**בני שטיינמץ** (נולד ב-1956) הוא איש עסקים ישראלי-בלגי. בנובמבר 2019 העריך "פורבס" את הונו בכ־1.1 מיליארד דולר. נדון למאסר ברומניה ובשווייץ.

ביוגרפיה
--------

בני שטיינמץ נולד בנתניה כבנו הצעיר של היהלומן ראובן שטיינמץ. אחרי שירותו הצבאי עבר להתגורר באנטוורפן, בלגיה והתמקד בעסקי היהלומים. בשנת 1997 שב לישראל. "קבוצת בני שטיינמץ" (BSGR) שבה הוא מגדיר עצמו כ"יועץ" בלבד, משקיעה במכרות יהלומים, זהב ומתכות, באמצעות חברות בת הפועלות באפריקה, באירופה וברוסיה, אך עוסקות גם בנדל"ן ובהשקעה בחברות הזנק. ב-1995 הקים שטיינמץ את קרן הנאמנות "הרמיטאז', בשותפות עם "ריפבליק בנק אוף ניו-יורק" שבבעלות האחים ספרא. הקרן משקיעה במניות של חברות הרשומות ברוסיה.

בראשית המאה ה-21 רכשה קבוצת החברות שטיינמץ את השליטה בחברת בייטמן הנדסה, שהיא אחת החברות המובילות בעולם להפקת אוצרות טבע. בייטמן נמכרה לחברת טנובה האיטלקית בשנת 2012.

ב-2010 רכשה חברה מקבוצת שטיינמץ 42.5% מרישיונות פלאג'יק, שמחזיקה בחמישה רישיונות חיפוש לגז טבעי במים הכלכליים של ישראל.

במרץ 2011 חברת סקורפיו נדל"ן שנמצאת בשליטתו של שטיינמץ נקלעה לקשיים ולא עמדה בתשלומים למחזיקי האג"ח ובמסגרת הסדר חוב שילם שטיינמץ 100 מיליון דולר לחברה לצורך פריסת חוב. החברה חתמה על הסדר חוב נוסף במרץ 2016 וב-2018 הודיעה פעם נוספת על חוסר יכולתה לעמוד בתשלומים למחזיקי האג"ח. בסופו של דבר עמדה סקורפיו בתשלומים.

מחלוקות עם הרשויות במדינות שונות
--------------------------------

באוגוסט 2009 הועלה בפרקליטות המדינה בישראל חשד כי שטיינמץ העלים מס בהיקף נרחב. ב-2012 עזב שטיינמץ את ישראל על רקע חילוקי דעות עם רשויות המס. המחלוקות בין שטיינמץ לרשויות נובעות בין היתר מכך שהוא מגדיר את עצמו כ"יועץ" ולא כ"בעלים" של החברות ב"קבוצת בני שטיינמץ". החברות בקבוצה פועלות במדינות שונות ומנוהלות על ידי נאמנויות שמשרדיהן ממוקמים באירופה, ואף על פי שבני שטיינמץ מוגדר בנאמנויות אלו כ"נהנה" מהכנסה של חברות שמחזור עסקיהן נאמד במיליארדי דולרים, מאז 1998 הוא משלם בישראל מס בגין "דמי ייעוץ" לפי הכנסה מוצהרת של 1.8 מיליון ש"ח בשנה.

באוגוסט 2017 נעצר שטיינמץ בישראל לצד מעורבים נוספים בפרשה שבמרכזה חשדות לשוחד, מרמה והפרת אמונים בתאגיד, זיוף מסמך ושיבוש הליכי משפט.

בשנת 2012 דיווח "פייננשל טיימס" על חקירה נגד קבוצת בני שטיינמץ בגינאה, בחשד למתן שוחד וטובות הנאה לבכירים במדינה בתמורה לאפשרות לרכוש מכרה בסכום נמוך. בהודעה לתקשורת מסרה הקבוצה שמדובר ב"קמפיין השמצה זדוני". בשנת 2013 דווח כי משטרת שווייץ פשטה על ביתו של שטיינמץ בז'נבה, בהוראת משרד המשפטים של שווייץ, לבקשת ממשלת גינאה. עוד בשנת 2013 נטען בעיתון "לה קנאר אנשנה" הצרפתי ששטיינמץ שלח שכירי חרב צרפתים, ישראליים ודרום אפריקאים למוטט את הממשל הגנאי. שטיינמץ הגיש תביעת דיבה נגד העיתון, ובספטמבר 2018 פסק בית המשפט לזכותו. זאת מכיוון שהעיתון לא הצליח להוכיח את אותנטיות המקורות שעליהם כביכול התבסס. בית המשפט גזר על העיתון והעיתונאים שמאחורי הכתבה לשלם קנס של 50 אלף יורו ולפרסם תיקונים ב"לה קנאר אנשנה" ובשלושה עיתונים מרכזיים נוספים.

