recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
לוגו מיקרוביט
בקר המיקרוביט ולידו עט להמחשת הגודל. במרכז ניתן להבחין ברשת נוריות הלדשתי נוריות לד עוקבות. צילום GIF של הסימולטור של המיקרוביט
**מיקרוביט** (Micro Bit או Micro:bit בחלק מהמקרים) הוא בקר הניתן לתכנות המכיל מספר אמצעי קלט ופלט. הוא נהגה ומומן בחלקו על ידי ה-BBC על מנת ללמד את הילדים בבריטניה תכנות. המיקרוביט תומך קוד פתוח כך שניתן להוסיף פונקציות שונות, בעזרת הרחבות, בכל אחד ממשקי התכנות. המיקרוביט הוא בקר נפוץ ללימוד תכנות ברחבי העולם. אחד המאפיינים ההופכים את התכנות במיקרוביט לידידותי הוא הסימולטור המוצג בממשק ה-makecode בו ניתן לראות מיד את תוצאת התכנות.

שפות תכנות
----------

למיקרוביט כמה שפות תכנות אפשריות:

* פייתון על בסיס המודולה microbit או MicroPython(אנ') בכל מהדר של השפה.
* תכנות חזותי באמצעות ממשק סקראצ'
* באמצעות ממשק makecode שבשותפות עם חברת מיקרוסופט ניתן לתכנת בשלושה דרכים:
	+ תכנות חזותי באמצעות בלוקים
	+ ג'אווה סקריפט
	+ פייתון

גרסאות
------

שלושת הצירים בהם מבחין חיישן התאוצה
חיבור המיקרוביט ללוח מעגלי חשמל דרך רכיב נוסף
למיקרוביט שתי גרסאות V1 ו-V2 השונות הן במספר הרכיבים, והן ביכולות העיבוד של הבקר.

גרסה V1 מכילה את הרכיבים:

* שני כפתורים (עם אפשרות לחיצה על שתיהם ביחד)
* רשת נוריות לד אדומות של 5 על 5.
* מד תאוצה
* מד טמפרטורה
* מצפן
* 3 מגעי חשמל + מגע מתח 3V + מגע ground
* כפתור אתחול
* נורית חיווי
* מד תאורה

גרסה V2 מכילה **בנוסף** את הרכיבים:

* מיקרופון
* רמקול
* חיישן מגע נוסף

למיקרוביט ניתן להוסיף אמצעי קלט ופלט נוספים, ועוד רכיבים וחומרה שונים. את הרכיבים השונים ניתן לתכנת בעזרת הוספת הרחבות. למשל:

* מד מרחק באמצעות על קול
* תצוגת סיפרה דיגיטלית (אנ')
* בית סוללה לאספקת מתח חיצוני
* גלגלים עם פלטפורמת Tiny:bit
* מעטפת פלסטיק לשמירה על הבקר
* רובוטים שונים

קוד לדוגמה
----------

להלן כמה קטעי קוד בשלוש שפות שונות, המבצעים את אותה פעולה על המיקרוביט:

### הצגת המחרוזת Hello world!‎

תכנות חזותי של המחרוזת: "Hello world!‎" במיקרוביט באמצעות ממשק makecode
* ג'אווה סקריפט:

```
basic.showString("! Hello world")

```

* פייתון (באמצעות ממשק makecode):

```
basic.show\_string("! Hello world")

```

### הפעלת נורית לד המהבהבת בקצב של 1Hz

קוד חזותי של נורית לד המהבהבת בקצב של 1Hz
נורית מהבהבת במיקרוביט לפי הקוד בדוגמה
* ג'אווה סקריפט:

```
basic.forever(function () {
 led.plot(2, 2)
 basic.pause(500)
 led.unplot(2, 2)
 basic.pause(500)
})

```

* פייתון (באמצעות ממשק makecode):

```
def on\_forever():
    led.plot(2, 2)
    basic.pause(500)
    led.unplot(2, 2)
    basic.pause(500)
basic.forever(on\_forever)

```

ראו גם
------

* ארדואינו
* Raspberry Pi

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיקרוביט** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מיקרוביט
* אתר makecode
* אתר תכנות בפייתון באמצעות מודולת microbit
* מאמר A systematic review of the use of BBC micro: bit in primary school

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007405859405171
* LCCN: sh2017003678

 |

1. ↑
2. ↑
3. ↑
מפעל טחינת הר ברכה בקריית לוזה
**טחינת הר ברכה** היא טחינה המיוצרת במפעל ביישוב השומרוני קריית לוזה, בראש הר גריזים ובקרבת היישוב הר ברכה, על ידי חברת "טחינת הר ברכה". מרבית התוצרת נמכרת בישראל וחלקה הקטן מיוצא ונמכר בארצות הברית, וכן באוסטרליה ובאירופה.

הטחינה מיוצרת במפעל החל משנת 2002, כאשר החברה קיימת משנת 2009 ורשומה ברשם החברות מאז נובמבר 2011. החברה בבעלות משפחת כהן השומרונית, ובהם יעקב, ואצף, יאיר ולובנה כהן.

המפעל, המייצר את הטחינה בשיטות מיושנות באמצעות אבני ריחיים, משתמש בשומשום מיובא מאתיופיה מאזור חומרה (אנ').

המפעל מעסיק, נכון לשנת 2020, כ-30 עובדים, בני העדה השומרונית, יהודים ופלסטינים. בראשית ימי המפעל היקף הייצור היומי עמד על 400 ק"ג, בהמשך עמד ב-2014 על 2.5 טון, אך לאחר שעבר המפעל למיקום חדש בקצה היישוב, עומדת כיום כמות הייצור היומית על 1.5 טון.

בשנת 2018 נכלל שמה של חברת הר ברכה בתובענה ייצוגית שהוגשה נגד מספר יצרני טחינה ששיווקו את המוצר כעשוי מ-"100% שומשום", כשלמעשה כלל גם רכיב של מלח. כמו כן, בשנת 2013 תחקיר כלבוטק מצא נוכחות צבע מאכל בטחינה.

בשנת 2015 פרסמו רותם מימון ורוני קשמין כתבה בהארץ על קינוחי טחינה במסעדות ברחבי הארץ, ובה תיעדו שימוש בטחינת הר ברכה בקינוחים במספר מסעדות מובילות, ובהן "שילה" בתל אביב, "הרברט סמואל" של השף יונתן רושפלד בהרצליה ו"עזבה" בראמה. כמו כן, נעשה בה שימוש במנות ראשונות במסעדות כמו "יפו תל אביב" של השף חיים כהן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טחינת הר ברכה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של טחינת הר ברכה
* טחינת הר ברכה, ברשת החברתית פייסבוק
* טחינה הר ברכה - Small Giants 2020, באתר פורבס
* טחינת "הר ברכה" הטחינה השומרונית, באתר shomronim.co.il
* מיכל וקסמן, מבורכת: טחינה שומרונית, באתר ynet, 24 ביוני 2014

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  טחינה הר ברכה - Small Giants 2020, באתר פורבס (ארכיון מאוקטובר 2020, באתר ארכיון האינטרנט)
2. ↑  טחינת הר ברכה בע"מ, באתר dun'sguide (ארכיון מנובמבר 2020 באתר ארכיון האינטרנט)
3. 1 2 3  טחינת "הר ברכה" הטחינה השומרונית, באתר shomronim.co.il‏ (ארכיון מספטמבר 2020 בארכיון האינטרנט)
4. ↑  אתר טחינת הר ברכה
5. ↑  טחינת הר ברכה בע"מ, באתר רשם החברות
6. 1 2 3  מיכל וקסמן, מבורכת: טחינה שומרונית, באתר ynet, 24 ביוני 2014
7. ↑  טחינה שומרונית מהר גריזים, באתר יוטיוב, מתוך מבט, מתאריך 6 ביוני 2012
8. ↑  מירב קריסטל, בקשה לייצוגית: חברות מסתירות הוספת מלח לטחינה, באתר ynet, 5 ביוני 2018
9. ↑  שוקי גלילי, תחקיר הטחינה בכלבוטק: עובדות שלא סיפרו לכם, באתר ynet, 28 ביולי 2013
10. ↑  רותם מימון, רוני קשמין, קינוחי הטחינה והחלווה המומלצים בארץ, באתר הארץ, 22 במרץ 2015
11. ↑  עומר שוברט, יפו תל אביב: חיים כהן יודע מה ישראלים אוהבים, באתר הארץ, 17 במאי 2015 (ארכיון ממאי 2016 מארכיון האינטרנט)
**דוד (דודו) זקן** (נולד בשנת 1966) הוא כלכלן ישראלי שהיה המפקח על הבנקים בשנים 2011–2015. החל מינואר 2021, מכהן כדירקטור בבנק הדיגיטלי (One Zero).

ביוגרפיה
--------

זקן הוא יליד ירושלים ובוגר תואר ראשון בכלכלה ובסטטיסטיקה ותואר שני במנהל עסקים מהאוניברסיטה העברית. שימש כמרצה בענייני בנקאות וניהול בנקאי במוסדות אקדמיים.

זקן עבד בבנק ישראל מאז 1990, תחילה כעוזר מחקר בפיקוח על הבנקים ולאחר מכן בשורה של תפקידים, ובהם כלכלן ביחידת המחקר, עוזר למפקח על הבנקים, ממונה על סיכוני שוק, מנהל יחידה בהערכה מוסדית, ממונה על איסור הלבנת הון וסגן המפקח על הבנקים.

