מוסטקי בהופעה בשנת 1974
**ז'ורז' מוּסְטָקי** (בצרפתית: **Georges Moustaki**;‏ 3 במאי 1934 – 23 במאי 2013) היה משורר, מלחין וזמר יהודי-צרפתי, אחד המשוררים והזמרים הבולטים בתחום השאנסון.

מוסטקי היה בין הראשונים שכתב והלחין בעצמו את מילות שיריו. הוא ידוע בשיריו הרומנטיים והפואטיים, וכתב שירים רבים עבור ותיקי הזמר הצרפתי במאה העשרים, בהם אדית פיאף, איב מונטאן, דלידה, ברברה ואחרים. מוסטקי כתב ושר בצרפתית, באיטלקית, באנגלית, ביוונית ובספרדית.

ביוגרפיה
--------

מוסטקי נקרא בשם יוּסף מוסטקי בלידתו. הוא נולד באלכסנדריה שבמצרים, בן לנסים ולשרה, יהודים-יוונים רומניוטים שהיגרו מהאי קורפו וניהלו באלכסנדריה חנות ספרים. בביתו דיברו יוונית ואיטלקית, וברחוב ספג את הערבית המצרית. הוריו היו קשורים לתרבות הצרפתית, ומוסטקי ואחיותיו נשלחו ללמוד בבית ספר צרפתי. המלחין והזמר הישראלי יוסף מוסטקי הוא קרוב משפחתו.

בשנת 1951, בגיל 17, עבר מוסטקי יחד עם משפחתו לפריז. הוא הושפע מהזמר ומשורר השאנסון ז'ורז' ברסנס, ולכבודו הוא שינה את שמו הפרטי לז'ורז'. בהשראתו הוא החל לכתוב שירה ולהשתלב בחיי הבוהמה של העיר. בתקופה זו הוא כתב מספר שירים לזמר אנרי סלבדור (Henri Salvador).

בשנת 1958 פגש מוסטקי לראשונה את זמרת השנסון הנודעת אדית פיאף. בין פיאף, שהייתה אז בת 43, ובין מוסטקי בן ה-24 התפתח רומן. מוסטקי כתב לה את השיר "מילורד" (Milord), אותו שרה בשנה לאחר מכן, ושהפך לאחד משיריה הנודעים ביותר. השניים נפצעו בתאונת דרכים, דבר שהחמיר מאוד את מצבה הבריאותי של פיאף, שנפטרה חמש שנים מאוחר יותר.

מוסטקי הפך לזמר בשנת 1966, עם הוצאתו לאור של אלבומו הראשון, "Le Metèque", שזכה להצלחה מיידית. בשנים לאחר מכן פרסם מוסטקי עשרות אלבומים שרבים מהם זכו להצלחה. הוא גם כתב ספרים ומוזיקה למספר סרטים.

קריירת ההלחנה וכתיבת השירים של מוסטקי הגיעה לשיא בשנות ה-60 וה-70 עם שירים כמו "שרה", בביצועו של סרז' רג'יאני, ו-"La Longue Dame brune", שנכתב עבור הזמרת ברברה.

בשנת 1969 הלחין מוסטקי את השיר "Le Métèque" - "מטק" היא מילה למהגר בעל מראה משתנה ממוצא ים תיכוני, בשיר תיאר את עצמו כ"יהודי נודד" ו"רועה צאן יווני". רג'יאני דחה את השיר וחברות התקליטים סירבו להפיק אותו. מוסטקי שר אותו בעצמו, הוא יצא לאור כסינגל והפך ללהיט ענק בצרפת שם ניצב שישה שבועות לא רצופים במקום הראשון במצעדים, שלאחריהם יצא מוסטקי לסיבוב הופעות.

בשנת 1971 עיבד מוסטקי את השיר "Here's to You" של אניו מוריקונה וג'ואן באאז תחת הכותרת החדשה "Marche de Sacco et Vanzetti" עבור אלבומו "Il y avait un jardin" ("היה גן").

בשנת 1972 פרסם מוסטקי תרגום של שני שירים מאת מיקיס תאודוראקיס, "l'Homme au cœur blessé" ו-"Nous sommes deux". באותה שנה כיכב בסרט "קבצנים ושמחים" (Mendiants et Orgueilleux) שצולם ברובו בתוניס. הפילוסופיה של מוסטקי באה לידי ביטוי בשירו "הצהרה" משנת 1973, בו כתב: "אני מכריז על מצב קבוע של אושר וזכותם של כולם לכל פריבילגיה. אני אומר שהסבל הוא חילול קודש כשיש ורדים ולחם לבן לכולם".

מוסטאקי הפך לאזרח צרפתי רק ב-1985.

בשנת 2008, לאחר קריירה של 50 שנה במהלכה הופיע בכל יבשת, הקליט מוסטקי את אלבומו האחרון, Solitaire. עליו הקליט שני שירים עם צ'יינה פורבס.

בשנת 2009, באולם קונצרטים עמוס בברצלונה, הוא הצהיר לקהל שזוהי ההופעה הפומבית האחרונה שלו, מכיוון שהוא לא יהיה מסוגל יותר לשיר בגלל מחלת ריאות בלתי הפיכה.

