recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**NMEA 0183** (גרסה מתקדמת של NMEA 0180 ו-NMEA 0182) הוא תקן תקשורת המקשר בין מכשירי אלקטרוניקה ימיים, כגון סונארים, מדי רוח, ג'ירוקומפסים, מקלטי GPS וכו'. התקן הוגדר ונשלט על ידי איגוד האלקטרוניקה הימית, הממוקם בארצות הברית.

NMEA מגדיר את אופן השימוש בקידוד ASCII פשוט, ובתקשורת טורית, לטובת שידור "משפט" מ"שדר" אחד ל"מאזין" אחד או יותר. NMEA גם מגדיר את התוכן של כל אחד מסוגי המשפטים (הודעות), כך שכל המאזינים יוכלו לנתח את ההודעות בצורה נכונה.

למרות ששימוש בתקן NMEA הוא יקר מאוד, ברוב התכונות שלו בוצעו "הנדסה הפוכה" ממקורות ציבוריים ואפשר למצוא אותו באינטרנט.

דוגמה למשפט
-----------

Waypoint Arrival Alarm: 
**$GPAAM,A,A,0.10,N,WPTNME\*43**

פירוש השדות במשפט:

* $ התו המתחיל בכל הודעה הוא סימן הדולר
* חמשת התווים הבאים מגדירות את סוג ההודעה:
	+ GP
	+ AAM - Arrival Alarm
* כל שדות המידע הבאים בהמשך מופרדים בפסיק:
	+ A - Arrival circle entered
	+ A - Perpendicular passed
	+ 0.10 - Circle radius
	+ N - Nautical miles
	+ WPTNME - Waypoint name
* התו הראשון הבא מיד לאחר התו של שדה המידע האחרון הוא כוכבית.
* מיד לאחר הכוכבית בא סכום ביקורת (CHECKSUM) בעל שתי ספרות:
* \*43 - Checksum data

תוספות יצרנים
-------------

רוב יצרני ה-GPS כוללים הודעות מיוחדות בתוספת לתקן ה-NMEA, לכל מיני בדיקות. ההודעות הנוספות האלו לא נכנסו לשום תקן והן משתנות מיצרן ליצרן.

2000 NMEA
---------

2000 NMEA הוא תקן חדש שמאפשר לכמה "שדרים" לשדר במהירות גבוהה יותר, ללא שימוש במפצל מרכזי חכם.

ראו גם
------

* ASCII
* GPS

קישורים חיצוניים
----------------

* הסבר על ה-Nmea 0183 מתוך אתר ה-NMEA(הקישור אינו פעיל)
באבטחת מחשבים, **בקרת גישה מנדטורית** (**MAC**, ראשי תיבות של: **M**andatory **A**ccess **C**ontrol) מתייחסת לסוג של בקרת גישה, שבאמצעותה מערכת ההפעלה או מסד הנתונים מגבילים את יכולתו של "*נושא*" או "*יוזם*" לגשת או לבצע פעולה כלשהי על "*אובייקט*". במקרה של מערכות הפעלה, "נושא" הוא בדרך כלל תהליך או תהליכון ו"אובייקט" הם מבנה כגון קבצים, ספריות (folder), יציאות TCP/UDP, קטעי זיכרון משותפים, התקני IO וכן הלאה. לכל הנושאים והאובייקטים קבוצה של תכונות אבטחה. בכל פעם שנבדק מנסה לגשת לאובייקט, כלל הרשאה שנאכף על ידי ליבת מערכת ההפעלה בוחן את מאפייני האבטחה הללו ומחליט אם הגישה מותרת. כל פעולה של נושא כלשהו על אובייקט כלשהו נבדקת על פי קבוצת כללי ההרשאה (authorization rules), המכונה "מדיניות" (policy), כדי לקבוע אם הפעולה מותרת. מערכת ניהול מסדי נתונים, במנגנון בקרת הגישה שלה, יכולה גם להחיל בקרת גישה מנדטורית. במקרה זה, האובייקטים הם טבלאות, תצוגות, פרוצדורות.

עם MAC, מדיניות האבטחה נשלטת באופן מרכזי על ידי מנהל מדיניות אבטחה; למשתמשים אין את היכולת לעקוף את המדיניות, למשל, להעניק גישה לקבצים שאחרת היו מוגבלים. לעומת זאת, בקרת גישה דיסקרטית (DAC), השולטת גם ביכולתם של נושאים לגשת לאובייקטים, מאפשרת למשתמשים לקבל החלטות מדיניות או להקצות תכונות אבטחה. (מערכת יוניקס המסורתית של משתמשים, קבוצות והרשאות קריאה-כתיבה-ביצוע היא דוגמה ל- DAC) מערכות המותאמות ל-MAC מאפשרות למנהלי מדיניות ליישם מדיניות אבטחה רחבה בארגון. תחת MAC (ובניגוד ל- DAC), משתמשים אינם יכולים לעקוף או לשנות מדיניות זו, בטעות או בכוונה. זה מאפשר למנהלי אבטחה להגדיר מדיניות מרכזית המובטחת (באופן עקרוני) לאכוף עבור כל המשתמשים.

היסטורית, MAC נקשר באופן הדוק עם אבטחה רב-שכבתית (MLS) ומערכות צבאיות מיוחדות. בהקשר זה, MAC מרמז על מידה רבה של קפדנות כדי לספק את האילוצים של מערכות MLS. לאחרונה, לעומת זאת, MAC חרג מהנישה של ה-MLS והחל להפוך למיינסטרים יותר. היישומים האחרונים של MAC, כגון SELinux ו- AppArmor for Linux ו- Mandatory Integrity Control עבור Windows, מאפשרים למנהלים להתמקד בנושאים כמו התקפות רשת ותוכנות זדוניות ללא הקפדה או אילוצים של MLS.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Belim, S. V.; Belim, S. Yu. (בדצמבר 2018). "Implementation of Mandatory Access Control in Distributed Systems". *Automatic Control and Computer Sciences* (באנגלית). **52** (8): 1124–1126. doi:10.3103/S0146411618080357. ISSN 0146-4116. `{{cite journal}}`:  (עזרה)
**RoSH ההנחיה להגבלת חומרים מסוכנים**  (RoHS - Restriction of Hazardous Substances Directive 2002/95/EC) אומצה בפברואר 2003 על ידי האיחוד האירופי. היא נכנסה לתוקף ב-1 ביולי 2006, אולם איננה חוק, אלא הנחיה בלבד, וכל חברה באיחוד האירופי אמורה לגבש מדיניות אכיפה ויישום משלה המסתמכת עליה. ההנחיה מגבילה את השימוש בשישה חומרים מסוכנים המשמשים בייצור סוגים שונים של ציוד חשמלי ואלקטרוני, ומגדירה את המקרים יוצאי הדופן.
החומרים הם:

1. עופרת
2. כספית
3. קדמיום
4. כרום (כרום VI או Cr6+)
5. PBB ‏ (Polybrominated biphenyls)
6. PBDE ‏ (polybrominated diphenyl ether)

(PBB ו-PBDE הם מעכבי בעירה הכלולים בסוגים מסוימים של פלסטיק).

ב-3 בינואר 2013 נכנסה לתוקף גרסתה החדשה של ההנחיה, **(RoHS 2 - 2011/65/EU****) ובכך פג תוקפה של ההנחיה הקודמת. בין יתר השינויים נוספו החומרים הבאים (פתאלאטים(אנ')) לרשימה הנזכרת לעיל:**

1. די-2-אתיל הקסיל פתלאט DEHP
2. בנזיל בוטיל פתלאט BBP
3. די-בוטיל פתלאט DBP
4. די-איזו-בוטיל פתלאט DIBP

הנחיית RoHS קשורה בקשר הדוק להנחיה אחרת, WEEE‏ 
(Waste Electrical and Electronic Equipment Directive 2002/96/EC), המגדירה יעדים לאיסוף, מיחזור ושיחזור של מוצרי אלקטרוניקה, ומהווה חלק מיוזמה תחיקתית לפתרון בעיית הכמויות האדירות של פסולת שמקורה בציוד אלקטרוניקה וחשמל. 

אתגר הקיים בתעשייה הוא התיאום והביקורת של הנחיה זו, למול הנחיות דומות שנחקקו מחוץ לאיחוד האירופי, לפי המודל של RoHS. לדוגמה, במדינת קליפורניה שבארצות הברית נחקק ה-Electronic Waste Recycling Act (EWRA), הנקרא גם California RoHS.

לקריאה נוספת
------------

* Hwang, Jennie S. (2004). **Introduction to Implementing Lead-Free Electronics**. McGraw-Hill Professional. מסת"ב 0-07-144374-6

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ההנחיה להגבלת חומרים מסוכנים** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Directive 2011/65/EU of the European Parliament and of the Council of 8 June 2011 on the restriction of the use of certain hazardous substances in electrical and electronic equipment (recast) (Text with EEA relevance)
2. ↑  California Department of Resources Recycling and Recovery (CalRecycle), Section 18660.5 of Title 14, Division 7, Chapter 8.2, Article 1, California Code of Regulations, www.calrecycle.ca.gov
**ג'ון מייקל ריצ'רדסון** (באנגלית: **John Michael Richardson**; נולד ב-8 באפריל 1960) הוא קצין בדימוס בדרגת אדמירל בצי ארצות הברית ששירת כראש המבצעים הימיים ה-31.

