האדמו"ר מסקווירא (משמאל) עם האדמו"ר הקודם ממחנובקא, וביניהם הגבאי של האדמו"ר ממחנובקא. הגבאי והאדמו"ר מסקווירא חבושים ב**כובע סמט גבוה**. ה"שלייף" ניכר היטב על כובע הגבאי
איש מבוגר ליד הכותל חבוש מגבעת "סופר"
**כובע סַמֶט** (בכתיב יידישאי - **סאמעט**) הוא כובע שחור, שטוח (הנקרא **כובע סופר**) או מוגבה (**הויכער**), עשוי לבד מפרוות בונים או ארנבות, שאותו חובשים בחלק ניכר מהחצרות החסידיות. מקור השם ביידיש, שבה "סאמעט הוט" (נהגה: samet hit) משמעותו כובע **קטיפה**. נקרא גם "ביבער הוט", דהיינו כובע מפרוות בונים.

מקור הכובע
----------

כובע הסמט לסוגיו היה מקובל בקרב יהודי אירופה במאות ה-18 וה-19[דרוש מקור]. כמה מקורות דרשו שהמילה סמע"ט היא ראשי תיבות: **ס**ור **מ**רע **ע**שה **ט**וב.

סוגים
-----

לכובע שני סוגים עיקריים: גבוה ("הויעכער"), ונמוך או שטוח ("פלאטשיגער" - הנקרא גם כובע "סוּפֶּר").

### "א הויעכער סאמעט/ביבער הוט" - הסאמעט הגבוה

הוא כובע בעל תיתורה עגולה שקצותיה מוגבהים ומצופים סרט מבד ריפס. כיפת הכובע היא עגולה וגבוהה וישרה בחלקה העליון, כשחלקה התחתון מצופה בסרט רחב מבד ריפס עם דיגום בצורת עניבת פרפר. רוב חסידויות הונגריה וגליציה, חובשים כובע זה בימי החול וצעירים רווקים חובשים אותו גם בשבתות וחגי ישראל.

אצל רוב החסידויות נמצא דיגום הפרפר שעל הסרט שסביב כיפת הכובע (המכונה "שלייף") בצד שמאל, ואילו אצל חסידי ויז'ניץ הפרפר נמצא מצד ימין. על פי גרסה אחת, הסיבה לכך נובעת מכך שרבי מנחם מנדל הגר (צמח צדיק) פגש כומר שחבש כובע זהה, וכדי שלא להתדמות לו סובב את כובעו משום "בחוקותיהם לא תלכו". על פי גרסה אחרת הסיבה היא קבלית ובאה להגביר את הימין על השמאל.

על פי רוב, התיתורה של הכובע היא צרה, אולם רבנים ואדמו"רים נוהגים ללכת עם תיתורה רחבה יותר כשהשלייף בנוי בצורת פסים ולא בצורת פרפר. כובע זה מכונה גם **"א רעבישע הוט"** - כובע רבנים.

### "א סופר קאפלוטש" - כובע סופר

אברך חבוש מגבעת "סופר" בוחן אתרוג
מכונה גם **"א ברייטע ביבער הוט"** (ביידיש: כובע קטיפת בונים רחב) על שם התיתורה הרחבה שלו, או **"סוּפֶּר"** על שם חברת גראנד סופריור הצ'כית שייצרה את הכובע במאה העשרים. זהו כובע קטיפה, אולם הוא נמוך מאוד ורחב שוליים, והשלייף שלו מורכב תמיד מפסים ולא מפרפר.

במאות ה-18, ה-19 ותחילת המאה ה-20 היה זה הכובע האופייני ליהודים בגליציה והונגריה. כיום הוא מאפיין גם את חסידויות ירושלים ובני היישוב הישן והעדה החרדית. חלק מחסידי סאטמר ושאר החסידיות יוצאות הונגריה בברוקלין, בניו יורק רבתי ובאירופה, חובשים אף הם כובע זה ויש צעירים לא נשואים החובשים הומבורג בימי החול, וסופר בשבתות וחגים.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **סמט** |

* דנצ'וּ ארנון, על ראש שמחתי: כובעים של חרדים, בבלוג "עונג שבת", 5 בספטמבר 2020

| לבוש חרדי |
| --- |
| ליטאים | מכנסים ארוכים • חולצה לבנה • חליפה קצרה • מגבעת קנייטש ובשבת עניבהנושאי משרות תורניות לובשים פראק ולעיתים גם הומבורגהנמנים עם חוג חזון איש (ואנשי ירושלים): חליפה ארוכה • מגבעת קנייטש או מגבעת עגולה |  |
| חסידים | **בימות החול:** מכנסים ארוכים (או קצר עם גרביים ארוכים שחורים, אצל חסידי גור הויזען אין די זאקען) • חולצה לבנה • חליפה ארוכה • מגבעת לבד עגולה או כובע סמט • גרטל**בשבתות וימים טובים:** מכנסים ארוכים (או קצר עם גרביים ארוכים לבנים) • חולצה לבנה • קפוטה • כובע פרווה (שטריימל או ספודיק אצל חסידי פולין). יוצאים מן הכלל הם חסידי חב"ד הלובשים סירטוק ומגבעת קנייטש |
| חסידים ירושלמים | אברקיים • ירמולקה • ג'ובה • קאפטן ירושלמי • געלע קאפטן • גרטל ירושלמי |
| יהדות חרדית |