recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**פרדריק ביילי דנט** (באנגלית: **Frederick Baily Dent**; ‏17 באוגוסט 1922 – ‏ 10 בדצמבר 2019) היה פוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כמזכיר המסחר של ארצות הברית מ-1973 עד ל-1975, במהלך כהונתם של הנשיאים ריצ'רד ניקסון וג'רלד פורד. מי שהיה עוזרו בעת שהיה מזכיר המסחר, הייסטינגס ויימן, יליד אייקן שבקרוליינה הדרומית, נעשה ליועץ פוליטי בפני עצמו ובשנת 1978 ופרסם את "הדו"ח הפוליטי הדרומי".

דנט שימש כנציב הסחר של ארצות הברית מה-26 במרץ 1975 עד ל-20 בינואר 1977, במהלך שארית כהונתו של הנשיא פורד.

ביוגרפיה
--------

דנט נולד ב-17 באוגוסט 1922 בקייפ מיי שבמדינת ניו ג'רזי, לאדית (לבית ביילי) ומגרודר דנט. הוא גדל בגריניץ' שבקונטיקט. הוא למד באוניברסיטת ייל, שם הרחיב דעת בפוטבול. דנט היה קצין בתוכנית המלגות ROTC של צי ארצות הברית באוניברסיטת ייל. הוא למד בבית הספר סנט פול שבנורת' פארק, קרוליינה הדרומית. הוא שירת בצי ארצות הברית מ-1943 עד 1946.

הוא מונה למזכיר המסחר של ארצות הברית בידי הנשיא ריצ'רד ניקסון ובתפקיד זה כיהן בשנים 1973–1975. לאחר מכן היה נציב הסחר של ארצות הברית בממשלו של הנשיא ג'רלד פורד, מ-1975 ל-20 בינואר 1977, יום כניסתו של ג'ימי קרטר לנשיאות ארצות הברית.

דנט נפטר ב-10 בדצמבר 2019 בביתו שבספרטנבורג (אנ'), קרוליינה הדרומית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרדריק דנט** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  McFadden, Robert D. (2019-12-16). "Frederick B. Dent, Commerce Secretary Under Nixon, Dies at 97". *The New York Times* (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2019-12-16.
2. ↑  Frederick Baily Dent, 1922 - twenty-first Secretary of Commerce
3. ↑  Hastings Wyman

| מזכירי המסחר של ארצות הברית דגל מזכיר המסחר |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| רדפילד • אלכסנדר • הובר • וייטינג • לאמנוט • צ'אפין • רופר • הופקינס • ג'ונס • וולאס • הארימן • סוייר • ויקס • מיולר • הודג'ס • קונור • טרוברידג' • סמית' • סטאנס • פיטרסון • דנט • מורטון • ריצ'רדסון • קרפס • קלוצניק • בולדרייג' • וריטי • מוסבכר • פרנקלין • בראון • קנטור • דיילי • מינטה • אוונס • גוטיירז • לוק • ברייסון • פריצקר • רוס • ריימונדו | חותם מחלקת המסחר |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: n88172556
* NARA: 10571571
* SNAC: w61j9xww
* VIAF: 23697688
* WorldCat: lccn-n88172556

 |
העיתונאית נחמה דואק מנחה מופע "שבתרבות" בחולון בהשתתפות יעקב ברדוגו ואבי ניסנקורן
משה נסטלבאום מראיין את עמוס גלעד במופע "שבתרבות" בפתח תקווה
**שבתרבות** (הלחם בסיסים שבת ותרבות) היא מופע של ריאיונות הנערך באולם מול קהל, ביישובים רבים בישראל, בדרך כלל בשבת בבוקר ולעיתים ביום שישי. המופע משלב ראיונות בנושאי אקטואליה ופוליטיקה עם ראיונות בנושאי תרבות, ולעיתים כוללת התוכנית גם מופע אמנותי.

מופעי "שבתרבות" החלו בשנת 1973 באולם הקונסרבטוריון העירוני באר שבע, בהנחיית העיתונאי מרדכי ארציאלי. ארציאלי ביקש לשלב בין שיחות על חדשות ובין תרבות יפה והתכנית החלה לפעול בשנת 1973. ארציאלי הגיש את התכנית עד 1986. לאחר הפסקה של שנים אחדות חודשו מופעי "שבתרבות" בעיר ב-1999 בהנחיית העיתונאי שלומי אלדר.

בדצמבר 1975 החלו להתקיים מופעי תרבות במוזיאון תל אביב לאמנות, בהנחייתו של יצחק לבני. בהמשך התקיימו המופעים באולם "התיאטרון הקאמרי" ובאולם "הבימה".

בהמשך נערכו מופעי "שבתרבות" בערים רבות בישראל, בהנחייתם של מנחים רבים. בשנת 2019 החלו להתקיים מופעי "שבתרבות" בחברה הערבית, ביוזמתו של הפעיל החברתי עפיף אבו מוך, שהביא לאירועים ראשון בהנחיית רביב דרוקר בבאקה אל-גרבייה, ובהמשך גם בחורפיש.

קיום המופעים בשבת, שכרוך בחילול שבת, עורר התנגדות בחוגים דתיים. בשנת 2020 עתרה מפלגת ש"ס לוועדת הבחירות המרכזית לכנסת נגד אירוח פוליטיקאים באירועי "שבתרבות" בתקופת בחירות, בנימוק שבאירועים אלה עיריות משתמשות בכספי ציבור לתעמולת בחירות, ויוצרות חוסר שוויון כלפי מועמדים שומרי שבת. העתירה נדחתה.

פעמים רבות אמירות של מרואיינים באירועי "שבתרבות" מצוטטות באמצעי התקשורת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שבתרבות** בוויקישיתוף
* עופר מתן, כך תפס מוסד "שבתרבות" את מקומן של תוכניות האקטואליה, באתר nrg‏, 9 בנובמבר 2011
* שבתרבות, באתר "העין השביעית"
* דוד ורטהיים‏, "יש קהל גדול בישראל שלא מוצא את עצמו על המסך כבר לא מעט שנים", באתר וואלה!‏, 21 ביוני 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  שבתרבות - ארבע עשורים של השפעה, באתר "שבתרבות באר שבע"
2. ↑  מגאזין "שבתרבות" — מהחודש בת"א, מעריב, 11 בדצמבר 1975
3. ↑  שבתרבות - גם בתאטרון הקאמרי, דבר, 9 במרץ 1983
4. 1 2  יוסי הימן, תשכחו מתרבות, היום שבעס, חדשות, 9 ביוני 1985
5. ↑  טליה לוין, ‏גם בלי איימן עודה: אירועי שבתרבות בחברה הערבית פורחים, באתר מעריב אונליין, 25 ביוני 2019;  
אתר למנויים בלבד שוקי שדה, עפיף אבו מוך מנסה לשנות את המציאות - ומציע לכם ללמוד מתמר איש שלום, באתר TheMarker‏, 8 ביוני 2019
6. ↑  יצחק בן-חורין, תוגבל פעילות "הקאמרי" בשבת, מעריב, 23 במאי 1983
7. ↑  אתר למנויים בלבד נעה שפיגל ובר פלג, ש"ס עתרה לוועדת הבחירות בדרישה למנוע מפוליטיקאים להופיע בשבתרבות, באתר הארץ, 4 בפברואר 2020
8. ↑  אריק בנדר, ‏יו"ר ועדת הבחירות דחה את עתירת ש"ס שביקשה למנוע קיום שבתות תרבות לפני הבחירות, באתר מעריב אונליין, ‏12 בפברואר 2020
9. ↑  שבתרבות, באתר "וואלה!"
קידוד של 11011000100 בשיטת מנצ'סטר
**קוד מנצ'סטר** (מאנגלית: **Manchester encoding**) היא שיטת מיתוג להעברת מידע ספרתי (סיביות) בקו תקשורת אלקטרוני. בשיטה זו, 1 מיוצג על ידי מעבר מרמה גבוהה לרמה נמוכה, בעוד ש-0 מיוצג על ידי מעבר מרמה נמוכה לרמה גבוהה (באותו מחזור שעון).

הקידוד קיבל את שמו מהפיתוח שלו באוניברסיטת מנצ'סטר, כאשר נעשה בו שימוש לקידוד מידע על תוף מגנטי (magnetic drum) במחשב מנצ'סטר סימן 1. 

שיטה זו נמצאת בשימוש כיום בפרוטוקולי אינפרא-אדום, RFID, ו-NFC.

תיאור
-----

#### בעיית הסנכרון בקידוד פשוט

מידע ספרתי הוא למעשה רצף סימנים (symbols) שכל אחד מהם מייצג אחת משתי הסיביות האפשריות, 0 או 1. בקידוד פשוט של הסיביות לאות, אות אחיד מסוים מייצג את 0, ואות אחיד אחר מייצג את 1. כאשר משודר רצף של סיביות זהות, כלומר רצף של סיביות 0 או רצף של סיביות 1, המקלט עלול להתקשות בסנכרון המעברים בין הסיביות, משום שמגיע אליו אות ארוך רצוף המייצג את הסיבית הזהה. הבעיה בבסיסה נובעת, מכך שמקורות-השעון, במשדר ובמקלט, אינם בהכרח באותה איכות ובאותו דיוק (למשל: משדר זול, באיכות בינונית, שמחובר אל מקלט מקצועי, באיכות גבוהה). במקרה שיש הבדלים בין מקורות השעון, המקלט לא מצליח להסתנכרן כמו שצריך, על המידע שמגיע מהמשדר והוא מפענח אותו, בצורה שגויה.