בשנת 2010 הודיע נגיד בנק ישראל סטנלי פישר על מינויו של זקן למפקח הבנקים.

כהונתו של זקן התאפיינה בחיזוק חוסנה ויציבותה של המערכת הבנקאית, תוך קידום ההוגנות ותחרותיות בפעילות המערכת הבנקאית מול הציבור. תחת ניהולו אימץ הפיקוח על הבנקים סטנדרטים בנקאיים בינלאומיים בתחום ניהול הסיכונים – פיננסיים ותפעוליים. בנוסף, ננקטו צעדים להפחתת הריכוזיות בתיק האשראי הבנקאי, ולהקטנת הסיכונים הגלומים במשכנתאות, הן ללווים והן לבנקים. זקן קידם את הטיפול בסיכוני הסייבר באמצעות הפיקוח על הבנקים ופעל לחיזוק שיתוף הפעולה בין כל הגורמים הלאומיים העוסקים בנושא. 

זקן כיהן בתפקיד עד 30 ביוני 2015, בו הודיע על רצונו לעזוב את התפקיד.

נכון לספטמבר 2023 זקן מכהן כחבר בוועדת השקעות עמיתים ודירקטור במרכז הישראלי לאפוטרופסות וכדירקטור חיצוני בחברת הגמל לעובדי האוניברסיטה העברית.[דרוש מקור]

חיים אישיים
-----------

זקן גר בירושלים, נשוי ואב לארבעה.

ראו גם
------

* הפיקוח על הבנקים
* בנק ישראל

הערות שוליים
------------

1. ↑  רשימת הדירקטורים באתר הבנק הדיגיטלי
2. ↑  הודעות לעיתונות - נגיד בנק ישראל הודיע על מינוי דוד זקן למפקח על הבנקים, באתר בנק ישראל
3. ↑  דודו זקן, באתר גלובס, ‏18 במרץ 2014
4. ↑  הודעות לעיתונות - המפקח על הבנקים יסיים את תפקידו ב-30.6.2015, לאחר ארבע וחצי שנים בתפקיד, באתר בנק ישראל

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007313123205171
* ISNI: 0000 0004 0231 7650
* VIAF: 297430635
* WorldCat: viaf-297430635

 |
**פואבלה** (בספרדית: **Puebla**; רשמית: **המדינה החופשית והריבונית של פואבלה**, בספרדית: **Estado Libre y Soberano de Puebla**) היא אחת מ-31 המדינות המרכיבות את מקסיקו. פואבלה נמצאת במרכז מקסיקו, וגובלת בוראקרוס בצפון ובמזרח, אידלגו, מקסיקו, טלקסקלה ומורלוס במערב, וגררו ואואחאקה בדרום. בירתה והעיר הגדולה ביותר בה היא פואבלה.

היסטוריה
--------

הספרדים הגיעו לראשונה לאזור מדינת פואבלה של ימינו ב-1519, כשהרנאן קורטס עבר בה בדרכו לאזור טלקסקלה של ימינו. מרבית התושבים הילידים שחיו באזור היו בני שבטים שונים אשר האימפריה האצטקית שלטה עליהם, והם ראו בספרדים דרך לשחרור ממנה ולכן ברוב המקרים הם לא התנגדו לספרדים. המדינה של היום נקראת על שם בירתה, פואבלה שהוקמה ב-1531. העיר הייתה על הדרך בין מקסיקו סיטי ווראקרוס וחיו בה בעיקר חיילים שאבטחו סחורות ואנשים שעברו בדרך. במהלך הזמן העיר נהפכה למרכז כלכלי ותרבותי.

במהלך מלחמת העצמאות של מקסיקו, שפרצה ב-1810, העיר נותרה נאמנה לשלטון הספרדי. עם זאת, לבסוף מקסיקו השתחררה משלטון ספרד ב-1821 ומדינת פואבלה הוקמה באזור ב-1824 כשפואבלה משמשת כבירתה.

כלכלה
-----

כלכלת המדינה מסתמכת בעיקר על תעשייה, כרייה, תיירות וחקלאות, והיא נחשבת לאחת המדינות המתועשות ביותר במקסיקו. עם זאת, מרבית הפיתוח במדינה מתרכז בעיר פואבלה וסביבתה, מה שגורם ליצירת פערים גדולים בין העשירים לעניים ובין אזור הבירה לשאר המדינה.

התעשייה כוללת בין היתר ייצור מתכות, רכבים, כימיקלים וטקסטיל. בין החומרים הנכרים במדינה ניתן למנות קלציט, סיד, אוניקס ושיש.

החקלאות היא הענף הכלכלי החשוב ביותר באזורים הכפריים במדינה וכוללת מוצרים מן החי, כמו עופות (גם לבשר עוף וגם לביצים, בקר וחזירים, וגידול ירקות, כמו בצלים, גזרים ועגבניות, פרות, כמו תפוזים, תפוחים וליים, וגידולים אחרים, כמו אלפלפה וקנה סוכר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פואבלה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פואבלה
* פואבלה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| מדינות מקסיקו |
| --- |
| מדינות | אגואסקליינטס • באחה קליפורניה • באחה קליפורניה הדרומית • קמפצ'ה • צ'יאפס • צ'יוואווה • קואווילה • קולימה • דורנגו • גואנחואטו • גררו • אידלגו • חליסקו • מקסיקו • מיצ'ואקאן • מורלוס • נאיאריט • נואבו לאון • ואחאקה • פואבלה • קרטרו • קינטנה רו • סן לואיס פוטוסי • סינלואה • סונורה • טבסקו • טמאוליפס • טלקסקלה • וראקרוס • יוקטן • סקטקס | מפת מדינות מקסיקו |
| מחוז פדרלי | מקסיקו סיטי |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007564322705171
* GND: 4047789-7
* LCCN: n80043517
* MusicBrainz: f47b1f03-d63f-4dbe-aa5f-0675c4b5fdb9
* NKC: ge414520
* VIAF: 150092855
* WorldCat: lccn-n80043517

 |
תבנית:חברה מסחGati.svg**גאטי** (באנגלית: **Gati**) היא חברת לוגיסטיקה הודית, המציעה שירותי הפצה ברחבי הודו.

המטה הראשי של החברה נמצא בעיר היידראבאד, מלבדו מפעילה החברה משרדים ומחסנים בכל הערים הגדולות בהודו.

גאטי היא חברת בת של אולקרגו לוגיסטיקה וחלק מקבוצת אבשיה (Avvashya Group).

היסטוריה
--------

גאטי הוקמה בשנת 1989 כחברת שליחויות והפצה בין צ'נאי ומדוראי.

בשנת 1995, הפכה לחברה בע"מ והחלה לספק ערבות כספית על המשלוחים שלה.

בשנת 2001, החלה החברה לבצע משלוחים בקו המהיר בין קולקטה למומבאי.

בשנת 2020, נרכשה גאטי על ידי חברת הלוגיסטיקה ההודית אולקרגו לוגיסטיקה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Gati** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של Gati (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Sashikant Verma, Gati Courier Limited Corporate Office Details,Phone Number, Email Id, Share Price, Fixed Deposit,Hyderabad, Tracking, Customer Care Number, ‏2015-02-13 (באנגלית אמריקאית)
2. ↑  Jeffrey L. Sampler, **Bringing Strategy Back: How Strategic Shock Absorbers Make Planning Relevant in a World of Constant Change**, John Wiley & Sons, 2014-10-28, ISBN 978-1-118-83007-9. (באנגלית)
**עידן נחמיאס** (נולד ב-17 במרץ 1997) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם במכבי תל אביב. בן דוד של הוולטר הנודע זיו נחמיאס

קריירת מועדונים
---------------

נחמיאס נולד בקיבוץ עין זיוון שברמת הגולן, ולאחר מכן עבר עם משפחתו למושב אניעם שברמת הגולן. נחמיאס החל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של מ.ק. גולן/קצרין, ובגיל 14 הצטרף למחלקת הנוער של עירוני קריית שמונה. ב-6 במאי 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 1–4 להפועל כפר סבא בליגת העל.

בעונת 2017/2018 צורף נחמיאס רשמית לסגל הקבוצה הבוגרת, וב-1 באפריל 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בהפסד 2–3 לבית"ר ירושלים בחצי גמר גביע המדינה. בסך הכל שותף ב-24 משחקים בעונה זו, מתוכם 16 משחקי ליגה. בעונת 2018/2019 ביסס את מעמדו כשחקן הרכב קבוע, וב-29 בספטמבר 2018 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 2–0 על בית"ר ירושלים. בסך הכל כבש בעונה זו שלושה שערים ב-31 הופעות ליגה.

ב-21 ביוני 2021 חתם לארבע שנים במכבי תל אביב. ב-19 באוגוסט שותף לראשונה כאשר פתח בהרכב במשחק מול שחטאר קאראגנדי, במסגרת פלייאוף הקונפרנס ליג, שהסתיים בניצחון בתוצאה 1–2. ב-11 בספטמבר ערך את הבכורה שלו בקבוצה במסגרת הליגה, כאשר פתח בהרכב במשחק מול מכבי פתח תקווה, שהסתיים בתוצאה 1-1. את שער הבכורה שלו בליגה הבקיע ב-18 בספטמבר, במשחק מול מכבי חיפה, שהסתיים בניצחון בתוצאה 1–2. ב-7 בדצמבר קרע נחמיאס את הרצועה הצולבת בברכו, נותח וסיים את העונה.