בדצמבר 2016 נעצר בישראל בחשד למתן שוחד של עשרות מיליוני דולרים לעובדי ציבור בכירים בגינאה, בתמורה לקידום עסקיו שם. בפברואר 2019 הגיעו חברת BSGR ונשיא גינאה אלפה קונדה להסכמה ששני הצדדים ייסוגו מטענותיהם ושתבוטל הבוררות ביניהם בסוגיית מרבץ סימנדו, אחד ממרבצי המינרלים העשירים בעולם. ההסכם שם קץ לסכסוך סביב סימנדו שפרץ שבע שנים לפני כן. באוגוסט 2019 הודיעה התביעה הכללית בז'נבה שתגיש כתב אישום נגד שטיינמץ, בחשד למתן שוחד לבכירים בגינאה וזיוף מסמכים. ב-22 בינואר 2021 הוא הורשע במתן שוחד ונגזר עליו עונש של 5 שנות מאסר וקנס של 50 מיליון פרנק שווייצרי. שטיינמץ ערער, ועונש המאסר הופחת לשלוש שנות מאסר.

ב-11 בדצמבר 2015 דווח ששטיינמץ ביחד עם טל זילברשטיין, שמעון שבס, יורש העצר הרומני הנסיך פול ועוד, נחשדים על ידי "הרשות הרומנית למלחמה בשחיתות" בניסיון להשתלט על קרקעות מדינה וזאת באמצעות הונאה ושוחד ובכך שגרמו לנזק של 136 מיליון אירו לרומניה. ביוני 2019 זוכו שטיינמץ, זילברשטיין ושני ישראלים נוספים שנחקרו, מאישומי ההונאה בתחום הקרקעות ברומניה. ב-17 בדצמבר 2020 הפך בית המשפט העליון של רומניה את ההחלטה וגזר על שטיינמץ וזילברשטיין חמש שנות מאסר בגין מתן שוחד בעסקת קרקעות. 

באפריל 2017 הגישה קבוצת בני שטיינמץ תביעה נגד המיליארדר ג'ורג' סורוס בסך 10 מיליארד דולר בבית המשפט המחוזי של ארצות הברית עבור המחוז הדרומי של ניו יורק. זאת בטענה שסורוס יזם קנוניה בינלאומית אשר נוהלה באמצעות ארגונים ועמותות הממומנים על ידו במטרה לגרום להפקעת נכסיה של קבוצת שטיינמץ שלא כדין, לחבל בעסקיה ולפגוע בשמה הטוב, באופן שהסב לה נזקים כספיים אדירים.

משפחתו
------

שטיינמץ נשוי לאניאס לוסי, אותה הכיר כשעבדו בהתיישבות חקלאית במהלך מלחמת יום הכיפורים ולהם ארבעה ילדים.

קרן אניאס ובני שטיינמץ
----------------------

בשנת 2007 הקימו בני שטיינמץ ואשתו אניאס (אגנס) את "קרן אניאס ובני שטיינמץ", במטרה לאחד את העשייה ההתנדבותית של שניהם תחת ארגון פילנתרופי אחד. פעילותה העיקרית של הקרן מתמקדת במימון תוכניות בתחומי החינוך, הבריאות והתרבות עבור ילדים בגיל הרך. 

הקרן גם תומכת בעמותות המסייעות לנוער בסיכון, מפעילה מועדוניות לילדים ממשפחות מצוקה ומעניקה מלגות לימודים לסטודנטים המגיעים מרקע כלכלי קשה תמורת פעילות חברתית וחונכות.

כמו כן מסייעת הקרן לארגונים ומוסדות נוספים, בהם מוזיאון תל אביב, בתי חולים, האגודה למען החייל (תמיכה בעיקר בחיילי גדוד צבר, גבעתי) והאגודה למלחמה בסרטן. בסוף שנת 2016 חגגה הקרן עשור להקמתה בהשתתפות נציגי הארגונים הרבים להם סייעה במהלך השנים בסכומים מצטברים של כמה עשרות מיליוני שקלים.

