**פרדס כץ** היא שכונה בצפון בני ברק. שטחה של השכונה כ-570 דונם, ומתגוררים בה כ-14,000 תושבים, בשכונה קיימת אוכלוסייה לא חרדית גדולה יחסית לשאר העיר בני ברק.

השכונה גובלת ברחובות אברבנאל והירקון בצפון (גבול שכונת קריית הרצוג), ברחוב החלוצים במזרח (גבול שכונת יסודות), בכביש 481 בדרום וברחובות אבו חצירא, שלמה בן יוסף ודב גרונר במערב (גבולה של שכונת תל גבורים).

היסטוריה
--------

השכונה קרויה על שם מייסדה, חיים משה כ"ץ, יליד פולין שעשה את הונו בארצות הברית. הוא עלה לארץ ישראל ב-1926, ורכש פרדס בשטח 173 דונם על אם הדרך מתל אביב לפתח תקווה, צפונית לבני ברק. בעקבות המשבר הכלכלי העולמי של 1929 נעקרו חלקים מן הפרדס, והחל מאוקטובר 1933 הוצעו בו מגרשים לבניה פרטית. בשלב השני של הקמת השכונה, בנובמבר 1934, ניתן לה השם **תל אפרים**, על שם בנו של כ"ץ, אפרים (פרדי) כ"ץ. ביתו של כ"ץ עצמו, בשטח הפרדס, הושכר ביולי 1936 למחלקת הבריאות של ממשלת המנדט, והוקם בו בית חולים ממשלתי למחלות מידבקות.

עד 1947 נבנו בשכונה כ-70 בתים. בשנותיה הראשונות נחשבה פרדס כ"ץ לשכונת יוקרה, בשל ריבוי השטחים הפתוחים בה והפרדסים בסביבותיה.

פרדס כץ השתייכה מוניציפלית לבני ברק. בשנת 1945 פעלה רמת גן לספח את השכונה אליה, אך היוזמה נדחתה ופרדס כץ נותרה חלק מבני ברק.

אחרי הקמת המדינה השכונה התרחבה, ושטחי פרדס נוספים הפכו לשיכונים. בשנת 1949 הוקמה בשכונה מעברה, והיא הפכה לשכונה שרוב תושביה עולים חדשים ואנשים קשי-יום.

המעברה הייתה מחולקת לשניים: חלקה הראשון היה קרוב יותר לשכונה שהיום שמה קריית הרצוג, גבולה המזרחי גבל במחנה צבאי בריטי ובגבולה המערבי הייתה שכונה שכונתה "הג'ונגל" משום שהיו בה בתים שלהם משק קטן ובו חיות משק שונות. בצפונה של השכונה התנשאה גבעה מלאכותית שהיוותה מחסן נשק של הבסיס הצבאי הבריטי הסמוך. בהמשך השתרעו שטחי הקרן הקיימת לישראל, שלהם מונה אחראי, אגרונום בשם צבי רובינפיין (לימים חתנו - אליקים פדרמן, שהתגורר בסמוך לו, היה חבר במועצת העיר). בשכונה זו גרו כ-300 משפחות שרובן התגוררו בצריפונים.

בתחילת דרכה של השכונה התגוררו בה עולי טורקיה, תימן, פולין, עיראק ולוב. בהמשך עזבו רבים את המעברה והגיעו אליה רבים מעולי צפון אפריקה. בשטח המעברה עמדו צריפים ציבוריים ששימשו בתחילה כבית הספר השכונתי, קופת חולים וטיפת חלב, בהמשך הועבר בית הספר, שנקרא בתחילת דרכו "הסתדרות", מערבה, לחלקה השני של השכונה, ושמו שונה ל"קוממיות".

בשנות ה-60, בעקבות שנות בצורת בנגב, הורשו מספר משפחות בדואיות להגיע ולהתיישב זמנית בשטח הבסיס הצבאי שנהרס והפך לשדה מרעה לצאנם של הבדואים. עשרות מבקרים נהרו מכל מקום כדי לפגוש בבדואים, והגבעה שבשטח הבסיס כונתה בשם "הר הבדואים". כיום נמצא עליה פארק גדול ומתקני משחקים לרווחת ילדי האזור בקרית הרצוג. בחלקה השני של המעברה, דרומית-מערבית לה, התגוררו יותר מ-800 משפחות. הצפיפות הייתה גדולה ורוב המעברה אוכלסה ביוצאי עיראק, לוב וצפון אפריקה. בשטחה היה גם השוק המקומי שסיפק את כל הדרוש לתושבי המקום.

עד סוף המאה ה-20 השכונה הייתה מאוכלסת בתושבים חילוניים. השכונה נחשבת לשכונה ברמה סוציו-אקונומית נמוכה. בתקופה מסוימת פעלו בה גורמי פשע שכונו בתקשורת "כנופיית פרדס כץ".

רב השכונה במשך כחמישים שנה היה הרב משה בלוי, מחבר הספרים "משנת משה" ו"נפש ברכה". כיום רב השכונה הוא הרב אהרן שפירא.

במאה ה-21
---------

בשנת 2005 נסגר בית הספר "יסודות" בשכונה לאחר כ-50 שנות קיום ובשנת 2016 נסגר גם בית ספר היסודי "עוזיאל" שפעל בשכונת קריית הרצוג, וכיום נותרו שני בתי ספר יסודיים ("מקור-חיים" ו"קוממיות"), ישיבה תיכונית ובית ספר תיכון אחד ("רמז").

קולות נשמעו מצד תושבי השכונה הטוענים שהשכונה מופלית לרעה על ידי העירייה במתן שירותים ובהשקעה בתשתיות, ובשל כך קוראים להיפרדות מן העיר בני ברק והצטרפות לרמת גן. תושבים אף פנו למזכ"ל האו"ם כדי שיכיר בתושבי השכונה כפליטים.