נבחרות ישראל
------------

נחמיאס שיחק בכל הנבחרות הצעירות של ישראל ושימש קפטן נבחרת הנוער. לזכותו של נחמיאס עשר הופעות בנבחרת הצעירה, בהן כבש שער אחד.

ב-14 באוקטובר 2020 ערך הופעת בכורה בנבחרת הבוגרת של ישראל בניצחון החוץ 3–2 על סלובקיה, במסגרת ליגת האומות 2020/2021.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  רשמית: עידן נחמיאס חתם ל-4 שנים במכבי ת"א, באתר ONE‏, 21 ביוני 2021
2. ↑  יניב טוכמן‏, עידן נחמיאס סובל מקרע ברצועה הצולבת, באתר וואלה!‏, 7 בדצמבר 2022
3. ↑  עידן נחמיאס נותח בברכו ויתחיל בתהליך השיקום, באתר ONE‏, 14 בדצמבר 2022
בלון מים המושלך לקרקע משנה את התנע שלו בזמן המגע
**מִתְקָף** (בלועזית: **אִימְפּוּלְס**) הוא מושג במכניקה קלאסית המגדיר התנגשות גופים. התנגשות בה שני גופים נצמדים (פלסטית) והתנגשות בה הגופים מופרדים (אלסטית). בכתיב מתמטי, מוגדר כאנרגיה הנוצרת בין הגופים לשינוי התנע שלו, וזה מוגדר כמכפלת המסה במהירות. לכן כוח חלש הפועל על הגוף לאורך זמן עשוי לגרום לשינוי בתנע כמו כוח חזק הפועל רגעית.

נוסחה למציאת מתקף:

{\displaystyle {\vec {J}}={\vec {F}}\cdot dt=\Delta {\vec {p}}}
כאשר J מייצג את המתקף, dt מייצג את השינוי בזמן ו-F מייצג את הכוח.

לפי זה קל לראות שכיוון המתקף הוא בכיוון הכוח שפועל על הגוף.(אפשר גם להשתמש בחוק השלישי של ניוטון וממנו להגיע לחוק שימור התנע).

היבט מתמטי
----------

{\displaystyle \mathbf {J} =\int \_{t\_{1}}^{t\_{2}}\mathbf {F} \,dt}
כאשר

* **J** מייצג את המתקף
* **F** מייצג את הכוח
* *dt* היא יחידת זמן אינפיניטסימלית

יחידות המתקף הן ניוטון \* שנייה - N\*s

אם נסתכל על המתקף של הכוח השקול הפועל על גוף, ונשתמש בחוק השני של ניוטון, נקבל כי המתקף שווה לשינוי בתנע של הגוף:

{\displaystyle \ \mathbf {J} =\int \_{t1}^{t\_{2}}{\frac {d\mathbf {p} }{dt}}\,dt=\int \_{t\_{1}}^{t\_{2}}d\mathbf {p} =\mathbf {p} (t\_{2})-\mathbf {p} (t\_{1})=\Delta \mathbf {p} }
זוהי למעשה צורת כתיבה אינטגרלית לחוק השני של ניוטון.

כאשר הכוח קבוע בגודלו ובכיוונו, ניתן לבטא את המתקף באופן הבא:

{\displaystyle \mathbf {J} =\mathbf {F} \Delta t=m\Delta \mathbf {v} }
כאשר:

* **F** הוא שקול הכוחות הקבוע בגודלו ובכיוונו
* {\displaystyle \ \Delta t} הוא מרווח הזמן שלאורכו פעל הכוח
* {\displaystyle \ m} היא מסת הגוף הקבועה
* {\displaystyle \ \Delta v} הוא השינוי בווקטור המהירות הקווית של הגוף
* {\displaystyle \ m\Delta v} הוא השינוי בתנע הקווי

במקרה כזה המתקף הוא וקטור אשר גודלו הוא מכפלת גודל המסה בשינוי במהירות, וכיוונו הוא ככיוון הכוח (או בניסוח שקול: ככיוון השינוי בתנע).

ראו גם
------

* מתקף סגולי
* אפקט קומפטון
* דואליות גל-חלקיק

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מתקף** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מתקף** |

* Water Balloon to the Face - סרטון הממחיש בצורה טובה מתקף החל על בלון ואת חוק שימור התנע
שכווי או תרנגול השלג (שם מדעי: *Tetrao*) הוא סוג של עוף בתת-משפחת השכווים שבמשפחת הפסיוניים, ובו 4 מינים, המצויים ביערות המחט המושלגים של אירופה ואסיה.מכל סוגי השיכווים שכווי ענק הוא הנפוץ ביותר.

שכווי אלו הם הגדולים בתת-משפחה, והגדול מכולם הוא השכווי הענק, המגיע למשקל 4 ק"ג אצל הזכרים. עופות אלו שחורים עם גבות אדומים וזנבות לבנים מנופחים מעט. הנקבות לעומתם קטנות ומוסוות יותר. הזכרים קולניים מאוד ונלחמים קשה על בני הזוג בעונת הרבייה.

השכווים ניזונים בעיקר מצמחייה ננסית כמו טחבים וחזזיות אך יכולים גם לעכל את עצי האורן הקשים או את זרעי האצטרובלים.

מינים
-----

* שכווי שחור (*Tetrao tetrix*)
* שכווי קווזקזי (*Tetrao mlokosiewiczi*)
* שכווי ענק (*Tetrao urogallus*)
* שכווי שחור-בטן (*Tetrao urogalloides*)

מספר חוקרים משייכים את השכווי הקווקזי והשכווי השחור לסוג *Lyrurus*.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שכווי** בוויקישיתוף
* שכווי, באתר ITIS (באנגלית)
* שכווי, באתר NCBI (באנגלית)
* שכווי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* שכווי, באתר GBIF (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007551588205171

 |
**ישיבת איתמר** היא ישיבה גבוהה, שקיים בה גם מסלול של ישיבת הסדר. הישיבה שוכנת ביישוב איתמר ולומדים בה כמאתיים תלמידים.

היסטוריה
--------

הישיבה הוקמה בשנות ה-90 של המאה ה-20. בראש הישיבה עמד במשך שנים הרב אביחי רונצקי, לימים הרב הראשי לצה"ל. כיום עומד בראשה הרב יהושע ון דייק.

בליל שבת, ו' באדר ב' ה'תשע"א, נרצחו ביישוב בני משפחת פוגל: הרב אודי, שהיה ר"מ בישיבה, אשתו רות ושלושה מילדיהם. ביום השלושים לרצח הונחה אבן פינה לבית המדרש. ביום השנה הראשון לרצח, ו' באדר תשע"ב, נחנך "משכן אהוד", בית הקבע של הישיבה. במעמד הוכנס גם ספר תורה שנכתב לעילוי נשמות חמשת הנרצחים ונקבעה מזוזת בית המדרש. במבנה הישיבה גם חדרי לימוד על שם רות וילדי בני הזוג. ארון הקודש עשוי מאבני המקום והאדמה שבין האבנים נלקחה מגינת משפחת פוגל. על הפרוכת של ארון הקודש נכתב "התנערי מעפר קומי, לבשי בגדי תפארתך עמי".

רבני הישיבה למדו בישיבות ההולכות בדרכו של הראי"ה קוק, כמו ישיבת מרכז הרב, ישיבת הר המור, ישיבת עטרת כהנים, ישיבת קדומים, וישיבת שבי חברון. גם סגנון הלימוד בישיבה הוא בעיקר ע"פ תורתו של הראי"ה קוק, בשילוב ספרי אמונה, מחשבה וחסידות נוספים.

בכ' באייר ה'תשפ"א נרצח תלמיד הישיבה יהודה גואטה בפיגוע ירי בצומת תפוח, ושני תלמידים נוספים נפצעו. ביום השנה הראשון לרצח, נחנך לזכרו של יהודה גואטה מבנה לימוד חדש בישיבה - "בניין יהודה", הנושא את שמו.

הר"מים בישיבה: הרב דוד טורנר, הרב יעקב פיינגולד, הרב עמיחי כנרתי, הרב אבי בסרגליק, הרב יעקב כהן, הרב אליהו איזק, הרב אפרים ידידיה, הרב איתי פוני, הרב בנצי רימון והרב אברהם כספי.

החל משנת ה'תשס"ז יוצא לאור בטאון הישיבה - הכי אתמר. עד לשנת תשפ"ג יצאו לאור שמונה גליונות.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של ישיבת איתמר
* מיכאל יעקובסון, סיבוב במשכן אהוד בהתנחלות איתמר, באתר חלון אחורי, 3 באפריל 2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  מתוך הפיוט לכה דודי, על פי הפסוק בספר ישעיה, פרק נ"ב, פסוק ב'.
2. ↑  יהודה גואטה הי"ד הובא למנוחות, "ניצחת גיבור, הגעת לקו הסיום", ערוץ 7, כ"ד באייר ה'תשפ"א
3. ↑  טרור בשומרון: תלמידי ישיבת איתמר נפצעו אנוש וקשה בפיגוע ירי בצומת תפוח, ערוץ 7, כ' באייר תשפ"א
4. ↑  גיא עזרא, ‏הפצועים בפיגוע הירי: תלמידי ישיבת איתמר, באתר "סרוגים", 2 במאי 2021
5. ↑  כתב העת הכי אתמר, באתר אסיף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007301655205171

 |
**צפון וולו** הוא מחוז במדינת אמהרה שבאתיופיה ונקרא על שם המחוז ההיסטורי וולו. גובל בצפון-מזרח במדינת תיגראי, בצפון-מערב במחוז וג המרה, במערב במחוז דרום גונדר, בדרום במחוז דרום וולו ובמזרחו במדינת עפר. עד שנת 1991 נכלל במחוז וולו אחד מהמחוזות ההיסטוריים של אתיופיה. ערים ועיירות חשובות בנפה הם וולדייה בירת המחוז והעיר לליבלה המכונה בפי תושביה ירושלים החדשה.