ביוגרפיה
--------

ריצ'רדסון נולד בפטרסבורג שבוירג'יניה. ב-1982 סיים לימודי תואר ראשון בפיזיקה באקדמיה הימית של ארצות הברית, הוא בעל תואר שני בהנדסת אלקטרוניקה מ-MIT, בעל תואר שני מהמכון האוקיינוגרפי בוודס הול, ותואר שני באסטרטגיית ביטחון לאומי מהאוניברסיטה לביטחון לאומי. 

ב-1982 הצטרף לצי ארצות הברית והוכשר כאיש צוות בצי הצוללות. שירת בצוללת התקיפה מסדרת סטרג'ן "USS Parche", בצוללת נושאת הטילים הבליסטיים מסדרת בנג'מין פרנקלין "USS ג'ורג' מרשל". שימש כסגן מפקד צוללת התקיפה מסדרת לוס אנג'לס "USS סולט לייק סיטי". בשנים 1995–1997 שימש עוזר לענייני הצי של נשיא ארצות הברית.

באוקטובר 1998 מונה למפקד צוללת התקיפה "USS הונולולו" ושירת בתפקיד עד נובמבר 2001. על שירותו המצוין כמפקד הצוללת זכה מטעם הצי בפרס סטוקדייל למנהיגות. בתפקידו הבא שימש סגן מפקד פלגת הצוללות הראשונה. בדצמבר 2002 מונה לראש מחלקה בכוח הצוללות בפיקוד האוקיינוס השקט. במרץ 2005 מונה למפקד פלגת פיתוח הצוללות ה-12. באוקטובר 2006 מונה לסגן ראש אגף מבצעים במטות המשולבים. בנובמבר 2007 מונה ראש מחלקת תכנון בפיקוד הכוחות המשולבים. 

ביולי 2009 מונה למפקד קבוצת הצוללות השמינית ובמקביל לקצין המבצעים והתכנון של פיקוד כוחות הצי באירופה ואפריקה וסגן מפקד הצי השישי של ארצות הברית. בנובמבר 2010 מונה למפקד כוח הצוללות בצי האוקיינוס האטלנטי ומפקד כוחות הצוללות של ארצות הברית ובעלות בריתה. ב-2012 קודם לדרגת אדמירל ומונה לראש תוכנית ההנעה הגרעינית של הצי. 

בספטמבר 2015 החל לכהן כראש המבצעים הימיים ושימש בתפקיד עד אוגוסט 2019. 

לאחר פרישתו מהצי מונה לדירקטור בחברת בואינג, דירקטור בחברת אקסלון (אנ'), דירקטור במכון האוקיינוגרפי בוודס הול ועמית במעבדת הפיזיקה השימושית של אוניברסיטת ג'ונס הופקינס.

ריצ'רדסון נשוי לדנה ואב לחמישה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ון ריצ'רדסון** בוויקישיתוף
* ביוגרפיה באתר מחלקת ההגנה של ארצות הברית
* Experts hail Richardson's selection to be next CNO, חדשות הצי, 13 במאי 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  תצהיר באתר לשכת הפרסום הממשלתית של ארצות הברית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no2017037718
* VIAF: 428149196367374790591
* WorldCat: lccn-no2017037718

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בהר בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם להר אחר באנטארקטיקה בשם זה, או להרים אחרים בשם זה, ראו הר אלן.

**הר אלן** (באנגלית: **Mount Allen**) הוא הר בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה. 

גובהו של ההר 1,400 מטרים מעל פני הים. 

ההר מתנשא בין קרחון קלארק לבין ראשו של עמק גרינווד.

היסטוריה
--------

### גילוי ההר

ההר מופה לראשונה על ידי משלחת החקר האנטארקטית של אוניברסיטת ויקטוריה מוולינגטון שבניו זילנד. 

המשלחת חקרה את האזור בין השנים 1960–1959. 

ההר נקרא על שם א.ד. אלן (A. D. Allen), אחד הגאולוגים של משלחת החקר.

לקריאה נוספת
------------

• B.R. WILLIAMSON, K.J. KREUTZ, P.A. MAYEWSKI, N.A.N. BERTLER, S. SNEED, M. HANDLEY, D. INTRONE, **A coastal transect of McMurdo Dry Valleys (Antarctica) snow and firn: marine and terrestrial influences on glaciochemistry**, Journal of Glaciology, Vol. 53, No. 183, 2007, P 686

קישורים חיצוניים
----------------

* הר אלן באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* הר אלן באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* הר אלן באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
בסטטיסטיקה, זוג תצפיות תואמות הוא זוג תצפיות (נתונים) על שני משתנים הנמדדים בסולם סדר או סולם גבוה יותר, כך שיש התאמה בסדר בין שתי התצפיות.

הגדרה פורמלית
-------------

ההגדרה הפורמלית של זוגות תואמים ניתנה על ידי גודמן וקראסקל ב-1954:

יהיו X ו-Y שני משתנים מקריים הנמדדים בסולם סדר, רווח או מנה, ויהיו {\displaystyle (x\_{1},\ y\_{1})} ו-{\displaystyle (x\_{2},\ y\_{2})} זוג תצפיות על המשתנים X ו-Y שעלו במדגם.

התצפיות נקראות **תואמות** (concordant) אם הסימנים של ההפרשים בין הזוגות שווים, כלומר:

{\displaystyle \operatorname {sgn}(x\_{2}-x\_{1})=\operatorname {sgn}(y\_{2}-y\_{1})}.
כאשר

{\displaystyle \operatorname {sgn}(a-b)=\left\{{\begin{matrix}-1&:&a<b\\0&:&a=b\\1&:&a>b\end{matrix}}\right.}
באופן דומה, התצפיות הן **בלתי תואמות** (disconcordant) אם

{\displaystyle \operatorname {sgn}(x\_{2}-x\_{1})=-\operatorname {sgn}(y\_{2}-y\_{1})}.

דוגמה
-----

במחקר שנערך על יכולות של תלמידי בית ספר תיכון, נאספו, בין השאר, נתונים על גבהי התלמידים ורמת ההצטיינות בספורט שלהם.
בטבלה הבאה מוצגים נתונים של ארבעה תלמידים:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| שם | רמת הצטיינות בספורט | גובה בסנטימטרים |
| ראובן | גבוהה | 180 |
| שמעון | בינונית | 175 |
| לוי | נמוכה | 180 |
| יהודה | גבוהה | 170 |

שימו לב כי הגובה נמדד בסולם מנה בעוד שרמת ההצטיינות בספורט נמדדת בסולם סדר.
לצורך ההדגמה הפורמלית נסמן את רמות ההצטיינות באותיות הלטיניות H, M ו-L עבור רמה גבוהה, בינונית ונמוכה, בהתאמה, ומתקיים כי {\displaystyle H>M>L}.

* התצפיות של ראובן ושמעון הן תואמות; הגובה של ראובן גדול מהגובה של שמעון, וכן רמת ההצטיינות של ראובן גבוהה מזו של שמעון. בניסוח מתמטי: {\displaystyle \operatorname {sgn}(180-175)=1} וגם {\displaystyle \operatorname {sgn}(H-M)=1}.
* התצפיות של שמעון ויהודה הן בלתי תואמות; שמעון יותר גבוה מיהודה, אך רמת ההצטיינות שלו בספורט נמוכה מזו של יהודה. בניסוח מתמטי: {\displaystyle \operatorname {sgn}(175-170)=1} אבל {\displaystyle \operatorname {sgn}(M-H)=-1}.
* התצפיות של ראובן ולוי אינן תואמות וגם אינן בלתי תואמות; הגבהים שלהם שוים, אך רמת ההצטיינות בספורט של ראובן גבוהה מזו של לוי. בניסוח מתמטי: {\displaystyle \operatorname {sgn}(180-180)=0} אבל {\displaystyle \operatorname {sgn}(H-M)=1}.

שימושים
-------

המושגים של תצפיות תואמות ובלתי תואמות משמשים להגדרה של מספר מדדים לעוצמת הקשר בין שני משתנים הנמדדים בסולם סדר, וביניהם מדד גאמא של גודמן וקראסקל, מדד Q של יול, מתאם טאו של קנדל, ומדד D של סומרס.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Goodman, L. A. & Kruskal, W. H. Measures of association for cross classifications, **Journal of the American statistical association**, 268 49, 1954, עמ' 732-764 doi: 10.1080/01621459.1954.10501231

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"זוג תצפיות תואמות"**.
**מפתח זר** (באנגלית: **Foreign Key**) במסדי נתונים הוא מונח מעולם מסדי הנתונים היחסיים, המתאר שדה (עמודה) בטבלה אשר ערכיו האפשריים (Domain) נשאבים משדה מקביל בטבלה אחרת אשר בה משמש השדה כמפתח ראשי.

ערכי המפתח הזר אינם בלעדיים (Unique) בטבלת הבן (הטבלה שמכילה מפתח זר) ויכולים לחזור על עצמם. המפתח הזר הוא לעולם לא ריק, מאחר שהוא מצביע למפתח ראשי שתמיד חייב להכיל ערך ייחודי (למשל ת.ז של האב). מפתח זר כמו מפתח ראשי יכול להיות מפתח מורכב, כלומר מפתח שמכיל בתוכו מספר ערכים.

ניתן להגדיר קשר זה כאילוץ מפורש (Constraint) בהגדרת הטבלה, כך שמערכת ניהול מסד הנתונים (DBMS) תמנע מופעים של המפתח הזר שאינם עונים לאילוץ, כלומר אינם נמצאים בטבלת האב. כתוצאה מהגדרת אילוץ כזה, לא נוכל גם למחוק רשומה מטבלת האב כל עוד ישנן רשומות בטבלת הבן המכילות את מפתח הרשומה כמפתח זר.

