recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
פירוש נוסף ערך זה עוסק בסימון לשירות הניתן ללא הפסקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו 24/7 (פירושונים).
 המונח "24/6" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו 24/6 (אלבום).
שלט המציין עסק הפועל 24/7
מינימרקט בהרצליה הפתוח 24/7
**24/7** (במילים: עשרים וארבע שבע) הוא סימון לשירות הניתן ללא הפסקה, כלומר 24 שעות ביממה, 7 ימים בשבוע. ביטוי בעל משמעות דומה הוא **שירות מסביב לשעון**. בשירותים המושבתים בשבת ובחג אך פועלים ללא הפסקה בימות החול מקובל הסימון **24/6**.

שירות 24/7 מוצע על ידי מכונות אוטומטיות, כגון כספומט, על ידי מתקנים הפועלים בשירות עצמי, כגון תחנות דלק, ושירותים מאוישים שונים, כגון סופרמרקט, חנות נוחות, מסעדה, תחנת מוניות ועוד. שירותי חירום למיניהם, כגון משטרה, בית חולים, ארגוני רפואת חירום, מכבי אש וכדומה מחויבים לשירות 24/7 לפחות בהיענותם לקריאת חירום. 

מפעלי תעשייה מסוימים עובדים במתכונת 24/7 (או 24/6) לשם ניצול מיטבי של אמצעי הייצור היקרים שבהם. מפעלי תעשייה אחרים עובדים במתכונת 24/7 משום שתהליכי הייצור בהם הם כאלה שהפסקת פעילותם והתחלתה מחדש יקרה מאוד. 

הפעלת שירות מאויש 24/7 מחייבת עבודה במשמרות. במוקד טלפוני ניתן לתת שירות 24/7 גם באמצעות עובדים המועסקים במשמרת ראשונה בלבד, באמצעות פיזור עובדי המוקד באזורי זמן שונים.

שירותי 24/7 עשויים להיות לא זמינים זמנית בנסיבות מסוימות. תרחישים כאלה עשויים לכלול הפסקה לתחזוקה, שדרוג או שיפוץ. שירותי 24/7 התלויים בנוכחות הפיזית של עובדים במקום נתון עלולים להיקטע, גם כאשר מספר מינימלי של עובדים לא יכול להיות נוכח, עקב תרחישים כמו מזג אוויר קיצוני, אסון טבע או פינוי חירום.

שירותי 24/7 משתמשים לעיתים בתוכניות המבטיחות את עמידותם בפני הפרעות פוטנציאליות. תשתית קריטית עשויה להיות נתמכת על ידי מערכות אל-פסק וגנרטורים, לשם צמצום התלות ברשת החשמל, ולהשתמש בספקי תקשורת אחדים, כדי לא להיות תלויים בספק יחיד. חלק משירותי 24/7 מכינים מראש תשתיות מקבילות, באזורים גאוגרפיים נפרדים, כך שבמקרה של תקלה משביתה באחת התשתיות, ממשיכה התשתית המקבילה לפעול.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **24/7** בוויקישיתוף
אבא וסוזי אבן, אפריל 1966 (תמונה מתוך אוסף דן הדני)**אוסף דן הדני** הוא אוסף של כמיליון תצלומי עיתונות, אשר צולמו בישראל בשנים 1965-‏2000 על ידי צלמי סוכנות הצילום י.פ.פ.א (IPPA; ראשי תיבות של Israel Press and Photo Agency). בשנת 2016 נמסר האוסף לספרייה הלאומית.

י.פ.פ.א הייתה סוכנות לצילומי עיתונות שנוסדה על ידי דן הדני (נולד ב-1924), ניצול השואה יליד פולין וקצין בצבא הקבע, לאחר פרישתו מן השירות. הסוכנות מכרה צילומים של עובדיה לכלי תקשורת בישראל ומחוץ לה. בשיא פעילותה הועסקו בה 12 צלמים. במשך 35 שנים צילמו צלמי הסוכנות את אוסף הצילומים הגדול, שתיעד את מגוון פניהן של ההיסטוריה, החברה והתרבות במדינת ישראל.

אוסף התצלומים צולם על ידי כ-200 צלמים. 15% מהתצלומים הם שקופיות צבע, 25% תשלילים בצבע והיתר תשלילים בשחור-לבן. לאחר סגירת הסוכנות הוחזק האוסף בביתו של הדני ותוחזק על ידו.

בשנת 2016 הוסכם על העברת האוסף כולו לספרייה הלאומית, אשר הודיעה כי תנגיש אותו לציבור באמצעות אתר האינטרנט שלה. האוסף מעשיר את אוספי התמונות על ארץ ישראל של הספרייה הלאומית, אשר כלל עד כה בעיקר תמונות מהתקופה שלפני הקמת המדינה.

דן הדני
-------

דן הדני, 1969
דן הדני נולד ב-1924 בפולין, תחת השם דונק זלוצ'בסקי, לאב שהיה פעיל ציוני ואם עקרת בית. עם פלישת גרמניה הנאצית לפולין ב-1939 הועברה משפחתו לגטו לודז'. אב המשפחה נפטר בגטו ב-1942 ויתר המשפחה גורשה לאושוויץ ב-1944, בו דן הדני לפי עדותו פגש את יוזף מנגלה. כל משפחתו נספתה במחנה ההשמדה. הוא עצמו הועבר למפעל טנקים בו עבד בכפייה. לאחר סיום מלחמת העולם השנייה עבד בפולין וגרמניה והצטרף לפעילים ציונים.

ב-1948 עלה לישראל תחת זהות בדויה, במסגרת עלייה ד' ומיד גויס לצה"ל, לשירות בחיל הים. הוא נפצע קל במהלך מלחמת העצמאות. לאחר המלחמה עבר קורס חובלים וקורס קציני מבצעים. השתתף בפיתוח טיל יריחו. בהמשך, הוצב ביחידת דובר צה"ל והיה לקצין עיתונות, שעסק בין היתר בצילומים ומגעים צלמים ותקשורת.

ב-1964 השתחרר בדרגת רב־סרן והקים את סוכנות IPPA. ריכז את הצילומים הרבים שהיו ברשותו משירותו הצבאי. היה עיתונאי פרילנס ועבד עם צלמים רבים בישראל ומחוצה לה. העסיק צלמים במשרה מלאה. הדני והסוכנות שלו סקרו וצילמו את אירועי הפיגוע במלון סבוי ב-1975. הצילומים נקנו על ידי דב יודקובסקי מידיעות אחרונות. במקביל לניהול הסוכנות, המשיך לצלם בעצמו ולכתוב כתבות לעיתונות ישראלית וזרה. ב-1977 הצטרף למשלחת ישראלית במצרים ותיעד את מנחם בגין, עזר ויצמן ומשה דיין בפגישתם עם סאדאת. בהמשך השתתף בסקירת מהלך חתימת הסכם השלום בין ישראל למצרים. הסוכנות נסגרה ב-2000, והדני החל לסרוק את אוסף צילומיו, שכולל מאות אלפי נגטיבים ולהעלות אותם לרשת. ב-2016 העביר את הצילומים לרשות הספרייה הלאומית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוסף דן הדני** בוויקישיתוף
* על אוסף דן הדני, באתר הספרייה הלאומית
* מידע על אוסף דן הדני בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית
* ארכיון **אוסף דן הדני**, בספרייה הלאומית
* אתר למנויים בלבד עופר אדרת, ארץ ישראל הי.פ.פ.א, באתר הארץ, 10 באוקטובר 2016
* יעל פרידסון, האוסף נחשף: מנהיגי ישראל כפי שלא ראיתם, באתר ynet, 11 באוקטובר 2016
* יריב פלג, היסטוריה בעין המצלמה, באתר ישראל היום, 11 באוקטובר 2016
* על סוכנות יפ.פ.א
* האתר הרשמי של דן הדני
* מהאוסף:
	+ מיוחד: תצלומים של הכותל המערבי מהשבוע הראשון לשחרורו, "הספרנים": בלוג הספרייה הלאומית, 21.05.2017
**דריק ויין מקי** (באנגלית: **Derrick Wayne McKey**; נולד ב-10 באוקטובר 1966) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1987–2002. במהלך הקריירה נבחר פעמיים לחמישיית ההגנה השנייה של העונה, ורשם ממוצעים כוללים של 11.0 נקודות, 4.7 ריבאונדים ו-2.4 אסיסטים למשחק.