ישנם מנגנונים אלקטרוניים המאפשרים לגזור את אות השעון מתוך המידע הנכנס וכך מאפשרים למקלט להסתנכרן עם המשדר. דוגמה למנגנון כזה היא מעגל PLL. במקרים בהם מגיע רצף סיביות אחיד (כלומר, רצף של רק '0'-ים, או רק '1'-ים), לא ניתן לחלץ אות שעון מהמידע הנכנס ולכן גם לא ניתן להפעיל מנגנון סנכרון-שעון. על-מנת להתגבר על בעיה זו ועל בעיית בלבול בין 0 ל-1 (בגלל מתחים דומים), נוצר קוד מנצ'סטר.

#### השיטה

בקוד מנצ'סטר כל סיבית מיוצגת באמצעות אות בשתי רמות; כלומר, במקום מצב שבו רמה גבוהה מייצגת 1 ורמה נמוכה מייצגת 0, בקוד מנצ'סטר 1 מיוצג על ידי רמה גבוהה שלאחריה רמה נמוכה, ו-0 מיוצג על ידי רמה נמוכה שאחריה רמה גבוהה - בכל חצי מחזור של זמן (CLOCK) חל שינוי של אות המידע המקודד. בצורה זו, המעבר באמצעה של כל סיבית למעשה יוצר פולס שעון במקלט, וכך מאפשר לו להסתנכרן בקלות עם המשדר.

קוד מנצ'סטר בשתי צורות הקידוד שלו - הרגילה (G.E Thomas) וההפוכה (IEEE 802.3)
יתרון הקידוד בקוד מנצ'סטר הוא שיש בו פחות טעויות בהעברת המידע בהשוואה לקודים אחרים. הבדל זה נובע מכך שקוד מנצ'סטר מייצג 1 לוגי כרמת אות חיובי ו-0 לוגי מיוצג על ידי רמת אות שלילית, בניגוד לקודים אחרים שמתייחסים לרמות של חיובי ואפס (אדמה).

חיסרון של קידוד זה הוא שנדרש רוחב פס כפול, מכיוון שהפולסים הם בחצי מהרוחב.
**אודקיים** (שם מדעי: *Odacidae*) היא משפחה קטנה של דגי גרם ימיים מסדרת הדקראים. במשפחה שישה סוגים הכוללים 12 מינים. הם חיים במימי האוקיינוס השקט לחופי ניו זילנד ודרום אוסטרליה.

מאפיינים
--------

דגים אלה הם קרוביהם של השפתוניים ושל התוכינוניים, החיים בימים טרופיים וכמה חוקרי משייכים אותם לשפתוניים. הם בעלי גוף מעוגל עם סנפירים בולטים וצבעוניים ובעלי שפתיים קרניות המזכירות את מקור התוכינון. הם מרחפים במים הרדודים בסמוך לסלעים או לאצות כמו קלפ בעודם מחפשים מזון במים, בעיקר אצות וחסרי חוליות ימיים. הם ניזונים גם מעלי קלפ, שדגים אחרים אינם יכולים לעכל. הם מגיעים עד לאורך 40 ס"מ.

סוגים
-----

* סוג ומין יחיד *Haletta semifasciata*
* סוג ומין יחיד *Heteroscarus acroptilus*
* סוג ומין יחיד *Neoodax balteatus*
* *Odax* - בו שני מינים
* סוג ומין יחיד *Olisthops cyanomelas*
* *Siphonognathus* - בו שישה מינים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אודקיים** בוויקישיתוף
* אודקיים, באתר ITIS (באנגלית)
* אודקיים, באתר NCBI (באנגלית)
* אודקיים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* אודקיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* אודקיים, באתר GBIF (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007556198605171

 |
**חמסינים במשלט** הוא שיר של המשוררת והפזמונאית נעמי שמר, שגם הלחינה אותו, וביצעה ב-1958 הלהקה הצבאית להקת פיקוד המרכז, בעיבוד של אריה לבנון, עם סולו של אילי גורליצקי, בתוכנית ז' שלהם "האדם הנכון במקום הנכון". השיר זכה להצלחה רבה, מייד לאחר שיצא.

השיר, בגרסת כיסוי בוצע שוב על ידי להקת פיקוד המרכז, גם בתוכנית "רשות הדיבור לאריה" שיצאה ב-1961.

השיר בוצע גם על ידי שמעון ישראלי (1956) ולהקת הכל עובר חביבי.

השיר חודש על ידי להקת אף אוזן גרון, בעיבוד רוק של גיל דור, ב-1975 בתוך אלבום הבכורה של השלישייה, "שמש אחת".

מילות השיר
----------

השיר מתאר את מחשבותיו של חייל בודד במשלט, המהרהר ביום חמסין על המעשים שיוכל לבצע, אם יצא מהמשלט לתל אביב.

"אולי נתפוס חמור או ג'יפ שיעברו בדרך  

קפיצה קלה לתל אביב וכבר בחזרה,  

נשרוק בקול נורא חביב לנערה עם פרח  

והיא תמתין ב"מוגרבי" בשש ועשרה,"

הפזמון החוזר:

"חמסינים במשלט,
הזמן זוחל לאט,
כל יום כמו שבת נמתח.   

חיל עגום קלסתר,
ולו זקן דוקר,
עם ערב יהרהר לו כך."

השיר מתאר מקומות בילוי רבים בתל אביב: קולנוע מוגרבי, צפון תל אביב, שפת הים מלונות "דן" ו"אכדיה", קפה רוול, תיאטרון הבימה ומועדון ריקודים שנקרא "הבאר".

כמו כן, מזכיר דמויות ואישים בתל אביב: נערה עם פרח, שוטר גיבור, גברת במחשוף, תיירת בת מאה ואת חנה'לה מרון.

בתי השיר, עם הירהורי החייל, מולחנים בקצב מהיר ושמח, ואילו הפזמון, המתאר אותו בודד במשלט בחמסין, מולחנים בקצב נוגה.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "חמסינים במשלט" באתר יוטיוב
* מילות השיר "חמסינים במשלט" באתר שירונט
* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית
* לתווי השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑   חמסינים במשלט, סרטון באתר יוטיוב
**טריבונה (tribuna באיטלקית: יציע)** (נקראת גם **פָּארַענְצֶ'עס**) היא מבנה המורכב ממדרגות גבוהות רבות, המאפשרות ישיבה או עמידה עליהן. מטרתה לאפשר לקהל רב לצפות בהתרחשות אחת, מבלי שהקרובים אליה יסתירו את המתרחש לרחוקים יותר. 

טריבונות בתיאטרון קיסריה, מתקופת יוון העתיקה

היסטוריה
--------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
בניית הטריבונה נראתה כבר בתקופת יוון העתיקה ורומא העתיקה, בה נבנו טריבונות קבועות שאינן זמניות העשויות אבן. על הטריבונות באמפיתיאטרון ובתיאטרון הרומי ישבו הצופים, כשבמרכז על הקרקע מתרחשת ההצגה. הצופים יכלו ליהנות בצורה כזו ממקומות ישיבה רבים, שצורת בנייתם המדורגת נתנה זווית ראייה רחבה לכל צופה.

בימנו, טריבונות מצויות בדרך כלל בתיאטראות, ובאצטדיונים בהם מתקיימים אירועים כתחרויות ספורט. ישנן טריבונות בצורת חצי מעגל ואחרות בצורת מעגל שלם, כשבמרכזן מתחוללת ההתרחשות בה צופים.

בקרב חסידים
-----------

חסידים עומדים על פרנצ'עס בעת טיש בחסידות בויאן
בפי החסידים מכונות הטריבונות בשם "פראנצ'עס", והן משמשות לעמידה בלבד. פראנצ'עס משמשים בדרך כלל בעת התכנסות חסידים לחתונה גדולה, למצווה טאנץ, או לאירוע גדול בו מופיע האדמו"ר. באירועים מסוג זה, נוהרים חסידים רבים ולעיתים מספרם הוא כעשרות אלפים, ולכן גם בהן יש צורך לבנות פרנצ'עס לצורך פתרון בעיית מקומות הצפייה. על הפרנצ'עס נהוג, בחלק מהאירועים בחצר החסידית, לרקוד ולשיר, וזאת בדרך כלל בקידושים ובטישים מרכזיים. כאשר נערך בערב שבת או יום טוב טיש מרכזי בהשתתפות האדמו"ר, נבנות הפרנצ'עס לאחר התפילה. הישיבה מפונה מאדם ומרהיטים, ובמלאכת בניית הפרנצ'עס עוסקים גויים.

בטיחות
------

מפאת אופיין, יש הטוענים שהטריבונות לוקות באי בטיחות מובהקת. מספר אירועי בטיחות ותאונות התרחשו על גבי טריבונות, האסון המפורסם והחמור ביותר בו היו מעורבים טריבונות הוא אסון הילסבורו - אירוע אשר התרחש ב-15 באפריל 1989, באצטדיון הילסבורו שבשפילד, אנגליה, שבמהלכו נמחצו למוות 96 אוהדי כדורגל. באירוע זה סומנו הטריבונות כאחד מגורמי האסון. בישראל ב-2021 התרחש האסון בבית הכנסת בגבעת זאב בו נהרגו 2 בני אדם ונפצעו 219.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **טריבונה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **טריבונה** |

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טריבונה** בוויקישיתוף
* עָלָה מַעֲלוֹת רָמוֹת • אברך צנח מהפרנצ'עס במירון, בחדרי חרדים
* סכנה ב'טישים': פרנצ'ס ללא בטיחות מסכנות אלפי חסידים, כיכר השבת

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007536000005171
* GND: 4246503-5
* LCCN: sh85056412

 |
**בורחה איגלסיאס קווינטס** (בספרדית: **Borja Iglesias Quintas**; נולד ב-17 בינואר 1993) הוא כדורגלן ספרדי, המשחק בעמדת החלוץ בריאל בטיס מהלה ליגה.