על ידי שימוש במפתח זר מגדירים ולמעשה יוצרים את הקשרים בין הטבלאות השונות במסד הנתונים.

דוגמאות למפתחות זרים
--------------------

נתונות שתי הטבלאות הבאות: טבלה של חברות שמייצרות ממתקים וטבלה של ממתקים.
לכל חברה יש מספר ייחודי משלה (מזהה חברה) שאינו יכול להתקיים עבור שתי חברות, כלומר הוא מפתח ראשי של הטבלה.
בטבלת הממתקים, ישנה עמודה של מזהה חברה - כלומר הפנייה לטבלת החברות.
מספר ממתקים יכולים להצהיר שהחברה שמייצרת אותם היא אותה חברה, כלומר העמודה מזהה חברה הוא מפתח זר בטבלת הממתקים.
זהו **קשר של רבים ליחיד**: לכל ממתק יש רק חברה אחת שמייצרת אותו, ומצד שני כל חברה מייצרת הרבה ממתקים.

| מזהה החברה (מפתח ראשי) | שם החברה | שנת יסוד |
| --- | --- | --- |
| 12345 | פלית | 1960 |
| 54321 | אטראוס | 1970 |
| 21345 | לרמית | 1980 |

| מזהה מוצר (מפתח ראשי) | מזהה חברה (מפתח זר) | שם המוצר |
| --- | --- | --- |
| 67890 | 12345 | נילקי |
| 9876 | 54321 | נקופלת |
| 76890 | 21345 | אמבה |
| 98760 | 12345 | ליפלי |
| 87690 | 21345 | גיסלי |

מניתוח של הנתונים אפשר להסיק את הבאות:

* חברת אטראוס מייצרת רק את הממתק נקופלת.
* חברת פלית מייצרת את הממתקים נילקי וליפלי.
* חברת לרמית מייצרת את הממתקים אמבה וגיסלי.

אם מספר חברות יכולות לייצר את אותן הממתקים (שלא כמו בדוגמה הקודמת שכל ממתק מיוצר רק על ידי חברה אחת) אז יש להיעזר בקשר הנקרא **קשר של רבים לרבים**. קשר זה מושג על ידי טבלת קשר שמצליבה בין מזהה ייחודי של ממתק (מפתח ראשי) לבין מזהה ייחודי של חברה (מפתח ראשי). בטבלה זו דוגמה למפתח ראשי מורכב: הוא מכיל שני שדות שכל אחד מהם הוא מפתח זר לטבלאות האחרות, להלן דוגמה:

| מזהה חברה מייצרת | מזהה מוצר |
| --- | --- |
| 12345 | 67890 |
| 12345 | 9876 |
| 12345 | 76890 |
| 54321 | 9876 |
| 54321 | 76890 |
| 54321 | 98760 |
| 21345 | 76890 |
| 21345 | 98760 |
| 21345 | 87690 |

ניתוח של המידע בטבלת הקשר מעלה את הבאים:

* חברת פלית מייצרת נילקי, נקופלת ואמבה.
* חברת אטראוס מייצרת נקופלת, אמבה וליפלי.
* חברת לרמית מייצרת אמבה, ליפלי וגיסלי.
**מפתח - מרכז פיתוח תעסוקת חרדים** הוא מרכז השמה והכוון תעסוקתי, הפועל בהתאמה תרבותית, מותאמת לסקטור החרדי. מרכזי התוכנית מאוישים על ידי צוות עובדים חרדי ותואמים את הצביון החרדי, בנושאים כמו הפרדה בשעות הקבלה לנשים ולגברים, לבוש צנוע, צוות מותאם מגדר, ומשאבי מידע מותאמי תרבות.
כמו כן, מרכזי מפתח מסייעים למעסיקים בקליטת וליווי עובדים חרדים ובהנגשת מידע על סיוע ממשלתי.
התוכניות פותחו בתב״ת בתמיכת משרד הכלכלה. בשנת 2016 עברו למפעילים פרטיים, כאשר אזור הצפון ועוטף ירושלים תחת המפעיל 'מטרה טובה' ואזור הדרום והמרכז תחת מפעיל 'למעשה'

סל השירותים הניתן במרכזים למחפשי העבודה
---------------------------------------

* הכוון תעסוקתי
* סדנאות הכנה לעולם העבודה
* פיתוח כישורים רכים וחיפוש עבודה
* תשתית מותאמת של מחשבים ואינטרנט לשימוש הקהל
* סיוע בכל רכיבי תהליך חיפוש העבודה- חיפוש משרות, כתיבת קורות חיים, הכנה לראיון עבודה
* אבחון תעסוקתי המסייע לאנשים לאתר משרות ומסלולי קריירה התואמים את כישוריהם ותחומי העניין שלהם
* בניית מסלולים אישיים לקידום תעסוקתי
* תמיכה בהשלמת השכלה בסיסית: אנגלית, יישומי מחשב ותחומים אחרים המותאמים לצורכי עולם העבודה
* הכוונה ללימודים מקצועיים ואקדמיים

שירותים למעסיקים
----------------

* סיוע בהשמה - התאמת משתתפים מתאימים למשרות
* ליווי פרטני בתהליך הקליטה של עובדים חרדים וההתאמות המתבקשות
* ליווי והדרכה צוות הקולט מהארגון
* סיוע בהגשת סיוע ממשרד העבודה בגין קליטת העובדים החרדים.

תוכנית מפתח פותחה על ידי תב"ת (תנופה בתעסוקה), כשיתוף פעולה בין משרד הכלכלה, ג'וינט ישראל-תב"ת, הרשויות המקומיות והעמותות המפעילות. התוכנית מופעלת כיום בעשרה מרכזים בריכוזי אוכלוסייה חרדית עיקריים: אלעד, ביתר עלית, אשדוד, פתח תקווה, באר שבע, חיפה, מודיעין עילית, נתיבות, צפת ובית שמש. בתוכנית השתתפו עד היום מעל 35,000 איש.

ראו גם
------

* תוכניות תעסוקה
* קמא-טק

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר מפתח
* אתר תב"ת
* מפתח - מרכזי פיתוח תעסוקת חרדים, ברשת החברתית פייסבוק

מפתח מטרה טובה
**ראסם ח'מאיסי** (בשמו המלא, "ראסם מוחיי אלדין חמאיסי"; בערבית: "راسم محيي الدين خمايسي"; נולד בשנת 1958 בכפר כנא) הוא מתכנן ערים וגאוגרף, פרופסור מן המניין בחוג לגאוגרפיה ולימודי סביבה באוניברסיטת חיפה וראש המרכז לתכנון ולימודים בכפר כנא. כיהן כנשיא האגודה הגאוגרפית הישראלית בין השנים 2007–2009.

ביוגרפיה
--------

ח'מאיסי השלים תואר ראשון בגאוגרפיה ולימודים אורבניים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ותואר שני בתכנון ערים ואזורים בטכניון בחיפה, דוקטורט בגאוגרפיה באוניברסיטה העברית בירושלים, ולימודי פוסט-דוקטורט ב-London School of Economics and Political Science ו-Queen Mary and Westfield College.

בין השנים 1982–1996 עבד כעוזר מחקר במוסדות שונים, בהם המכון לחקר העיר והאזור בטכניון, המחלקה לגאוגרפיה באוניברסיטה העברית, מכון טרומן באוניברסיטה העברית והחוג לגאוגרפיה באוניברסיטת חיפה. בשנת 1996 התמנה למרצה באוניברסיטת חיפה ובשנת 2013, מונה באותה אוניברסיטה לפרופסור חבר בחוג לגאוגרפיה ולימודי סביבה.

ראסם ח'מאיסי חבר באגודות מקצועיות וציבוריות רבות, ביניהן הסתדרות המהנדסים בישראל, האגודה הגאוגרפית הישראלית, האיגוד לתכנון סביבתי בישראל, המרכז הבינלאומי לשלום ולשיתוף פעולה (IPCC) בירושלים, ב"אגודת הארבעים", האגודה להכרה בכפרים הלא מוכרים שנמנה עם מייסדיה. בנוסף, היה חבר בעבר בוועד המנהל של עמותת "אל אקצא" לשמירה ופיתוח המקומות הקדושים למוסלמים בישראל ובמוסדות וארגונים נוספים רבים.

ח'מאיסי כיהן כחבר בוועדות שונות ורבות לתכנון מוניציפלי ברחבי ישראל. בנוסף שימש כעורך כתב העת "אלבורהאן", כראש צוות להכנת תוכניות אב לכפרים ומועצות שונות וכיועץ לרשויות מקומיות. בשנת 2012 הוענק לו התואר "יקיר התכנון בישראל" מטעם איגוד המתכננים בישראל.

ראסם ח'מאיסי מתגורר בכפר כנא והוא אב לחמישה ילדים.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007300299305171
* BnF: cb16516129h (data)
* GND: 142666408
* ISNI: 0000 0001 4072 1273
* LCCN: n91054176
* RERO: 02-A012010560
* SUDOC: 175073090
* VIAF: 45940549
* WorldCat: lccn-n91054176

 |
תשדיר החרצית, באורך מלא
**תשדיר החרצית** (באנגלית: **Daisy**; לעיתים **Daisy Girl** או **Peace, Little Girl**) הוא תשדיר בחירות של נשיא ארצות הברית לינדון ג'ונסון בבחירות של 1964. התשדיר הופק על ידי יועצו האסטרטגי לענייני תעמולה, טוני שוורץ.