קריירת מכללות ונבחרת ארצות הברית
--------------------------------

מקי נולד וגדל בעיר מרידיאן שבמיסיסיפי. בשנת 1984 החל ללמוד באוניברסיטת אלבמה, ובכל שלוש עונותיו בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה העפיל עמה לשלב שמינית גמר טורניר אליפות המכללות ("NCAA Sweet Sixteen"). ממוצעיו הכוללים בליגת המכללות הם 12.4 נקודות ו-6.5 ריבאונדים למשחק.

בין עונתו השנייה לשלישית באוניברסיטה נבחר מקי להשתתף באליפות העולם בכדורסל 1986 כשחקן נבחרת ארצות הברית, לצד שחקני מכללות מצטיינים נוספים כגון דייוויד רובינסון, קני סמית' וצ'ארלס סמית'. במשחק הגמר של הטורניר גברה ארצות הברית על נבחרת ברית המועצות בתוצאה 87–85, ובכך זכתה במדליית הזהב הראשונה שלה בטורניר מאז 1954. מקי עצמו שותף בכל עשרת משחקי נבחרתו, ותרם 9.2 נקודות ו-3.5 ריבאונדים בממוצע למשחק.

קריירת משחק
-----------

בדראפט ה-NBA‏ 1987 נלקח מקי בבחירה התשיעית, על ידי סיאטל סופרסוניקס. החל מעונתו השנייה שימש כשחקן חמישייה קבוע בקבוצה, ועד לשנת 1993 היה אחד משחקניה הבולטים, לצד דייל אליס, אקסבייר מקדניאל, ריקי פירס, אדי ג'ונסון ושון קמפ. בעונת 1992/1993 סייע לסופרסוניקס להעפיל לגמר האזור המערבי, בו הפסידו מול פיניקס סאנס בתוצאה 3–4. בשש עונותיו בסיאטל העמיד ממוצעים של 13.9 נקודות ו-5.2 ריבאונדים למשחק.

לקראת עונת 1993/1994 הועבר מקי בטרייד לאינדיאנה פייסרס, בתמורה לדטלף שרמפף. בעונות 1995 ו-1996 נבחר מקי לחמישיית ההגנה השנייה של העונה, אך בעונות הבאות נחלש ותפקד בעיקר כשחקן ספסל עד לסיום הקריירה. בעונת 1999/2000 העפיל עם הפייסרס לגמר ה-NBA, בו הפסידו מול לוס אנג'לס לייקרס בתוצאה 2–4.

בעונת 2001/2002 שיחק עבור פילדלפיה 76', בטרם פרש ממשחק בגיל 35.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Basketball-Reference
* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר פיב"א
* פרופיל, באתר ליגת ה-NBA

הערות שוליים
------------

1. ↑  סטטיסטיקות ה-NBA של מקי, באתר basketball-reference.com
2. ↑  סטטיסטיקות המכללות של מקי, באתר sports-reference.com
3. ↑  סטטיסטיקות המשחק בין ארצות הברית לברית המועצות, באתר פיב"א
4. ↑  נבחרת ארצות הברית במונדובאסקט 1986, באתר USA Basketball
5. ↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1987, באתר basketball-reference.com

| **נבחרת ארצות הברית – אליפות העולם בכדורסל 1986 (מדליית זהב)** |
| --- |
| 1  • 
2  • 
3  • 
4 אמאקר • 
5 בוגס • 
6 אליוט • 
7 גיליאם • 
8 האמונדס • 
9 קר • 
10 מקי • 
11 רובינסון • 
12 סייקלי •
13 שו • 
14 צ'. סמית' •
15 ק. סמית' •
מאמן: אולסון | ארצות הבריתארצות הברית |
**שרה וציף מגלות** היא סדרת אנימציה לפעוטות בגילאי 1–4. הסדרה עוקבת אחרי שרה, ילדה ג'ינג'ית בת שש והחברה הטובה שלה ציף, ציפור צהובה מבוגרת מעט ממנה. בכל פרק נפגשות שרה וציף עם נושא אחר בעולם סביבן וחוקרות אותו. בישראל משודרת הסדרה בערוץ בייבי. בארצות דוברות אנגלית מכונה הסדרה בשם lily & pepper.

אחרי שיתוף פעולה מוצלח בפרויקטים קטנים, החליטו בערוץ בייבי להזמין סדרת אנימציה שלמה מאיילת שרון. התוצאה הייתה סדרה שעשתה שימוש בשיטות הפקה חדשניות, ושזכתה לאוהדים מכל הגילים. הסדרה ניסתה להעביר חוויה לימודית, בתוך מסגרת עיצובית ששידרה נינוחות, רכות וחמימות. הסדרה משודרת בכ-42 ארצות באמצעות ערוץ בייבי העולמי.

דמויות
------

בסדרת הטלוויזיה שתי דמויות ראשיות:

* שרה שהיא ילדה
* ציף שהיא ציפור (לא ידוע גזע של ציפור אולי עגור חסידה או פלמינגו)

בכל פרק של הסדרה, פוגשות שרה וציף גיבורי משנה שקשורים לנושא הפרק. בפרק כלב, הן פוגשות כלב. בפרק חתול, חתול ועוד. יש גם גיבורים שמופיעים בגלל שיש להם תכונה שאותה הפרק חוקר, למשל תוכי ירוק בפרק שנקרא – ירוק, או פלמינגו בפרק שנקרא ורוד בפרק אדום הם פוגשים חיפושית אדומה ובפרק שמיים הם פוגשות ציפור

עלילה
-----

כל פרק מורכב משלוש סצינות עלילתיות, ושני מעברונים. המעברונים הם קליפים שנועדו להרגיע ולעניין את התינוק בצורות הקשורות לנושא הפרק. הסצינות הן סיפורים זעירים שמתארים פגישה של שרה וציף עם נושא הפרק. בפרק מסוים יעסקו כל הסצינות באותו נושא, וכך יתנו ערך לימודי לפרק. אין קונפליקט ואין עימותים, אלא כמעט רק חיוכים. פעם אחת בפרק תתקל שרה בבעיה קטנה שתגרום לה להפסיק לחייך לכמה שניות [ היא נדקרת למשל בחוד של קיפוד או שקר לה ] אבל הבעיה תיפתר מיד, וזוג הגיבורות יחזרו לחייך זו אל זו חיוכים מלאי אושר.

### העונה הראשונה

בעונה הראשונה חמש עשרה פרקים:

* יום הולדת – שרה וציף חוגגות יום הולדת עם אורחים רבים.
* בחווה – שרה וציף מבקרות אצל דוד של שרה שעובד בחווה. הן נפגשות עם חיות רבות מגוונות.
* לילה טוב – שרה וציף הולכות לישון.
* אדום – שרה וציף פוגשות חיפושית אדומה, ומתלבשות בבגדים אדומים .
* עגול- שרה וציף פוגשות דברים עגולים ומגלות את השימוש שאפשר לעשות איתם.
* ים – שרה וציף משחקות על החוף, וטובלות בים .
* עצים – שרה וציף מגלות עצים. הן מטפסות עליהם, בונות עליהן בית, ושותלות עץ .
* חורף – הן חוות רוח חורפית, ולובשות בגדי חורף.
* צהוב – שרה וציף פוגשות חפצים צהובים.
* שחור לבן – שרה וציף פוגשות חפצים בצבעי שחור לבן.
* משולשים - שרה וציף מכינות עפיפון המכיל משולשים, ופוגשות ליצן .
* שמים – שרה וציף טסות במטוס, בכדור פורח, ופוגשות ציפור.
* גן ירק – שרה וציף שותלות, משקות וקוטפות ירקות.
* יצירה – שרה וציף מציירות, בונות פסל, ורוקדות ריקוד.
* רכבת – שרה וציף משחקות ברכבת צעצוע, ואז יוצאות למסע ברכבת אמיתית.

### העונה השנייה

* עונה שנייה עדיין לא משודרת בישראל, אלא רק בארצות דוברות האנגלית.

קישורים חיצוניים
----------------

* האתר הרשמי באנגלית של הסדרה
* האתר של יוצרי הסדרה
"**כיכר הלחם**" הוא הכינוי למאהל המחאה שהוקם ב"כיכר המדינה" בתל אביב בין השנים 2002–2003, ובקריית הממשלה בירושלים בשנת 2004. 

