24 ביוני 2022 (בגרמנית)
3. ↑  מידע על זכי אמדוני מאתר football.ch/sfv
**ונטיל** הוא שסתום חד כיווני עצמאי, המשמש להכנסת גזים לחלל אטום וכליאתם בתוכו. מקור המילה מהשפה הגרמנית.

מבנה ועקרון פעולה
-----------------

המבנה של ונטיל הוא גליל עשוי מתכת, אשר בתוכו או מחוצה לו קיים מנגנון שפותח אותו למעבר גזים בלחץ מצידו האחד, אך קיומו של לחץ בצידו האחר אוטם אותו. התקנת הונטיל על פתח חלל אטום מאפשרת דחיסת גזים דרכו לתוך חלל זה וסגירה אוטומטית של השסתום עם ניתוק הצינור המזרים את הגז לתוך החלל. היתרונות של ונטיל כשסתום הם עמידותו היחסית בלחץ גז גבוה, והאפשרות של חיבור וניתוק מהיר של צינור הגז.

הוצאה באופן יזום של הגז אפשרית, בחלק מסוגי הונטילים על ידי לחיצה מכנית על הונטיל או על המנגנון האוטם אותו, ובחלק על ידי פירוק מנגנון האטימה.

שימושים
-------

השימוש הנפוץ והמוכר של ונטילים הוא לניפוח צמיגים באוויר. שימושים נוספים הם למילוי גז קירור למכלים כגון במקררים ובמזגנים ויישומים רבים נוספים.

סוגים
-----

* ונטיל שריידרונטיל שריידר
* ונטיל פרסטהונטיל פרסטה
* ונטיל דנלופונטיל דנלופ

### שריידר

מנגנון האטימה של ונטילים מדגם שריידר מתבסס על שסתום בצורת פטריה (בדומה לשסתומים המשמשים במנועי בעירה פנימית) שנלחץ אל הפתח הן על ידי קפיץ והן כתוצאה מהלחץ הפנימי של הגזים. שחרור יזום של הלחץ מתבצע על ידי לחיצה על "רגל" הפטריה, או הברגת המנגנון החוצה. דגם זה משמש באופן גורף בצמיגי רכב, הוא הנפוץ ביותר בצמיגי אופניים, במערכות קירור, וסתים של ציוד צלילה, ועוד.

### פרסטה

ונטילים מדגם פרסטה, המכונה גם "ונטיל צרפתי", משמש בעיקר לצמיגי אופניים. זהו ונטיל צר במיוחד, ולפיכך מתאים לצמיגים צרים (היעילים במיוחד באופני מרוץ). על מנת לנפח את הצמיג יש לפתוח אום אבטחה הנמצא בראשו, ובנוסף להבריג עליו אום חיצוני המאפשר חיבור צינור המילוי אליו.

### דנלופ

ונטילי דנלופ היו נפוצים בשימוש באופניים במאה ה-20. אטימת המנגנון הפנימי מבוססת על פין מתכתי עם חורים העטוף בגומי או עם כדורית גומי פנימית, כאשר לחץ האוויר בזמן ניפוח דוחף את הגומי מהחורים ומאפשר הכנסת אוויר, והלחץ הפנימי מהדק את הגומי לחורים ומונע זליגתו. ונטילים אלו רחבים מאוד, ודורשים מנגנון ניפוח פשוט ביותר - למעשה ניתן לנפחם עם צינור פשוט כל עוד הוא בקוטר מתאים, דבר שהקל מאוד על ניפוח באמצעות משאבת אוויר ידנית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ונטיל** בוויקישיתוף
* מבחן ל Convert-Air, ממיר ונטיל פרסטה לשרדר, באתר BIKE- Israeli cycling magazine, ‏2019-01-30

הערות שוליים
------------

1. ↑  ונטיל, באתר lib.yeke.cet.ac.il
**יצחק (איזי) ורסנו** (נולד ב-24 במאי 1933), הוא פרופסור לרפואת ילדים. כיהן במשך שנים רבות כמנהל מחלקה בבתי החולים השרון, שניידר ומעייני הישועה.