היסטוריה
--------

בימי הביניים ועד 1991 הייתה חלק מהמחוז ההיסטורי, וולו, שהיה חלק מהאימפריה האתיופית. עם התמוטטותו הסופי של השלטון המרקסיסטי ב-1991 וואלו פוצל למספר אזורים חצי מהמחוז שתושביו היו עפרים סופח למדינת עפר והחצי השני שבאמהרה התחלק לשני מחוזות צפון וולו ודרום וולו.

נפות
----

המחוז מחולק לעשר נפות שבנוסף להן העיר וולדייה שלה מעמד של נפה.

|  |  |
| --- | --- |
| * בוגנה
* קובו
* גידן
* מקת
* ודלה
 | * דלנתה
* גובה לפתו
* הברו
* לסתה
* דוונת
 |
|

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צפון וולו** בוויקישיתוף

| מחוזות אמהרה |
| --- |
| עיר בעלת מעמד מחוז | בהר דר |  |
| מחוזות | אגאו אוי • אורומיה • דרום גונדר • צפון גונדר • מזרח גוג'ם • מערב גוג'ם • וג המרה • דרום וולו • צפון וולו • צפון שוה |
| נפה בעלת מעמד מיוחד | ארגובה |
**נעמי רביע (ליאון)** (נולדה ב-1 באוגוסט 1976) היא שדרנית רדיו ישראלית, קריינית פרסומות, ומרצה לעריכה מוזיקלית ולקריינות בחוג לתקשורת באוניברסיטת אריאל.

ביוגרפיה
--------

נולדה וגדלה ברחובות. להוריה חיים יליד עיראק ופרינסס ילידת איראן. הקטנה מבין שלושה. את לימודי היסודי למדה בבית ספר שז"ר ברחובות. בסוף בית הספר היסודי עברה עם משפחתה לארצות הברית. אך כעבור חצי שנה חזרו לישראל לרחובות. למדה בבית הספר התיכון ע"ש עמוס דה-שליט.

קריירה והשכלה
-------------

### גלי צה"ל

רביע עשתה את שירותה הצבאי במחלקת הקריינים של גלי צה"ל, והמשיכה לעבוד בתחנה גם לאחר שחרורה. בין השאר שימשה כקריינית חדשות והגישה תוכניות שונות, בהן התוכנית "אשת חיל" עם רותי רוזן ורצועה ב"סופשבוע רגוע", וכן את התוכנית "אוטונומי" בגלגלצ.

בשנת 2005, במסגרת שיתוף פעולה בין גל"צ לעמותת 'גדולים מהחיים', ליוותה טיול של ילדים חולי סרטן ללונדון וליורו דיסני.

בסוף שנת 2006 מונתה רביע לתפקיד ראש מחלקת קריינים בגלי צה"ל, תפקיד אותו מילאה עד צאתה לחופשת לידה בשנת 2008. כמו כן הייתה חברה בוועדת הקבלה לקורס העיתונאים של התחנה.

ב-2013 החלה רביע להגיש את "קולה של אמא", אחת מתוכניות הדגל של התחנה. כ-3 שנים לאחר מכן, ב-2016, החלה להגיש לצד אביב לביא את התוכנית "יהיה בסדר". בין השנים 2018-2021 שידרה רביע בגלגלצ תוכנית קבועה שלה המשודרת בימי שישי בין השעות 06:00-09:00.

### תפקידים נוספים

רביע כתבה טור שבועי בידיעות אחרונות, ושימשה כקריינית במסגרת שידורי הטלוויזיה החינוכית. כמו כן, קולה משמש גם את מערכות זימון התורים של ארבע קופות החולים.

מאז שנת 2015 קולה של רביע, לצד יגאל רביד, מלווה את טקס הדלקת המשואות המתקיים מדי שנה בהר הרצל.

רביע בעלת תואר ראשון בבלשנות אנגלית ולימודים ספרדיים ולטינו-אמריקאיים באוניברסיטה העברית.

חיים אישיים
-----------

רביע נשואה לאנתוני ליאון, מתכנת מחשבים, ולהם ארבעה ילדים. מתגוררים במזכרת בתיה.
בספטמבר 2022 חשפה רביע כי היא סובלת מפגיעה עצבית שגרמה לה לעיוורון חלקי. על פי האבחנה שקיבלה הפגיעה בשדה הראייה נגרמה מקברנומה, גוש מולד של כלי דם במוח שהסתבכו בתוך עצמם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נעמי רביע** בוויקישיתוף
* נדב גליק, מרפקים של אמא: נעמי רביע רוצה לעזור לכם לנצח מערכות דרך הרדיו, באתר Xnet‏, 16 במאי 2018
* שילה פריד, עניין אישי עם נעמי רביע, באתר ערוץ 7, 31 בדצמבר 2020

הערות שוליים
------------

1. ↑  רנן פריד‏, גל"צ - נעמי רביע ראש מחלקת קריינים, באתר וואלה!‏, 19 באוקטובר 2006
2. ↑  יעל ללום, נעמי תיזמנה חמש שנים, וואלה, 24 ביולי 2008
3. ↑  ynet, דתי וחילונית: נעמי רביע ואנתוני ליאון, באתר ynet, 22 באוגוסט 2010
4. ↑  עידו סלומון, חדשות 12, ‏כש"קולה של אימא" התחילה להתעוור: "עכשיו אני באמת לא רואה אף אחד ממטר", באתר ‏מאקו‏, 30 בספטמבר 2022

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007418963705171
* VIAF: 28154921236063590949
* WorldCat (עם VIAF): 28154921236063590949

 |
**סתיו פלטי נגב** (נולדה ב-11 בדצמבר 1984) היא כותבת, מחזאית ותסריטאית ישראלית.

ביוגרפיה
--------

פלטי נגב נולדה בירושלים וגדלה בכרמי יוסף.

פלטי נגב שירתה בגלי צה"ל, שם ערכה והגישה תוכניות שונות ביניהן תוכנית הילדים "תיבה מזמרת" (בשיתוף הסופרת ועורכת ספרי הילדים תמר הוכשטטר) ומשדרי יום הזיכרון. לאחר שחרורה למדה בחוגים לספרות כללית ולימודי התיאטרון באוניברסיטה העברית. עם סיום התואר הראשון עברה פלטי נגב לניו יורק והמשיכה במסלול לתואר שני בחוג ללימודי פרפורמנס בבית הספר טיש לאמנויות באוניברסיטת ניו יורק.

בשנת 2014 עלתה הצגת הבכורה שלה "סלים סלים" בפסטיבל עכו, על פי מחזה שכתבה וביימה. ההצגה זכתה בפרס המחזה הטוב ביותר בפסטיבל, וג'ורג' אסקנדר זכה בפרס השחקן המצטיין על תפקידו בהצגה. משם המשיכה ההצגה לרוץ בתיאטרון תמונע בשנים 2015 עד 2017. המחזה עלה בניו יורק במסגרת תיאטרון אטלנטיק, בפסטיבל מידל איסטרן מיקס פסט, והופק על ידי אוניברסיטת ניו המפשייר בשנת 2022.

בשנת 2016 עברה פלטי נגב לניו יורק להשתתף בתוכנית המחזאים של תיאטרון הפאבליק. בתקופה זו פיתחה את המחזה שלה "אי שם – הצגה לצופה יחיד". המחזה זכה לקריאה מבוימת פתוחה לקהל בתיאטרון הפאבליק ולאחר מכן זכה לעיבוד מציאות רבודה על ידי התיאטרון. בהמשך פיתחה פלטי נגב ביחד עם הבמאית היווניה ליטו טריאנטפילידו גרסת אודיו למחזה. בישראל הופק המחזה בפסטיבל עכו 2016, בבימוי השחקן והבמאי הישאם סלימאן.

בניו יורק השתתפה בתוכניות שונות למחזאים ומחזותיה פותחו על ידי תיאטראות רבים בעיר, ביניהם: תיאטרון הפאבליק, תיאטרון אטלנטיק, תיאטרון הפלי, הלארק, ניו יורק לייב ארטס, NYFA, הארוצ'רד פרוג'קט, מקדאוול ועוד. בשנת 2019 השתתפה בתוכנית LABA לאמנים יהודיים בניו יורק ובמסגרתה הפיקה את ההצגה "ערב על נהר סטיקס" שהתרחשה בבריכת שחייה במנהטן. ההצגה עלתה שוב בגרסה מורחבת שפלטי נגב כתבה וביימה בשנת 2022 תחת השם "גן התענוגות היצריים" בבית האמנים ברחוב הרצל בתל אביב, כמחזה אימרסיבי גדול שנע בין קומות שונות וחללים שונים.

כיום חברה פלטי נגב בקבוצת "המחזאים מהמזרח התיכון" בתיאטרון פליירייט הורייזנס בניו יורק, וב"חממה למחזאים צעירים" בתמיכת המכון למחזאות ישראלית ע"ש חנוך לוין ועיריית תל אביב.

פרסים
-----

* פרס וודוורד למחזאות בין לאומית, אוניברסיטת ניו המפשיר, 2021.
* פרס תחרות המחזאות השנתית, תיאטרון רד, שיקגו, 2016.
* פרס המחזה הטוב ביותר ל"סלים סלים", פסטיבל עכו, 2016.