המאהל הוקם על ידי הפעיל החברתי ישראל טוויטו, יחד עם עשרות מחוסרי דיור. הוא בא למחות נגד הקיצוצים בתקציבי הרווחה שהנהיגה הממשלה. המאהל הוקם בכוונה תחילה בין החנויות היקרות ביותר בישראל, כדי להמחיש את גודל הפערים החברתיים בישראל. אנשי כיכר הלחם זכו לסיוע לוגיסטי מ"האגף למשימות לאומיות" של התנועה הקיבוצית בראשות יואל מרשק, שסיפק לאנשי המאהל משרדים, גנרטור להפעלת המקום, הדרכה ארגונית וליווי צמוד.

המאבק גרר זעם רב הן מבעלי הקרקע והן מעיריית תל אביב-יפו. בעלי הקרקע בכיכר ניהלו נגדו מאבק משפטי במטרה לפנות את המאהל מהשטח אליו פלש. בחסות צו מטעם העירייה, פונו דיירי הכיכר בכוח באוקטובר 2003. לאחר פינויים מכיכר המדינה בתל אביב, הועתק המאהל אל מול קריית הממשלה בירושלים. בדצמבר 2004 פונו גם משם. עתירה כנגד הפינוי נדחתה על ידי בית המשפט המחוזי ואושרה פה אחד בבית המשפט העליון. 

בפסד הדין התייחסה השופטת אילה פרוקצ'יה לגבולות זכות המחאה: 

> 
> "זכות הביטוי והמחאה היא, אכן, זכות בעלת מעמד-על במשפט, אך אין היא מקנה לאזרח חופש בלתי מוגבל לעשות ברשות הציבור כבתוך שלו ולפגוע אגב כך פגיעה ממשית ממושכת באינטרסים ציבוריים חשובים. זכות המחאה אין פירושה התרת הרסן ויצירת אנרכיה שבה כל איש הישר בעיניו יעשה. קשה להלום כי בשם חופש הביטוי והמחאה – ותהא תכלית המחאה חשובה ככל שתהא – תבקש קבוצת אזרחים לתפוס חזקה ממושכת וללא הגבלת זמן ברחוב ציבורי של עיר, ותתמקם שם על מאהליה ומתקניה אגב שיבוש רצוף של התנועה במקום, יצירת מפגעי תברואה, ופגיעה חזותית מתמשכת במראה פני המקום. הפגיעה באינטרס הציבורי מפעולה כזו אפשר אף גוברת נוכח העובדה כי מיקום המאהל הוא באזור קריית הממשלה החשוף לתנועת ציבור מוגברת עקב מרכזיותו והיותו מוקד פעילות ממלכתית."
> 
> 
> 
> 

שנה לאחר מכן, הקים טוויטו יחד עם ויקי קנפו (שפרשה מאוחר יותר) את מפלגת המחאה "לוחמי חברה מאוחדים - לח"ם". המפלגה התמודדה בבחירות לכנסת ה-17 וה-18, אך לא הצליחה לעבור את אחוז החסימה.

ראו גם
------

* פלישה (מקרקעין)

לקריאה נוספת
------------

* אתי אברמוב, האחראים לרעב שלנו ישלמו, וישלמו ביוקר, על מאהל המחאה "כיכר הלחם"

הערות שוליים
------------

1. ↑  סיוע לתושבי "כיכר הלחם" בתל אביב, ב"אתר הקיבוצים"   
 מירב סריג, כיכר הלחם יורדת דרומה, באתר הארץ, 16 בפברואר 2003
2. ↑  עע"ם 3829/04 מר ישראל טויטו יו"ר עמותת "מכל הלב" - "כיכר הלחם" נ' עיריית, פסקה 12
נבחרת הנשים של אוסטריה לאליפות העולם של 1937. מרקוס בשורה העליונה משמאל
**ריקסי מרקוס** (Rixi Markus)‏ (27 ביוני 1910 - 4 באפריל 1992) הייתה שחקנית ברידג' יהודית בריטית. כשחקנית נבחרת אנגליה ריקסי מרקוס זכתה בשבע אליפויות אירופה וארבע אליפויות עולם. היא הייתה אישה הראשונה שזכתה בדרגת רב אמן בינלאומי. לפני מלחמת העולם השנייה זכתה בשתי אליפויות אירופה ובאליפות עולם אחת כשחקנית נבחרת אוסטריה. 
.

ביוגרפיה
--------

מרקוס נולדה כאריקה שרפשטיין למשפחה יהודית אוסטרית מגורה הומורה (כיום ברומניה). 
בשנת 1916 ברחה מרקוס יחד עם משפחתה לווינה שבאוסטריה עקב התקדמות הכוחות הרוסיים במלחמת העולם הראשונה. בשנת 1916 ברחה משפחתה לוינה בגלל התקדמות הצבא הרוסי.
בגיל 18 התחתנה עם סלומון מרקוס, סנדלר שגילו כפול מגילה. גם בעלה היה שחקן ברידג'.
עם כניסת גרמניה לאוסטריה בשנת 1938 ברחה ללונדון, שם השתקעה. היא ברחה ביחד עם הבת שלה כשהיא מרמה את השלטונות ביחס ליעד הנסיעה שלה. היא נסעה ברכבת דרך גרמניה ובלגיה ללונדון שם השתקעו הוריה בשנת 1936. 
  

מרקוס הייתה ידועה כאחת משחקניות הברידג' הטובות ביותר. היא זכתה חמש פעמים באליפות העולם ומספר פעמים רב באליפות אירופה. היא כתבה ספרים ואף זכתה בתואר מהמלכה אליזבת השנייה על פועלה.

הישגים בברידג'
--------------

* אלופת העולם לזוגות נשים בשנת 1937, 1962 ו-1974.
* אלופת העולם לקבוצות מעורבות 1962
* אלופת העולם לקבוצות נשים 1964
* אלופת אירופה לנשים בשנים 1935, 1936, 1951, 1952, 1959, 1961, 1963, 1966 ו-1975.

ראו גם
------

* אירינה לויטינה
* בניטו גארוצו
* גאייר הלגמו
* ג'ורג'ו בלדונה
* זיא מחמוד
* טרנס ריס
* פייטרו פורקה
* פאול שטרן

קישורים חיצוניים
----------------

* Helen Martin SMITH (SOBEL) WBF
* Portrait of Helen Sobel, Neapolitan Club, 6 April 2010
* Patrick Jourdain, Rixi Markus, The English Bridge Union

לקריאה נוספת
------------

* כתבה בניו-יורק טיימס

הערות שוליים
------------

1. ↑  Patrick Jourdain, Rixi Markus, The English Bridge Union
2. ↑  Patrick Jourdain, Rixi Markus, The English Bridge Union

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007274283705171
* ISNI: 0000 0000 5603 7620
* LCCN: n50040742
* NTA: 072460792
* VIAF: 62093046
* WorldCat: lccn-n50040742

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק במבנה באוניברסיטת תל אביב. אם התכוונתם למבנה ביפו, ראו הבית הירוק (יפו).

**הבית הירוק** הוא כינויו של מבנה ברחוב ג'ורג' וייז בתל אביב, במתחם אוניברסיטת תל אביב. מקורו של הכינוי בצבעם הירקרק של קירות הבית.

היסטוריה
--------

הבית הוקם בשנות ה-80 של המאה ה-19 בכפר שייח' מוניס, על ידי אברהים אבו כחיל, בן למשפחת בידאס. בכפר התגוררו משפחות אמידות, ובדומה לשאר בתי הכפר, גם הבית הירוק, בן שלוש הקומות, נבנה בפאר רב, הכולל ארקדה וקשתות. בתקופת המנדט הבריטי הוסבה קומת הקרקע לצורכי מסחר, ושתי הקומות העליונות המשיכו לשמש למגורים. 

במרץ 1948 נכבש הכפר שייח' מוניס בידי כוחות ההגנה, ותושביו נטשו אותו. בתקופה זו השתכנה בבית מפקדת הלח"י. אנשי הלח"י התכוונו להקים במקום יישוב יהודי בשם כפר יאיר (על שם אברהם שטרן (יאיר)), אך תוכנית זו לא יצאה לפועל. לאחר הקמת מדינת ישראל, שימש הבית הירוק מקום מגורים זמני לעולים חדשים ולחיילים. דייריו הראשונים היו מתנדבי חוץ לארץ שהקימו ב-1949 את מושב כפר דניאל. 