בקמפיין זה נוסתה כמעט לראשונה גישה שלפיה תעמולה אינה יכולה ליצור עמדות אשר אינן קיימות בציבור, אלא רק לחזק נטיות קיימות. בהתאם לכך נעזר שוורץ בסקרים על מנת למצוא את הדימוי של המועמד המתחרה, בארי גולדווטר, ומצא כי מיוחסת לו פזיזות. בנוסף, היה זה אחד הקמפיינים הראשונים שתפס את כוחה העולה של הטלוויזיה ואת השפעתה על חברת ההמונים. על רקע האִיום במלחמה גרעינית בין הגוש המערבי לגוש הקומוניסטי ששרר באותה תקופה, יצר שוורץ סדרת תשדירים שהציגו את גולדווטר כמחרחר מלחמה. בתשדירים השתמש שוורץ בהעצמת החרדה והפחד בציבור מפני הפזיזות של גולדווטר.

תשדיר החרצית היה הבוטה והמניפולטיבי ביותר בקמפיין. הוא שודר רק פעם אחת במהלך הקמפיין ברשת NBC, ב-7 בספטמבר 1964. התשדיר הורד מיד לאחר מכן עקב ההד הציבורי השלילי שליווה אותו וביקורת כלפי ג'ונסון על הפחדת הציבור. אף על פי כן, רבים מייחסים דווקא לתשדיר זה את נקודת המפנה במערכת הבחירות של 1964.

בתשדיר נראית ילדה (מוניק קוזי (אנ')) התולשת עלי חרצית וסופרת אותם בסדר עולה. בסוף הספירה מחליף אותה קול מבוגר ומאיים הסופר דווקא לאחור. המצלמה מתקרבת לעינה הימנית של הילדה ובה משתקף שיגור טיל גרעיני. בתום הספירה נשמע פיצוץ חזק, ועל רקע צילום פטרייה גרעינית נשמע הטקסט: "אלה האפשרויות: ליצור עולם בו כל ילדי האלוהים יוכלו לחיות, או ללכת אל החשכה. עלינו לאהוב זה את זה, או שגורלנו למות". לסיכום התשדיר הוצגה הדרישה: "הצביעו לנשיא ג'ונסון ב-3 בנובמבר. הסיכונים גדולים מכדי להישאר בבית".

הבחירות הסתיימו בניצחון מוחץ של ג'ונסון בפער של יותר מ-20%. התשדיר הפך לאבן דרך בשפה השיווקית הטלוויזיונית והשפיע רבות על תרבות השיווק והתעמולה בארצות הברית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תשדיר החרצית** בוויקישיתוף
* כל סרטי הקמפיין של ג'ונסון
**אריק פלזנטס** (באנגלית: **Eric Pleasants**;‏ 1911–1998) היה אזרח בריטי שהצטרף לחיל הבריטי החופשי, יחידה של בריטים שהתנדבו להילחם לצד הנאצים בעת מלחמת העולם השנייה.

ביוגרפיה
--------

אריק פלזנטס נולד בבריטניה בשנת 1911. בילדותו למד בבית ספר בעיר נוריץ'. בהיותו בן 14 עזב את הלימודים ועסק בעיסוקים שונים; היה מתלמד בחשמלאות, יערן, מתאגרף, מתאבק ואז מרים משקולות שהציג את ביצועיו בבריטניה וביבשת אירופה.

פלזנטס הצטרף לארגון הפציפיסטי הבריטי "איגוד המחויבות לשלום" (Peace Pledge Union) (אנ') אשר היה למעשה זרוע של איגוד הפשיסטים הבריטי, איגוד שהתנגד למלחמה והטיף לנהל משא ומתן לשלום עם גרמניה הנאצית.

בשנת 1939, בפרוץ מלחמת העולם השנייה, הצטרף פלזנטס לצי הסוחר, על מנת להימנע מגיוס לצבא הבריטי. הוא שירת על ספינה שהובילה תפוחי אדמה מהאי ג'רזי שבאיי התעלה לבריטניה. בזמנו החופשי בחר לשהות באי. באי פגש פלזנטס בבריטי אחר דניס ג'ון לייסטר, אף הוא איש האיגוד.

ב-15 ביוני 1940, שבעה עשר יום לפני כניעת צרפת, החליטה הממשלה הבריטית שאיי התעלה הם חסרי חשיבות אסטרטגית ולא ניתן להגן עליהם, והם נכבשו ללא קרב על ידי הגרמנים והאי ג'רזי נפל בידיהם ב-1 ביולי 1940. היה זה השטח היחידי מהשטחים שתחת שלטון בריטניה שנכבש על ידי גרמניה.

בעת הכיבוש שהה פלזנטס באי. הוא עסק בעבודת ארעי באיסוף תפוחי אדמה, אך יחד עם חברו לייסטר עסק גם בביזה של בתים נטושים באי. הם נתפסו, נשלח למחנה מעצר בצרפת ולבסוף נשלחו שניהם לגרמניה.

בהיותם בגרמניה הצטרפו פלזנטס ולייסטר בשנת 1944 לחיל הבריטי החופשי, יחידה של בריטים שהתנדבו להילחם לצד הנאצים. לימים יטען כי הוזמן לשדר שידורי תעמולה באנגלית ממרלין, שם פגש לדבריו שני בוגדים בריטים אחרים, ג'ון אמרי וויליאם ג'ויס ("לורד האו האו") ששידרו שידורי תעמולה לבריטניה בשירות הנאצים. לדבריו שוחח עימם גם על האפשרות שיועמדו בעתיד לדין באשמת בגידה.

מאחר שהחיל הבריטי החופשי לא נועד לצורכי לחימה, אלא לצורכי תעמולה וכלל לא יותר משלושים איש, לא השתתף פלזנטס בלחימה אלא נדד ברחבי גרמניה. לקראת סוף המלחמה היה בעיר דרזדן, שם נשא לאשה בחורה גרמניה. בפברואר 1945 היה עד להפצצת דרזדן על ידי בעלות הברית, כאשר רבבות מתושביה נהרגו והעיר נחרבה לחלוטין.

פלזנטס ואשתו היו בברלין כאשר הצבא האדום התקרב לעיר, ונמלטו ממנה דרך תעלות הביוב. בסופו של דבר מצאו עצמם בשטח הכיבוש הסובייטי. פלזנטס מצא תעסוקה בקרקס נודד. בשנת 1946 הוא ואשתו נעצרו על ידי הנקו"ד. הוא הופרד מאשתו, הואשם בריגול ונדון ל-25 שנות עבודת כפייה בגולאג חוג הארקטי. מאז לא ראה יותר את אשתו.

בשנת 1953, לאחר מותו של סטלין, שוחרר פלזנטס מהגולאג ושב לבריטניה. הוא נחקר על מעשיו במלחמה אך לא הועמד לדין. הוא חבר לאדי צ'פמן, הסוכן הכפול שהערים על הנאצים, אותו הכיר מהאי ג'רזי, והכתיב לו את זכרונותיו מן המלחמה. הספר יצא לאור בשנת 1957 בשם
"I Killed to Live – The Story of Eric Pleasants as told to Eddie Chapman"
(הרגתי כדי לחיות – סיפורו של אריק פלזנטס כפי שסופר לאדי צ'פמן).
גרסה נוספת של הספר ראתה אור לאחר מותו של פלזנטס בשם
" Hitler's Bastard. Through Hell and Back in Nazi Germany and Stalin's Russia"
ממזרו של היטלר. לגיהנום ובחזרה בגרמניה הנאצית וברוסיה הסטליניסטית).

אריק פלזנטס נפטר בשנת 1998.

קישורים חיצוניים
----------------

* The PPU and the Jersey Connection בבלוג "TONY'S MUSINGS".

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0001 0971 2897
* LCCN: nr2004002507
* NKC: xx0032557
* SUDOC: 083443967
* VIAF: 51638706
* WorldCat: lccn-nr2004002507

 |
**דְּרוֹר הַיַּרְדֵּן** (שם מדעי: *Passer moabiticus*) הוא מין של דרור, שתת-המין הדומיננטי שלו מצוי במזרח התיכון, ותת-המין השני שלו מצוי במערב אפגניסטן ומזרח איראן. תת-המין השני, *P. m. yatii*, נחשב לעיתים כמין נפרד. זהו מין קטן יחסית, אורכו נע בין 12 ל-13 ס"מ.

אצל הזכר הכיפה, הלחיים והעורף אפורים, והסינר שחור. גבת העין לבנה, וצדי הצוואר צהובים. הגב חום-אדמדם ועליו פסים שחורים, הבטן אפורה-לבנבנה. הנקבה דומה לנקבת דרור הבית: על הגב יש פסים חומים, הראש אפרפר והבטן לבנה-צהבהבה; עם זאת, היא קטנה יותר ומקורה קצר יחסית לדרור הבית, ולעיתים בצדי צוארה יש כתמים צהובים.

נוצותיו של תת-המין *P. m. yatii* בעלות גוון חולי ביחס לתת-המין השלט, ונוצות הבטן בעלות גוון צהוב דהוי, דומה לזה שבצדי הצוואר.

מין זה שקט לרוב. עם זאת, שירתו דומה מעט לזו של הדרור הספרדי, אבל היא רכה ממנה. הקריאה המושמעת בזמן המעוף היא "צ'י-וויט" גבוה.