חיים אישיים
-----------

כיום היא מתגוררת בתל אביב, וחיה עם בן זוגה, האמן שי אריק, ובנה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סתיו פלטי נגב** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של סתיו פלטי נגב
* סתיו פלטי נגב, ברשת החברתית אינסטגרם
* סתיו פלטי נגב באתר תמונע
* תיאטרון הפבליק, Public Forum: Digital Duets, שיחה בין סתיו פלטי נגב ומונא מנסור, מאי 2020
* אוליביה קלמנט, Atlantic Theater Company's Middle Eastern MixFest Kicks Off With Salim Salim, פליביל, אוגוסט 2018
* אורנה רז, הפליט ואתה: ״אי שם״ בפסטיבל עכו, באתר Times Of Israel, אוקטובר 2016
* אתר למנויים בלבד יאיר אשכנזי, בכורה למחזה של חנוך לוין והצגה לצופה אחד בפסטיבל עכו הקרוב, באתר הארץ, 24 באוגוסט 2016
* אתר למנויים בלבד יאיר אשכנזי, סיכום פסטיבל עכו: טוטאליות הדדית, באתר הארץ, 24 באוקטובר 2016
* אורנה רז, The Human Face Of A Conflict: Salim Salim, באתר Times Of Israel, מאי 2015
* אתר למנויים בלבד תמר רותם, הלב נשבר משני צדי מחסום ארז, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2014
* רועי הולר, הבית של הילדים, באתר ynet, 25 בנובמבר 2004
**עופר לפידות** (נולד ב-1950) הוא טייס וקצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף. שירת כמפקד בית הספר לטיסה, מפקד בסיס רמון וראש מחלקת תכנון וארגון בחיל האוויר.

ביוגרפיה
--------

לפידות נולד בקיבוץ גזית, בנם של אברי וחוה. ב-1969 התגייס לצה"ל וסיים קורס טיס במגמת קרב. הוא שירת כטייס סקייהוק בטייסת 110 וכטייס פנטום. הדריך בבית הספר לטיסה, פיקד על קורס מכין ושימש סמ"ט ב' בטייסת פנטום. עבר הסבה למטוסי F-15 ושירת כסמ"ט א' בטייסת 133. במלחמת לבנון הראשונה רשם שתי הפלות של מטוסי חיל האוויר הסורי, הראשונה בהן של מטוס מיג 23 ב-7 ביוני והשנייה של מיג 21 ב-11 ביוני 1982. בשנים 1983-1985 פיקד על טייסת 116 (מטוסי סקייהוק) והופקד על העברתה לבסיס נבטים. עבר הסבה למטוסי F-16 "נץ" ובשנים 1985-1987 פיקד על טייסת 110. בשנים 1989–1991 פיקד על בית הספר לטיסה ולאחר מכן שירת כמפקד בסיס רמון וכראש מחלקת תכנון וארגון במטה חיל האוויר עד שחרורו ב-1995.

לאחר שירות הקבע עבד כעוזר למנכ"ל ומנהל חברת בת של המשביר לצרכן. בהמשך שירת כקברניט בחברת אל על ומנהל תחום בטיחות ואיכות.

לפידות בעל תואר ראשון מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני בניהול מבית הספר של הצי ללימודים מתקדמים. הוא פעיל במחאה נגד הרפורמה המשפטית.

קישורים חיצוניים
----------------

* עופר לפידות מספר על פגיעת ציפור במטוס עיט

הערות שוליים
------------

1. ↑  הפלת מיג 23 סורי, 7.6.1982, אתר מרקיע שחקים
2. ↑  הפלת מיג 21 סורי, 11.6.1982, אתר מרקיע שחקים
3. ↑  איתי בלומנטל, הטיסה לוושינגטון נדחתה, פעילים מתכננים לחסום את שערי הכניסה לנמל התעופה, באתר ynet, 13 בספטמבר 2020
4. ↑  מחאת הטייסים - תא״ל במיל׳ רליק שפיר ותא"ל במיל' עופר לפידות בשיחה עם לוסי אהריש

| מפקדי בסיס רמון  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| יהודה קורן • גיורא רום • אביאם סלע • בנימין צינקר • עמירם אליאסף • עופר לפידות • חיים גופן • אבי מאור • שלמה שש • אמיר אשל • נמרוד שפר • אבישי לוי • זיו לוי • טל קלמן • אורי זייפרט • פלג ניאגו • עודד כהן • גלעד קינן • יותם סיגלר • ג' |

 |
**עידן קוולר** (נולד ב-18 בדצמבר 1981) הוא עיתונאי ישראלי, שדרן, עורך חדשות הספורט של גלי צה"ל ומגיש תוכנית סוף השבוע, "שישבת".

ביוגרפיה
--------

קוולר נולד ב-1981 וגדל בראשון לציון. כבר בהיותו נער החל לשדר ברדיו. תחילה היה זה ברדיו לב המדינה 91 FM - אז, בהנהלתם של אנשי הרדיו גדעון לב ארי ושוש עטרי. לאחר מכן, שידר ברשת א' של קול ישראל את התוכניות "בראש צעיר". כשנה לפני גיוסו לצה"ל, הצטרף ל"מעריב" ככתב לענייני כדוריד וכדורסל. עם גיוסו לצה"ל בשנת 2000 הגיע לגלי צה"ל והחל לשמש כתב ושדר ספורט. לצד תפקידיו ככתב הספורט של התחנה ועורך חדשות, בבחירות 2003 עבד ככתב פוליטי וסיקר את מפלגות מרצ ושינוי.

שימש עד שחרורו מצה"ל גם כתב משטרה, ולאחר שסיים את שירותו הצבאי הצטרף לערוץ 10, והגיש פינות ספורט בתוכנית הבוקר של אברי גלעד ולינוי בר גפן. לתקופה קצרה שימש כתב חינוך בחדשות 10. ב-2004 קיבל הצעה לשוב לגלי צה"ל, הפעם למחלקת התרבות, שם שידר מופעים חיים והגיש תוכניות תרבות ובידור. באותה שנה הגיש פינות ספורט בתוכנית הבוקר של "רשת" בערוץ 2, בהנחיית עינב גלילי וגולן יוכפז.

ב–2006 החל להגיש את פינת "אתמול בטלוויזיה" בתוכנית הבוקר של "רשת" "העולם הבוקר" עם אברי גלעד ועינב גלילי. ביולי אותה שנה, סמוך לפרוץ מלחמת לבנון השנייה, מונה לכתב הפוליטי של גלי צה"ל.

משתתף באופן קבוע בתוכניות טלוויזיה שונות, ובהן "על הבוקר" בערוץ עשר ו"יום חדש" ב"קשת", ערוץ 2. בינואר 2010 החל לשדר גם בערוץ הספורט בתוכנית "חי משבת" שם הוא מדווח בסגנונו המיוחד, לאחר משחקי הכדורגל.

החל ממרץ 2010 מגיש קוולר את תוכנית האקטואליה "סטטוס" בערוץ 3 בכבלים ביחד עם קרנית גולדווסר.

ביולי 2011 מונה למגיש חדשות בתוכנית "ערב חדש" המשודרת בערוץ הראשון לצדם של דן מרגלית, שרה ב"ק ואראל סג"ל.

במאי 2014 החל לערוך את חדשות הספורט בגלי צה"ל, והחל מ-2018, הוא מגיש את התוכנית השבועית "עושים ספורט". זאת, לצידם של מגישים שונים כגון בוני גינצבורג, ניר לוין ואורי אוזן.

בינואר 2022 החל לשדר משדרי ספורט שונים בערוצי צ'ארלטון.

במהלך מלחמת חרבות ברזל, תוך כדי ראיון בגלי צה"ל, הוריד קוולר אב שכול משידור לאחר שזה ביקר את התנהלות התקשורת הישראלית במלחמה. קוולר התנצל על האירוע, ואף הגיע לניחום אבלים בבית משפחת החייל, שם יושרו ההדורים. בעקבות התקרית, הושעה קוולר למספר ימים מהגשת תוכניות אקטואליה.

קישורים חיצוניים
----------------

* עידן קוולר, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* רייטינג, יוני בינרט, עידן חדש: עידן קוולר בדרך לפריים טיים, באתר nrg‏, 2 במאי 2010

הערות שוליים
------------

1. ↑  ערן סויסה, ב"ק, סגל וקוולר ל"ערב חדש", באתר nrg‏, 20 ביולי 2011.
2. ↑  האב השכול תקף את התקשורת והורד משידור, באתר ערוץ 7, 10 בדצמבר 2023
3. ↑  לאחר שהוריד אב שכול משידור: שדרן גל"צ התנצל - והושעה | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2023-12-11
4. ↑  עידן קוולר התנצל בפני האב השכול שהוריד משידור; יושעה מהגשת אקטואליה, באתר וואלה!‏, 11 בדצמבר 2023
**כשאבא ואמא בני דודים** הוא עמוד פייסבוק ישראלי, המציג לעוקביו תוכן הומוריסטי וסאטירי מרחבי הרשת. העמוד הוקם באוקטובר 2014, ונכון ל-2021 הוא מונה כ-506 אלף עוקבים. התוכן ברובו לועג לאנשים שכתבו או עשו דבר מה מטופש.