עם הקמתה של אוניברסיטת תל אביב בשנת 1964 נכלל המבנה בשטח שהועבר לרשותה. בשנת 1991 שופץ הבית הירוק, בתכנונו של האדריכל האיטלקי קמילו מנפרדי. חלקים ניכרים מהבניין נהרסו, וכיום נותר על תילו רק האגף המזרחי. לאחר השיפוץ החלו לפעול בו, מועדון לסגל האוניברסיטה, מסעדה, אולם אירועים ואולם כנסים. הבית הירוק הוא אחד מהבתים הבודדים של שייח' מוניס שעודם עומדים על תילם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הבית הירוק** בוויקישיתוף
* אסתר זנדברג, ההיסטוריה של הבית הירוק, באתר הארץ, 16 בנובמבר 2003
* ערן לב, הבית הירוק: לא רק לסטודנטים שובתים, באתר ynet, 23 במאי 2005
*Bucephala clangula*
**עַבְרֹאשׁ ירוק** (שם מדעי: ***Bucephala clangula***) הוא מין של ברווז בגודל בינוני מהסוג עבראש, ומתת-משפחת ברווזי הים. העבראש מאופיין בדו-צורתיות זוויגית, וקיבל את שמו בגלל ראשו הירוק של הזכר, שהוא חלק מה"תלבושת" של הזכר בעונת החיזור. לעומת הזכרים הצבעוניים, ראשן של הנקבות חום.

מאפיינים
--------

אורכו של הזכר כ-45-52 ס"מ, ומשקלו בין 888 ל-1400 גרם. הנקבה, לעומתו, קטנה הרבה יותר: אורכה 40-50 ס"מ, ומשקלה 500-1182 גרם.

העבראשים הירוקים מתרבים באזורי הטייגה. הם נמצאים בעיקר ביערות ואגמים צפוניים בקנדה, ארצות הברית, סקנדינביה ורוסיה. הם נודדים, בעיקר בחורף, אל מקורות מים, בין השאר חופים.
העבראש הירוק מקנן בחורים של עצים גדולים, אך למד להשתמש גם בתיבות קינון, מה שמקל על שיקום האוכלוסייה המעטה שלו בסקוטלנד. בהודו הוא רשום כעוף מזדמן.
בישראל מזדמן נדיר ביותר בחורף.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עבראש ירוק** בוויקישיתוף
* עבראש ירוק, באתר ITIS (באנגלית)
* עבראש ירוק, באתר NCBI (באנגלית)
* עבראש ירוק, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* עבראש ירוק, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* עבראש ירוק, באתר Internet Bird Collection (באנגלית)
* עבראש ירוק, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  עבראש ירוק באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007533648805171
* GND: 4238563-5
* LCCN: sh85055769

 |
**טורובין** (בפולנית: **Turobin**) הוא כפר במחוז בילגוריי שבפרובינציית לובלין בפולין, כ-31 ק"מ צפונית לבילגוריי, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

תולדות היישוב
-------------

הכפר טורובין נזכר לראשונה בתחילת המאה ה-14, ובשנת 1389 הוענקו לו זכויות עיר. במהלך המאה ה-16 היה הכפר בבעלות משפחת האצולה זמויסקי, ובתקופה זו התפתח, ונקבעו בו ימי שוק וירידים.

באמצע המאה ה-17 הוחרב היישוב בידי הקוזקים והשוודים, ובשנת 1701 פקדה אותו מגפה קטלנית. בחלוקת פולין השלישית, בשנת 1795, נכלל הכפר בתחום אוסטריה, ובשנת 1815 נכלל בתחומי פולין הקונגרסאית.

יהודי טורובין
-------------

יהודים ישבו בטורובין מהמאה ה-16, ובשנים אלה הותר להם להקים בו בית כנסת. במהלך המאה ה-17 היו פעילים יהודי היישוב בוועד ארבע הארצות. בשנות ה-20 של המאה ה-19 הוקם בעיירה בית כנסת מאבן. במהלך המאה ה-19 גדל מספר היהודים בכפר, ובסוף אותה מאה נמנו בו 1,509 יהודים. צביון היישוב בשנים אלה היה חסידי, ובשנת 1904 התארגנה בו קבוצה ציונית ראשונה.

ערב מלחמת העולם הראשונה נערכו פרעות נגד יהודי היישוב, ותקיפות אלה נשנו כאשר עברו במקום החיילים הרוסים. עם כניסת חיילי הצבא הכחול ליישוב, בסוף 1918, ערכו גם הם פרעות ביהודיו. פרעות אלה נשנו במהלך המלחמה הפולנית-סובייטית שנתיים לאחר מכן.

בין מלחמות העולם נמנו בכפר כ-1,400 יהודים, רוב תושביו, והקהילה במקום השתקמה בסיוע ארגוני עזרה הדדית, הג'וינט ויוצאי הכפר בארצות הברית. בשנים אלה התקיימה ביישוב פעילות ציונית, ואף הוקם בסמוך לו קיבוץ הכשרה. כמו כן, פעלו ביישוב הבונד ואגודת ישראל, שהפעילה ביישוב בית ספר מרשת בית יעקב.

### בשואה

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הגיעו ליישוב פליטים יהודים ממערב פולין. היישוב, שנכבש לזמן קצר בידי הגרמנים, נתפס לאחר מכן בידי הצבא האדום, אך הועבר לשליטה גרמנית בתחילת אוקטובר 1939, בהתאם להסכם ריבנטרופ מולוטוב. עם התפנות הסובייטים מהכפר, ועוד טרם נכנסו אליו הגרמנים, נערכו פרעות ביהודיו. לאחר כניסת הגרמנים, נלקחו יהודי היישוב לעבודות כפייה, ובתקופה הראשונה לכיבוש הגיעו לכפר פליטים יהודים נוספים, אשר רבים מהם מתו ממגפה שפרצה ביישוב. יודנרט שמונה בכפר בהמשך נצטווה לספק לגרמנים עובדי כפייה, ובהם מאות עובדים למחנות עבודה, ולהעביר להם תשלומי כופר.

ב-15 במאי 1942 הוציאו הגרמנים להורג 13 יהודים מהיישוב, באשמה שסייעו לעובדי הכפייה, וכן כ-50 יהודים נוספים, אשר הוכנסו לחדר, אליו נזרקו רימוני יד. ב-17 במאי 1942 פשטו על הכפר אנשי ס"ס וכוחות עזר אוקראיניים, ריכזו את כ-2,700 היהודים שנותרו בו, ושילחו אותם למחנה ההשמדה סוביבור. קבוצה קטנה של עובדי כפייה יהודים שעוד הושארה ביישוב שולחה ב-14 באוקטובר 1942 לגטו איזביצה, וממנו לבלז'ץ.

מקהילת טורובין לא שרד איש את השואה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טורובין** בוויקישיתוף
* ספר יזכור לקהילת טורבין, בספריית העיר ניו יורק
* טורובין באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* "טורובין", באתר השטעטל הווירטואלי
* "טורובין", באתר JewishGen (באנגלית)
* טורבין (פולין), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007496641205171
* GND: 4749697-6
* LCCN: n2003056872
* NKC: ge1131134
* SUDOC: 175958769
* VIAF: 154970135
* WorldCat (עם VIAF): 154970135

 |
**חואן פרנסיסקו באוסה** (בספרדית: **Juan Francisco Bauza**; נולד ב-3 במאי 1996) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת מועדון הכדורגל "אוניברסיטת קראיובה" מליגת העל הרומנית.

קריירת מועדונים
---------------

באוסה גדל במחלקת הנוער של סנטרל אנטריאנו בארגנטינה. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו באתלטיקו קולון מליגת העל הארגנטינאית, במדיה ערך ארבע הופעות. הוא הושאל מהמועדון לחובנטוד אונידה ולחימנסיה אי אסגרימה מליגת המשנה הארגנטינאית, ב-29 ביולי 2019 הושאל באוסה לגורניק זאבז'ה מליגת העל הפולנית, ובסך הכל ערך שש הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-17 בפברואר 2020 חתם באוסה בצ'יקסרדה מליגת המשנה הרומנית.

ב-1 ביולי 2021 הושאל למועדון הכדורגל "אוניברסיטת קראיובה" מליגת העל הרומנית. הוא ערך 25 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע חמישה שערים, ובתום העונה חתם על חוזה קבוע במועדון.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway

הערות שוליים
------------

1. ↑  Juan Francisco Bauzá firmó con Juventud Unida באתר El Dia Online, ‏ 19 באוגוסט 2017 (בספרדית)
2. ↑  Juan Bauza zagra w Górniku באתר הרשמי של גורניק זאבז'ה, 29 ביולי 2017 (בפולנית)
3. ↑  JUAN BAUZA WYPOŻYCZONY DO FK CSIKSZEREDA באתר הרשמי של גורניק זאבז'ה, 17 בפברואר 2020 (בפולנית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"חואן באוסה"**.
**זרם פריאר** (נולד ב-3 ביוני 1926, כ"א סיוון תרפ"ו) הוא רופא ילדים שכיהן כפרופסור מן המניין באוניברסיטה העברית בירושלים, ייסד את מחלקת הילדים במרכז הרפואי שערי צדק וניהל אותה משנת 1961 ועד חודש יולי 1991.