קריירה
------

איגלסיאס נולד בסנטיאגו דה קומפוסטלה שבגליסיה.

איגלסיאס הצטרף לסלטה ויגו ב-9 ביולי 2013, חתם על חוזה לשנתיים עם אופציה לשלוש נוספות והחל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון. ב-3 בינואר 2015 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצתו הראשונה ובלה ליגה, בהפסד 0–1 לסביליה.

ב-11 בדצמבר 2016, לאחר שהבקיע צמד בהפסד 3–2 לקאודאל דפורטיבו, איגלסיאס הפך למלך השערים של סלטה ויגו ב' בכל הזמנים עם 53 שערים.

ב-6 ביולי 2017 הושאל לריאל סרגוסה מהליגה הספרדית השנייה לעונה אחת. הוא כבש את שערו הראשון בקבוצה ב-27 באוגוסט בתיקו 1-1 נגד גרנדה. הוא סיים את העונה כמלך השערים המשותף עם 22 שערים ב-39 הופעות.

ב-9 ביולי 2018 חתם איגלסיאס ל-4 שנים באספניול. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון ב-18 באוגוסט, בתיקו 1-1 ביתי מול קבוצתו לשעבר, סלטה ויגו. בהופעתו השנייה כבש שער בכורה בקבוצה בניצחון 0–2 על ולנסיה.

ב-14 באוגוסט 2019 עבר איגלסיאס לריאל בטיס, לאחר שחתם על חוזה ל-3 שנים תמורת 28 מיליון אירו. ארבעה ימים לאחר מכן ערך הופעת בכורה בקבוצה בהפסד 1–2 לריאל ואיאדוליד. ב-24 בספטמבר כבש שער בכורה בניצחון 1–3 על לבאנטה.

בספטמבר 2022, בגיל 29, ערך הופעת בכורה בנבחרת ספרד, בהפסד 1–2 לנבחרת שווייץ במסגרת ליגת האומות.

תארים
-----

**ריאל בטיס**

* גביע המלך: 2021/2022

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בורחה איגלסיאס** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  RCD Espanyol - Notícies, www.rcdespanyol.com
2. ↑  Europa Press, Borja Iglesias llega al Betis tras el pago de su cláusula al Espanyol, COPE, ‏14 בספטמבר 2019 (בספרדית)
**כלב צהוב** (באנגלית: **Yellow Dog Linux**) הייתה הפצת גנו/לינוקס עם מנהל החבילות RPM. ההפצה פותחה בעבור מחשבים עתירי ביצועים.

ההפצה פותחה על ידי חברת טרה סופט פתרונות (Terra Soft Solutions), שוחררה בתאריך 8 במרץ 1999 (גרסה 1.1) בעבור מחשבי מקינטוש מבית אפל המכילים מעבדים מסוג PowerPC.

בחודש אוקטובר 2008 נרכשה החברה על ידי פיקסטר פתרונות (Fixstars Solutions).

המערכת מופצת כשעליה מותקנות מראש תוכניות רבות כגון: רחרחן Wireshark, דפדפן האינטרנט Firefox, תוכנת הדואר האלקטרוני Mozilla Thunderbird, תוכנה לעיבוד תמונה Gimp ועוד.

רשימת גרסאות
------------

צוות הפיתוח שחרר 20 גרסאות אל השוק, להלן 5 הגרסאות האחרונות:

| תאריך יציאה | גרסה |
| --- | --- |
| 1 בפברואר 2009 | 6.1 |
| 29 ביוני 2009 | 6.2 |
| 2 במרץ 2010 | 6.2.1 |
| 14 בפברואר 2011 | 6.3 |
| 6 באוגוסט 2012 | 7.0 |

ראו גם
------

* Red Hat Linux
* לינוקס
* פדורה
* פלייסטיישן 3

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Yellow Dog Linux** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של Yellow Dog Linux (באנגלית)
* האתר הרשמי של ההפצה (באנגלית) - חיבור לא פעיל
* עמוד ההפצה באתר Disrowatch (באנגלית)
עטיפת האלבום הראשון של הלהקה
גל ניסמן
**פול טראנק** (באנגלית: **Full Trunk**) היא להקת בלוז רוק ישראלית, שחברים בה גל ניסמן, עופר ויינר, יותם אלעזרי ואריאל קשת. הלהקה הוציאה שלושה אלבומים ומיני-אלבום. בתחילה שרה הלהקה בעיקר בעברית, אך החל מאלבומה השני מרבית השירים בוצעו בשפה האנגלית.

היסטוריה
--------

גל ניסמן היה כוכב פורנו פעם .

עד שאבא שלו לא הסכים לו ליהות חשפנית כי אבא שלו רצה את כל הצוצות במועדון

ב-2010 הקים ניסמן יחד עם ויינר ואלעזרי את ההרכב "גל ניסמן טריו". במקביל לחברות בלהקה, עסקו כל אחד מהשלושה בפרויקטים צדדיים: ניסמן הקליט אלבום סולו והופיע ברחבי הארץ עם פרויקט מחווה לאריק קלפטון, אלעזרי היה חבר בלהקת "טררם" וויינר ניגן בלהקת הקאברים "ריטלין".

לאחר הצטרפות הקלידן אריאל קשת, שינתה הלהקה את שמה ל-"Full Trunk" והחלה לעבוד על אלבום הבכורה, שיצא בפברואר 2014 ואשר נושא את שמה. האלבום, שכולל שלושה שירים באנגלית והיתר בעברית, מושפע רבות מסגנון בלוז רוק של שנות ה-60 וה-70 האופייני ללהקה. האלבום זכה להשמעות רבות בישראל ומחוצה לה (צרפת, קנדה ושווייץ) ואף נבחר על ידי "עמותת הבלוז הישראלית" כ"אלבום הבלוז הישראלי הטוב ביותר לשנת 2014". באותה שנה יצאה הלהקה לסיבוב הופעות בישראל, אשר כללו שיתופי פעולה (מרסדס בנד, גיא מזיג, אפרים שמיר, לוסיל קרו, גל דה פז, איתי פרל, דיאנה גולבי ועוד).

במאי 2015 יצא אלבומה השני "Time For Us To Move", אשר לווה בהופעת השקה מיוחדת במועדון הבארבי בתל אביב. האלבום הופק על ידי אריאל קשת וכולל שירים באנגלית בלבד. באלבום שילבה הלהקה בין מקצבים מעולם המזרח וצלילים מעולם הבלוז-רוק המערבי. בדומה לאלבום הראשון, גם הפקתו של אלבום זה מומנה באמצעות פרויקט מימון ההמונים הדסטארט.

בנובמבר 2017 הוציאה הלהקה מיני-אלבום בשם "Show Us What You Got".

ביוני 2020 הוציאה הלהקה את "עוד יום", שיר הנושא של העונה השנייה של סדרת הטלוויזיה "תאג"ד". סולן הלהקה גל ניסמן מופיע בסוף העונה בתפקיד משנה כנמרוד חכים, אחיו הנעדר של עומר.

בפברואר 2022 הוציאה הלהקה אלבום בשם "ממותה" בהם שירים בשיתוף פעולה עם ג'ימבו ג'יי וגאיה אלבז, שיר הנושא "ממותה" הגיע במהרה למיליון השמעות.

השיר "סתלבט בקיבוץ" שהוציאו עם ג'ימבו ג'יי זכה להצלחה רבה ולהשמעות בכל תחנות הרדיו, ואף זכה בתואר שיר השנה של גלגלצ, 102FM וכאן 88.

דיסקוגרפיה
----------

### אלבומים

* 2014: *Full Trunk*
* 2015: *Time For Us To Move*
* 2022: ממותה

### מיני אלבומים

* 2017: *Show Us What You Got*

פרסים ומועמדויות
----------------

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2020 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | הרכב השנה במוזיקה | פול טראנק | **מועמדות** |
| 2021 | **מועמדות** |
| 2022 | **מועמדות** |
| שיר השנה | "סתלבט בקיבוץ" (עם ג'ימבו ג'יי) | **מועמדות** |

קישורים חיצוניים
----------------

* פול טראנק, באתר ספוטיפיי
* פול טראנק, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* פול טראנק, באתר בנדקמפ
* אתר האינטרנט הרשמי של הלהקה

הערות שוליים
------------

1. ↑  רז ישראלי, האם גל ניסמן טריו הם הדבר הבא ברוקנרול הישראלי?, באתר nrg‏, 7 ביוני 2012
2. ↑  איילת קליין כהן, Full Trunk בפול גז: הבלוז הישראלי מכוון לחול, באתר nrg‏, 16 בפברואר 2015
3. ↑  Full trunk bio, fulltrunk.com
4. ↑  דף הפרויקט, באתר הדסטארט

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007401862505171
* ISNI: 0000 0004 6920 4036
* MusicBrainz: 6c9de65f-dbd1-419f-b32b-e7e2426c6f04

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק במפלצות החיות בים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו מפלצות ים (פירושונים).
איור מ-1710 של הלווייתן המקראי.
**מפלצות ים** (באנגלית: **Sea monster**) הוא שם כולל למפלצות המצויות בימים ובאוקיינוסים לפי מגוון פולקלורים, יצירות ומעשיות. על פי כמה הגדרות גם בעלי חיים מוזרים החיים בימינו בימים נחשבים למפלצות ים.