כמשתמע משמו, תחום תפוצתו של דרור הירדן מתמשך על פני בקעת הירדן ואזור ים המלח, ומשם עד לעיראק, איראן, ומערב אפגניסטן. פרטים ממין זה נצפו גם בקפריסין, אך האוכלוסייה שם נכחדה ככל הנראה. דרור הירדן הוא מין נודד, ואוכלוסיות עשויות להימצא הרחק מתחום תפוצתן. תת-המין *P. m. yatii* חורף במערב פקיסטן, אך רוב האזורים בהם הוא חורף אינם ידועים. פרטים מתת-המין הדומיננטי נצפו גם בחלקים דרומיים יותר של המזרח התיכון.

בדומה למיני דרורים אחרים, דרור הירדן ניזון בעיקר מזרעים. בתי הגידול המועדפים עליו הם שפלות בעלות צמחיית שיחים (בין השאר שיחי אשל) שקרובות למקווי מים. הקן מוקם על עץ. הנקבה מטילה 4–7 ביצים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דרור הירדן** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

* דרור הירדן, באתר הצפרות הישראלי
* דרור הירדן, אתר הציפורים בחצר הבית

הערות שוליים
------------

1. ↑  דרור הירדן באתר הרשימה האדומה של IUCN
מכשיר אדים ביתי
מאווררים עם מכשיר אדים
**מכשיר אידוי מים** או **מכשיר אדים** הוא מכשיר המגביר את הלחות באוויר באמצעות אידוי מים. ניתן להבדיל בין מכשירים ביתיים לחדרים בודדים לבין מכשירים גדולים יותר בעלי חיבור קבוע לצנרת המים המחוברים למערכת אוורור מרכזית (גר').

רקע
---

רמת לחות נמוכה עשויה להופיע באזורי אקלים מדברי או בתוך חללים מחוממים באופן מלאכותי. בימי החורף, הלחות עשויה לרדת עד לרמה של 10-20%. רמת לחות נמוכה עלולה לגרום לתופעות בריאותיות שליליות, על ידי ייבוש קרום רירי כמו רירית האף והגרון ועלולה לגרום למצוקה נשימתית. רמת לחות נמוכה עלולה גם להשפיע על רהיטים העשויים מעץ, ספרים יצירות אמנות ועוד (לעיתים יש צורך דווקא בפעולה הפוכה, כלומר הורדת הלחות, למשל במוזיאונים במקרים שיש רמת לחות גבוהה באוויר, יש צורך בהורדת רמת הלחות במטרה להאט את הזדקנותם של ציורים ויצירות אחרות).

שימוש יתר במכשיר אדים יכול להעלות את הלחות היחסית לרמות מוגזמות, לקדם את צמיחת קרדית האבק ועובש, ועלול לגרום לדלקת ריאות מרגישות יתר. רמת הלחות המומלצת היא 30% עד 50%.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מכשיר אידוי מים** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "The Inside Story: A Guide to Indoor Air Quality". Consumer Product Safety Commission.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LNB: 000300490

 |
**הסיפור על מֶלִיבֵאוּס** (באנגלית: **The Tale of Melibee**) הוא אחד מסיפורי קנטרברי שכתב ג'פרי צ'וסר בשלהי המאה ה-14.

ג'פרי צ'וסר
זהו הסיפור השני המסופר מפי דמותו של צ'וסר עצמו ביצירה. זה מכבר הוא נחשב לבדיחה על חשבונו, בקטע שבו, לאחר שהמארח, הארי ביילי, קוטע אותו, פוצח צ'וסר באחד מהארוכים, ויש האומרים מהמשעממים, שבסיפורים.

הסיפור - רציני או מבדח?
-----------------------

הרעיון לפיו **מליבאוס** סופר על ידי צ'וסר פשוט כדי לשעמם את המאזינים, כנקמה על קטיעת סיפורו הראשון, השירה על סר טופז, והשוואתו לצואה, מתעלם מתגובתו של ביילי עצמו לסיפור. הארי נהנה מהסיפור ומצר על כך שאשתו לא זכתה לשומעו משום שהיא הייתה עשויה ללמוד משהו מהגבירה פיקחות, אחת הדמויות. הארי מתלונן במקור על "סר טופז" בשל חוסר התרבותיות והנאורות שבו, לאו דווקא הוולגריות הרבה שלו. או-אז הוא מבקש סיפור מסוגת הסיפורת, דבר-מה עם מעט דברי-חכמה, ומבוקשו נענה על ידי צ'וסר.

סיפור זה הוא תרגום של "Livre de Melibée et de Dame Prudence" מאת רנו דה לואנס, וזו כנראה הסיבה לשפה המעט מאולצת שבה הוא כתוב, בהשוואה לסיפורים אחרים שנכתבו על ידי צ'וסר במקור. יצירתו של רנו עצמה היא תרגום חופשי למדי ל"Liber consolationis et consilii" פרי עטו של סופר הלטינית, אלברטאנוס מִבּרשיה, ודבר זה מעלה את האפשרות שהסיפור היה אהוד ונפוץ באותם הימים. ראיה נוספת נגד הטענה שהסיפור אינו אלא בדיחה מייגעת במיוחד, היא שבדיחה אמורה להסתיים בתוך זמן קצר יחסית ולא להתמשך על פני למעלה מאלף שורות.

רבות מהמהדורות בנות-זמננו של הסיפורים בגרסה אנגלית (דוגמת מהדורת הקלאסיקות של פינגווין שתורגמה על ידי נוויל קוגהיל) משמיטות את הסיפור לגמרי, ומותירות רק תקציר עלילה ודיון קצר בכוונות הדתיות והפילוסופיות שעמדו מאחורי כתיבתו.

תקציר העלילה
------------

הסיפור עוסק במליבאוס, הנמצא הרחק מביתו. יום אחד, שלושה אויבים פורצים פנימה, מכים את אשתו, הגבירה פיקחות, תוקפים את בתו ומותירים מאחוריהם את גווייתה. או-אז מתנהל הסיפור כוויכוח ארוך בעיקר בין מליבאוס לאשתו בשאלה אלו פעולות יש לנקוט וכיצד יש להשיג פיצוי מהאויבים.

האישה, מייעצת לו בפיקחות וגוערת בו על רעיונותיו הפזיזים. בדיון, שני הצדדים הנצים עושים שימוש בפתגמים וציטטות ממקורות מוסמכים באותה התקופה, כמו הברית החדשה. הגבירה פיקחות היא אישה הדנה בתפקיד האישה במסגרת הנישואין בצורה דומה לאישה מבאת' והאישה בסיפורו של הספן.

לקריאה נוספת
------------

* שמעון זנדבנק (תרגם), **סיפורי קנטרברי**, עם עובד, התש"ם-1980.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הסיפור על מליבאוס** בוויקישיתוף
* הסיפור, עם אוצר-מילים של אנגלית ביניימית, באתר ליבראריוס
* הסיפור על מליבאוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| סיפורי קנטרברי מאת ג'פרי צ'וסר |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| הפרולוג הכללי • סיפורו של האביר • סיפורו של הטוחן • סיפורו של האפסנאי • סיפורו של הטבח • סיפורו של הפרקליט • סיפורה של האשה מבאת' • סיפורו של הנזיר-הקבצן • סיפורו של שליח בית הדין • סיפורו של פרח הכהונה • סיפורו של הסוחר • סיפורו של הפרש • סיפורו של בעל האדמות • סיפורו של הרופא • סיפורו של המחלן • סיפורו של הספן • סיפורה של אם המנזר • השירה על סר טופז • הסיפור על מליבאוס • סיפורו של הנזיר • סיפורו של כומר הנזירה • סיפורה של הנזירה השנייה • סיפורו של משרת הכומר • סיפורו של הקניין • סיפורו של הכהן • דברי החרטה של צ'וסר |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no2007029063
* VIAF: 185361885
* WorldCat (עם VIAF): 185361885

 |
**אריה** (**אֶריך**) **זַקס** (Arieh Erich Sachs;‏ 22 בפברואר 1908 – 1980) היה מוזיקאי ישראלי, פסנתרן, מלחין ומעבד מוזיקלי, עורך ומפיק מוזיקלי ברשות השידור, מראשוני "קול ישראל". בעל השכלה גבוהה במשפטים ומוזיקה.

ביוגרפיה
--------

אריך (אריה) זקס נולד בשנת 1908 בעיר קטוביץ שבשלזיה עילית, גרמניה, בנם של יוהאנה לבית איטְמן וד"ר יוזף זקס, רופא. בשנת 1931 קיבל תואר בוגר במשפטים באוניברסיטת ברלין, וב-1933 קיבל תואר מוסמך (מגיסטר) מאוניברסיטת ארלנגן (Erlangen). נוסף על כך למד מוזיקה בקונסרבטוריון שטרן בברלין.
בשנת 1933, עם עליית הנאצים לשלטון, עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים. ב-1934–1935 למד בקונסרבטוריון הארץ-ישראלי למוזיקה בירושלים.
ב-27 בספטמבר 1935 נישא לאסתר (אֶרנָה) גרינוולד (Gruenewald), והיה אב לבת, נעמי דליות, ובן, יאיר זקס.

משנת 1936 ועד 1942 שימש כפסנתרן וצ'מבליסט הבית של שירות השידור של פלשתינה (א"י) (Palestine Broadcasting Service,‏ PBS), ומ-1942 כיהן כעורך ומפיק מוזיקה בכיר בתחנה – ולאחר קום המדינה, ב"קול ישראל" ורשות השידור – עד פרישתו לגמלאות ב-1973.
הופיע כסולן עם תזמורות סימפוניות ובליווי מוזיקלי.
כתב עיבודים לפסנתר של קטעי חזנות, מוזיקה יהודית פופולרית וזמר עברי.
משנת 1948 היה חבר בחבר הבוחנים במוזיקה של משרד החינוך והתרבות, ארגון האמנים של ההסתדרות וקרן התרבות אמריקה-ישראל.
ב-1953 ייסד את "קולגיום מוזיקום" (Collegium Musicum) בירושלים.
פרסם מאמרים בנושאי מוזיקה בעיתונים ובכתבי עת למוזיקה בארץ. ב-1952–1953 היה מבקר המוזיקה ב"למרחב" ו"משא". היה חבר אגודת העיתונאים בישראל ואגודת מבקרי המוזיקה בישראל.