חיים אישיים
-----------

מוסטאקי התחתן עם אנניק "יאניק" קוזנק כשהיה בן עשרים והיא בת עשרים וחמש. בתם, פיה, נולדה בשנה שלאחר מכן. הם התגוררו בדירה בפריז במשך שנים רבות, לפני שמחלת הריאות שלו אילצה אותו לעזוב את פריז, כדי לחפש אוויר חם ונקי יותר בריביירה הצרפתית.

שיריו בעברית וביקורים בישראל
----------------------------

חלק משיריו של מוסטקי תורגמו לעברית וזכו לפרסום. בין שירים אלה: "אַת חירותי" שתרגם יורם טהרלב ושרה חוה אלברשטיין, "הגבירה בחוּם" שתרגם יעקב שבתאי ושרו אילנה רובינא ויוסי בנאי ו"פרצוף של צועני" שתרגם נסים אלוני ושר יוסי בנאי.

מוסטקי ביקר בישראל לראשונה ב-1963, הופיע בה פעמים רבות וגם הושפע מתרבותה. לדוגמה, המשורר היווני מנוס חאג'ידאקיס כתב והלחין את השיר ביוונית, שעל בסיסו כתבה נעמי שמר את השיר איילת אהבים עבור שלישיית גשר הירקון - מוסטקי תרגם את הנוסח של שמר לצרפתית, והקליט אותו.

באוגוסט 1993, השתתף מוסטקי בפסטיבל "לילות יפו" שיזמה עיריית תל אביב.

במאי 2006 ערך את ביקורו האחרון בישראל, כאורח הכבוד של "פסטיבל תרבות של שלום", פסטיבל שמטרתו הייתה לשלב בין המסורות השונות באזור הים התיכון, במסגרתו ערך שלוש הופעות.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **ז'ורז' מוסטקי** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ז'ורז' מוסטקי** |

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ז'ורז' מוסטקי (בצרפתית)
* ז'ורז' מוסטקי, סרטונים בערוץ היוטיוב

* ז'ורז' מוסטקי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* ז'ורז' מוסטקי, באתר AllMovie (באנגלית)

* ז'ורז' מוסטקי, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)

* ז'ורז' מוסטקי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

* ז'ורז' מוסטקי, באתר ספוטיפיי

* ז'ורז' מוסטקי, באתר Last.fm (באנגלית)

* ז'ורז' מוסטקי, באתר AllMusic (באנגלית)

* ז'ורז' מוסטקי, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* ז'ורז' מוסטקי, באתר Discogs (באנגלית)

* ז'ורז' מוסטקי, באתר Songkick (באנגלית)

* ז'ורז' מוסטקי, באתר Genius

* ז'ורז' מוסטקי, דף שער בספרייה הלאומית

* ז'ורז' מוסטקי, באתר SecondHandSongs

* ז'ורז' מוסטקי, באתר DNCI
* מרב יודילוביץ', הזמר הצרפתי ז'ורז' מוסטקי הלך לעולמו, באתר ynet, 23 במאי 2013
* אתר למנויים בלבד אבירמה גולן, ז'ורז' מוסטקי, 2013-1934 - קולו של אגן הים התיכון, באתר הארץ, 24 במאי 2013
* ז'ורז' מוסטקי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  גידי אביבי, שלום על פי מוסטאקי, באתר הארץ, 15 במאי 2006
2. ↑  אורי לוטן, הפילגש הלאומית, חדשות, 8 באוקטובר 1993
3. ↑  יובל ניב, ציפור טרף - אחרי שנתיים של היעדרות מהבמה חוזרת ברברה להופיע, חדשות, 16 בדצמבר 1987
4. ↑  נועם שחק, ז'ורז' מוסטקי "הנוכרי" בראש המצעדים, מעריב, 25 בספטמבר 1969
5. ↑  ז'אן מעריצה את ז'ורז', מעריב, 5 בפברואר 1970
6. ↑  טוביה בן יעקב, זמר יהודי יליד מצרים עושה סרט בטוניס, מעריב, 7 במרץ 1972
7. ↑  מיכל סנונית, הקול קול יוסי, והפרצוף של צועני, על המשמר, 30 בינואר 1974
8. ↑  מוסטאקי וגילם פי באים לישראל, מעריב, 11 ביוני 1980  
הזמר והמלחין ז'ורז' מוסטקי הגיע בסוף השבוע לישראל, דבר, 26 בפברואר 1978
9. ↑  נעמי שמר - הביוגרפיה, באתר וואלה!‏, 27 ביוני 2004
10. ↑  יואב בירנברג, ים, דגים ויוגה, חדשות, 29 באוגוסט 1993
11. ↑  גואל פינטו, ז'ורז' מוסטקי יופיע בישראל, באתר הארץ, 13 במרץ 2006  
עמיר מנור, עכבר העיר תל אביב, ג'ורג' מוסטקי בהופעה, באתר הארץ, 10 במאי 2006

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007506292005171
* BNE: XX1724867
* BnF: cb13897767q (data)
* CANTIC: a10778548
* CiNii: DA12275888
* GND: 118929291
* ICCU: LO1V152218
* ISNI: 0000 0001 1507 1723
* LCCN: nr94005121
* MusicBrainz: 6e6dc19f-cfa9-45e8-aaad-ab1d92c60a80
* NDL: 00450698
* NKC: xx0052935
* NLG: 62135
* NLK: KAC201890397
* NLP: a0000001813670
* NTA: 068963165
* RKD: 58067
* SNAC: w6sx6kxp
* SUDOC: 029518806
* VIAF: 85641150
* WorldCat: lccn-nr94005121

 |