בעבר יורדי ים רבים היו מספרים סיפורים על מפלצות מוזרות שפגשו וכך הולידו אגדות ומעשיות על מפלצות מסתוריות כמו דרקונים, בתולות ים ונחשי ים ענקיים. המפה העתיקה כרטא מרינה שייצר אולאוס מגנוס מלאה במפלצות ים אפשריות. כיום סיפורים אלה נדירים עקב היכולת להפליג בספינות ולצלם את יצורי הים השונים וכן מכיוון שרבים מיצורים אלה נחשבים למינים מוכרים שנראו כמפלצתיים ליורדי הים, כגון לווייתנים, תחשאים, צבי ים, דיונון ענק, דיונון עצום ודגים גדולים. למעשה, מבוססות מרבית מפלצות הים על יצורים אמיתיים כמו דגים גדולים, כלבי ים, לווייתנים ודולפינים, תמנונים ויצורי ים נכחדים כמו הפליוזאורים והמוזאזאוריים ששטו במימי הקרטיקון או הבסילוזאורוס של מימי האאוקן.

כיום, נוטים רוב האנשים שלא להאמין לסיפורים אלה, אף שהם מככבים בכמה ספרים וסרטי קולנוע. עם זאת, כמה קריפטוזואולוגים מנסים להוכיח את קיומם של אחרים, בעיקר של גלובסטרים מוזרים שנסחפים לחוף.

דוגמאות מפורסמות
----------------

* הידרה, זוחל מרובה ראשים מהמיתולגיה היוונית
* יורמונגנד, נחש ים ענק במיתולוגיה הנורדית שיכול היה להיכרך סביב כל כדור הארץ
* קראקן, תמנון ענק שבאגדות שונות תפס צוללנים וגרר אותם למעמקים
* המפלצת מלוך נס, מפלצת ש"נצפתה" באגם לוך נס שבסקוטלנד
* אוגופוגו מאגמי קנדה
* פרוטאוס מהמיתולגיה היוונית
* טריטון מהמיתולגיה היוונית
* סירנה מהמיתולגיה היוונית
* האלה תיאמת של המיתולוגיה המסופוטמית
* לווייתן מהמיתולגיה היהודית ומהמיתולוגיה האכדית
* יצורי ים אמיתיים מופיעים בכמה סרטים כמפלצות מפחידות בין השאר ב-"20,000 מיל מתחת למים", עם כרישים ודיונוני ענק, "מובי דיק" ו"פינוקיו", שם המפלצת היא ראשתן גדול ראש, "מלתעות" בה מככב עמלץ לבן ענקי וסרטים וספרים נוספים.

ראו גם
------

* כאוסקאמפף - מוטיב חוזר במיתולוגיות רבות, בהן מופיע מאבק בין גיבור לבין מפלצת (לעיתים מפלצת ימית) המייצגת את הרוע.
* דרקון

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מפלצת ים** בוויקישיתוף
* מפלצות ים, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007565753905171
* LCCN: sh85119234

 |
**תל אביב** הוא סרט קולנוע ישראלי, בבימויו של מרט פרחומובסקי, אשר יצא לאקרנים בשנת 2021. זוכה פרס סרט הביכורים בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה.

עלילה
-----

מיכאל (יותם גוטל) ודנה (מיטל נר) הם זוג נשוי בשנות השלושים לחייהם, המתגוררים בתל אביב ומתמודדים עם אתגרים כלכליים, אישיים ומקצועיים שהעיר הגדולה מזמנת. בביקור אצל גינקולוג מקבלים השניים בשורה מטלטלת: העובר שברחמה של דנה אינו מתפתח בקצב המצופה, והם צריכים לחזור לבדיקה נוספת אחרי חמישה ימים כדי לדעת אם יהיה להם תינוק או שיצטרכו לעבור הפלה. עלילת הסרט מתרחשת בחמשת הימים של ההמתנה, שמאלצת את מיכאל ודנה לבחון מחדש את החיים והזוגיות שלהם. במשך הימים האלה עוברים השניים שורה של מפגשים, טלטלות ותובנות בין האתרים המוכרים יותר ופחות של תל אביב, מה שמוביל אותם לשינוי יסודי בחייהם.

שחקנים ודמויות
--------------

* יותם גוטל - מיכאל
* מיטל נר - דנה
* גל אמיתי - אמיר
* נעמה פרייס - יעל
* ענת עצמון - אודליה, אמא של מיכאל
* אוהד שחר - אוהד
* ניר שטראוס - דוד, אח של מיכאל
* לאון מורוז - לאון
* אילן רוזנטל - מגלם את עצמו
* מרט פרחומובסקי - ירון

הפקה
----

צילומי הסרט יצאו לדרך באופן עצמאי, ללא תמיכה ציבורית, באוקטובר 2019, ונמשכו 7 ימים בלבד. בהמשך, קיבל הסרט תמיכה מקרן יהושע רבינוביץ.
בספטמבר 2021 השתתף הסרט בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה וזכה בפרס סרט הביכורים הטוב ביותר. במאי 2022 השתתף הסרט בפסטיבל ממות' לייקס (אנ') בארצות הברית וזכה בפרס הסרט בינלאומי הטוב ביותר ובפרס הקהל.

קישורים חיצוניים
----------------

* "תל אביב", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb
* "תל אביב", באתר ספר הקולנוע הישראלי
* ביקורת מאת חנה בראון (אנגלית), באתר Jerusalem Post
* ביקורת מאת נחום מוכיח, באתר הבמה
* ביקורת מאת מרלין וניג, באתר פורטפוליו

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד נירית אנדרמן, סרטו של ערן קולירין "ויהי בוקר" הוא הזוכה הגדול בפסטיבל הקולנוע חיפה, באתר הארץ, 26 בספטמבר 2021
2. ↑  Caleb Hammond, Tel Aviv and The Civil Dead Lead Mammoth Lakes Film Festival Awards, MovieMaker Magazine, ‏2022-05-31 (באנגלית אמריקאית)
**יום הזיכרון לרצח העם הארמני** הוא יום זכרון שנתי ב-24 באפריל, לזכר רצח העם הארמני בשנים 1915–1918 ולזכר רצח כ-1.5 מיליון ארמנים על ידי העות'מאנים, על ידי סדרה של מעשי טבח, הרעבה, וצעדות מוות, שלוו גם במעשי אונס רבים ושעבוד מיני. 
בירוואן, בירת ארמניה, צועדים מאות אלפי אנשים אל אנדרטת רצח העם ציסנרקאברד כדי להניח פרחים על הלהבה הנצחית. יום זה נקרא גם "יום הקדושים הארמנים".

24 באפריל, הוא התאריך שבו נעצרו ונרצחו בשנת 1915 כ-250 אינטלקטואלים ומנהיגים ארמנים בבירה איסטנבול בידי ממשלת הטורקים הצעירים. בתאריך זה מציינים הארמנים את יום השנה לרצח העם.

ב-24 באפריל 1965, יום השנה ה-50 לאחר רצח העם, התקיימו ההפגנות המוניות בירוואן ברפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הארמנית, שהייתה אז חלק מברית המועצות. בהפגנה השתתפו כ-100,000 איש, שהפגינו במשך 24 שעות מול בניין האופרה של ירוואן (Yerevan Opera Theater) בדרישה שהשלטון הסובייטי יכיר ברצח העם הארמני, ובדרישה להקמת אתר זיכרון בעיר הבירה ירוואן שינציח את זכר הקורבנות. בעקבות ההפגנות החליט הקרמלין, בשיתוף שלטונות ארמניה ואנשי הכנסייה הארמנית, להקים אתר הנצחה. הפגנות אלה נחשבות תחילת ההתעוררות הציבורית הראשונה של התודעה הארמנית בארמניה הסובייטית, ולתחילת מאבקו של העם הארמני בדרישה להכרה של אומות העולם ברצח העם. 

ב-1965 ערכה הקהילה הארמנית בישראל טקס פומבי ראשון, ביפו, לציון יום הזיכרון לנספים. מאז 1972 הקהילה הארמנית בישראל מציינת את יום הזיכרון ברובע הארמני בירושלים.

ראו גם
------

* הכחשת רצח העם הארמני
* המוזיאון לרצח העם הארמני

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יום הזיכרון לרצח העם הארמני** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  אורון 2005, עמ' 62–63.
**ג'ק מייפל** (באנגלית: **Jack Maple**;‏ 1952 - 4 באוגוסט 2001), כיהן כסגן נציב משטרת העיר ניו יורק בתקופת כהונתו של ראש העירייה רודולף ג'וליאני. הוא פיתח את ה-COMPSTAT, כלי ארגוני ופילוסופיית שיטור, והיה בין מובילי הירידה הגדולה ביותר בפשיעה בהיסטוריה של העיר ניו יורק. דמותו נתנה השראה לסדרת הטלוויזיה "המחוז" ("The District") של רשת CBS.