הקמת העמוד והצלחתו
------------------

עמוד הפייסבוק הוקם באוקטובר בשנת 2014 ומפרסם פרסומים מתוך הרשתות החברתיות אשר מציגים את מפרסמיהם בעילגותם. לעיתים מוצג פרסום עילג, ולעיתים מוצגת תגובה עילגת לפוסט שפורסם. העילגות מתבטאת בשיבושי לשון, חוסר הגיון ובורות כללית. המפורסמים בו אינם נגלים לגולשים.

הדף, כיום, מציג גם צילומי מסך מן הטלוויזיה בהם אנשים אומרים דברים תמוהים וכן צילומים של מראות משונים שגולשים תיעדו. בעוד שבצילומי המסך מתוך הרשתות החברתיות שם הכותב מחוק, במקרה של ידוען הזיהוי לא יוסתר. ניתן גם למצוא בדף פרסומות עם פרטים של המפרסם שמוצג בקלונו.

העמוד דורג ב-2015 כאחד מעשרת דפי הפייסבוק הפופולריים ביותר בישראל על פי העיתון גלובס. עוצב בו לוגו קבוע ותמונת הנושא של העמוד כללה לפרקים ציטוטים מתוך פוסטים נבחרים בעמוד, כגון "מה אתה בא לי בהנדסה" ו"מחשבה עוצרת מציאות".

מנהל העמוד, אופיר פנסו, השתתף בפינה קבועה בתוכנית "מועדון ארוחת הבוקר" בהגשת שי גולדשטיין ולאה לב בתחנת הרדיו 103FM. בפינה הציג פוסטים נבחרים שפורסמו מדי שבוע. העמוד פעיל ברשת הפייסבוק, האינסטגרם והיוטיוב.

ב-2 בנובמבר 2018 נחסם עמוד הפייסבוק למשך יממה, לאחר שהועלה בו פוסט הלועג לארגון החמאס.

קישורים חיצוניים
----------------

* כשאבא ואמא בני דודים, ברשת החברתית פייסבוק
* כשאבא ואמא בני דודים, ברשת החברתית אינסטגרם
* כשאבא ואמא בני דודים, סרטונים בערוץ היוטיוב
* אלון סין משה, 'כשאבא ואמא בני דודים' גאים: "יצרנו שפה חדשה", באתר nrg‏, 10 ביולי 2016

הערות שוליים
------------

1. ↑  103FM - כשאבא ואמא בני דודים, באתר 103fm.maariv.co.il
2. ↑  ינון בן שושן, ‏בגלל חמאס – עמוד הפייסבוק "כשאבא ואמא בני דודים" נחסם ל-24 שעות, באתר ‏מאקו‏, 4 בנובמבר 2018
**נאמנות ותשוקה** הוא אלבומה הראשון של להקת אלג'יר, שיצא לאור בשנת 1995. סגנון האלבום היה רוק שהושפע ממוזיקה אתנית ומחזנות והוא לא הצליח מסחרית.

רקע
---

אלג'יר הוקמה בתחילת שנות התשעים על ידי אביב גדג', יחד עם חבריו למושב תלמי אליהו - גבריאל בלחסן ודביר לביא. חיים שמש, מפיק מחברת הד ארצי, ראה את הלהקה מופיעה בתל אביב והחתים את הלהקה על חוזה בחברה. בדצמבר 1995 יצא האלבום הראשון של הלהקה, "נאמנות ותשוקה", והופק על ידי אסף שריג, חבר להקת "איפה הילד?". להקלטות הצטרף אחיו של אביב גדג', שלום גד, בגיטרה בס.

האלבום ניחן במוזיקה עוצמתית ובועטת ובמילים ייחודיות וקשות. הוא עוסק בדיכאון, אלימות ואלוהים. יש בו שירים שקטים ומלודיים, כדוגמת "שלי", "אני צריך אותך" ו"אזהרות לנפש 1995", ושירי רוק אלימים יותר, כדוגמת "צרפת", "קח את הזעם" ו"נאמנות ותשוקה".

שירי האלבום
-----------

1. **צרפת** (אביב גדג'/ אביב גדג')
2. **שלי** (אביב גדג'/ אביב גדג')
3. **קח את הזעם** (אביב גדג'/ אביב גדג')
4. **מכתבים למיכלי** (אביב גדג'/ אביב גדג')
5. **אני צריך אותך** (אביב גדג'/ אביב גדג')
6. **נאמנות ותשוקה** (אביב גדג'/ אביב גדג' וגבריאל בלחסן)
7. **אזהרות לנפש 1995** (אביב גדג'/ אביב גדג')

משתתפים באלבום
--------------

* אביב גדג' - שירה, גיטרה, פסנתר
* גבריאל בלחסן - גיטרות
* דביר לביא - תופים
* שלום גד - גיטרה בס
* אסף שריג - הפקה מוזיקלית (מלבד "שלי" - אלג'יר), גיטרה ב"אזהרות לנפש 1995"
* תמיר ימני - כלי הקשה ב״צרפת״

הערות שוליים
------------

1. ↑  קובי בן-שמחון, היישר מתלמי אליהו, באתר הארץ, 24 ביוני 2004
**אַל-על** (בערבית: **العال**; "המקום הגבוה") הוא כפר סורי עזוב בדרום רמת הגולן, במקום בו שוכן כיום מושב אלי-עד. 

הכפר שכן על רמה ברוחב כקילומטר וחצי בין הואדי של נחל נוב (אשר נשפך לכיוון מזרח לנחל רוקד) ושלוחת הואדי של נחל אל על (שקרוי כך על שם המקום ונשפך לכיוון מערב לכנרת). מיקום זה יוצר צוואר בקבוק גאוגרפי בין הקצה הדרומי של רמת הגולן לבין מרכזו.

בשטחי הכפר נמצאו שרידים מהתקופה היוונית והרומית שמצביעים על התיישבות קדומה במקום. בשטח הכפר אותרו גם שרידי בית כנסת מתקופת התלמוד, הכוללים כתובת הקדשה. שם הכפר, "אלעאל", הוא גם הצורה שבה השתמר שמו של היישוב המקראי אלעלה שבדרום עבר הירדן.

גוטליב שומאכר שסייר וסקר את רמת הגולן בין השנים 1883–1886 תיאר את הכפר כיישוב דל יחסית אך בעל הכנסת אורחים חמימה;  


> 
> "כפר גדול, בנוי היטב, בסימן של התחדשות, קרוב למפל של ואדי באותו שם. בכפר 65 בתים, רובם בנויים אבן, ועל גגותיהם סוכות קיץ נאות, עשויות קנים. 320 התושבים הבוגרים מעבדים שטח פורה ונטול אבנים ברמה הסמוכה."..."זרים זוכים לאירוח ידידותי על ידי השיח', הנמנה עם המשפחה העתיקה והמכובדת ביותר בחבל ארץ זה. נראה כי השם העתיק של הכפר, שכמעט ונשתכח, היה עֵין אֶל-קַהְוָה, אך אין בכך וודאות..."
> 
> 
> 
> 

בשנת 1967 מנתה אוכלוסיית הכפר 2,290 תושבים, מה שהפך אותו ליישוב השני בגודלו בנפת פיק אחרי העיירה פיק. אל-על שכן על הציר המרכזי אשר חיבר את יישובי דרום מחוז קוניטרה למרכזו, כ-4 קילומטרים צפונית לפיק וכ-4 וחצי קילומטרים מזרחית לכפר סקופיה. כיום נמצאות הריסות הכפר לצד כביש 98 באזור צומת אל-על, כאשר מושב אלי-עד נמצא אף הוא על חלק משטחי הכפר (שמו הראשון של המושב "אל על" אף נובע משם הכפר).

במהלך מלחמת ששת הימים ברחו תושבי הכפר לכיוון סוריה מפני כוחות צה"ל שהתקדמו ברחבי רמת הגולן. במהלך מלחמת יום הכיפורים, אזור הכפר היה לקו הגנה של כוחות מהדיוויזיה החמישית במהלך הלחימה בדרום הרמה, זאת כנגד התקפת נגד ישראלית שתגיע מכיוון העליות הדרומיות ברמת הגולן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אל-על** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  א' שילר, **אריאל - כתב עת לידיעת ארץ ישראל**, גיליון 52 - בתי כנסת בגליל ובגולן, תשמ"ז-1987, עמ' 112-110.
2. ↑  שומאכר, גוטליב, **הגולן**, 1888. מהדורה מתורגמת של משה הרטל, 1998, הוצאת אריאל, ירושלים.
פירוש נוסף ערך זה עוסק בשדרנית רדיו. אם התכוונתם לאשת ציבור ישראלית שכיהנה כשרה וחברת הכנסת מטעם מפלגת הליכוד, ראו שרה דורון.
שרהל'ה דורון
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.  
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
**שרהל'ה דורון** (8 באוקטובר 1949 – 1 ביולי 1991) הייתה שדרנית רדיו ישראלית, עורכת תוכניות ומדריכת קריינים, מגישת תוכנית הילדים הידועה "מקהלה עליזה".

ביוגרפיה
--------

דורון נולדה ברמת גן כשרה ארליך, בת ללוסיה ואריה ואחות לאבנר (שנפטר לאחר שחרורו הצבאי בעת טיול בקנדה). עם התבגרותה שינתה את שמה לשרה נאמן. בוגרת החוג לתולדות האמנות באוניברסיטה העברית וכן מכון אבשלום ללימודי ידיעת הארץ. נישאה לאהוד דורון.