זקס התגורר ברחוב סעדיה גאון 10 בירושלים.
נפטר ב-1980, בגיל 72.

ארכיונו, הכולל יצירות מוזיקליות ומאמרים, שמור בספרייה הלאומית.

בתו נעמי זקס-דליות הייתה בעבר קריינית, שדרנית ועורכת ב"קול ישראל".

לקריאה נוספת
------------

* 'זקס אריה (אריך)', בתוך: אלף אבנון (עורך), **אישים בישראל**, כרך ו, ירושלים: המכון להוצאה לאור בישראל, תשכ"ו, עמ' 128.

* 'Sachs, Arieh Erich', in: *Who's Who Israel*, 1966, p. 487.
* 'Sachs, Arieh Erich,' in: *Who's Who in World Jewry*, 1972, p. 761.
* 'Sachs, Arieh Erich', in: *Who's Who in Israel and in the work for Israel abroad*, 1978, p. 308.

קישורים חיצוניים
----------------

* אריה זקס, דף שער בספרייה הלאומית
* מא"ד, עקד התקליטים ב"קול ישראל", דבר, 12 במאי 1950
* צבי גיל, וינייטה מיוחדת בסיפור על "ימי הרדיו" - עוד אפיזודה מרתקת למילוי הקולאז' של תולדות השידור בארץ, קול ישראל 70 שנה - מגזין ימי הרדיו, באתר רשות השידור

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007310260405171
* BnF: cb16699506h (data)
* ISNI: 0000 0003 6934 4365
* VIAF: 238187690
* WorldCat: viaf-238187690

 |
**הרצח במושבה מגדל** התרחש ב-28 בינואר 2017. במהלכו רצח נדב סלע בדקירות סכין את אשתו, דור כרסנטי, שני ילדיו, יוסף ובנימין ואת בן השכנים, נחמן עתיה, בבית המשפחה שבמגדל.

ב-30 במאי 2018, הורשע סלע במעשי הרצח ובניסיון רצח ונדון לארבעה מאסרי עולם.

הרצח
----

ב-28 בינואר 2017, סמוך לשעה 14:00 בצהריים, נטל נדב סלע (29) סכיני שף מהמטבח ופנה לעבר אשתו דור (23) שעמדה במטבח, אחז בה והחל לדקור אותה בכל חלקי גופה, על אף תחינותיה שיפסיק. 

באותו זמן שהו בבית המשפחה ילדי השכנים, נחמן עתיה (11) ואחיו נתן (10), ששיחקו בסלון. כשהבחינו במתרחש, ניסו השניים להימלט דרך חלון הבית, אך סלע שהבחין בהם, ניגש לנתן ודקר גם אותו חרף תחנוניו וניסיונו להתנגד, ולאחר שנתן העמיד פני מת עזב אותו סלע, ופנה לאחיו נחמן, דקר אותו למוות, והשליך את גופתו במורד המדרגות המובילות למרתף הבית. לאחר מכן שיסף סלע את גרונו של בנו יוסף בן השנה ושמונה חודשים שהיה גם הוא בסלון, ומשם המשיך למיטתו של בנו התינוק בנימין בן השמונה חודשים ורצח גם אותו. 

לאחר מכן ניגש סלע להחליף בגדים בחדר השינה ונמלט מהדלת האחורית של הבית.

לאחר ששמע את סלע עוזב את הבית, ניסה נתן לצאת דרך דלת הבית הקדמית, וכשראה שהיא נעולה פתח את החלון בכוח ויצא דרכו. לאחר הליכה של עשרות מטרים עצר רכב שעבר במקום, ולאחר שסיפר את מה שקרה נהג הרכב הזעיק את המשטרה.

סלע נמלט למטע זיתים בפאתי היישוב, ושם נעצר על ידי שוטרי הסיור שהוזעקו למגדל.

המשפט
-----

בטרם הגשת כתב אישום בפרשה, הופנה סלע לקבלת חוות דעת פסיכיאטרית בדבר כשירותו לעמוד לדין. בסיכום חוות הדעת נקבע כי סלע כשיר לעמוד לדין על מעשיו.

במרץ 2017 הוגש כנגד סלע כתב אישום על ארבעה מעשי רצח ובניסיון רצח. באופן חריג, הוטל חסיון על פרטיו המלאים של כתב האישום וזאת עקב התיאורים הקשים המופיעים בו ועל מנת לשמור על צנעת הפרט של הנרצחים ובני משפחותיהם.

ב-30 במאי 2018 הורשע סלע בבית המשפט המחוזי בנצרת ברצח אשתו דור כרסנטי, שני ילדיו, יוסף ובנימין ובן השכנים נחמן עתיה. בהכרעת הדין ציין השופט אשר קולה כי לא נמצא מניע (אנ') לרציחותיו של סלע, אך קבע כי מניע אינו אחד מיסודות העבירה, וכי ניתן להרשיע את סלע ברציחות גם מבלי לייחס לו מניע עבורן.

סלע נידון לארבעה מאסרי עולם מצטברים וכן לעשר שנות מאסר על ניסיון רצח אחיו של נחמן, נתן. כמו כן, נגזר על סלע פיצוי כספי של משפחות הקורבנות. על רצח אשתו יפצה את משפחתה ב-258,000 ש"ח. על רצח ילדיו יפצה את עיזבונם ב-516,000 ש"ח. על רצח נחמן עתיה יפצה את משפחתו ב-258,000 ש"ח ועל ניסיון הרצח של אחיו יפצה ב-100,000 ש"ח.

קישורים חיצוניים
----------------

* אחיה ראב"ד, זוועה במגדל: רצח את אשתו, שני ילדיו והבן של השכנים, באתר ynet, 28 בינואר 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  אחיה ראב"ד, רצח את אשתו, ילדיו ובן השכנים - וידא הריגה, התלבש וברח: "תסתכל בעיני הילדים", באתר ynet, 2 במרץ 2017
2. 1 2  ענת יורובסקי, ‏מסע הרג בדירה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 30 במאי 2018
3. ↑  אחיה ראב"ד, נפתח משפט רוצח משפחתו: "שפל, רוצח ילדים", באתר ynet, 7 בינואר 2018
4. ↑  תפ"ח (נצרת) 4342-03-17 מדינת ישראל נגד נדב שלמה סלע, ניתן ב-30 במאי 2018
**הרציף המערבי** (בצרפתית: **Quai ouest**) הוא מחזה פרי עטו של המחזאי הצרפתי ברנאר-מארי קולטס.

אודות המחזה
-----------

"הרציף המערבי" נכתב לפי הזמנת ה"קומדי פרנסז" ב-1985. 

המחזה הועלה לראשונה ב- Théâtre Nanterre-Amandiersבין ה-24 באפריל 1986 ל-29 ביוני 1986 בבימויו של פטריק שרו. שיחקו בו בין השאר מריה קזרס, ז'אן מארק טיבו, ז'אן פול רוסיון, קתרין ייגל ואיזק דה בנקולה.

תקציר העלילה
------------

המחזה מתרחש בהאנגר שיצא מכלל שימוש בנמל הישן, שבינו לבין מרכז-העיר חוצץ נהר, ברובע נטוש של עיר נמל מערבית גדולה.

מוריס קוך בן הששים נוסע להאנגר במכוניתו ביחד עם אשתו מוניק פונס בת הארבעים ושתיים. מוריס עוזב את אשתו לבדה באוטו, אומר לה לחזור לביתה ויוצא לכיוון הנהר, במטרה לשים קיץ לחייו, ואומר שהוא יחזור מאוחר יותר הבייתה. הסיבה לכך היא שהוא ניהל פיקדון כספי של נזירות והכסף נעלם מבלי שהוא יודע להיכן, מה שמטיל כתם על שמו הטוב ומבייש אותו. 

בהגיעו לשם הוא פוגש את שארל בן העשרים ושמונה ואת עבאד שחור העור בן השלושים. מוריס מנסה לשכנע את שארל ועבאד, חברים ומהגרים שעובדים ביחד, שיעזרו לו להתאבד. מוניק נשארת במקום כי היא חוששת לבעלה, שאינו יודע להסתדר לבדו. להאנגר מגיעים אנשים נוספים הגרים ברובע: קלייר, בת הארבע עשרה אחותו של שארל; פאק בן העשרים ושתיים שמעוניין להשכיב את קלייר; ססיל, בת הששים אמם של שארל וקלייר, שמנסה לנצל את האנשים האמידים שנקרו בדרכה לתועלתה; רודולף בן החמישים ושמונה, אביהם של שארל וקלייר ובעלה של ססיל, שמאז המלחמה חרב עליו עולמו והוא בקושי מתפקד.

הרציף המערבי בתיאטרון הרפרטוארי הישראלי
---------------------------------------

**תיאטרון באר שבע – הצגת בכורה: 28 ביולי 1996**

* יוצרים: מתרגם – דורון תבורי, במאי – גדי רול, מעצב תפאורה - איתן לוי, מעצבת תלבושות - ברברה הניצקה, מלחין - אלדד לידור, מעצב תאורה - ז'אן לוק שאנונה.
* שחקנים: חנה מרון, אלון אבוטבול, ח'ליפה נאטור, גדליה בסר, לאורה ריבלין, לונה יקר, שבתאי קונורטי, דורון תבורי – עבאד.

