**נֶשַאטֶל**  (צרפתית: **Neuchâtel**, גרמנית: **Neuenburg**, נוֹיֶנבּוּרג) הוא אחד הקנטונים של שווייץ, במערב המדינה. בירתו היא העיר נשאטל. אוכלוסייתו דוברת צרפתית, ומונה כ-176,400 נפשות, נכון ל-2013.

גאוגרפיה
--------

קנטון נשאטל נמצא בצפון-מערב שווייץ, ברכס הרי היורה. הוא כולל אזור נמוך - בדרום-מזרח הקנטון, לאורך גדותיו של אגם נשאטל, בו נמצאת הבירה נשאטל, ואזור הררי גבוה מצפון-מערב, בו נמצאות הערים לה לוקל ולה שו-דה-פון, העיר הגדולה בקנטון.

הקנטון גובל בצפון-מזרח בקנטון ברן, בדרום-מזרח באגם נשאטל, בדרום-מערב בקנטון וו ובצפון-מערב בחבל פראנש-קונטה שבצרפת.

היסטוריה
--------

החלק היחיד של שווייץ של היום שנכנס לקונפדרציה כנסיכות (ב-19 במאי 1815), לנשאטל יש היסטוריה ייחודית. מקור השם "נשאטל" בשם הלטיני Novum Castellum ("מבצר חדש"). בין המאות ה-11 וה-15 היו העיר נשאטל וסביבתה טריטוריה וסאלית של דוכסות בורגונדיה, ולאחר מכן נסיכות במסגרת האימפריה הרומית הקדושה.

השליט הראשון שלה, רודולף השלישי מבורגונדי, הזכיר את נשאטל בצוואתו בשנת 1032. שושלת אולריך הרוזן מפניס (האסנבורג) השתלטה על העיירה ושטחיה בשנת 1034. השושלת שגשגה וב-1373, כל האדמות כיום שהן חלק מהקנטון השתייכו לרוזן. בשנת 1405, הערים ברן ונשאטל נכנסו לאיחוד. אדמות נשאטל עברו לאדוני צרינגן מפרייבורג בשלהי המאה ה-14 בתור ירושה מאליזבת, רוזנת נשאטל חסרת הילדים, לאחייניה, ולאחר מכן ב-1458 למרקיזי זאוזנבורג שהיו שייכים לבית באדן. היורשת שלהם, יוהנה מהכברג-זאוזנברג (ז'אן דה הוכברג), ובעלה, לואי הראשון ד'אורליאן, דוכס לונגוויל, ירשו אותו בשנת 1504, ולאחר מכן הבית הצרפתי של אורליאן-לונגוויל (ואלואה-דונואי). לאחר מכן כבשו אותו בני בריתה השווייצרים של נשאטל מ-1512 עד 1529 לפני שהחזירו אותו לרוזנת האלמנה שלו. המטיף הצרפתי גיום פארל הביא לאזור את תורת הרפורמציה הפרוטסטנטית בשנת 1530, ובעקבות ביטול צו נאנט ב-1685 היגרו לאזור הוגנוטים רבים. לכן, כאשר בית אורליאן-לונגוויל נכחד עם מותה של מארי ד'אורליאן-לונגוויל ב-1707, נשאטל הייתה פרוטסטנטית, וניסתה להימנע מלעבור תחת שליט קתולי. היורשת החוקית של ז'אן דה רוטלין הייתה פול דה גונדי, הדוכסית מרץ, שהייתה קתולית. אנשי נשאטל בחרו את היורשת של הנסיכה מארי מבין חמישה עשר תובעים. הם רצו שהנסיך החדש שלהם יהיה בראש ובראשונה פרוטסטנטי, וגם שיהיה חזק מספיק כדי להגן על הטריטוריה שלהם אבל יתבסס מספיק רחוק כדי להשאיר אותם לרשותם. לואי הארבעה עשר, מלך צרפת קידם באופן פעיל את המתיימרים הצרפתים הרבים לתואר, אך אנשי נשאטל העבירו אותם בהחלטה הסופית ב-1708 לטובת המלך הפרוטסטנטי פרידריך הראשון, מלך בפרוסיה, שטען לזכאותו בצורה מסובכת למדי באמצעות בית אורנז'-נסאו, שאפילו לא היו צאצאי ז'אן דה רוטלין. פרידריך הראשון וממשיכיו שלטו בנסיכות נשאטל (בגרמנית: Fürstentum Neuenburg) באיחוד אישי עם פרוסיה מ-1708 עד 1806 ושוב מ-1814 עד 1857. נפוליאון בונפרטה הדיח את פרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה כנסיך נשאטל ומינה במקומו את ראש מטהו לואי אלכסנדר ברתייה. החל משנת 1807, הנסיכות סיפקה לגרנד ארמה של נפוליאון גדוד של ריינג'רים. הסיירים זכו לכינוי קנאריס (כלומר כנריות) בגלל המדים הצהובים שלהם.

לאחר מלחמות השחרור הוחזרה הנסיכות לפרידריך וילהלם השלישי ב-1814. ה-Conseil d'État (מועצת המדינה, כלומר ממשלת נשאטל) פנתה אליו במאי 1814 בבקשה לקבל רשות להקים גדוד מיוחד, Bataillon de Chasseurs, לשירות הוד מלכותו. פרידריך וילהלם השלישי הקים בפריז ב-19 במאי 1814, על ידי "מסדר הקבינט העליון" שלו (Allerhöchste Cabinets-Ordre, A.C.O.), את Bataillon des Tirailleurs de la Garde בהתאם לאותם עקרונות כמו עם גדוד נשאטל בתוך הגראנד ארמה. הוועדה ל-Etat של נשאטל הייתה בעלת זכות המינוי לקציני הגדוד. המפקד היה הקצין היחיד של הגדוד שנבחר על ידי המונרך.

