**פאני צצילי מנדלסון** (בגרמנית: **Fanny Cäcilie Mendelssohn**;‏ 14 בנובמבר 1805 – 14 במאי 1847), אשר לאחר נישואיה הייתה ידועה כ**פאני הנזל** (Fanny Hensel), הייתה מלחינה ופסנתרנית יהודייה-גרמנייה מומרת, אחותו של פליקס מנדלסון; שניהם היו נכדיו של הפילוסוף היהודי משה מנדלסון. בחייה הלחינה מעל 460 יצירות.

ביוגרפיה
--------

פאני מנדלסון נולדה בהמבורג בשם **פאני צפורה מנדלסון** והייתה הבכורה מתוך ארבעה אחים. משפחתה הייתה משפחה יהודית מתבוללת ובעלת ייחוס משני הצדדים: אביה, אברהם, היה בנו של משה מנדלסון, פילוסוף יהודי. אביה שינה מאוחר יותר את שם המשפחה למנדלסון-ברתולדי. אמה, לאה לבית סולומון, הייתה נכדתו של היזם דניאל איציג והייתה מוזיקאית חובבת ברמה גבוהה. בשנת 1816 הוטבלה פאני מנדלסון על ידי אביה לנצרות פרוטסטנטית.

אמה של מנדלסון העניקה לה את שיעורי הפסנתר הראשונים שלה. בגיל 13 מנדלסון יכלה לנגן בעל-פה את כל 24 קטעי הפרלוד מתוך "הפסנתר המושווה" של באך. היא ביצעה אותם לכבוד יום הולדתו של אביה בשנת 1818.

מנדלסון נהנתה מחינוך וטיפוח מוזיקלי כאחיה פליקס. בפאני, בדומה לאחיה, התגלו כישרונות מוזיקליים עילאיים כבר כילדה, והיא החלה להלחין מוזיקה. היא ואחיה חלקו יחדיו מספר מורים, בכללם קרל פרידריך צלטר, שהדריך אותם כיצד להלחין החל משנת 1819. אורחים בני ביתם של המנדלסונים, בכללם איגנץ מושלס וסר ג'ורג' סמארט, התרשמו עמוקות משני האחים במידה שווה. ייתכן כי הושפעה משתי הדודות מדרגה שנייה שלה, פאני פון ארנשטיין ושרה לוי, ששתיהן היו חובבות מוזיקה. פאני פון ארנשטיין הייתה פטרונית של סלון ספרותי, ושרה לוי הייתה נגנית כלי מקלדת (פסנתר, צ'מבלו ועוד). היא למדה בברלין אצל וילהלם פרידמן באך.

היא הוגבלה בשל הגישה ששררה בעת ההיא כלפי נשים, ושהייתה גם נחלתו של אביה, שהיה סובלן, יותר מאשר תומך, של פעילויותיה כמלחינה. אביה כתב לה ב-1820 "מוזיקה כנראה תהפוך למשלח ידו [של פליקס, אחיה], בעוד שלך זה יכול להיות וחייב להיות רק כקישוט". מאידך, אחיה תמך בה, כמלחין וכמבצע, אומנם בזהירות (לדבריו מסיבות משפחתיות) בפרסום עבודותיה תחת שמה שלה, אם כי מספר שירים שהלחינה יצאו לאור תחת שמו שלו. בתמורה, פאני מנדלסון סייעה לאחיה בביקורת בונה של יצירותיו.

בשנת 1829, לאחר תקופת חיזור של שנים מספר, נישאה מנדלסון לצייר וילהלם הנזל, אשר תמך בהיותה מלחינה. ב-1830 נולד בנה היחיד, סבסטיאן לודוויג פליקס הנזל. לבסוף, עבודותיה נוגנו לעיתים קרובות לצד אלו של אחיה בבית המשפחה בברלין בקונצרטים שנערכו שם.

הופעת הבכורה שלה נערכה בשנת 1838 כשהיא ניגנה את יצירתו של אחיה "הקונצ'רטו לפסנתר מספר 1". ב-1846 החלה לקבל הזמנות ממו"לים.

פאני מנדלסון-הנזל נפטרה בברלין בשנת 1847 כתוצאה מסיבוכים של שבץ שבו לקתה בעודה מבצעת את אחת מהאורטוריות של אחיה, "ליל הוואלפורגיס הראשון".

מותה הפתאומי קטע באיבה את הקריירה המוזיקלית שלה. אחיה, שהיה שבור ממותה, חיבר יצירה לזכרה - רביעיית המיתרים בפה מינור "אופוס 80", יצירה מלאה ברגשות סוערים ועצב. הוא מת פחות מחצי שנה לאחר מותה, גם הוא מאותה הסיבה. בעלה חדל מלצייר לאחר מותה.

בשנים האחרונות נודעה המוזיקה שלה תודות למספר קונצרטים שנערכו ויצאו בדיסקים. המוניטין שלה קודם גם על ידי חקר היצירתיות המוזיקלית הנשית, שהיא אחת מהדוגמאות הבודדות שלה מן המאה התשע עשרה שתועדו בצורה מספקת.

מיצירותיה
---------

 ערך מורחב – **List of compositions by Fanny Mendelssohn**  

#### שפורסמו

* אופ' 1 - שישה

שירים

* אופ' 2 - ארבעה

שירים ללא 
מילים

* אופ' 3 - שישה שירי

גן

* אופ' 4/5 - שישה

שירים ללא מילים

* אופ' 6 - ארבעה

שירים ללא מילים

* אופ' 7 - שישה שירים
* אופ' 8 - ארבעה שירים

ללא מילים

* אופ' 9 - שישה שירים
* אופ' 10 - חמישה שירים
* אופ' 11 - טריו לפסנתר

#### שפורסמו תחת שמו של אחיה

* שירים 2, 3 ו12

מתוך אופ' 8

* שירים 7, 10 ו12 מתוך אופ' 9

#### שלא פורסמו

* קנטטת איוב (1831)
* אוברטורה בדו מז'ור (1832)
* רביעיית מיתרים במי במול מז'ור (1834)
* נוטורנו בסול מינור (1838)
* *Das Jahr* ("השנה", 1841)
* *Bergeslust* ("תענוג הרים", 1847)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פאני מנדלסון** בוויקישיתוף

* פאני מנדלסון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* פאני מנדלסון, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* פאני מנדלסון, באתר Discogs (באנגלית)
* פאני מנדלסון, באתר Songkick (באנגלית)
* יצירותיה של פאני מנדלסון, באתר IMSLP
* פאני מנדלסון, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* פאני מנדלסון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* הסבר על ה"דודל" (שרבוט גוגל) שפרסמה גוגל לציון יום הולדתה ה-216 של פאני מנדלסון, באתר מנוע החיפוש "גוגל" (באנגלית)
* פני הנזל (1805-1847), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007262397205171
* BIBSYS: 90362817
* BNE: XX1778534
* BnF: cb12289177g (data)
* CANTIC: a19991423
* CiNii: DA03146396
* GND: 118580736
* ISNI: 0000 0001 0862 8685
* LCCN: n82155113
* LNB: 000049183
* MusicBrainz: cfb00fff-8895-484a-b459-f050d70abe2c
* NDL: 01048416
* NKC: jx20080704003
* NLA: 35055384
* NLP: a0000002083807
* NSK: 000254222
* NTA: 07288441X
* RERO: 02-A000079658
* SELIBR: 206357
* SNAC: w6233m59
* SUDOC: 031730671
* Trove: 813606
* VcBA: 495/321768
* VIAF: 2535006
* WorldCat: lccn-n82155113

 |