אנדרטה לנופלים בקרבות בית עפה ליד יד נתן
שלט הסבר באתר ההנצחה לנופלים בקרבות בית עפה
**קרבות בית עפה**, קרבות שנערכו במלחמת העצמאות על הכפר הערבי בית עפה ששכן מספר קילומטרים מזרחית למשטרת עיראק סואידן. 

עם פלישת הצבא המצרי ב-15 במאי 1948 נתפס הכפר על ידי הצבא המצרי והפך לחלק מרצועת הניתוק של הנגב. 
החטיבה המצרית הפרוסה לאורך כביש מג'דל-פלוג'ה ראתה בכפר עמדה קדומנית. על כן הכפר הכיל כוחות רבים שתוגברו לקראת יולי וכללו גדוד חי"ר (כ- 400 חיילים), עם סיוע של כוחות רבים כגון: כ- 20 נושאי ברן, 2 - גונדות של מרגמות "3,גונדה אחת של  מרגמות כבדות "4.2, ו- 12 תותחי נ"ט 6 ליטראות. 

בקרבות עשרת הימים נערכו מספר התקפות על הכפר שבהן נהרגו 37 לוחמי צה"ל ונפצעו רבים אחרים:

* ההתקפה הראשונה נערכה בליל ה-8-9 ביולי 1948 במסגרת מבצע אנ-פאר. פלוגה מגדוד 52 של חטיבת גבעתי כבשה את הכפר והתבססה בו. כוחות מחטיבת הנגב שתקפו באותו לילה את משטרת עיראק סואידן נסוגו. בצהרי יום ה-9 ביולי 1948 פתחו המצרים בהתקפה נרחבת של גדוד חי"ר מלווה במשוריינים וטנקים על בית עפה. כוחות גבעתי נסוגו במהירות לנגבה לפני שיכותרו. בקרב זה נפלו שני לוחמים.

* בליל ה-14-15 ביולי 1948 פשטו כוחות מגדוד 54 גבעתי על בית עפה וכבשו אותו בהפתעה. נתפס ציוד רב, בין השאר 8 "נושאי ברן", אמבולנס, משאית עמוסת פגזי תותח וטנדר עם מכשיר קשר. הכוח המתין ליחידת שועלי שמשון שהייתה אמורה להגיע לכפר. משהתמהמהו הג'יפים להגיע נסוג הכוח לאחר שחובלו המכוניות.

יחידת שועלי שמשון בפיקודו של המ"פ אריה קוצר הגיעה לבית עפה בידיעה שהכפר בידי כוחות צה"ל. לפתע מצאו עצמם בתוך הכפר מוקפים ומותקפים. במזל רב הצליחו הג'יפים להימלט מהכפר. ג'יפ אחד נפגע מפגז או מוקש ושניים מנוסעיו נהרגו בתוכם אריה קוצר. קרב זה מתואר בספרו של אורי אבנרי "בשדות פלשת".

* בליל ה-15 ביולי 1948 ניסו כוחות מגדוד 52 לחדור לבית עפה, נתקלו באש ונסוגו.

* ההתקפה הגדולה ביותר על בית עפה הייתה בליל 17-18 ביולי 1948 במסגרת מבצע מוות לפולש. בהתקפה זו השתתפה פלוגה מגדוד 54 שתקפה את הכפר מדרום ופלוגת נחיתה של חיל הים שהוקמה לא מכבר שתקפה מצפון.

המצרים ביצרו את הכפר לאור ההתקפות הקודמות ותגברו אותו בנשק רב ובכוח של שתי פלוגות.

פלוגה מגדוד 54 גבעתי תקפה את הכפר מדרום. הפלוגה נתקלה בגדר חדשה שהקימו המצרים ונבלמה באש קטלנית שלהם. תוך זמן קצר התברר שההתקפה נכשלה וניתנה פקודת נסיגה. הפלוגה נסוגה לנגבה עם 12 הרוגים ו-40 פצועים.

פלוגת חיל הים תקפה את הכפר מצפון מכיוון משלט עיבדיס. הם נתקלו באש עזה, אך הצליחו לכבוש מספר בתים. כאשר הוברר שפלוגת גבעתי נסוגה מהכפר הוחלט על נסיגת הפלוגה. הקשר נעשה על ידי רצים וכשהם נפגעו נשארו חלק מהאנשים בכפר, בתוך חצר מוקפת חומה, כי לא קיבלו פקודת נסיגה. המצרים חיסלו כמעט את כולם, על אף שהונף דגל לבן. במרוצת הנסיגה המבוהלת נעזבו הפצועים ומתו מפצעיהם או נרצחו על ידי המצרים. אומדן האבידות היה גבוה מאוד: 22 הרוגים ו-23 פצועים. היחיד שנותר בחיים מבין הנשארים בכפר היה יעקב קונפינו, שהעמיד פני מת. אחד החיילים המצרים ניסה להוריד טבעת מאצבעו של קונפינו ללא הצלחה, התרגז והכה את אפו בקת רובה. לאחר שקונפינו נאנק מכאב המצרים גילו שהוא חי ולקחו אותו בשבי. הוא הוחזר לישראל במסגרת הסכמי שביתת הנשק עם מצרים, וסיפר על שקרה.

רוב חללי חיל הים במלחמת העצמאות היו בקרב זה.

מאז לא הותקף הכפר. ב-9 בנובמבר 1948 נכבשה משטרת עיראק סואידן. בעקבות כיבוש זה פינו המצרים את הכפרים עיראק סואידן ובית עפה. ב-10 בנובמבר 1948 נכנס כוח של גבעתי לבית עפה ללא קרב.

בשנת 1953 הוקם המושב יד נתן ליד חורבות בית עפה.

37 חיילי צה"ל נפלו בקרבות בית עפה ורבים נפצעו. חלקם נותרו נעדרים עד סוף המלחמה, בהם כאלו שנקברו במקום בידי המצרים. לקראת סוף 1949 הגיעה לאזור משלחת מצרית שסייעה באיתור החללים, ועצמותיהם הועברו לקבורה בבתי קברות צבאיים. 
לזכרם הוקמה אנדרטה בשנת 2006. האנדרטה נמצאת צפונית ליד נתן ודרך כבושה מובילה אליה. באנדרטה חקוקים שמותיהם של 37 הנופלים ולידה שלט הסבר.

לקריאה נוספת
------------

* אברהם מ. [ **ימה ונגבה**], 'חיל הים' חוברת ג' ספטמבר 1948, עמ' 11.
* **חטיבת גבעתי מול הפולש המצרי**, הוצאת מערכות, 1963.
* גדוד 53 הפרברים תש"ח, מאת הלוחמים, הוצאת ירון גולן, 2006.
* עד הלום, בעריכת אריה חשביה, הוצאת משרד הביטחון, 2001.
* אורי אבנרי: "בשדות פלשת".

* **אליעזר טל: מבצעי חיל הים במלחמת העצמאות**, הוצאת מערכות, 1964

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרבות בית עפה** בוויקישיתוף
* אברהם, **קרב הדמים בבית עפא**, 'מערכות ים' ל"ז-לח, קובץ העשור לחיל הים, יולי 1958, עמ' 64.
* "ההתקפה על בית עפה", באתר חטיבת גבעתי.

הערות שוליים
------------

1. ↑  א. ירושלמי, מסע האבל של 228 ארונות, מעריב, 20 בנובמבר 1949