שירתה בגלי צה"ל כקריינית והגישה את התוכנית "דש עם שיר". לאחר שחרורה עבדה כקריינית בקול ישראל וכקריינית רצף בטלוויזיה הישראלית. באמצע שנות השבעים חזרה לגלי צה"ל כעורכת ושדרנית. התוכנית המזוהה ביותר עמה הייתה "מקהלה עליזה", שאותה ערכה והגישה במשך כ-15 שנה, עד פטירתה. "מקהלה עליזה" הייתה תוכנית לילדים ששודרה בימי שבת בשעה תשע בבוקר, וצברה לאורך השנים קהל מאזינים גדול ומסור של ילדים והורים, שהרבו גם לשלוח מכתבים ולמסור ד"שים. עם השנים הפכה התוכנית למודל לתוכניות ילדים בשבת בבוקר, עד היום. בספר "גלי צה"ל - כל הזמן" סיפרה דורון על התוכנית: "ב-15 שנים מגדלים דור והשרשרת מורכבת מעוד תוכנית ועוד תוכנית מדי שבת בשבת ומדי חג בחג. ילדים שמכירים עוד ספר, עוד חג או עוד פינה בארץ בזכותה הם הילדים שקיבלו ממנה משהו". בנוסף הייתה שדרנית בתוכנית כל הבוקר ששודרה בין 9:00 ל-12:00 בבוקר.

הגישה וערכה את התוכנית "מראה מקום", שבה ליוותה אנשים ידועים למקומות בעלי משמעות בחייהם, תוכנית ששילבה את חיבתה הגדולה לטיולים ואת יכולות הראיון האישי והבלתי אמצעי שלה.

ניהלה את מחלקת הקריינים בגלי צה"ל והייתה אחראית להכשרת קריינים חדשים.

ב-1991, בגיל 41, נפטרה מסרטן. הותירה אחריה את בעלה ושלוש בנות: סיוון, דניאלה ורותי.

קישורים חיצוניים
----------------

* שיר העשור למקהלה עליזה, סרטון באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  רועי הולר, הבית של הילדים, באתר ynet, 25 בנובמבר 2004
2. ↑  אלכסנדר כץ, עוד שינויים בלוח שידורי גל"צ: דודו ארז, אבי אטינגר וירדן בר כוכבא מצטרפים, באתר אייס, 10 בפברואר 2015
3. ↑  חדש בגלי, דבר, 17 ביוני 1977

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007592259405171
* VIAF: 43147869661074981364
* WorldCat: viaf-43147869661074981364

 |
**יוסי לוי-ספרי** (נולד ב-8 באוגוסט 1972) הוא דיפלומט ישראלי המכהן כשגריר של ישראל בסופיה, בולגריה.

ביוגרפיה
--------

לוי-ספרי נולד וגדל ברחובות. למד לתואר ראשון במשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, ועסק בעריכת דין בין השנים 1997–2006. בשנת 2000 סיים לימודי מוסמך במשפטים באוניברסיטה העברית, ובשנת 2006 השלים תואר שני בחקר סכסוכים באותה אוניברסיטה. 

בשנת 2006 הצטרף לקורס הצוערים של משרד החוץ. בין השנים 2007–2010 שירת כקונסול, קצין מנהלה וממלא מקום השגריר בשגרירות ישראל במונטווידאו, אורוגוואי. בין השנים 2011–2014 כיהן כממונה על היחסים בשגרירות ישראל באנקרה, טורקיה, לאחר הורדת דרג היחסים בין המדינות בעקבות פרשת המרמרה. 
בין השנים 2015–2017 כיהן כמנהל מחלקת תנאי שירות של הדיפלומטים הישראלים בחו"ל במטה משרד החוץ. ב-1 בינואר 2017 מונה לקונסול כללי של ישראל באיסטנבול, טורקיה. הוא החל למלא את תפקידו באוקטובר 2017, אך במאי 2018 גורש על ידי הנשיא ארדואן במחאה על הרג פלסטינים במהלך העימותים בגבול ישראל-רצועת עזה

כיום לוי ספרי מכהן כיו"ר ועד העובדים של משרד החוץ

הערות שוליים
------------

1. ↑  רונן מדזיני, תגבור לשגרירות באנקרה: נשלח דיפלומט שני, באתר ynet, 21 בנובמבר 2011
2. ↑  מינויים בשירות החוץ, 1 בינואר 2017, באתר משרד ראש הממשלה
3. ↑  המשבר עם טורקיה: גם הקונסול הישראלי יוסי לוי ספרי, התבקש לחזור, באתר כל הזמן, ‏16 במאי 2018
**גבירת חצות** (באנגלית: **Lady Midnight**) הוא רומן פנטזיה לנוער מאת קסנדרה קלייר. זהו הספר הראשון בטרילוגיית מיומנויות אפלות. העלילה עוקבת אחר אמה קרסטיירס וג'וליאן בלאקת'ורן בעולם ציידי הצללים, כחמש שנים לאחר עלילת הספר האחרון בסדרת בני הנפילים (עיר של אש שמיימית).

עלילה
-----

אמה קרסטיירס גרה עם משפחת בלקתורן במכון בלוס אנג'לס מאז מותם של הוריה במהלך המלחמה האפלה לפני חמש שנים. גם לאחר שהפכה לציידת צללים מופלאה, היא עדיין חוקרת את הסיבה האמיתית למותם של הוריה, מכיוון שהיא אינה מאמינה כי הם נרצחו על ידי סבסטיאן מורגנשטרן כפי שהמסדר טוען. חקירתה מתקדמת ומביאה אותה לאנשים הקרובים ביותר אליה. באותו הזמן היא מתחילה להתאהב בפרבטאי שלה ג'וליאן אך חוק ציידי הצללים אוסר על פרבטאים להתאהב.

דמויות
------

**אמה קרסטיירס** - ציידת צללים מוכשרת במיוחד בת 17. מאז רצח הוריה היא חיה במכון בלוס אנג'לס עם משפחת בלאקת'ורן. יש לה עיניים חומות, שיער בלונדיני ארוך ובהיר ועור חיוור. יש לה צלקת עמוקה בזרועה הימנית שקיבלה בצעירותה לאחר שחיבקה את החרב שלה - 'קורטונה'.

**ג'וליאן ("ג'ולס") בלאקת'ורן** - הוא צייד צללים בן 17 וחברה הטוב ביותר והפרבטאי של אמה. הוא גר במכון בלוס אנג'לס ולאחר מות אביו, חטיפת אחיו הגדול והגלות של אחותו הבכורה הוא מטפל לבדו בארבעת אחיו הקטנים. הוא מתואר כגבוה ורזה בעל עיניים כחולות-ירוקות ושיער מתולתל בצבע חום כהה.

ביקורת וקבלה
------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

קישורים חיצוניים
----------------

מיומנויות אפלות 1 - גבירת החצות - קסנדרה קלייר באתר עברית

| סדרת בני הנפילים מאת קסנדרה קלייר |
| --- |
| בני הנפילים | עיר של עצמות • עיר של אפר • עיר של זכוכית • עיר של מלאכים נופלים • עיר של נשמות אבודות • עיר של אש שמיימית |  |
| מיומנויות אפלות | גבירת חצות • אדון הצללים • מלכת האוויר והחושך |
| מכשירי התופת | מלאך מכני • נסיך מכני • נסיכה מכנית |
| קללות קדמוניות | מגילות הכשף האדומות • מלכודת הספר הלבן |
| the last hours cassandra clare | Chain of Gold • Chain of Iron • Chain of Thorns |
| ספרים נוספים | The Bane Chronicles • Tales from the Shadowhunter Academy • Ghosts of the Shadow Market |
| שונות |  בני הנפילים: עיר של עצמות (סרט) • ציידי הצללים |
**אנאלסקה** (באנגלית: **Unalaska**) היא עיר קטנה באי אנאלסקה שבאיים האלאוטיים אשר בחלקה הדרומי של אלסקה. לפי מפקד האוכלוסין האמריקאי של 2020, מונה אוכלוסיית העיר כ-4,254 תושבים

היישוב נקרא אנאלסקה על השם האי אנאלסקה שבו הוא נמצא. השם "אנאלסקה" הוא אמריקניזציה של השם הרוסי המקורי "אונאלאשקה".

היסטוריה
--------

האזור הדרום מערבי אלסקה היה מיושב במקור על ידי אוכלוסייה ילידית במשך אלפי שנים. במהלך אמצע המאה ה-18 הכילו האיים אנאלסקה ואמאקנאק 24 יישובים עם מעל ל-1,000 ילידים. בשנת 1768 האימפריה הרוסית הקימה, באזור בו נמצא כיום היישוב, מרכז סחר פרוות ונמל. בשנת 1825 הקימה הכנסייה האורתודוקסית הרוסית מיסיון באנאלסקה. הכומר המייסד איוון ווניאמינוב למד את שפת האוכלוסייה הילידית אשר סייעה לו בכתיבת מהדורות מתורגמות בשפה המקומית לכתבי קודש במטרה לעסוק בפעילות מיסיונרית באזור. באותה התקופה (בין 1830 ל-1840) חיו בסביבות 200 עד 400 ילידים באנאלסקה.

ב-1880, לאחר עסקת רכישת אלסקה, הקימה הכנסייה המתודיסטית בתחום היישוב בית ספר ומרפאה ליתומים. ב-3 ביוני 1942, במהלך מלחמת העולם השנייה, ביצעו כוחות צבא יפנים תקיפות באנאלסקה. בעקבותיהן כמעט כל התושבים הילידים של האי נשלחו לחלק הדרום מזרחי של אלסקה ושם הם שהו עד סיום המלחמה.