ביוגרפיה
--------

פריאר נולד בעיר ברלין שבגרמניה, כבנם השלישי של הרב ד"ר מוריץ (משה יששכר) ורחה פריאר, מייסדת "עליית הנוער" והמפעל להכשרת ילדי ישראל. הוא אחיו של שלהבת פריאר ואביו של איתן דרור-פריאר. הוא גדל בברלין עד אפריל 1939, אז עזב את גרמניה במבצע הקינדר-טרנספורט ועבר לגור בלונדון וללמוד בבית הספר Jewish Secondary School. הוא למד רפואה ב-St Bartholomew's Hospital Medical College (אנ') באוניברסיטת לונדון. התמחה ברפואת ילדים בבתי החולים Jenny Lind Hospital for Children, Norwich, Queen Elizabeth Hospital for Children, London, Alder Hey Children’s Hospital, Liverpool, וקיבל את הדיפלומה בבריאות הילד (Diploma in Child Health) בשנת 1952. 

פריאר עלה ארצה בשנת 1958 ושנתיים לאחר מכן נישא למרים לבית פויכטונגר ונולדו להם חמישה ילדים. ב-1960 התמנה למנהלה הראשון של מחלקת הילדים בבית החולים שערי צדק בירושלים, אותה ניהל משנת 1961 ועד לשנת 1991. במחלקה פתח את בית הספר הראשון בארץ עבור ילדים מאושפזים. מחלקתו הייתה גם הראשונה לאפשר להורים לשבת על יד ילדיהם כל היום. 
היה חלוץ בגסטרואנטרולוגית ילדים בארץ; הראשון בארץ לבצע ביופסיית המעי באבחנת מחלת הצליאק; הראשון בארץ לגלות אלרגיה לחלב פרה של תינוקות (ואת הטיפול בה באמצעות התרופה לומודל) והראשון בארץ להשתמש בהזנה תוך-ורידית בילדים.

פתח מעבדה רוטינית בגסטרואנטרולוגיה וכן מעבדת מחקר באימונולוגיה של מערכת העיכול בבית החולים שערי צדק. בשנת 1990 התמנה לפרופסור מן המנין באוניברסיטה העברית.

אחרי מלחמת ששת הימים התנדב פריאר בעיר העתיקה בירושלים וניהל שם מרפאת ייעוץ. שתי מיטות עבור ילדים מירושלים המזרחית נשמרו במחלקתו. 

פריאר שירת בכמה תפקידים ציבוריים, כולל נשיא האיגוד לרפואת ילדים בישראל, משנת 1978 ועד שנת 1981, ארגן סימפוזיון בין לאומי על הנקה בשנת 1980, וסימפוזיון בין-לאומי על האימונולוגיה של מערכת העיכול והכבד, בשנת 1987. היה נשיא הפגישה השנתית של ה-European Society of Pediatric Gastroenterology and Nutrition בירושלים, במאי 1995. פריאר היה פרופסור אורח בכמה אוניברסיטאות, כולל אוניברסיטת אדלייד ואוניברסיטת אוסטרליה המערבית, אוניברסיטת ניו יורק בבאפלו, ואוניברסיטת אלבמה בברמינגהאם (אלבמה).

בשנים 2022-2003 שימש כעורך ראשי של המדור הפדיאטרי בכתב העת הדיגיטלי Journal Club של חברת אי-מד.

פרסומים
-------

פריאר ערך שני ספרים:

* Freier S, Eidelman AI: Human Milk: Its Biological And Social Value. Excerpta Medica Congress Series. No. 518. Elsevier, North Holland. 1980.
* Freier S: The Neuroendocrine Immune Network. CRC Press. Boca Raton, 1989.

פריאר כתב כמה פרקים בספרים רפואיים ומעל 100 מאמרים על מחקר מקורי בעיתונות הרפואית.

פרסים
-----

* **Buswell award** מדיקן בית הספר לרפואה של אוניברסיטת ניו-יורק, באפלו.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Diploma in Child Health Diploma in Child Health (DCH) - about
2. ↑  European Society of Pediatric Gastroenterology and Nutrition European Society for Paediatric Gastroenterology Hepatology and Nutrition

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007313151905171
* BnF: cb157412956 (data)
* ISNI: 0000 0000 6664 3800
* LCCN: n00049160
* VIAF: 76645594
* WorldCat: lccn-n00049160

 |
בישראל, **מס שכר** הוא מס המוטל במסגרת סעיף 4 לחוק מס ערך מוסף על שני סוגים של מעסיקים:

* מוסד ללא כוונת רווח (מלכ"ר) - מס בשיעור של 7.5% (בשנת 2021) מהשכר ששילם. פטור ממס זה מלכ"ר שסך כל השכר ששילם בשנת מס אינו עולה על סכום מסוים (בשנת 2023: 193,972 ש"ח לשנה).
* מוסד כספי - בנקים, חברות ביטוח, קרנות נאמנות וחברי הבורסה לניירות ערך בתל אביב. על גופים אלה מוטל **מס שכר ורווח** - מס בשיעור 17% (בשנת 2021) מהשכר ששילם ומהרווח שהפיק.

מס שכר המוטל על גופים אלה הוא תחליף למס ערך מוסף המוטל על הערך המוסף של עוסקים, משום שבגופים אלה לא נוח לחשב את הערך המוסף, והשכר (במלכ"ר) או השכר והרווח (במוסד כספי) מייצג את הערך המוסף שלהם. בהתאם לכך, מס שכר ורווח על מוסדות כספיים נקבע, עם כל שינוי בשיעורו של מס ערך מוסף, בשיעור זהה, ושיעורו של מס שכר על מלכ"רים הוא כחצי משיעורו של מס ערך מוסף, מתוך התחשבות בגופים אלה, הפועלים למטרות ציבוריות וניזונים מכספי ציבור. שיעור המס נקבע בצו על ידי שר האוצר.

השכר, לעניין זה, הוא הכנסת עבודה כהגדרתה בסעיף 2(2) לפקודת מס הכנסה, לרבות פנסיה המשולמת על ידי מעסיק לעובדו לשעבר. במוסד כספי כולל השכר גם מענק פרישה, מענק עקב מוות, סכומים שהפקיד המעביד על שם עובדו בקופת גמל והפרשת המעביד לדמי ביטוח לאומי.

קישורים חיצוניים
----------------

* לוח שינויים במערך הניכויים לשנת המס 2021, באתר רשות המיסים.
* מס שכר, באתר חילן
**ייז'יירנה** (באוקראינית: **Озерна** - **אוזרנה**; בפולנית: **Jezierna**; ביידיש: **אזשערנע**) היא עיירה במחוז טרנופול שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

תולדות היישוב
-------------

ייז'יירנה נזכרת לראשונה באמצע המאה ה-16, ובשנת 1615 הועברה לבעלות משפחת האצולה הפולנית סובייסקי. לאחר מכן, הוענקו ליישוב זכויות עיר ונבנה בה מבצר. במהלך המאות ה-17 וה-18 חרבה העיירה מספר פעמים ממלחמות.

בחלוקת פולין הראשונה, בשנת 1772, נכללה העיירה בתחום גליציה האוסטרית. בשנת 1870 חוברה העיירה למסילת הברזל בקו לבוב-טרנופול, והדבר האיץ את התפתחותה הכלכלית. במאי 1919 נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

יהודי היישוב
------------

יהודים התיישבו בעיירה מהמחצית השנייה של המאה ה-18, ונטלו חלק מרכזי בפיתוחה הכלכלי. בסוף המאה ה-19 נמנו בעיירה 1,095 יהודים. בשנת 1916, במהלך מלחמת העולם הראשונה, שרפו החיילים הרוסים בתים רבים של יהודים בעיירה, ובהם בית הכנסת המקומי. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-700 יהודים, והתקיימה בה פעילות ציונית. עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בספטמבר 1939, הולאמו העסקים הפרטיים בעיירה, וגורשו לעומק ברית המועצות מאות פליטים יהודים שהגיעו אליה ממערב פולין.