ביוגרפיה
--------

מייפל נולד בשכונת "ריצ'מונד היל" בניו יורק, למד בלימודי ערב הנדסה אווירונאוטית בתיכון טכני בברוקלין ובבקרים עבד למחייתו. הוא החל לעבוד במשטרת התעבורה כבלש בתחנות הרכבת התחתית של ניו יורק והתקדם לדרגת מפקח. מייפל החל למפות את מקרי השוד ברכבות התחתיות על גבי מפות נייר כדי לזהות דפוסים מאפיינים במקרי השוד והציב את שוטריו בהתאם ל"נקודות החמות" שגילה והביא לירידה של 27% במעשי השוד. ויליאם בראטון, שהיה מפקד משטרת התעבורה זיהה את שיטתו של מייפל ואת תוצאותיה וכאשר מונה בראטון על ידי ג'וליאני בשנת 1994 לנציב משטרת ניו יורק, מינה את מייפל לסגנו. יחד הם הובילו את פיתוח שיטת ה-COMPSTAT הממוחשבת למיפוי פשיעה, שהתבססה על מחשוב מפות הנייר. מעבר להיותה סטטיסטיקה פלילית ממוחשבת, הייתה ה-COMPSTAT גם פילוסופיית ניהול משטרה שכללה מעקב שוטף אחרי הפעילות הפלילית והטילה אחריות על מפקדי התחנות לנעשה בשטח שיפוטם, כשמייפל היה זה שערך ישיבות COMPSTAT שבועיות, בהן דרש דין וחשבון ממפקדי התחנות על כל ביצועי תחנותיהם.

לאחר שג'וליאני, פיטר את בראטון ומייפל, אשר צברו הערכה ואהדה ציבורית רבה, פתח מייפל, עם שותף, עסק לייעוץ משטרתי ושירותיו נשכרו על ידי משטרת ניו אורלינס שהובילה אותה עת הן בנתוני הפשיעה והן בשחיתות ובאלימות משטרתית. הטמעת שיטותיו של מייפל הביאו לירידה מתמשכת של עשרות אחוזים בפשיעה גם בניו אורלינס והפיכתה לעיר שנחשבה לעיר בטוחה. ערים נוספות ששכרו את שירותי הייעוץ של החברה היו ניוארק, ניו ג'רזי, בולטימור ואיסטנבול בטורקיה. הוא פרסם ספר בשם "הלוחם בפשיעה".

מייפל התפרסם גם בחוש הומור שלו ובשל נטייתו להתלבש בהידור רב ובהופעתו הפומפוזית.

מייפל חלה בסרטן המעי הגס, אך נטה להתייחס בביטול למחלתו, שהלכה והחמירה, עד שהביאה למותו בגיל 49.

על דמותו וסיפוריו של מייפל התבססה סדרת הטלוויזיה "המחוז" ("The District") של רשת CBS, ששודרה גם בישראל.

לקריאה נוספת
------------

* Jack Maple & Chris Mitchell, **The Crime Fighter - Putting the Bad Guys Out of Business**, Broadway Books, New York, 1999, 2000, 2010
* יאיר לפיד, מעריב, מוסף "סופשבוע" עמודים 30-31, **האיש ששינה יותר מדי**, 28 במרץ 1997
* יאיר צפורי, **שטר משטר משטרה**, יהוד: אופיר ביכורים, 2014

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר למנויים בלבד חגי עמית, מחשבים במקום מפיות: כך הדביר רודי ג'וליאני את הפשע בניו יורק, באתר TheMarker‏, 18 במרץ 2016
* שמואל רוזנר, ג'וליאני נלחם בפשע: המיתוס והעובדות, באתר nrg‏, 23 באוגוסט 2009

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד חגי עמית, מחשבים במקום מפיות: כך הדביר רודי ג'וליאני את הפשע בניו יורק, באתר TheMarker‏, 18 במרץ 2016
2. ↑  שמואל רוזנר, ג'וליאני נלחם בפשע: המיתוס והעובדות, באתר nrg‏, 23 באוגוסט 2009
3. ↑  יאיר לפיד, מעריב, מוסף "סופשבוע" עמודים 30-31, **האיש ששינה יותר מדי**, 28 במרץ 1997
4. ↑  Jack Maple, Chris Mitchell, **The Crime Fighter: Putting the Bad Guys Out of Business**, New York: Doubleday, 1999

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 3424 7301
* LCCN: n99030360
* NTA: 313983615
* VIAF: 68259165
* WorldCat: lccn-n99030360

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בעיירה בקרואטיה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו רובין (קרואטיה) (פירושונים).

**רוֹבין** (בקרואטית: **Rovinj**, באיטלקית: **Rovigno** באיסטריוט: **Ruvèigno**) היא עיירה בחצי האי איסטריה שבקרואטיה, לחוף הים האדריאטי. חלקה העתיק של רוביני ממוקם על חצי אי קטן. חצי אי זה היה בעבר אי שהופרד מהיבשה בתעלה, שיובשה ב-1763 על מנת לאפשר את התרחבותו. בראשית המאה ה-20 היו רובם של התושבים ברובין איטלקים, ועדיין מתגוררים בה כ-2,400 איטלקים, מתוך כ-14,000 תושבים (2001). העיירה היא אתר תיירות פופולרי, ויש בה נמל דיג פעיל. מועצת אירופה הקימה בה מרכז למחקר היסטורי.

גאוגרפיה ואקלים
---------------

רובין היא אחת מתשע הערים במחוז איסטריה. אקלימה ים-תיכוני, והטמפרטורות נעות בין 4.8°C בינואר לבין 22.3°C ביולי בממוצע. הטמפרטורה השנתית הממוצעת היא 16°C. טמפרטורת הים היא מעל עשרים מעלות צלזיוס מאמצע יוני עד אמצע ספטמבר. ממוצע המשקעים עומד על 941 מ"מ בשנה.

היסטוריה
--------

ההתיישבות ברובין החלה אף לפני התקופה הרומית. בתקופת האימפריה הרומית נקראה במספר שמות: אַרוּפִּינוּם, מוֹנְס רוּבִּינֶאוּס, רוּגינְיוּם ולבסוף רוּבִינְיוּם. בהמשך הייתה לאחת הערים החשובות של הרפובליקה הוונציאנית באיסטריה, ועם נפילתה של זו, נשארה תחת שלטון אוסטריה. חצי האי שעליו שוכנת העיר היה בעברו אי, שהופרד מהיבשה על ידי תעלה, אך עד שנת 1763 התמלאה התעלה באשפה ונסתמה. עם סיום מלחמת העולם הראשונה עברה רובין לידי האיטלקים, וב-1947, לאחר מלחמת העולם השנייה, עברה השליטה בה ליוגוסלביה. כמו ביתר איסטריה, חלק ניכר מהאוכלוסייה האיטלקית נטש עם חילופי השלטון.

יהודים
------

יהודים התגוררו ברובין מהמאה ה-14 ועד שלהי המאה ה-18. היו אלו בנקאים ומלווים בריבית שהגיעו למקום מהמרחב הגרמני. במהלך המאה ה-17 נודעה משפחת הבנקאים סטלה. היהודים התגוררו בגטו מיוחד. במחצית השנייה של המאה ה-18 נקרא הגטו: Via Libera ומאוחר יותר Contrada della ruinione. לאחר הקמתו של מוסד העבוט הכנסייתי מונטי די פייטה(איט'), עזבו היהודים את רובין ועברו בעיקר לפאדובה. בראשית המאה ה-19 לא מתועדת עוד נוכחות יהודים בעיר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רובין** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של רובין
* האתר התיירותי של רובין
* יהודה איגוס, ‏רוביני: עיירה אחת - אלפי שנות היסטוריה, באתר GoTravel

מבט פנורמי מבזיליקת אופמיה הקדושה

הערות שוליים
------------

1. ↑  **הקהילה היהודית ברובין'**, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, הוצאת יד ושם, ירושלים, 1988, עמ' 301.
2. ↑  K. Jelinčič Boeta, ‏Jews of Medieval »Slovenia« until the Expulsions of 1496–1515, עמוד 299, באתר .dlib.si (באנגלית).
3. ↑  Zosa Szajkowski, ‏Jews and the French Revolutions of 1789, 1830 and 1848, הוצאת "כתב", ניו-יורק, 1970, עמוד 75 (באנגלית).

| הריביירה הקרואטית |
| --- |
| ערים | דוברובניק • ספליט • רוביני • רייקה • טרוגיר • זאדאר • אופטיה • פורץ' • פולה • שיבניק | דוברובניק |
| איים | צרס • קרק • מלייט • ראב • פאג • ויס • לושין • דוגי אוטוק • בראץ' • הוואר • קורצ'ולה • קורנטי |
| ערכים אחרים | מפרץ קוורנר • דלמטיה • הים האדריאטי • ולביט • איסטריה • האלפים הדינריים |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007564216805171
* BnF: cb14647690q (data)
* GND: 4105049-6
* LCCN: n80040808
* NARA: 10046416
* NKC: xx0092974
* VIAF: 131344674
* WorldCat: lccn-n80040808

 |
**שישי בבוקר** (נקראה בעבר גם "**הבוקר**", "**יום חדש**" ו"**הבוקר של קשת**") היא תוכנית בוקר של שידורי קשת, בעבר בערוץ 2 וכיום בקשת 12. בעקבות שידורה של "חדשות הבוקר" בימי חול (א'-ה'), הועברה התוכנית לשידור בימי שישי בלבד, ומוגשת על ידי יואב לימור וגלית גוטמן.

