פירוש נוסף ערך זה עוסק בראינוע הראשון בתל אביב. אם התכוונתם לקולנוע עדן הירושלמי, ראו קולנוע עדן (ירושלים).

הכיתוב "עדן" מצדו השני של הבניין
**קולנוע עדן** (בעבר: **ראינוע עדן**) הוא הראינוע הראשון של תל אביב, שבסוף שנות העשרים, עם התפתחות הטכנולוגיה, הפך לקולנוע. זהו אחד ממוסדות התרבות החשובים של תל אביב הקטנה. בניין הקולנוע מצוי בתחילת רחוב ליליינבלום 2 בנווה צדק, ועיצובו הייחודי אופייני לשכונה זו. הקולנוע כלל שני אולמות: תחילה נבנה אולם עם גג (אולם החורף) וכעבור שנים אחדות נוסף אולם הקיץ (חסר גג, שבו הוקרנו הסרטים תחת כיפת השמים). בכל אולם היו 800 מקומות ישיבה. בהיותו אחד מאולמות ההצגה היחידים בתל אביב הקטנה של ראשית המאה, הוא שימש לא פעם גם למופעי אופרה ותיאטרון.

היסטוריה
--------

ראינוע "עדן" נחנך ב-22 באוגוסט 1914. הוא נבנה בפינת הרחובות ליליינבלום ופינס שבשכונת נווה צדק על ידי עקיבא אריה ויס, ממייסדה של שכונת אחוזת בית. את השם "עדן" נתן לו הסופר ש. בן-ציון. הראינוע נחנך בהקרנת הסרט "ימי פומפיי האחרונים" (אנ'), ובתחילת דרכו הוקרנו בו בעיקר סרטים רוסיים אילמים.

בתקופת מלחמת העולם הראשונה החרימו השלטונות הטורקים את מכונת ההקרנה.

ב-1921 הוקם בו אולם הקיץ, וב-1923 נערכה בו הופעת האופרה הראשונה.

בשנות ה-20 הוצגו בו גדולי הסרטים האילמים מתוצרת הוליווד ארצות הברית ואולפני UFA גרמניה, בליווי תזמורת קאמרית קבועה. על מלאכת הכנת כתוביות התרגום והפעלתן באמצעות פנס קסם היה אמון ירושלים סגל, חלוץ מתרגמי הסרטים בארץ. 

בשנות ה-30 הוצג בו לראשונה הסרט המדבר הראשון "זמר הג'אז" עם אל ג'ולסון. 

בשנות ה-60 התמקד קולנוע עדן בהצגת סרטים הודיים, בין השאר הוצגו בו לראשונה הסרטים הקלאסיים "הנודד" ו"סאנגם" עם ראג' קאפור.

הקולנוע היה פעיל עד יולי 1974. לאחר מכן, נקנה המבנה על ידי בנק לאומי מתוך מטרה לשמרו ולהנציח את הקולנוע הישראלי, והוא שימש בשנות ה-80 את יחידת המחשב של הבנק, ובסוף ננטש. כיום הוא עומד אטום ומוזנח, אך השלט של הקולנוע עדיין עומד על מקומו וגם מקום הקופות ניתן לזיהוי.

ביוני 2012 במסגרת אירועי לילה לבן בתל אביב התקיימה בבניין הקולנוע תערוכת וידאו-ארט.

בשנת 2016 פורסם על מהלכים להוספת קומות נוספות על גבי מבנה הקולנוע והפיכתו למלון יוקרה.

לקריאה נוספת
------------

* עדנה יקותיאלי-כהן, "חברת הסרטים 'אורה חדשה'", בתוך: **קתדרה**, חוברת 73, ספטמבר 1994, עמ' 143–144
* מנאר חסן, "סמויות מן העין : נשים והערים הפלסטיניות", הוצאת מכון ון ליר והוצאת הקיבוץ המאוחד, 2017, עמ' 110

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קולנוע עדן** בוויקישיתוף
* תמונה - הנחת אבן הפינה
* ציור קולנוע עדן בסדרת ציורי "תל אביב של מטה" של האמן ידידיה איש שלום
* שאול הון, "מסך הקסם" של "תל אביב הקטנה", מעריב, 19 בינואר 1964
* סרטונים "מותו של ראינוע", בעליו של קולנוע עדן מספרים על ימיו הראשונים (1974)
* יעקב הלחמי, ‏קַדְמַת עֵדֶן - פרקים מהגדת בית הקולנוע הראשון בתל-אביב, באתר בית הסרט העברי, 26 ביולי 2007
* מרב יודילוביץ', בתי הקולנוע הישנים של תל אביב יונצחו בבול, באתר ynet, 10 בדצמבר 2007
* עופר אדרת, סיפורו של הסינימא היהודי הראשון, באתר הארץ, 31 ביולי 2014
* קולנוע ראשון - ראינוע עדן - ארכיון עירוני. 22 באוגוסט 2014. אתר עיריית תל אביב-יפו.
* אתר למנויים בלבד אברהם בלבן, מה קרה במפגש בין הראינוע לתל אביב של 1914, באתר הארץ, 30 בנובמבר 2014
* סרטונים "תיאטרון ראינוע עדן", סרטון במלאת מאה שנים לקולנוע עדן (2014)
* סרטונים "מאה לקולנוע עדן", כתבה בערוץ 2, נובמבר 2014
* שגיאות פרמטריות בתבנית:תל אביב 100   
פרמטרי חובה [ 2 ] חסרים first/eden, קולנוע עדן, באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה"

מתוך סדרת ציורי "תל אביב של מטה" שהוצגה בבית האמנים תל אביב ובתיאטרון ירושליםציור קולנוע "עדן" של האמן ידידיה איש שלום. מתוך סדרת ציורי "תל אביב של מטה" שהוצגה בבית האמנים תל אביב ובתיאטרון ירושלים.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  נירית אנדרמן, עכבר העיר אונליין, ערב מחווה לקולנוע הראשון בתל אביב, באתר הארץ, 24 ביולי 2008
2. ↑  אבי פלדשטיין, והאירוח המיוחד של הרצל, חדשות, 29 ביולי 1988
3. ↑  נירית אנדרמן, 40 שנה לאחר שנסגר, הקולנוע הראשון בתל אביב ישוב לפעול ללילה אחד, באתר הארץ, 19 ביוני 2012
4. ↑  הילה שמר, חיים בסרט: קולנוע עדן הופך למלון פאר, הקיוסק משופץ בחצי מיליון ש', באתר Xnet‏, 23 באפריל 2016