**בית צבי - הצגת בכורה: 4 בפברואר 2018**

קישורים חיצוניים
----------------

* האתר הרשמי של ברנאר-מארי קולטס
**דניאל "דאנו" הלסל** (באנגלית: **Daniel "Dano" Halsall**; נולד ב-16 בפברואר 1963) הוא שחיין שווייצרי, סגן אלוף עולם ושיאן עולם במשחה ל-50 מטר חופשי.

ביוגרפיה
--------

הלסל נולד בז'נבה לאם ילידת שווייץ ולאב יליד ג'מייקה.

הלסל השתתף לראשונה באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984) וסיים במקום חמישי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 50.50 שניות. המנצח היה ראודי גיינס מארצות הברית (49.80 שניות). כמו כן, הוא סיים במקום ה-11 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 55.51 שניות. בנוסף, הוא סיים במקום שביעי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:47.93 דקות ובמקום תשיעי במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:26.61 דקות.

### שיאן עולם

ב-21 ביולי 1985 בתחרות שחייה שנערכה בבלינזונה, שווייץ שבר הלסל במשחה ל-50 מטר חופשי את השיא העולמי והעמיד אותו על 22.52 שניות. הוא קיזז שתי מאיות השנייה מהשיא הקודם של רובין לימי מארצות הברית. השיא העולמי החזיק מספר חודשים וב-6 בדצמבר אותה שנה טום ג'אגר מארצות הברית שיפר את השיא וקבע זמן של 22.40 שניות. 

באליפות אירופה בשחייה שנערכה בסופיה, בולגריה בתחילת אוגוסט אותה שנה הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 55.03 שניות ובמקום חמישי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 50.96 שניות. בנוסף, הוא סיים במקום רביעי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב (3:47.34 דקות) ובמקום שישי במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי (3:26.45 דקות).

באליפות העולם בשחייה שנערכה במדריד, ספרד 1986 זכה הלסל במדליית כסף במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 20.80 שניות אחרי המנצח והשיאן העולמי הקודם טום ג'אגר שקבע זמן של 22.49 שניות ולפני מאט ביונדי (22.85 שניות) שהיה השיאן העולמי במשחה זה.

באליפות אירופה בשחייה שנערכה בשטרסבורג, צרפת בשנת 1987 סיים הלסל במקום שביעי במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 23.09 שניות ובמקום שמיני במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 51.65 שניות. בנוסף, הוא סיים במקום חמישי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב (3:48.15 דקות).

באולימפיאדת סיאול (1988) סיים הלסל במקום רביעי בתוצאה של 22.83 מאית לפני בן ארצו השחיין סטפן וולרי ואחרי ביונדי שקבע שיא עולם חדש בתוצאה של 22.14 שניות, ג'אגר (22.36 שניות) וגנדי פריגודה מברית המועצות (22.71 שניות) ובמקום 23 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 51.21 שניות. בנוסף, הוא סיים במקום תשיעי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:48.09 דקות. 

באליפות אירופה בשחייה שנערכה בבון, לשעבר מערב גרמניה באוגוסט 1989 סיים הלסל במקום רביעי במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 22.89 שניות.

באליפות העולם בשחייה שנערכה בפרת', אוסטרליה בשנת 1991 סיים הלסל במקום השישי במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 22.83 שניות. המנצחים היו טום ג'אגר (22.16 שניות) מאט ביונדי (22.26 שניות) וגנדי פריגודה (22.62 שניות).

באליפות אירופה בשחייה שנערכה באתונה, יוון באוגוסט אותה שנה סיים הלסל במקום שביעי במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 22.97 שניות.

באולימפיאדת ברצלונה (1992) הלסל לא שחה היטב. בשלב המוקדמות הוא סיים במקום ה-17 בתוצאה חלשה יחסית של 23.15 שניות. למזלו אחד השחיינים נמחק ממשחה גמר ב' ולכן הוא יכל להשתתף. בגמר ב' הוא שחה וגם הפעם לא שחה היטב וסיים אחרון ומקום 16 כללי בתוצאה של 23.18 שניות.

לאחר המשחקים האולימפיים בשנת 1992 הלסל הוותיק החליט על פרישה משחייה תחרותית.

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

* התפתחות שיא העולם במשחה ל-50 מטר חופשי

קישורים חיצוניים
----------------

* דאנו הלסל, באתר olympedia.org
* אתר אישי
* דאנו הלסל (אורכב 03.03.2016 בארכיון Wayback Machine), באתר *Sports123* (באנגלית)
**דאן דה מוֹרְסל** (**Dent de Morcles**) הוא הר ברכס האלפים הברניים, המתנשא לגובה של 2,969 מטר. ההר ממוקם בגבול הקנטונים וו וואלה בשווייץ.

גאוגרפיה
--------

דאן דה מורסל הוא ההר הדרום־מערבי ביותר ברכס המרכזי של האלפים הברניים. ההר צופה על עמק הרון בין הערים מרטיני וסנט מוריץ.

בהמשך הרכס למזרח נמצא הר דאן פאבר ואחריו ההרים פטי מוברן וגראן מוברן. בצדו הצפוני של ההר שוכן קרחון דה מרטינה (Glacier des Martinets) ובצדו הדרומי שוכן אגם דה פולי (Lac de Fully).

למרגלות ההר בעמק הרון שוכנות העיירות אוויונה (Evionnaz) וקולונז' (Collonges).

בצד צפון־מערב, להר פסגה נוספת נמוכה מעט (2,929 מטר) שיש המכנים אותה **פטיט דאן דה מורסל** (Petite Dent de Morcles) – השן הקטנה, ואת הפסגה הגבוהה יותר – **גראנד דאן דה מורסל** (Grande Dent de Morcles) – השן הגדולה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דאן דה מורסל** בוויקישיתוף
* דאן דה מורסל באתר Summitpost

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 307288898
* WorldCat (עם VIAF): 307288898

 |
**מרטין פיירו** (בספרדית: **Martín Fierro**) היא פואמה אפית של הארגנטינאי חוסה הרננדס. הפואמה המקורית, "הגאוצ'ו מרטין פיירו" (El gaucho Martín Fierro) שהתפרסמה ב-1872, והמשכה, "חזרתו של מרטין פיירו" (La vuelta de Martín Fierro) שהתפרסם ב-1879, זכו לפופולריות רבה עם צאתן ונחשבות עד היום לקלאסיקות הראשונות של הספרות הארגנטינאית.

חורחה לואיס בורחס פרסם קובץ מאמרים מפורסם על הספר.

הפואמה תורגמה לעברית על ידי נפתלי הריברטו הבר.

> 
> 
> Aquí me pongo a cantar,  
> 
> al compás de la vigüela   
> 
> que al hombre que lo desvela   
> 
> una pena estrordinaria,   
> 
> como la ave solitaria  
> 
> con el cantar se consuela.  
> 
> 
> 
> 
> הנני עומד בזאת לשיר  
> 
> למקצב הגיטרה,  
> 
> מכיוון שזה שמדיר שינה מעיניו  
> 
> צער נורא,  
> 
> כמו העוף הבודד  
> 
> מוצא נחמה בשירה.
> 
> 
> 
> — חוסה הרננדס - הבית הראשון ממרטין פיירו בשפת המקור ובתרגום חופשי לעברית
>

עלילה
-----

מרטין פיירו, גיבור הפואמה, הוא גאוצ'ו עני מהפמפס שמגויס נגד רצונו לצבא ונשלח למוצב גבול שמגן מפני התקפות האינדיאנים בתקופת שלטונו של הנשיא דומינגו פאוסטינו סרמיינטו. עד מהרה הוא עורק מתפקידו וחוזר לחווה הישנה, שם הוא מגלה שמשפחתו והחווה עצמה נעלמו כלא היו. הוא יוצא לנדודים, שבמהלכם הוא נקלע (או נכנס במתכוון) לדו-קרב ויוצא כשידו על העליונה. הוא הופך לפושע נמלט, מתחבר לקצין אחר שעורק בהשראתו, ומוצא מקלט אצל האינדיאנים.

בפואמה השנייה פיירו מגלה שהחיים אצל האינדיאנים אינם פשוטים; הוא מתקבל בחשדנות, ולמעשה מוחזק אצלם כשבוי. הוא עד למגפה שפוקדת את השבט, ובה מת חברו. מאוחר יותר הוא מציל משביה אישה שהואשמה בכישוף ועוזב את חברת האינדיאנים. אז הוא פוגש את שני בניו. הפואמה מסתיימת במעין תחרות שירה בין פיירו לפייטן שפגש, כאשר בסוף התחרות מתברר שהפייטן הוא אחיו של יריבו בדו-קרב.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרטין פיירו** בוויקישיתוף
* הפואמה (במקור הספרדי)
* אתר נוסף בספרדית המכיל ניתוחים ורקע היסטורי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX1940138
* GND: 4517231-6
* VIAF: 217036067
* WorldCat (עם VIAF): 217036067

 |
הרב **מרדכי הצרפתי** (לפני ה'תקע"ב 1812 - ה'תרמ"ד 1884) היה דרשן, ראש ישיבה, פוסק הלכה, אב בית הדין ורבה של מרקש שבמרוקו במאה ה-19.