היסטוריה
--------

את התוכנית בשמה הראשון "הבוקר", הנחה תחילה מ-1996 עד 1997 ירון לונדון, ומה-3 בפברואר 1997 גבי גזית ורבקה מיכאלי. בשנת 2001 פרשה מיכאלי מהתוכנית, וגזית הנחה אותה עד 2003, ובשנים 2004 עד 2005 המנחים היו מני פאר ואפרת רייטן (שלימים תבחר להיות חברת כנסת)

את "יום חדש" שהחלה את שידוריה בינואר 2006 הנחו גידי גוב ושירי ארצי. במאי 2006 הוחלפה ארצי בסיון רהב-מאיר, וב-2007 הוחלף גוב בדני קושמרו.

ב-2008 פרשו קושמרו ורהב-מאיר מהתוכנית ובמקומם הנחו יורם בינור ושרון כידון, ולאחר מכן באותה השנה עד סוף 2009 התחלפו המנחים לאורן וייגנפלד ולינוי בר גפן.

מ-2010 עד סוף 2011 המנחים היו דן שילון וטלי מורנו.

מ-2012 הנחו את התוכנית דליה מזור ויואב לימור. ביולי 2012 הוחלפה מזור בדרור גלוברמן. בינואר 2013 הוחלף גלוברמן בלוסי אהריש.

החל מה-10 בפברואר 2013 שונה שמה של התוכנית ל"הבוקר של קשת", ובמשך ארבע שנים, מנחיה היו יואב לימור וגלית גוטמן. ב-26 בפברואר 2017 פרשה גוטמן מהתוכנית, ומה-12 במרץ 2017, המגישה לצד יואב לימור הייתה מיכל אנסקי.
בספטמבר 2017 מגישי התוכנית היו מרב מילר ויואב לימור.

החל מ-3 בנובמבר 2017 התוכנית עברה להיות משודרת בימי שישי בלבד, שמה שונה ל"שישי בבוקר" והמנחים שלה הם יואב לימור וגלית גוטמן, ששבה להנחיית התוכנית לאחר שמונה חודשים.

התוכנית מוקדשת בחלקה לנושאי אקטואליה, תוך ליווי חברת החדשות, ומוקדשת בשארית זמנה לשולי החדשות ולפינות בריאות, אוכל, ספורט, צרכנות, תרבות ופנאי.

בתוכנית מספר פינות קבועות, את פינת הרשת הגישה בעבר לירון שמם ואת פינת הבידור והתרבות הגיש ליאון רוזנברג. כיום מגיש את פינת הספורט כדורגלן העבר ופרשן הספורט בהווה עמרי אפק.

בעבר שודרה באולפן הווילה של אולפני הרצליה, שם היה בית מגוריה של מרגוט קלאוזנר, מייסדת האולפנים. התוכנית משודרת כיום מהאולפנים החדשים שנבנו עבור תוכניות קשת 12 כגון "חדשות הבוקר" ו"אנשים", במתחם אולפני הרצליה.

קישורים חיצוניים
----------------

סמל התוכנית האחרון בשם הבוקר של קשת מ-2013 ל-2017
* סמל יום חדש אתר האינטרנט הרשמי של שישי בבוקר
* אריאנה מלמד, "יום חדש" עם לימור ומזור: היום חדש, התכנים לא, באתר ynet, 1 בפברואר 2012

הערות שוליים
------------

1. ↑  מיקי לוין, ‏גלית גוטמן עושה קאמבק למסך הטלווזיה, באתר מעריב אונליין, 16 באוקטובר 2017
ה**יהודים** היו נוכחים **בסרי לנקה** מאז המאה ה-9 לפחות. במאה ה-10, אבו זייד אל חסן, ערבי מוסלמי פרסי הצהיר כי היו "מספר רב של יהודים" באי שבדיוק נגלה לערבים.

במאה ה-12, בנימין מטודלה דיווח כי ישנם 3,000 יהודים בסרי לנקה.

חלק מן היהודים הוטמעו באוכלוסייה המקומית במשך מאות שנים. עם הגעתם של הפורטוגזים בראשית המאה ה-16 נאלצו לנטוש את אמונתם וזהותם (מה שהוביל להתבוללות במאות השנים האחרונות) או שנשחטו. בהרחבה של האינקוויזיציה הפורטוגזית.

כיום חיים כ-350 יהודים במדינה.

נראה כי לא יהודים מתרגלים, וגם אנשים ששמרו על הידיעה שהם צאצאי יהודים, שרדו מאותה תקופה מוקדמת, אם כי ייתכן שיש שושלות יהודיות. בעלי שם המשפחה "דה פונסקה" ושם המשפחה "דה אלוויס" בסרי לנקה עשויים להיות הצאצאים המעורבים של אנשים שמות משפחה "[פונסקה, דה אוליברה (שם משפחה)", המקושרים בדרך כלל למוצא יהודי פורטוגזי ספרדי. צאצאי המוצא היהודיים המפורסמים האחרים יהיו "אלקגמות". ניתן היה לאתר את ההיסטוריה שלהם עד לתקופות הקולוניאליות בציילון.

בשל עושרם ועוצמתם העצומה, יהודי טאמיל תאטר נהרגו באופן שיטתי מכיוון שהמדינה ושליטיה ראו בכך אפשרות טובה יותר מאשר להחזיר את הכסף המגיע.[דרוש מקור] עם הזמן התאטרים נטמעו בקאסטים של אחיהם / אחיות ומספרם הלך והתמעט. לפי הערכות, פחות מ-350 תאטרנים יהודים קיימים כיום. יהודים טמילים בולטים רבים שמרו על שושלתם חזקה אך בסתר. נאמר כי הם עדיין מחזירים את עצמם ביהודי טמיל תאטר, אך עקב רדיפה שמרו על כך והם נוטים רק לגלות לאחיהם.

הטקסים והפרקטיקות שלהם שילבו אלמנטים הינדים ויהודיים וניתן לראות זאת בנישואיהם, אך ככל שהקהילה מתדלדלת לאט לאט היסוד ההינדי התחזק על חשבון היהודי.

יהודים מפורסמים בסרי לנקה
-------------------------

* אדית גימראי לודוביק – פסיכואנליטיקאית ילידת הונגריה, פמיניסטית והיסטוריונית של הבודהיזם.
* לאונרד וולף – תאורטיקן פוליטי יליד בריטניה, סופר ועובד מדינה, בעלה של וירג'יניה וולף.
* חלק מחברי משפחת רוטשילד.

ראו גם
------

* יהדות הודו

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Harris, Andrew (9 ביוני 2011). "Secrets of Ceylon: What Happened to the Jews of Sri Lanka?". eJewish Philanthropy. נבדק ב-22 במרץ 2015. `{{cite web}}`:  (עזרה)

| יהדות אסיה |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| אוזבקיסטן • אזרבייג'ן • איחוד האמירויות • אינדונזיה • איראן • אפגניסטן • ארמניה • בירוביג'אן • בוכרה • בחריין • גאורגיה • יהודי ההרים • הודו • בני מנשה • הונג קונג • הפיליפינים • וייטנאם • טאיוואן • טג'יקיסטן • טורקיה • יפן • ירדן • ישראל • כווית • כורדיסטן • לבנון • מונגוליה • מיאנמר • סוריה • סין • סינגפור • סרי לנקה • מלזיה • עומאן • עיראק • ערב הסעודית • חצי האי ערב • פקיסטן • קוצ'ין • קוריאה הדרומית • קזחסטן • קירגיזסטן • רוסיה • תאילנד • תימן (וצפון תימן) | ילדים יהודים עם המורה שלהם בסמרקנדילדים יהודים עם המורה שלהם בסמרקנד |

 |
**תחנת הכוח הגרעינית קורסק** (רוסית: Курская АЭС) הייתה תחנת כוח גרעינית שנבנתה בשטח מחוז קורסק, כ-40 ק"מ מקורסק. לצורכי הקמה ותפעול המתקן הוקמה עיר חדשה, קורצ'טוב (על שם הפיזיקאי הסובייטי איגור קורצ'טוב). תחנת הכוח הייתה מורכבת מ-4 כורים גרעיניים בהספק של 1000 מגוו"ט כ"א.

היסטוריה
--------

החלטה עקרונית על הקמת התחנה התקבלה בשנת 1965 לאור מחסור בדלק לתחנות כוח קיטוריות המוסקות בדלק פוסילי במרכז ברית המועצות. בתכנון התחנה השתתפו מספר משרדי תכנון של ברית המועצות תחת אחריות כוללת של מכון לתכנון תחנות כוח גרעיניות במוסקבה. בניית תחנת הכוח החלה בשנת 1972. בתחנת כוח זה הותקנו כורים גרעינים זהים לאלו שהותקנו קודם לכך בתחנת הכוח הגרעינית של לנינגרד. היחידה הראשונה הופעלה בסוף 1976 וב-12 באוקטובר 1977 החלה הפעלה מסחרית שלה. הפעלה מסחרית של היחידה השנייה הייתה בשנת 1979, השלישית ב-1984 ורביעית ב-1986.

לצורכי הוצאת אנרגיה מתחנת כוח נבנו מספר קווי מתח 330-750 ק"ו. באמצעותם תחנת הכוח קשורה גם עם מערכת החשמל של אוקרינה ומזינה עומסים בתחומה. רוב האנרגיה מועברת לצרכנים בתחום רוסיה.