קישורים חיצוניים
----------------

* דיוקן של בני שטיינמץ, 2001, בחדשות מחלקה ראשונה
* דיוקן של בני שטיינמץ, 2006,‏ ifeel מתוך פורבס
* דיוקן וכתבות על בני שטיינמץ, בגלובס
* בני שטיינמץ חוזר לעולם האנרגיה הישראלי; רכש 50% מרישיונות פלאג'יק, כלכליסט, 2 בדצמבר 2010
* פטריק ראדן קיף, BURIED SECRETS, How an Israeli billionaire wrested control of one of Africa’s biggest prizes. הניו יורקר, 8 ביולי 2013
* אסף גולן, המיליארדר האלמוני שהסתבך: מי אתה בני שטיינמץ?, באתר nrg‏, 14 באוגוסט 2017
* אתר למנויים בלבד  רועי ברגמן, מיליארדר הצללים, באתר "ידיעות אחרונות", 17 באוגוסט 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  Beny Steinmetz, Forbes (באנגלית)
2. ↑  "שיטת שטיינמץ: כך גיבש המיליארדר שיטת שוחד לקידום ענייניו". *כלכליסט - www.calcalist.co.il*. 2017-08-15. נבדק ב-2018-06-13.
3. 1 2  טלי ציפורי, בני שטיינמץ מכר את בייטמן הנדסה ב-150 מ' דולר, באתר גלובס, ‏2012-06-13
4. ↑  טלי ציפורי, בני שטיינמץ מכר את בייטמן הנדסה ב-150 מ' דולר, באתר גלובס, ‏13 ביוני 2012
5. ↑  גואטה, יסמין (2018-06-12). "סקורפיו של בני שטיינמץ למחזיקי האג"ח: לא נעמוד בתשלומי הסדר החוב". *TheMarker*. נבדק ב-2018-06-13.
6. ↑  שי שלו, שטיינמץ מוציא מכיסו עוד 19 מיליון שקל לכיסוי חוב סקורפיו, באתר גלובס, ‏7 באוקטובר 2018
7. 1 2  רשות המיסים הוציאה לבני שטיינמץ שומה של 4.1 מיליארד ש"ח
8. ↑  אבשלום חלוץ, מדוע עבר בני שטיינמץ להתגורר בשווייץ?, באתר TheMarker‏, 28 במרץ 2012
9. ↑  Beny Steinmetz reveals all cards, ynetnews
10. ↑  המקור, ערוץ 10
11. ↑  גואטה, יסמין; זיו, אמיתי (2017-08-14). "השופט החליט: מעצרם של שטיינמץ וזילברשטיין יוארך בארבעה ימים". *הארץ*. נבדק ב-2017-08-14.
12. ↑  דיווח: משטרת שווייץ פשטה על ביתו של בני שטיינמץ בז'נבה
13. ↑  Bloomberg - Are you a robot?, www.bloomberg.com
14. ↑  שירות גלובס, הסכסוך הסתיים: המיליארדר הישראלי בני שטיינמץ חוזר לגינאה, באתר גלובס, ‏25 בפברואר 2018
15. ↑  אסף אוני, ‏דיווח בשווייץ: התביעה תדרוש מאסר בין שנתיים לעשר שנים לבני שטיינמץ, באתר גלובס, 12 באוגוסט 2019
16. ↑  תומר גנון ואדר פרימור, דרמה בשוויץ: בני שטיינמץ הורשע במתן שוחד ונשלח ל-5 שנות מאסר, באתר כלכליסט, 22 בינואר 2021
17. ↑  רויטרס, ערעורו של המיליארדר בני שטיינמץ נדחה, אך עונש המאסר שלו הופחת, באתר ynet, 4 באפריל 2023
18. ↑  רומניה: זוכו אנשי העסקים הישראלים שהואשמו בהונאת ענק, באתר ynet, 27 ביוני 2019
19. ↑  חן מענית, הונאת הקרקעות: זיכוי לבני שטיינמץ וטל זילברשטיין בבית משפט ברומניה, באתר גלובס, ‏27 ביוני 2019
20. ↑  דניאל דולב וסוכניות הידיעות‏, המיליארדר בני שטיינמץ נידון לחמש שנות מאסר ברומניה, באתר וואלה!‏, 17 בדצמבר 2020
21. ↑  "Billionaire vs. billionaire: Israel's Steinmetz sues Soros". *The Times of Israel* (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2017-04-18.
22. ↑  "חברת BSGR של שטיינמץ תובעת פיצוי של 10 מיליארד דולר מסורוס". *כלכליסט - www.calcalist.co.il*. 2017-04-15. נבדק ב-2017-04-18.
23. ↑  Beny Steinmetz - Official Website, Beny Steinmetz Official Website (באנגלית)
24. ↑  מי הגיע לאירוע ההוקרה של קרן אניאס ובני שטיינמץ?, באתר גלובס
25. ↑  , www.netanya.ac.il (ארכיון)
26. ↑  חוגגים עשור לקרן אניאס ובני שטיינמץ | המגזין של פרויקט אמץ לוחם, באתר ametz.awis.org.il
27. ↑  קרן אניאס ובני שטיינמץ | עמוד הבית, באתר www.steinmetzfoundationnews.com
28. ↑  אירוע חגיגת עשור לקרן אניאס ובני שטינמץ, באתר www.steinmetzfoundationnews.com (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 9248147425873145040002
* WorldCat: viaf-9248147425873145040002

 |