קורות חייו
----------

נולד במרקש לאביו רבי יהודה שהיה גזבר העיר ומחכמיה. למד בצעירותו אצל הרב משה רוזיליו ראש הישיבה בעיר, יחד עם חבירו רבי יעקב בטאן. בהמשך, נשא את אסתר, לזוג נולדו למעלה משישה ילדים. לאחר מכן נשאר ללמד בישיבה, ונמנה עם ראשי הישיבה. בין תלמידיו ידוע רבי מרדכי עזראן מחכמי מרקש וירושלים. היה נוהג לבחון תלמידים על התלמוד, ובכך לאפשר להם להמשיך ללמוד הלכות שחיטה. שם חתימתו היה 'מרבי"ץ', שפירושו: מרדכי בן יהודה צרפתי. היה דרשן וספדן, והספיד את חכמי העיר כדוגמת רבי רפאל מסעוד אבן מוחא ורבי יעקב בטאן. לקראת סוף ימיו, ראייתו נחלשה ונכדו היה מוליכו.

נפטר בשנת ה'תרמ"ד במרקש, הספידו רבי משה חלאוה.

### משפחתו

אשתו אסתר נפטרה בחייו ככל הנראה בשנת ה'תרמ"א. בנו של רבי מרדכי הוא רבי מנחם - מחכמי העיר מרקש.

בתו פריחא נישאה לרבי שמואל קורקוס.

בתו רחל נישאה לרבי אברהם זריהן - מדייני העיר מרקש.

חתניו רבי יהודה שושנה, ורבי אברהם אזוילוס, נמנו עם חכמי העיר מרקש, ושימשו בתפקידים שונים.

נכדיו היו דייני ורבני מרקש, רבי משה זריהן - רבה של מרקש. רבי מרדכי קורקוס - אב בית הדין. רבי יוסף אזוילוס - דיין. רבי יהודה הצרפתי.

רבנותו
------

בחודש תמוז שנת ה'תרל"ב התמנה לדיין, בבית דינו של רבי רפאל מסעוד אבן מוחא. בטקס הכתרתו נשא דרשה ברבים. החוקרים משערים שסיבת המינוי הייתה בעקבות פטירתו של הדיין רבי יעקב בטאן כחודשיים קודם לכן. היה קנאי באופיו ופעמים שהיה נוהג להעניש בחומרה. בשנת ה'תרל"ד, לאחר פטירתו של רבי רפאל מסעוד, התמנה לאב בית הדין ולרבה של העיר תחתיו. בבית דינו כיהנו הדיינים: רבי יוסף אביטבול, רבי שלום הכהן, רבי רפאל יוסף חרוש, רבי מסעוד פינטו, ורבי אברהם אבן מוחא. פסקי הדין התפרסמו בערים אחרות במרוקו, וחכמים אחדים העתיקו מפסקי דיניהם. כמו כן עמד בקשרים עם רבי אברהם שלום חי חמוי, ושלח הסכמות לספריו.

חיבוריו
-------

* **חידושי תורה ודרושים מלוקטים -** חלקם נדפסו בספר 'אעלה בתמר'. וחלקם מצויים בכתב יד בנו רבי מנחם.
* **פסקי דין -** ראו אור בספר 'תשובות חכמי מראכש'.פנמה תשפ"ב.

לקריאה נוספת
------------

* הרב יוסף פרץ והרב יוסף הלל (עורך), **קדושי מראכש**, "רבי מרדכי הצרפתי", הוצאת קהילות ישראל, ירושלים ה'תשפ"א.

הערות שוליים
------------

1. ↑  נולד לפני שנת תקע"ב, שהרי היה חותם בפסקי הדין לפני רבי רפאל יוסף חרוש שנולד בשנה זו. יש להוסיף כי אביו נפטר בשנת תקע"ד.
2. ↑  ראו למשל: כת"י בן צבי 795 - תעודה משנת ה'תרל"ח.
3. ↑  ראו מלכי רבנן שם.
4. ↑  הספידה רבי רפאל יוסף חרוש בספרו נושאי הרי"ח עמ' כא.
5. ↑  מלכי רבנן פז, ב.
6. ↑  הרב יוסף פרץ והרב אברהם הלל, בספר 'קדושי מראכש' ערך רבי מרדכי הצרפתי.
7. ↑  מלכי רבנן שם.
8. ↑  פס"ד של רבי מרדכי ובית דינו בענייני חזקות, בשו"ת הלכה למשה אלבאז (חו"מ סי' קכ"ד) ובשו"ת דבר שמואל עמאר (חו"מ סי' כא דף ע).
9. ↑  ראו את ההסכמות בספרים: 'זמן בית דין' ו'נפלאים מעשיך'.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**הרב רפאל מסעוד אבן מוחא** | **רבנים ראשיים של מרקש** | **הבא**:**הרב רפאל יוסף חרוש** |
**ההסתדרות המצומצמת** או **ההסתדרות המצומצמת של בוגרי הגימנסיה** הייתה תנועת נוער לומד ארץ-ישראלי שהתארגנה בפוליטיקה של היישוב העברי בארץ-ישראל בתקופת העלייה השנייה למען קידום מטרות הציונות.

המילה 'מצומצמת' בשם ההסתדרות נובעת מכך שרק מעטים מתלמידי המחזור הצטרפו לארגון זה, בהשוואה להסתדרות הדור הצעיר (הסתדרות חניכי הגימנסיה) שנועדה לאגד את כל בוגרי הגימנסיה ואת כל התלמידים בני 16 ומעלה לפעילות תרבותית ולמשימות ציוניות-לאומיות.

היסטוריה
--------

לקראת סיום לימודיו של המחזור הראשון של הגימנסיה העברית "הרצליה", הקימה קבוצה בראשות אליהו גולומב ארגון בשם 'ההסתדרות המצומצמת', אשר במסגרתו חבריו התחייבו להקדיש את עצמם לטובת הכלל. חברי ההסתדרות הציבו לעצמם מטרות לעסוק בתעמולה בקהילות בגולה לרעיון התחייה הלאומית, עבודת האדמה והגנה על הזכויות המדיניות של היישוב העברי. פעולתם הראשונה הייתה מעורבות במלחמת השפות כששיתפו בנושא זה פעולה עם תלמידי בית המדרש למורים בירושלים. (גם במהלך מלחמת העולם הראשונה, גויסו קבוצות מעורבות של תלמידי הגימנסיה ותלמידי הסמינר למורים יחד, כך שעברו הכשרה צבאית ומסלול מיוחד לקצונה עם אפשרות השמה לתפקיד מתורגמנים בשל השכלתם, אם יימצאו מתאימים לכך. בתפקיד זה נדרשו לשלוט היטב בטורקית וגרמנית או גם שפות אחרות).

מייסדי התנועה היו: יעקב כבשנה-עצמון, אליהו גולומב, יצחק כהן-קדמי, דב הוז, משה שרת, דוד בית לחמי (קומרוב), עקיבא גינזבורג ונעמן ברמן. אחרי כמה חודשים צירפו אליהם מספר תלמידים צעירים יותר, בהם צבי שוורץ ורחל קלימקר, שניהם ממחזור ג' של הגימנסיה שבתום לימודיהם הלכו להגשמה במרחביה ונישאו, ציפורה מאירוב ואחיה שאול אביגור שלא היה חבר רשמי אבל יצא מטעם ההסתדרות לקבוצת כנרת, שמואל סבוראי (גולדזייגר) שהצטרף לגדוד העבודה וייסד את מוזיאון בית שטורמן, יצחק אולשן, אליעזר גולומב ורבקה שרתוק.

הארגון הושפע מרעיונותיו של "הקולקטיב" שהוקם בסג'רה על ידי אנשי "פועלי ציון" ו"השומר". במסגרת הארגון נשלחו בית לחמי וכבשנה-עצמון לעבוד בחקלאות בבן שמן, הוז, גולומב ומשה כרמי שהסתפח לקבוצה עברו לדגניה לעבוד את האדמה ואילו אחרים נשלחו להמשך לימודים; למשל משה שרת נסע ללמוד משפטים באיסטנבול. במהלך מלחמת העולם הראשונה התגייסו רובם לצבא העות'מאני.

קשרי גומלין עם ארגונים אחרים
----------------------------

לאחר פרוץ מלחמת העולם הראשונה הצטרפו רוב חברי ההסתדרות המצומצמת לקבוצה היפואית ומאז הייתה חפיפה מסוימת בין ההסתדרות המצומצמת לבין הקבוצה היפואית והם הקימו את גרעין ההכשרה החלוצי הראשון של הנוער העובד בארץ.

המרכז שנבחר לנהל את "הסתדרות חניכי הגמנסיה הרצליה" (הסתדרות הדור הצעיר) היה בן 5 חברים, מתוכם שלושה היו חברי ההסתדרות המצומצמת (משה שרת (יו"ר) רבקה שרתוק ודוד קומרוב.

לקריאה נוספת
------------

* רחל אלבוים-דרור, **החינוך העברי בארץ ישראל**, הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1986, עמ' 309 - 350

הערות שוליים
------------

1. ↑  אהוביה מלכין, **האקטיביסט** - סיפור חייו של אליהו גולומב, אפקים-עם עובד, 2007, עמ' 28
2. ↑  דוד תדהר (עורך), "יעקב כבשנה-עצמון", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ד (1950), עמ' 1781
3. ↑  צבי למד משפטים, רחל עסקה בחינוך והם היו הוריהם של רות דיין וראומה ויצמן
4. ↑  נישאה ב-1922 למשה שרת
5. ↑  הדיפלומט