בשנת 1986, במקביל לעבודות של הקמת כורים מס' 3 ומס' 4 החלו עבודות בהקמת יחידות נוספות (כור מס' 5 וכור מס' 6). הקמת יחידה מס' 6 הופסקה כליל בשנת 1993. עבודות הקמה יחידה מס' 5 הופסקו וחודשו מספר פעמים. בשנת 2011, לאחר תהליך בנייה של 25 שנים התברר שעד לסיום הבנייה נדרשות עוד כ-3.5 שנים. בשנת 2012 הוחלט סופית על הפסקת בניית יחידה זו זאת עקב התכנון המיושן, אי-כדאיות של התאמת המתקנים הקיימים לתכנון חדש ותוכניות להקמת תחנת הכוח חדשה בקרבת מקום.

סביב המתקן הוקמה מערכת בקרת איכות הסביבה שמנטרות תנאים סביבתיים באזור של כ-30 ק"מ מתחנת הכוח.

ב-31 בינואר 2024 נסגרה תחנת הכוח קורסק, לאחר כ-45 שנה של פעילות. הסגירה בוצעה למרות שתחנת כוח קורסק-2 עדיין בבנייה.

תחנת הכוח קורסק 2
-----------------

בשנת 2013 החלו עבודות מוקדמות להקמת תחנת כוח נוספת - קורסק-2 בקרבת התחנה הקיימת. תחנת כוח זו צפויה לכלול 4 יחידות ולאחר הפעלתם תחנת הכוח הקיימת תיסגר. סיום עבודת יחידות ייצור בתחנת הכוח קורסק מתוכננת לקראת שנת 2025.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תחנת הכוח הגרעינית קורסק** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של תחנת הכוח הגרעינית קורסק (ברוסית)
"**סוֹבְרֵמֶנִיק**" (ברוסית: **Современник**, "בן זמננו") היה מגזין בשפה הרוסית שיצא לאור בסנקט פטרבורג בין השנים 1836–1866, והוקדש לספרות ולאקטואליה.

תקופת פושקין
------------

המגזין נוסד על ידי אלכסנדר פושקין בשנת 1836, והחל לצאת לאור 4 פעמים בשנה. במגזין פורסמו יצירות של ניקולאי גוגול, ואסילי ז'וקובסקי, פיודור טיוטצ'ב וסופרים נוספים. למגזין לא הייתה תפוצה גדולה. לאור העובדה שהיו לו רק 600 מינויים, הוא לא נשא רווחים ולא היה כסף לשלם את שכר העובדים. את המהדורות האחרונות מילא פושקין ביצירותיו, שעל פי הרוב התפרסמו בעילום שם. לאחר פטירתו, המשיכה קבוצת סופרים בהוצאת המגזין עד לשנת 1846. בסוף 1846 נמכר המגזין לניקולאי נקראסוב.

תקופת נקראסוב
-------------

בסוף שנת 1846 עבר המגזין לבעלותו של ניקולאי נקראסוב, והחל לצאת אחת לחודש. בשנים 1847–1848 העורך הראשי היה אלכסנדר ניקיטנקו. הפרוגרמה של המגזין ועמדותיו הוגדרו על ידי ויסאריון בלינסקי.

נקראסוב שיתף בהוצאת המגזין את איוון טורגנייב, איוון גונצ'רוב, אלכסנדר הרצן, לב טולסטוי וסופרים נוספים. בנוסף לכך, פורסמו תרגומים של סופרים אירופיים כמו צ'ארלס דיקנס, ז'ורז' סאנד, ויליאם מייקפיס תאקרי ועוד.

תקופת 1852–1862 נחשבת לתקופת הזוהר של הירחון. בשנים 1859–1861 התנהל מעל דפי כתב העת ויכוח עם "קולוקול" של אלכסנדר הרצן על דרכי ההתפתחות של הדמוקרטיה ברוסיה.

בשנת 1853 היה ניקולאי צ'רנישבסקי, במקביל לנקראסוב, בין העורכים המובילים במגזין. הוא הביא למערכת את ניקולאי דוברוליובוב, מבקר ספרות ופובליציסט ידוע בדעותיו האנטי-שלטוניות. בהדרגה החל המגזין להיות מרכזם של המהפכנים הרוסים. כתוצאה מכך, עזבו אותו לב טולסטוי ואיוון טורגנייב.

בשנת 1861 הגיעה תפוצת כתב העת ל-7,126 עותקים.
בשנת 1862 הופסקה הוצאת המגזין למשך 8 חודשים. בראשית 1863 חודשה הוצאתו, ומיכאיל סלטיקוב-שצ'דרין היה בין חברי ועדת העורכים. הכללת עורכים בעלי דעות מתונות גרמה לכך שמדיניות כתב העת השתנתה. בשנת 1866, בעקבות התנקשות בחיי אלכסנדר השני, נסגר כתב העת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סוברמניק** בוויקישיתוף
* סוברמניק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 123020653
* WorldCat (עם VIAF): 123020653

 |
מונזה DKW, מבט לתא הנהג
 מונזה DKW
 מונזה, DKW Auto Union
**DKW מונזה** (גרמנית: DKW Monza) היא מכונית ספורט קטנה שנבנתה על ידי חברת DKW הגרמנית בשנת 1956, ויוצרה עד שנת 1958. יוצרו, כנראה בין 230 ל-240 יחידות.

חברת המכוניות והאופנועים DKW
----------------------------

דה-קה-וו: DKW) Dampf-Kraft-Wagen) 

חברת DKW נוסדה ב- 1916 כחברה לאביזרי קיטור ומכוניות קיטור. ב- 1920 הייתה DKW יצרנית האופנועים הגדולה בעולם.

בשנת 1932, אוחדו אאודי, DKW, הורך וונדראר (Wanderer) לחברה אחת - אוטו אוניון AG (Auto Union). סמל החברה - ארבע טבעות שלובות נועד לסמן את איחוד בין ארבע החברות.

קונצרן הרכב הגרמני פולקסווגן רכש את החברה בשנת 1964.

DKW מונזה
---------

מכונית ספורט קטנה שפותחה בשנת 1956, והייתה בנויה על גוף עשוי פלסטיק.

* מנוע 3 צילינדרים בהספק של 900 סמ"ק, המפיק 40 כ"ס
* מהירות שיא - 125 קמ"ש
* תאוצה 0–100 קמ"ש, 31 שניות
* משקל - 780 ק"ג
* רוחב - 1,350 מ"מ
* בשנת 1955 זכתה ה- DKW מונזה במקום הראשון באליפות ראלי גרמניה, ובמקום השלישי באליפות אירופה.

תמונות
------

* מונזה, מבט מבפנים מונזה, מבט מבפנים
* מונזה מונזה
* מונזה שנת 1958 מונזה שנת 1958
* לוגו החברה בשנת 1958 (Auto Union Monza) לוגו החברה בשנת 1958 (Auto Union Monza)
* מונזה מונזה

ראו גם
------

* אאודי
* פורשה 356

לקריאה נוספת
------------

* הספורט המוטורי 1921–1965 DKW

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **DKW מונזה** בוויקישיתוף
**איש הקשר היהודי בבית הלבן** (באנגלית: **White House Jewish Liaison**) הוא איש סגל בבית הלבן, שתפקידו הוא לשמור על קשר עם הקהילות היהודיות בארצות הברית. איש הקשר היהודי בבית הלבן שייך למשרד לקשרי ציבור ועניינים בין-ממשלתיים (Office of Public Engagement and Intergovernmental Affairs), שהוא חלק מסגל הבית הלבן וכפוף לראש הסגל.

לתפקיד איש הקשר היהודי בבית הלבן אין תואר רשמי. בפועל, תיאור התפקיד משתנה בהתאם למעמדו של האדם הממלא אותו. בין השמות שניתנו לתפקיד זה בעבר ניתן למנות את השמות: "עוזר אדמיניסטרטיבי לענייני היהודים", "יועץ מיוחד לענייני היהודים" ו"עוזר ראש הסגל לענייני היהודים".

היסטוריה של התפקיד
------------------

איש הקשר היהודי הראשון בבית הלבן היה מרק סיגל, שמונה לתפקיד במרץ 1977, על ידי הנשיא האמריקאי ג'ימי קרטר. סיגל פרש ביוני 1978, לאחר שנודע לו על כוונת הממשל למכור מטוסי F-15 איגל לערב הסעודית. הוא טען שחלה התדרדרות ביחסו של הממשל האמריקאי לישראל ובמדיניות הבית הלבן במזרח התיכון, וחש תסכול על חוסר היכולת שלו להשפיע על מדיניות זו.

אחריו כיהן בתפקיד אד סנדרס, שהמליץ לנשיא קרטר להבליג על מעשיו של בגין, ביניהם הקמתן של התנחלויות וחוסר התקדמות מדיני בסכסוך הישראלי-פלסטיני, על מנת שלא לחזק אותו בזירה הפוליטית הישראלית.

בימי כהונת הנשיא רונלד רייגן שימש בתפקיד זה מרשל ג'ורדן ברגר. במסגרת תפקידו הסביר ברגר לראש הסגל, דונלד ריגן, מדוע כעסו אנשי הקהילה היהודית על הנשיא רייגן לאחר ביקור ממלכתי בביטבורג, גרמניה, שכלל ביקור בבית קברות שבו נקברו חיילי ואפן אס אס. גם אלי ויזל מחה על הביקור מעורר המחלוקת.