ביוגרפיה
--------

ורסנו נולד בסופיה שבבולגריה. אביו (בוקו) היה רופא, אמו (בוקה) הייתה עקרת בית. יצחק, בן יחיד, והוריו התגוררו בסופיה עד תחילתה של מלחמת העולם השנייה. במהלך המלחמה הם עזבו את סופיה והסתתרו באזורים הכפריים בבולגריה בהם אביו שירת כרופא. בוגר בית הספר טכניקום בסופיה במגמת מכונות. בגיל 18, בשנת 1951 עלה לישראל עם הוריו. עם עלייתם לארץ הם התגוררו במעברת כפר שלם (שכונת התקווה).

בין השנים 1951–1953 שירת בצה"ל. בשירותו הצבאי ניצל את הכישורים שרכש בבית הספר התיכון ושירת כשרטט בחיל החימוש. לאחר שחרורו מצה"ל (בשנת 1954) התחיל את לימודי הרפואה באוניברסיטה העברית בירושלים. סיים את לימודי הרפואה בשנת 1960 (מחזור 8). לאחר גמר הלימודים התחיל סטאז' ב-1961 ואת ההתמחות התחיל ב-1962 בבית החולים בילינסון במחלקה ברשותו של ד"ר יונס. לאחר תקופת ההתמחות, ב-1967 עבד כרופא ילדים ביישובי המשולש (טייבה, טירה, קלנסווה) שם נדרש לעבוד ללא אמצעים מתקדמים כגון: מעבדה, רנטגן, יועצים ונאלץ להתבסס רק על הקליניקה, תקופה זו עיצבה את היותו רופא הודות לידע ולניסיון הקליני הרב שרכש שם. כמו כן, תקופה זו גרמה לו להעריך את החשיבות של הרפואה הקהילתית האמבולטורית שלימים הובילה את החלטתו להקים את ארגון חיפ"א (חברה ישראלית לפדיאטריה אמבולטורית). בשנת 1970 מונה לרופא בכיר וסגן מנהל מחלקת ילדים בילינסון תפקיד אותו מילא עד שנת 1979. בשנת 1975 ייסד את המחלקה הראשונה לאשפוז יום ילדים במדינת ישראל, אותה ניהל עד שנת 1985. בשנת 1985 מונה לנהל את מחלקת ילדים השרון, לאחר הקמת מרכז שניידר לרפואת ילדים, בשנת 1993 הקים ורסנו עם כל צוותו את מחלקת אשפוז ג' בשניידר וניהל את המחלקה עד שנת 1998. ב-1998 פרש לגמלאות אך המשיך את פועלו ביחידה לניהול סיכונים ובטיחות. בשנת 2000 הקים וניהל את מחלקת הילדים בבית החולים מעייני הישועה, ומשנת 2005 שימש כרופא בכיר במחלקה. במהלך עבודתו חינך דור של רופאי ילדים וצוותי הוראה, רופאים עולים ואחיות. מעל 40 מתלמידיו מכהנים כפרופסורים וכמנהלי מחלקות ומכונים. ושימש כיו"ר שלושת ארגוני הפדיאטריה העיקריים: איגוד רופאי הילדים, החברה הישראלית לפדיאטריה קלינית (חיפ"ק), חברה ישראלית לפדיאטריה אמבולטורית (חיפ"א). חבר בוועדות שונות: ועדת הלסינקי, ועדת תרופות של שירותי בריאות כללית ומשרד הבריאות, ועדות של מועצה מדעית של הר"י.

פועלו זכה להערכה רבה, נבחר כיקיר החברה הישראלית לפדיאטריה קלינית (חיפ"ק), והן ליקיר על ידי ארגון חיפ"א (חברה ישראלית לפדיאטריה אמבולטורית) וזכה להוקרה על פעילותו מהאיגוד לאלרגיה ואימנולוגיה.

ורסנו נשוי לרבקה (ריבה) לבית סלמון, מתגורר בתל אביב, להם שני ילדים ושבעה נכדים.

מעמד אקדמי
----------

* 1984 – פרופ' חבר קליני
* 1990 – פרופ' מן המניין
* 1993–1997 יו"ר החוג לפדיאטריה בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב
* יותר מ-150 פרסומים מדעיים

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופ' יצחק ורסנו - מבכירי רופאי הילדים בארץ, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 2:44)