ב-2 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים. ביומיים שלאחר מכן ערכו הגרמנים והאוקראינים פוגרום ביהודי היישוב, תוך רצח כ-200 יהודים, והצתת בית הכנסת ובית המדרש המקומיים. לאחר הטבח, הטילו הרשויות האוקראיניות גזירות שונות על יהודי היישוב, ובהן חובת ביצוע עבודות כפייה. בסוף שנת 1941 הוקם בעיירה מחנה עבודה מגודר, אליו הובאו יהודים מיישובים רבים בסביבת העיירה. במחנה זה מתו רבים מהיהודים ברעב, ממחלות וממעשי התעללות ורצח יום יומיים. בקיץ 1942 החלו להגיע ליהודי העיירה ידיעות על מעשי טבח המוניים שבוצעו בכפרי הסביבה שלה.

ב-29 באוגוסט 1942 פשטו על העיירה שוטרים גרמנים ואוקראינים, וריכזו את יהודיה, תוך רצח כ-150 איש ברחובות. כ-200 יהודים שולחו במשאיות לתחנת הרכבת שבזבורוב, ושם צורפו למשלוח למחנה ההשמדה בלז'ץ.

באוקטובר 1942 בוצעה בעיירה אקציה שנייה, והיהודים שנותרו בה הועברו לגטו זבורוב, שם גורלם היה כגורל יתר יהודי המקום. כ-100 עובדי כפייה יהודים שעוד הושארו בעיירה, לאחר ששילמו לשלטונות סכומי שוחד גבוהים עבור כך, נרצחו באמצע 1943 בידי שוטרים אוקראינים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ייז'יירנה** בוויקישיתוף
* ייז'יירנה באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* "ייז'יירנה", באתר השטעטל הווירטואלי
* "ייז'יירנה", באתר JewishGen (באנגלית)
* אוזרנה (מחוז טרנופיל, אוקריאנה), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007491988305171
* LCCN: n2001096587
* NKC: ge992377
* VIAF: 156129485
* WorldCat (עם VIAF): 156129485

 |
**קונדיאבה** (**Kundiawa**) היא עיירה בפפואה גינאה החדשה, בירת מחוז סימבו (Simbu). אוכלוסיית העיר מנתה 11,455 תושבים בשנת 2011. העירה שוכנת על הכביש הראשי של רמות גינאה החדשה, בערך במחצית הדרך בין גורוקה ומאונט האגן, בירות מחוז הרמה המזרחי ומחוז הרמה המערבי, בהתאמה.

קונידאבה היא עיירה קטנה יחסית ובה פועלים בנק, תחנת משטרה, אחד משדות התעופה היחידים במחוז, כמה חנויות, בית חולים, סניף דואר, שוק לחפצים משומשים, שני שווקים למזון וכמה כנסיות. הכביש הראשי העובר דרכה הוא הכביש הסלול היחידי בה ובנוסף מובילים ממנה כמה כבישים בלתי סלולים, כולל זה המוליך להר וילהלם (Mount Wilhelm), הגבוה ביותר בהרי פפואה גינאה החדשה.

קונידאבה היא המרכז התעסוקתי, המסחרי והתחבורתי של האזור. משני צדדיה של העיירה זורמים שתי נהרות. האדמה סביב העיירה מאוד הררית ותלולה ועקב כך הגישה לכפרים באזור קשה ולא נגישה לכלי רכב. הדבר מקשה על שיווק התוצרת החקלאית. יחד עם זאת ידועים תושבי האזור בחקלאות המדרגות שלהם. הגידולים העיקריים הם בטטה, טארו, בננה וקנה סוכר. קפה הוא היבול המכניס ביותר.

קישורים חיצוניים
----------------

* קונדיאבה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Papua New Guinea: Provinces, Cities & Urban Localities - Statistics - www.citypopulation.de
**ג'ו דאוסון** (באנגלית: **Joe Dawson**, נולד ב-16 במאי 1960) הוא כדורסלן עבר אמריקאי-ישראלי. גובהו 1.99 מטר.

קריירה
------

דאוסון נולד באלבמה למשפחה אפרו-אמריקאית נוצרית. שיחק בעבר בעמדות הפאוור פורוורד והסמול פורוורד. בשנים 1978–1982 שיחק בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת דרום מיסיסיפי. לאחר מכן שיחק מ-1982 עד 1983 במדי המיין לאמברג'קס מליגת ה-CBA ובין 1983 עד 1985 בביי סטייט בומבריידרס מליגה זו. בשנים ששיחק ב-CBA נבחר שלוש פעמים למשחק האולסטאר של הליגה, והיה מדורג בעשרת השחקנים המובילים בליגה בקליעה, ריבאונדים, אחוזי סלי שדה ואחוזי קליעות עונשין ובעונת 1983/1984 סיים שני בהצבעות ל-MVP של הליגה. ב-1985 שיחק בקונטיקט סקייהוקס מליגת ה-USBL.

בעונת 1986/87, שיחק דאוסון בליגה הצרפתית בקבוצת מולהאוס, בה קלע בממוצע של 35.3 נקודות למשחק וזכה בתואר מלך הסלים של הליגה. לאחר מכן ניסה את מזלו להתקבל ל-NBA והיה השחקן האחרון שנופה מהסגל במחנה קדם העונה של הסינסינטי קינגס בטרם עברו לסקרמנטו.

בישראל שיחק לראשונה בקבוצת הפועל חולון אליה הגיע בשנת 1987. לאחר מכן עבר לשחק בפאוק סלוניקי מהליגה היוונית עימה הפסיד בסדרת הגמר הפלייאוף לאריס סלוניקי ובאוורה מהליגה הצרפתית. חזר לישראל ושיחק בקבוצות: בית"ר תל אביב (עונה אחת, 32 נקודות בממוצע למשחק), הפועל אילת (3 עונות), מכבי ירושלים (שתי עונות), שוב הפועל אילת (שתי עונות) ובמכבי ראשון לציון (3 עונות).

בעונת 2001/02 ירד לליגה הלאומית בפעם הראשונה וחתם בהפועל חולון לעונה אחת. לאחר מכן חזר לליגת העל להפועל ירושלים לעונה אחת לא מוצלחת. שלאחריה חזר לליגה הלאומית למכבי אשדוד (עונה אחת) ועירוני רמת גן (עונה אחת). בעונת 2005/06 עבר לשחק בליגה א' בקבוצת הפועל נס ציונה, איתה העפיל לליגה הארצית והמשיך עוד מספר עונות.

בסך הכל שיחק 13 עונות בליגת העל. פעם אחת מלך הסלים של ליגת העל. בעונת 1991/92, עם 27 נקודות למשחק במדי הפועל אילת. פעם אחת נבחר לשחקן העונה (1992/93). דאוסון קלע 4,984 נקודות בליגת העל, והוא מדורג במקום ה-17 של קלעי כל הזמנים.

חיים אישיים
-----------

דאוסון מהנדס מחשבים במקצועו. נישא לישראלית בשנת 1992, והתאזרח כישראלי. כיום גרוש. בנו שון דאוסון אף הוא כדורסלן המשחק בהפועל חולון ובנבחרת ישראל, ובנו השני טיילר דאוסון משחק במכבי גדרה.

בשנת 2014 החל לאמן בליגת הילדים את מכבי גדרה. בהמשך עבר לקבוצות הילדים של עירוני נס ציונה ואליצור רחובות[דרוש מקור].

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* Former Hoops Standout Joe Dawson to be Inducted into M-Club Hall of Fame, אתר אוניברסיטת דרום מיסיסיפי
* דף התותחן של ג'ו דאוסן באתר "כדורסלע"

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר אוניברסיטת דרום מיסיספי מספר על ערב הוקרה לג'ו דאוסון 20 שנה לאחר שעזב את המוסד
2. ↑  ראיון שנערך ביבנה עם ג'ו דאוסון בעת שיחק בנס ציונה ב"כאן הדרום", 2007.
3. ↑  מכבי הבילויים גדרה כדורסל, באתר דף הפייסבוק

| שחקן העונה של ליגת העל בכדורסל |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| 1990: ליף • 1991: הנדרסון • 1992: דאוסון • 1993: ת'רדקיל • 1994: קולמן • 1995: גרווין • 1996: קנדי • 1997: שטיינהאור • 1998: קטש • 1999: צ'ורצ'יץ' • 2000: מקדונלד • 2001: האפמן • 2002: טפירו • 2003: מינלנד • 2004: פארקר • 2005: יאסיקביצ'יוס • 2006: באוורס • 2007: ניילון • 2008: טאקר • 2009: פרקינס • 2010: כדיר • 2011: מקל • 2012: אליהו • 2013: מקל • 2014: סמית' • 2015: אליהו • 2016: מונרו • 2017: דיברתולומיאו • 2018: הנרי • 2019: וולדן • 2020: אבדיה • 2021: פראת'ר • 2022: אונואקו • 2023: הנקינס |

 |
דימיטריאדיס 505 (מימין לרכב: גיאורגוס דימיטריאדיס (ממושקף) עם שר התעשייה היוני "Nikolaos Martis"
**דימיטריאדיס 505** (ביוונית: **Dimitriadis 505**) היא מכונית מיקרו שמעולם לא יוצרה, של Attica (אנ') בראשות דימיטריאדיס שנבנתה מפיברגלס בשנת 1958.