בעבר נקשר שמה של שכונת פרדס כץ עם משפחות פשע שהתגוררו בתחומה. בהמשך שינתה השכונה את פניה. רבים מחברי כנופיות הפשע נטשו את דרכם, חלק לא מבוטל עזבו את העיר, וחלק חזרו בתשובה, הגירה פנים/חוץ עירונית שהביאה התחדשות אנושית. האוכלוסייה החילונית, שבעבר הייתה הרוב המכריע בשכונה, מזדקנת ומידלדלת. ניכרת תנועה ערה ומשמעותית של חרדים הרוכשים דירות בפרדס כץ בשל מחיריהן שהיו נמוכים ביחס למחירי הדירות בבני ברק עצמה. בשנת 2012 כבר מרבית התושבים היו חרדיים.

מאז שהחל תהליך ההתחרדות מחירי הדירות עלו בתלילות, ונכון לאמצע שנת 2019 המחירים זהים למחירי הדירות בבני ברק עצמה.

כמו כן בשכונת פרדס כ"ץ מתגורר מיעוט של מהגרים מאפריקה, נכון ל-2017 הם מונים כחמישה אחוזים מכלל התושבים. תושבי השכונה היהודים מתנגדים ברובם להשכרת דירות למהגרים.

בשנת 2012, לאחר הדיון של ועדת השמות העירונית נקבע כי ישונה שמה של השכונה. שינוי השם נגרם עקב השם הרע שנוצר לשכונה זה כמה עשורים ולכן, לאחר הרבה התנגדויות במרוצת השנים הוחלט כי כדאי לשנות את שמה. נכון לעכשיו, היא תיקרא נאות הפרדס. לעומת זאת, בעיריית בני ברק טענו כי מעולם לא התקבלה החלטה כזו בוועדת השמות.

### קהילה

בשכונה ישיבה לחוזרים בתשובה, "אור דוד", בראשות הרב דניאל זר. לישיבה זו חלק נכבד במהפך הדתי שעבר על השכונה בשלושת העשורים האחרונים. בגבול פרדס כץ הוקמה גינה לילדים, לצידו של המתנ"ס העירוני.

ישיבה קטנה חבדי"ת נוספת בשכונה בראשות הרב לוי רוזנברג - כיום בישיבה 100 בחורים.

### ספורט

הג'ודוקא אריק זאבי גדל בפרדס כץ והתחיל את דרכו הספורטיבית במתנ"ס השכונתי. בשכונה קבוצת כדורגל "מכבי פרדס כץ", המשחקת בליגה ג'.

ראו גם
------

* שכונת קריית הרצוג
* שכונת תל גיבורים (בני ברק)
* פיגוע הירי בבני ברק

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרדס כץ** בוויקישיתוף
* נחום פונדק, מלחמת הדרכים בפרדס כ"ץ, דבר, 23 באוקטובר 1964
* אליקים פדרמן, פרדס כץ - הבת החורגת של בני־ברק, חרות, 6 באוקטובר 1964
* נעמה לנסקי, הבת החורגת של בני ברק, באתר ישראל היום, 21 ביוני 2013
* אלי אלון, סיפורו של קולנוע "דן" בפרדס כץ, באתר News1 מחלקה ראשונה‏, 5 בפברואר 2019
* עומרי אפרים וגלעד מורג, "קוראים לנו הארלם". פרדס כץ אחרי הברנוער, באתר ynet, 15 ביוני 2013
* סרטונים פרדס כץ, בתוכנית יומן עם אילה חסון
* פרדס כ"ץ (בני ברק, ישראל), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  דוד תדהר (עורך), "חיים משה כ"ץ", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ב (1947), עמ' 983
2. ↑  סוכנות להתיישבות הדרום והצפון, דואר היום, 16 באוקטובר 1933
3. ↑  הזדמנות בלתי שכיחה! מגרשים בתל-אפרים - פרדס כץ חלק ב', דואר היום, 5 בנובמבר 1934
4. ↑  בית חולים ממשלתי למחלות מדבקות מיוחד לתל-אביב ולמושבות, דבר, 28 ביולי 1936
5. ↑  רמת גן מתנכלת לשטחה של בני ברק, הצופה, 24 במאי 1945
6. ↑  נדחתה בקשת מועצת רמת-גן לסיפוח שטח פרדס-כ"ץ ומפעלי זקס וארגמן לאזורה, דבר, 20 בפברואר 1946  
לאה פיינברג, בכפר - פרדס כץ עוד לא צורף לבני ברק, דבר, 21 בפברואר 1946
7. ↑  תושבי פרדס כץ מתמרמרים, חרות, 3 בנובמבר 1950
8. ↑  נחנך מחנה-מעבר לעולים בפרדס כ"ץ, דבר, 18 בספטמבר 1949.
9. ↑  יש להוציא את הטף מהמעברה בפרדס-כ"ץ, דבר, 3 בדצמבר 1950  
דוד גלעדי, יושבי המעברה עלו על ת"א, מעריב, 31 באוגוסט 1951
10. ↑  ליאת שלזינגר, חילונים בבני-ברק לאו"ם: הכירו בנו כפליטים, באתר nrg‏, 27 במרץ 2006
11. ↑  נעמה לנסקי, הבת החורגת של בני ברק, באתר ישראל היום, 21 ביוני 2013
12. ↑  שינוי תדמית: פרדס כץ אאוט, נאות פרדס אין
13. ↑  חדר החדשות - פרדס כץ - נאות הפרדס
14. ↑  עמוד הקבוצה באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007467845905171
* VIAF: 316601738
* WorldCat (עם VIAF): 316601738

 |