כיום, מרבית תושבי אנאלסקה אינם צאצאי האוכלוסייה הילידית המקורית. התעשיות המרכזיות של אנאלסקה כיום כוללות דיג ועיבוד דגים.

דמוגרפיה
--------

על פי מפקד האוכלוסין של ארצות הברית, נכון לשנת 2000 היו בעיר 4,283 תושבים, 834 משקי בית ו-476 משפחות. 44.20% מהתושבים הם לבנים, 3.67% אפרו-אמריקאים, 7.70% אינדיאנים, 30.63% אסיאתים ו-9.32% מגזע אחר ו-3.92% משני גזעים או יותר.

ההכנסה החציונית למשק בית בעיר הייתה $69,539 וההכנסה החציונית למשפחה הייתה $80,829. ההכנסה החציונית לגברים הייתה $41,352 לעומת $29,766 לנשים. ההכנסה לנפש הייתה $24,676. בערך 2.0% מהמשפחות ו-12.5% מהאוכלוסייה היו מתחת לקו העוני, מהם 2.8% מתחת לגיל 18 ו-15.8% מגיל 65 ומעלה.

גאוגרפיה
--------

אנאלסקה משתרעת על שטח של כ-549.9 קילומטרים רבועים, מתוכם 287.5 קמ"ר שטחים יבשתיים ו-262.4 קמ"ר שטחי מים. העיר נמצאת בגובה 4 מטר מעל פני הים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנאלסקה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אנאלסקה (באנגלית)

| דגל אלסקהדגל אלסקה מדינת אלסקה |
| --- |
| בירת המדינה | ג'ונו |  |
| אזורים גאוגרפיים | האיים האלאוטיים • חצי האי קנאי • חצי האי סיוארד • עמק טנאנה • אטו • דרום-מרכז אלסקה |
| היישובים הגדולים ביותר | אנקורג' • פיירבנקס • ג'ונו • סיטקה • קטצ'יקן • ואסילה • קינאי • קודיאק • בת'אל • פאלמר • הומר • אנאלסקה • בארו • סולדוטנה • ואלדז • נום • קוצביו • פטרבורג • סיוארד • וראנגל |
| נושאים נוספים | מחוזות • סמלים • היסטוריה • דמוגרפיה • יהדות אלסקה |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007566941905171
* GND: 4581046-1
* LCCN: n83028495
* MusicBrainz: 0edbc3fa-7d43-48d4-913a-e9d07c60d057
* NARA: 10046481
* VIAF: 305233513
* WorldCat: lccn-n83028495

 |
**קלנטן** (במלאית: **Kelantan**) היא מדינה במלזיה. בראש המדינה עומד סולטאן. קלנטן נמצאת בחלקה המערבי של מלזיה, בחצי האי המלאי, והיא גובלת בתאילנד בצפון-מערב, ים סין הדרומי בצפון-מזרח, טרנגנו במזרח, פהנג בדרום ופרק במערב. בירתה, המשמשת גם כבירה המלכותית שלה (מקום מושבו של הסולטאן), היא קוטה בהרו.

שמה המורחב של המדינה הוא **קלנטן דרול נאים** (במלאית: **Kelantan Darul Naim**, בג'אווי: **كلنتن دار النّعيم**).

היסטוריה
--------

עד המאה ה-15 קלנטן נשלטה על ידי אימפריות אזוריות שונות, כמו סריביג'איה (Srivijaya), מג'פהיט וסיאם. ב-1411 הרג'ה של קלנטן הכריז על עצמאותה מסיאם והיא נהפכה למרכז מסחרי חשוב באזור בהמשך המאה ה-15. ב-1499 היא הפכה למדינה וסאלית של סולטנות מלאקה.

ב-1511 סולטנות מלאקה הופלה על ידי פורטוגל וקלנטן התפרקה לשבטים קטנים ששילמו מס לממלכת פטני (Kerajaan Pattani). עד תחילת המאה ה-17 פטני הצליחה להשתלט לחלוטין על מרבית אזור קלנטן.

ב-1760 אזורי קלנטן אוחדו והיא הפכה להיות מדינת חסות של סולטנות טרנגנו. בשלב מסוים בסוף המאה ה-18 פרצה בקלנטן מלחמת אזרחים בין תומכי טרנגנו ובין המתנגדים לה אשר בסופה קלנטן הפכה לעצמאית וב-1800 הוכתר הסולטאן הראשון שלה. בהמשך קלנטן חתמה על ברית עם סיאם, אותה ניצלה האחרונה כדי להשתלט על קלנטן.

ב-1909 נחתם חוזה בין בריטניה וסיאם במסגרתו הועברו מספר שטחים סיאמיים, בהם קלנטן, לידי הבריטים. ב-1941, במהלך מלחמת העולם השנייה, קלנטן נכבשה כמו יתר חצי האי המלאי על ידי האימפריה היפנית. היפנים העבירו את קדה עם עוד מספר שטחים מלאים לבעלת בריתם תאילנד. ב-1945, עם סיום המלחמה, קלנטן הוחזרה לבריטניה.

ב-1946 קלנטן צורפה לאיחוד המלאי, שהפך ב-1948 לפדרציית מלאיה. ב-1957 פדרציית מלאיה קיבלה את עצמאותה והיא הייתה בין הישויות שהרכיבו את מלזיה ב-1963.

כלכלה
-----

כלכלת קלנטן מתבססת בעיקר על חקלאות, הכוללת בין היתר גידול אורז וטבק. בנוסף לחקלאות הכלכלה מסתמכת על דיג ותיירות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קלנטן** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קלנטן
* קלנטן, ברשת החברתית פייסבוק

* קלנטן, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

| מדינות מלזיה |
| --- |
| מדינות | מלאקהמלאקה מלאקה • סבהסבה סבה • סראוואקסראוואק סראוואק • פננגפננג פננג | מפת מדינות מלזיה |
| סולטנויות | ג'והור (מלזיה)ג'והור (מלזיה) ג'והור • טרנגנוטרנגנו טרנגנו • סלנגורסלנגור סלנגור • פהנגפהנג פהנג • פרקפרק פרק • קדהקדה קדה • קלנטןקלנטן קלנטן |
| ממלכות | נגרי סמבילןנגרי סמבילן נגרי סמבילן • פרליספרליס פרליס |
| טריטוריות פדרליות | לבואןלבואן לבואן • פוטרג'איהפוטרג'איה פוטרג'איה • קואלה לומפורקואלה לומפור קואלה לומפור |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987009165438905171
* BnF: cb12473573w (data)
* GND: 4097779-1
* LCCN: no2015001363
* MusicBrainz: 25fd48af-150e-45fb-bf1e-2c268eb668a2
* VIAF: 313298026
* WorldCat: lccn-n50047039

 |
**Acordando o Prédio** (בעברית: **להעיר את הבניין**) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הפורטוגזי לואן סנטנה. הוא יצא לאור ב-31 בינואר 2017, על ידי חברת התקליטים סום ליברה, כסינגל מתוך אלבום הבכורה שלו, *1977*‏ (2016). "Acordando o Prédio" נחשב לשיר המצליח ביותר בברזיל בשנת 2017.

השיר הגיע למקום הראשון במצעד הסינגלים הברזילאי.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב על ידי דאגלס סזאר והופק על ידי דודו בורחס ביחד עם ויקטור קוסטה. מילותיו של "Acordando o Prédio" הן מיניות ועוסקות בתשוקה. בתחילתו של השיר, טוען סנטנה "כי הנה מגיע אחד הלהיטים הגדולים בקריירה שלי" (בהמשך, הפך השיר ללהיט). לאורכו של השיר, מדבר סנטנה על יחסי מין שהוא מקיים, ה"מעירים את הבניין" (כשם השיר).

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-95 מיליון השמעות.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-31 בינואר 2017 והועלה לערוץ היוטיוב רשמי של לואן סנטנה. בתחילת הקליפ, ניתן לראות בניין עם מספר רב של קומות, ואת סנטנה עצמו במיטה עם בחורה בלבוש מינימלי. לאורכו של הקליפ, מעירים את הדיירים את הבניין, כשהם עורכים מסיבת ריקודים וזאת, תוך קיום יחסי מין האחד עם השני.

נכון לאוקטובר 2022 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-300 מיליון צפיות.

גרסאות כיסוי
------------

השיר הוקלט בידי מספר אמנים שונים מאז שיצא, ביניהם:

* צמד הזמרות הסטר & הלנה שהקליטו את "Acordando o Prédio" במסגרת הופעה חיה שפורסמה בערוץ היוטיוב שלהן.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2016–2017)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ברזיל | טופ 100 ברזיל | 1 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (2017)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ברזיל | טופ 100 ברזיל | 1 |

היסטוריית יציאות לאור
---------------------

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 31 בינואר 2017 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | סום ליברה |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על הסינגל "Acordando o Prédio" באתר מיוזיק בריינז
* סרטון השיר "Acordando o Prédio" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  *Acordando o Prédio*, 2017-04-27, נבדק ב-2022-10-16
2. ↑  «Saiba qual a música mais tocada em 2017 nas rádios brasileiras»
3. ↑  «Hot 100 Billboard Brasil - Semanal»
4. 1 2  *Luan Santana – Acordando o Prédio*, נבדק ב-2022-10-16
5. 1 2 3  *Luan Santana - Acordando o Prédio (Videoclipe Oficial)*, נבדק ב-2022-10-16
6. ↑  Héster e Helena - YouTube, www.youtube.com

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: b47eb60e-1300-4bdc-a1de-082c1118daaa

 |