שנה לאחר מכן הוא הסכים לאפשר לנסיכות להצטרף לקונפדרציה השווייצרית, שאז עדיין לא הייתה פדרציה משולבת, אלא קונפדרציה, כחברה מלאה. כך הפכה נשאטל למונרכיה הראשונה והיחידה שהצטרפה לקנטונים השווייצריים הרפובליקניים לחלוטין. מצב זה השתנה בשנת 1848 כאשר מהפכה שלווה התרחשה וכוננה רפובליקה, באותה שנה שבה הפכה הקונפדרציה השווייצרית המודרנית לפדרציה. פרידריך וילהלם הרביעי, מלך פרוסיה לא ויתר מיד, וכמה ניסיונות למהפכה נגדית התרחשו, שהגיעו לשיאם במשבר נשאטל של 1856–1857. ב-1857, פרידריך וילהלם ויתר סופית על תביעת המלוכה על האזור.

פוליטיקה
--------

נשאטל היה אחד הקנטונים הראשונים בשווייץ שהעניק זכות הצבעה לנשים (1959) וגם שהעניק את זכות ההצבעה לזרים בעלי אשרת שהייה (2002), וכן שהוריד את גיל ההצבעה ל-18.

במועצה המחוקקת של הקנטון יש 115 מושבים שמחולקים בין ששת המחוזות באופן יחסי. במועצת המדינה (ממשלת הקנטון) יש 5 שרים.

העם גם בוחר את נציגיו לפרלמנט הפדרלי פעם בארבע שנים: חמישה מתוך 200 חברי המועצה הלאומית (הבית התחתון) ושני חברי מועצת הקנטונים (הבית העליון).

דמוגרפיה
--------

האוכלוסייה היא כמעט לחלוטין דוברת הצרפתית. לאורך ההיסטוריה הקנטון היה מאוד פרוטסטנטי, אך בעשורים האחרונים הייתה אליו נהירה של הגירה קתולית, בעיקר מפורטוגל ומאיטליה. בשנת 2000, האוכלוסייה התחלקה באופן הדוק בין הפרוטסטנטים (38%) וקתולים (31%).

177,327 תושבים (נכון ל-2014) גרים באופן שווה למדי בעיירות קטנות וכפרים רבים לאורך החוף של אגם נשאטל. צפיפות האוכלוסייה הממוצעת היא 209 נפשות לקמ"ר. רבע מהאוכלוסייה הם ממוצא זר. העיר נשאטל היא העיר הגדולה בקנטון.

יהדות
-----

בקנטון פועל בית כנסת אחד בעיר לה שו-דה-פון (La Chaux-de-Fonds). בית הכנסת מארגן פעילויות ללימוד השפה העברית וללימוד תורה ומייבא אוכל כשר ליהודי המקום.

בנשאטל כ-100 יהודים.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימסע מדריך למטייל בוויקימסע: **נשאטל (קנטון)** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **קנטון נשאטל** |

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של נשאטל (בצרפתית)
* נשאטל, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* כרמית וייס, ‏שלושת האגמים: ערש השעונים באגם נוישאטל, באתר GoTravel
* נשאטל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Switzerland's population in 2019, נשאטל 2020, באתר המשרד הפדרלי לסטטיסטיקה, שווייץ. (באנגלית)

| הקנטונים של שווייץ |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| אובוולדןאובוולדן אובוולדן • אורי (קנטון)אורי (קנטון) אורי • אפנצל אוסר-רודןאפנצל אוסר-רודן אפנצל אוסר-רודן • אפנצל אינר-רודןאפנצל אינר-רודן אפנצל אינר-רודן • ארגאוארגאו ארגאו • בזל-לנדשאפטבזל-לנדשאפט בזל-לנדשאפט • בזל-שטאדטבזל-שטאדט בזל-שטאדט • ברן (קנטון)ברן (קנטון) ברן • גלרוס (קנטון)גלרוס (קנטון) גלרוס • גראובינדןגראובינדן גראובינדן • ואלהואלה ואלה • וו (קנטון)וו (קנטון) וו •  זולותורן • ז'ורה (קנטון)ז'ורה (קנטון) ז'ורה • ז'נבהז'נבה ז'נבה • טיצ'ינו (קנטון)טיצ'ינו (קנטון) טיצ'ינו • לוצרןלוצרן לוצרן • נידוולדןנידוולדן נידוולדן • נשאטלנשאטל נשאטל • סנט גאלן (קנטון)סנט גאלן (קנטון) סנט גאלן • פריבורפריבור פריבור • צוג (קנטון)צוג (קנטון) צוג • ציריךציריך ציריך • שוויץ (קנטון)שוויץ (קנטון) שוויץ •  שפהאוזן • תורגאותורגאו תורגאו | הקנטונים של שווייץ |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007552863905171
* BnF: cb119451512 (data)
* GND: 4041745-1
* HDS: 007397
* ISNI: 0000 0001 2238 0778
* LCCN: n81096041
* MusicBrainz: e1183381-0b89-4fd6-adfa-f33f2ece51bd
* NKC: ge663883
* VIAF: 122584639
* WorldCat: lccn-n81096041

 |