רקע
---

Attica הייתה חברת כלי רכב של יצרנית מוצרי פיברגלס בשם "Bioplastic SA". מטה ומפעל החברה שכן באתונה. בראשה עמד גיאורגוס דימיטריאדיס, שבשנת 1958 בנה אבטיפוס של מכונית נוסעים ("דימיטריאדיס 505"). אולם הטלת מס שהוטל על מכוניות ארבעה גלגלים הגביל את סיכויי השוק של המכונית והוא נטש את התוכנית.

דימיטריאדיס 505
---------------

* 2 דלתות ("דלתות התאבדות" שהציר שלהן הוא בצד האחורי של הדלת ולא בצד הקדמי)
* 4 נוסעים

בשנת 1965 לאחר שגיאורגוס דימיטריאדיס חתם חוזה עם יצרנית הרכב הישראלית אוטוקרס, על פי ידע של "רליאנט מוטורס" הבריטית, ("Reliant Motors" (אנ')) ייצר כ-100 יחידות של "Attica Carmel 12" שהתבססו על הכרמל והיו זהות לדגם שהיה עשוי מפיברגלס.

ראו גם
------

* מכונית מיקרו

הערות שוליים
------------

1. ↑  "דימיטריאדיס 505" deautogids.nl/merk/00402/MerknaamDimitriadis
2. ↑  "דימיטריאדיס 505" deautogids.nl/merk/00402/MerknaamDimitriadis
3. ↑  "דימיטריאדיס 505" revolvy.com/main/index
4. ↑  "דימיטריאדיס 505"  oldtimers.lt/viewtopic
5. ↑  היסטוריה של כלי רכב תוצרת יון (ראו עמוד 17 "דימיטריאדיס 505"  L.S. Skartsis, "Greek Vehicle & Machine Manufacturers 1800 to present: A Pictorial History", Marathon (2012) מסת"ב 978-960-93-4452-4 (eBook)
עמוד מתוך התנ"ך הרב לשוני
**פרנסיסקו (או פרנציסקו) חימנס דה סיסנרוס** (**Francisco Jiménez de Cisneros**; ‏1436 - 8 בנובמבר 1517), במקורות העבריים גם קסימנס, היה נזיר פרנציסקני, קרדינל, הכומר המוודה של איזבלה הראשונה, מלכת קסטיליה, מדינאי ששימש פעמיים העוצר (שליט), רפורמטור של הכנסייה, האינקוויזיטור הגדול, מיסיונר למורים, ידוע בהוצאת תנ"ך רב לשוני (Polyglot) ובו גם הטקסט העברי של התנ"ך, כמו גם בשריפת ספרים שלא מצאו חן בעיניו.

חייו
----

סיסנרוס נולד בעיירה הקטנה טורלגונה לא רחוק ממדריד. למד במקומות שונים ובין היתר באוניברסיטת סלמנקה. בין 1459 ל-1465 עבד במנגנון הוותיקן ברומא שם לכד את תשומת לבו של האפיפיור פיוס השני. מרומא חזר עם מכתב הסמכה (בנפיקיום), שהארכיבישוף של טולדו שהיה גם הפרימוס של ספרד סירב לכבד. כאשר סיסנרוס התעקש, הושם בכלא לזמן מה ושוחרר כאשר הארכיבישוף הכיר בכוחו.

ב-1484 הצטרף כאח (Friar) למסדר הפרנציסקני בטולדו. שם סיגף עצמו בצומות, בלבישת אדרת שיער והליכה יחף. משם עבר למנזר מבודד אף יותר שם חי כאנכוריט (anchoritic, ἀναχωρέω). הארכיבישוף מנדוסה המליץ עליו ב-1492 בפני המלכה איזבלה ככומר המוודה שלה. סיסנרוס הסכים בתנאי שבזמן שאינו עסוק בווידויי המלכה יוכל לחיות בקהילתו עם נזיריו, אך איזבלה התוודתה לעיתים כל כך תכופות עד שלא הצליח להגשים את מטרתו ולחיות במנזר. במהלך הווידויים שנגעו גם לעסקי המדינה נוכחה המלכה שסיסנרוס נותן לה עצות טובות ומינתה אותו ליועץ ואחר כך לקרדינל, מסופר כי סיסנרוס ניסה להתחמק ממשרות אלו והמשיך ללכת בגלימה פרנסיצקנית ויחף עד שהאפיפיור ציווה עליו להחליף את מלבושו ללבוש השרד של הקרדינלים.

סיסנרוס הנהיג רפורמה בקרב הנזירים בספרד ואילץ אותם לדבוק בתקנות. הדפיס את הפוליגוטה הקומפלוטנסית (על שם העיר בה הודפס).

סיסנרוס ייסד את אוניברסיטת קומפלוטנסה בעיר אלקלה דה אנארס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרנסיסקו חימנס דה סיסנרוס** בוויקישיתוף
* פרנסיסקו חימנס דה סיסנרוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אברהם שלום פרידברג הענק
2. ↑  כל חמדת ישראל

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007263583505171
* BNE: XX1137193
* BnF: cb12073336f (data)
* CANTIC: a10465571
* GND: 118712152
* ICCU: PARV365783
* ISNI: 0000 0001 2282 6450
* LCCN: n80093618
* NKC: jx20041208006
* NLA: 36419763
* NLP: a0000001236012
* NTA: 07264463X
* RERO: 02-A003990194
* SELIBR: 372926
* SNAC: w6kk9b0h
* SUDOC: 029019680
* Trove: 1255375
* ULAN: 500315892
* VcBA: 495/29488
* VIAF: 86852237
* WorldCat: lccn-n80093618

 |
**נאסר ג'ודה** (ערבית: **ناصر جودة**; נולד ב-11 ביולי 1961) הוא פוליטיקאי ירדני שכיהן כשר החוץ של ירדן בין השנים 2009-2017.

ביוגרפיה
--------

נאסר ג'ודה נולד ב-11 ביולי 1961 בעמאן בירת ירדן למשפחה ממוצא פלסטיני. אביו, סמי ג'ודה, נולד ברמאללה ושימש בעבר כשר החוץ הירדני. הוא למד בתיכון באנגליה, ולאחר מכן סיים ב-1982 לימודים לתואר ראשון ביחסים בינלאומיים ובמשפט בינלאומי באוניברסיטת ג'ורג'טאון שבארצות הברית. ג'ודה סיים לימודי תואר שני באוניברסיטה האמריקנית בביירות.

בשנים 1985-1992 עבד ג'ודה בחצר המלכותית הירדנית תחת המלך חוסיין, בתחילה כפקיד משרדי של ולאחר מכן כמזכירו האישי של יורש העצר חסן אבן טלאל, אחיו של המלך. בשנת 1992 מונה לראש משרד הידיעות הירדני בלונדון, ובתפקיד זה שימש עד שנת 1994. לאחר סיום שהותו בלונדון התמנה למנכ"ל הטלוויזיה הירדנית, תפקיד שהחזיק בו עד שנת 1998, אז מונה למנכ"ל חברת הרדיו והטלוויזיה הירדנית (בבעלות ממשלתית). בשנים 1998-1999 שימש כשר התקשורת וכדובר הממשלתי בממשלתו הראשונה של פאיז א-טראונה. את התפקיד סיים בעקבות התפטרות הממשלה. בשנים 1999-2005 עבד במגזר הפרטי.

בנובמבר 2005 חזר ג'ודה לשירות הציבורי כאשר מונה בשנית לתפקיד הדובר הממשלתי בממשלתו הראשונה של מערוף אל-בח'ית. בנובמבר 2007 קיבל פעם נוספת את תפקיד שר התקשורת בממשלתו של נאדר א-דהבי. ב-23 בפברואר 2009 מונה ג'ודה בידי א-דהבי לתפקיד שר החוץ. בתפקיד זה הוא ממשיך לאחוז עד היום, זאת בזמן שהתחלפו בתקופה זו מספר ראשי ממשלות: א-דהבי, סמיר זיד א-ריפאעי, מערוף אל-בח'ית, עון שווכת אל-ח'סאונה וכיום עבדאללה אנסור. השבעתו האחרונה לתפקיד הייתה בממשלתו השנייה של אנסור, ב-30 במרץ 2013. בהשבעה זו נוסף לתפקידו כשר החוץ גם תפקיד "השר לענייני הפזורה הירדנית".