תפקיד איש הקשר היהודי בבית הלבן נחשב לבעל חשיבות גבוהה בימי רייגן וביל קלינטון, אך חשיבותו פחתה בתקופתו של הנשיא ג'ורג' ווקר בוש. תחת בוש שימשו בתפקיד זה שבעה אנשים שונים, ביניהם אדם גולדמן ואחריו טבי טרוי. שניהם עוררו את כעסם של מנהיגי ארגונים יהודיים ליברליים, שטענו שעמדותיהם אינן מועברות כיאות לנשיא, והם מייצגים רק את הזרמים השמרניים. לאחר טרוי שימשו בתפקיד זה ג'יי זיידמן, ג'רמי כץ וסקוט ארוגטי, שהיה האדם האחרון ששימש בתפקיד זה.

במהלך היכנסו לתפקיד כנשיא, קיבל ברק אובמה, לפחות חמש פניות של מועמדים שהתעניינו בתפקיד איש הקשר היהודי בבית הלבן. לבסוף, בפברואר 2009, החליט אובמה לא למנות אף אדם לתפקיד זה, כשהוא נימק זאת מטעמים של חיסכון בתקציב. טינה טצ'ן, מנהלת המשרד לקשרי ציבור בבית הלבן, מסרה שהמינוי נדחה אך הוא יבוצע בשלב כלשהו בעתיד.

ביוני 2009 מונו שתי נשים במשותף למלא את תפקיד איש הקשר היהודי בבית הלבן: סוזן שר, ששימשה גם כראש מטה של הגברת הראשונה של ארצות הברית, ודניאל בורין, שהייתה עוזרת מיוחדת לעניינים ציבוריים אצל סגן הנשיא ג'ו ביידן. שר ובורין מילאו תפקיד זה עד ינואר 2011.

בחודש ספטמבר 2011, הוכרז כי ג'ארוד ברנשטיין ימונה לאיש הקשר עם יהדות ארצות הברית, במסגרת המשרד למעורבות ציבורית בבית הלבן. הוא מילא תפקיד זה עד ינואר 2013, ואחריו מילא זאק קלי את התפקיד באופן זמני. ביולי 2013 מונה לתפקיד מאט נוסנצ'וק. תיאור תפקידו באופן רשמי הוא "מנהל משותף לקשרים עם הקהילה היהודית במשרד למעורבות ציבורית בבית הלבן".

בחודש מאי 2016, מונה לתפקיד חנן וייסמן. ביולי 2022 מונתה לתפקיד שלי גרינספן.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד אמיר אורן, "החניבעל" של ביבי, באתר הארץ, 26 בינואר 2015.
2. ↑  Shelley Greenspan named new White House Liaison to the Jewish community, באתר הג'רוזלם פוסט, ‏27 ביולי 2022 (באנגלית).
נבחרת ישראל בשחייה ליד הגדר הטובה, חורף 1989.  

מימין למעלה - אירית אפרתי, רוית אלון, המאמן חנן גלעד. באמצע מימין - המנהל דוד סיבור, סהר אלוני, איריס קומן, מיכל אמין, רויטל וילנאי, תמי לוין, הדס פדה, עינת גבאי, אורת בש. למטה מימין - גלעד רפאלי, יואב ברוק, רזיאל רימר, אליאב טל, שגיא שטיגמן, שגב פורת, ערן הירש, ברק עטר וכרמל לויתן
**רוית אלון** (נולדה ב-1973) היא שחיינית עבר ישראלית, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה. בעלת מדליית כסף מהמכביה השלוש עשרה (1989).

ביוגרפיה
--------

אלון שחתה בקבוצת השחייה של מכבי קריית אונו בהדרכתו של המאמן אורי קליינמן.

### 1988

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1988 זכתה אלון במדליית כסף אישית, במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:31.10 דקות, אחרי הדס פדה מהפועל נהריה (2:29.22 דקות) ולפני שרון אקסלרוד מהפועל נתניה (2:32.78 דקות).

### 1989

#### המכביה

בתחרות השחייה של המכביה ה-13 שנערכה ביולי 1989 בבריכת השחייה באוניברסיטת תל אביב זכתה אלון במדליית כסף במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:29.47 דקות ובמקום השישי במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:11.07 דקות.

#### שחיינית מצטיינת באליפות ישראל

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט אותה שנה הוכתרה אלון בתואר השחיינית המצטיינת של התחרות כשזכתה ב-2 מדליות זהב, 3 מדליות כסף ו-2 מדליות ארד. מדליות זהב במשחה ל-200 מטר גב בשיא ישראלי חדש של 2:26.63 דקות, שיפור לשיא בן ה-6 שנים של ליאור בירקאן (2:28.36 דקות), לפני גיתית פורת מהפועל גליל עליון (2:32.45 דקות) והדס פדה (2:34.78 דקות) ובמשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש נוסף של 9:07.47 דקות, לפני הפועל נהריה (9:21.23 דקות) והפועל ירושלים (9:29.83 דקות). מדליות כסף במשחה ל-100 מטר גב בשיא איש חדש של 1:09.35 דקות, אחרי הדס פדה שקבעה שיא ישראלי חדש של 1:08.86 דקות ולפני גיתית פורת (1:10.33 דקות), במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 2:12.98 דקות, אחרי מיכל אמין (2:10.88 דקות) ולפני שני טליתמן מהפועל נהריה (2:14.14 דקות) ובמשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:33.59 דקות, אחרי מיכל אמין (9:21.71 דקות) ולפני הדס ברכה מקבוצתה (9:40.52 דקות). מדליות ארד במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4:18.19 דקות, אחרי הפועל נהריה (4:13.69 דקות) והפועל בית ברל (4:17.41 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:54.27 דקות, אחרי הפועל נהריה שקבעה שיא ישראלי חדש של 4:38.37 דקות והפועל ירושלים (4:50.29 דקות).

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלכס פרלסמן, הבריכה של קומן וחן. השאר נשארו יבשים, מעריב, 19 באוגוסט 1988
2. ↑  אלכס פרלסמן, גרומי בגב, אירית בחזה, מעריב, 21 באוגוסט 1988
3. ↑  המשאית עם המדליות, מעריב, 21 באוגוסט 1988
4. ↑  אלכס פרלסמן, ג'ינג'ית זה לא רק אופי, מעריב, 17 באוגוסט 1989
5. ↑  אלכס פרלסמן, ערן גרומי בהליכה, מעריב, 18 באוגוסט 1989
6. ↑  אלכס פרלסמן, הברק של הדס ורוית, מעריב, 20 באוגוסט 1989
|  |  |
| --- | --- |
|  | **בעיות פתוחות במתמטיקה**:*האם יש מספר ראשוני בין כל שני מספרים ריבועיים?*(בעיות פתוחות נוספות במתמטיקה) |

בתורת המספרים, **השערת לז'נדר** קובעת שיש מספר ראשוני בין כל שני מספרים ריבועיים. 
ההשערה הוצעה לראשונה על ידי אדריאן-מארי לז'נדר וקרויה על שמו בסוף המאה ה-18 והיא לא הוכחה עד היום. היא נחשבת לבעיה מהותית וחשובה בתורת המספרים, ומתמטיקאים רבים ניסו להוכיח או להפריך אותה במהלך השנים. למרות מאמצים רבים, ההשערה נותרה בלתי פתורה והיא עדיין תחום מחקר פעיל.

תוצאות חלקיות
-------------

השערת לז'נדר קרובה לטענה שיש תמיד ראשוני בתחום {\displaystyle [x,\,x+x^{1/2}]}. ביקר, המרמן ופינץ הוכיחו שאם x גדול מספיק, אז קיים מספר ראשוני בתחום {\displaystyle [x,\,x+O(x^{21/40})]}. בנוסף לכך, הוכח שקיימים אינסוף מספרים {\displaystyle n\in \mathbb {N} }, כך ש:

{\displaystyle {\frac {1}{2}}\left({\frac {(n+1)^{2}}{2\log(n+1)}}-{\frac {n^{2}}{2\log(n)}}\right)-{\frac {\log(n)^{2}}{\log(\log(n))}}\leq \pi \left((n+1)^{2}\right)-\pi \left(n^{2}\right)}
כאשר {\displaystyle \pi } היא פונקציית המספרים הראשוניים.

השלכות
------

אם ההשערה תוכח כנכונה, יהיו לכך השלכות משמעותיות על הבנת התפלגות המספרים הראשוניים, שהם מהאובייקטים הבסיסיים והמסתוריים ביותר במתמטיקה. מספרים ראשוניים נחקרו במשך מאות שנים ויש להם יישומים חשובים בתחומים שונים של מתמטיקה ומדעי המחשב. הוכחה להשערת לז'נדר תספק תובנות חדשות לגבי המבנה של מספרים ראשוניים ויכולה להוביל לטכניקות חדשות למציאתם ולניתוחם. בנוסף, להוכחה של ההשערה עשויות להיות השלכות אחרות על חקר משטחים מעוקלים שליליים והגיאומטריה של צורות מודולריות.

מצד שני, אם ההשערה תופרך, זו גם תהיה תוצאה חשובה, שכן המשמעות היא שהבנתנו את התפלגות המספרים הראשוניים אינה שלמה ושישנם גורמים נוספים שמשפיעים על התפלגותם. זה יכול להוביל לפיתוח של טכניקות חדשות להבנת התפלגות המספרים הראשוניים ויכול להיות בעל השלכות גם על תחומים אחרים במתמטיקה.

ראו גם
------

* קבוע מילס - לפי משפט אינגהם (המצוטט בערך), ממקום מסוים ואילך יש ראשוני בין {\displaystyle n^{3}} ל-{\displaystyle (n+1)^{3}}.

קישורים חיצוניים
----------------

* השערת לז'נדר, באתר MathWorld (באנגלית)