בשנת 2012 מונה ג'ודה בידי הליגה הערבית לנציג בוועדה המגשרת בין ישראל לרשות הפלסטינית.

חיים אישיים
-----------

אביו של נאסר ג'ודה, סמי ג'ודה, היה פלסטיני יליד רמאללה ששימש גם הוא כשר החוץ של ירדן. דודו מצד אמו הוא זיד א-ריפאעי, ראש ממשלת ירדן בשנות ה-80, ובן-דודו סמיר זיד א-ריפאעי שימש גם הוא כראש ממשלה בשנים 2009-2011 (תחתיו שימש ג'ודה כשר החוץ). נאסר ג'ודה נישא לנסיכה סומאיה, בתו של חסן אבן טלאל אחיו של המלך חוסיין, אז גם יורש העצר הירדני. לזוג נולדו ארבעה ילדים: טארק וזין (תאומים, נולדו 1994), עלי (נולד 1996) וטוקיינה (נולדה 1998). הזוג התגרש בשנת 2007.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נאסר ג'ודה** בוויקישיתוף
* נאסר ג'ודה באתר אודות הפוליטיקה הירדנית (באנגלית)
* ביוגרפיה של נאסר ג'ודה באתר משרד החוץ הירדני (בערבית)
* סוכנויות הידיעות, שר החוץ הירדני, נאסר ג'ודה: אם תהליך השלום ייכשל, העולם יבין שישראל היא מדינת אפרטהייד, באתר הארץ, 12 בינואר 2011

הערות שוליים
------------

1. ↑  עם זאת, הוא לא נחשב לפלסטיני מבחינת מעמדו החברתי בירדן
2. 1 2  Nasser Judeh
3. ↑  אנגלית: Jordan Radio and Television Corporation
4. ↑  Minister of State for Media Affairs and Communications
5. ↑  Preliminary Reading into Jordan's New Government | Editor's Choice | Ammon News
**מסמן** הוא סמל מוחשי המייצג מסומן כלשהו. המסמן יכול לבוא לידי ביטוי בדרכים שונות, למשל: על ידי צלילים בשפה הדבורה או כאותיות בשפה הכתובה.

**מסומן** הוא המובן המיוצג על ידי הסמל שמסמן אותו. המושג המסומן יכול להיות מציאותי או מופשט והוא כולל את כל הידיעות, המחשבות והרגשות המקושרים אליו.

מקור המונחים "מסמן" ו"מסומן" הוא מתחום הבלשנות. הם נטבעו על ידי פרדינן דה-סוסיר.

המסמן בתחומי דעת שונים
----------------------

בסמנטיקה המסמן מתייחס למילים וחלקי שפה אחרים המייצגים משמעות כלשהי.

המונח "מסמן" משמש גם את הסמיוטיקה, אשר בתחילת דרכה התמקדה בחקר סמלים של שפות טבעיות והחלה להתייחס בהדרגה למערכות סמלים נוספות.

תורת האינפורמציה מתייחסת למסמן כאות, אשר ניתן להעברה על ידי מערכת תקשורת כלשהי.

בפסיכולוגיה נהוג להתייחס למסמן כגירוי בסביבה החיצונית או הפנימית. הקליטה של הגירוי היא השלב הראשוני בתהליך התפיסה המאפשר את עיבוד המידע לצורך הפקת משמעות.

מסומן
-----

בסמנטיקה המסומן מתייחס למשמעות של מילים וחלקי שפה אחרים.

המונח "מסומן" משמש גם את הסמיוטיקה, אשר בתחילת דרכה התמקדה בחקר סמלים של שפות טבעיות ובהמשך החלה להתייחס בהדרגה גם למערכות סמלים נוספות.

מסמן ומידע
----------

בתחום המידענות, מידע מוגדר כקשר של משמעות בין מסמן למסומן.
המידע קיים באופן פוטנציאלי, אובייקטיבי ומרומז כל עוד שהמסמן לא אותר ופורש על ידי גורם חיצוני. תהליך הפירוש של המסמן מזהה את המשמעות של המסומן ובכך הופך את המידע למפורש וסובייקטיבי.
זאת משום שאנשים שונים יכולים לפרש מסומנים שונים בדרכים שונות, בהתאם לאינטליגנציה, לידע ולניסון העומד לרשותם.

ראו גם
------

* סמנטיקה לקסיקלית
* קוד

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד גורביץ' ודן ערב, הערך "סימן", באתר אנציקלופדיה של הרעיונות

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  שרה אבינון (2000). עיין ערך: לשון, הבנה והבעה. תל אביב: מט"ח - המרכז לטכנולוגיה חינוכית.
2. ↑  Denning, P. J. & Bell, T. (2012). The Information Paradox. American Scientist, 100(6), 470-477.
3. 1 2 3  Melnikova, E. V. & Melnikov, O. A. (2011). Scientific comprehension of the nature of information. Scientific and Technical Information Processing, 38(2), 99-104.
**רוקיטנה** (באוקראינית: **Рокитне**; בפולנית: **Rokitno**; ביידיש: **רעקיטנע**) היא עיירת מחוז במחוז רובנו שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

רוקיטנה החלה במאה ה-17 ככפר חקלאי, ובשנות ה-60 של המאה ה-19 עברה לבעלות הסנאטור הרוסי אוחוטניקוב, שעל שמו נקראה העיירה עד שנת 1922. משנת 1921 נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

יהודי רוקיטנה
-------------

מספר היהודים ברוקיטנה גדל עם חיבורה למסילת הברזל בקו קייב-סארני-קובל, ועם בניית בית חרושת לזכוכית במקום. בסוף שנת 1917 סבלו יהודי העיירה מגייסותיו של סימון פטליורה, אשר הוציאו להורג מספר יהודים מהיישוב, והטילו על הקהילה לשלם סכומי כופר. עם תחילת השלטון הפולני בעיירה, סבלו יהודיה ממעשי התעללות שביצעו בהם חיילי הצבא הכחול.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-700 יהודים, כחמישית מתושביה, ופעלו בה תלמוד תורה ובית ספר עברי, לצד תנועות נוער ציוניות ושל תנועת הבונד. הפעילות הציבורית היהודית בעיירה נאסרה עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בספטמבר 1939. עם נסיגת הצבא האדום מאזור העיירה בפרוץ מבצע ברברוסה, התפנו מהיישוב רבים מיהודיו.

לאחר כניסת הגרמנים לעיירה, הטילו על יהודיה גזירות שונות, ובהן חובת ענידת סרט זרוע וחובת תשלום סכומי כופר. ב-15 באפריל 1942 רוכזו כ-1,650 יהודי העיירה וכפרי הסביבה שלה בגטו שהוקם בה, אליו נאסרה הכנסת מזון.

ב-26 באוגוסט 1942 ציוו שוטרים גרמנים ואוקראינים על יהודי הגטו להתכנס בכיכר המרכזית בעיירה. בשלב זה החלה בריחה המונית מהגטו, וכ-700 יהודים הצליחו להגיע ליערות הסביבה כמו ברזוב. בד בבד רצחו השוטרים כמה מאות יהודים בכיכר, וכ-800 היהודים הנותרים הוסעו בקרונות משא למחנה פולסקה שבסארני, ממנו שולחו בהמשך להשמדה. אחר היהודים הנמלטים מהגטו ערכו הגרמנים והאוקראינים מצוד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רוקיטנה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של רוקיטנה
* רוקיטנו (Rokitno), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* "רוקיטנה", באתר השטעטל הווירטואלי
* אלכסנדר קרוגלוב (רו') וסמואל פישמן, רוקיטנו, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק B, עמ' 1457–1459), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
* "רוקיטנה", באתר JewishGen (באנגלית)
* כתבה מיתון המשקיף 1944
* רוקיטנה (מחוז רובנו, אוקראינה), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007583150505171
* LCCN: no2010045048
* NKC: ge1124144
* VIAF: 128248070
* WorldCat (עם VIAF): 128248070

 |
**ג'רום קליפטון דייסון** (באנגלית: **Jerome Clifton Dyson**; נולד ב-1 במאי 1987) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדות הרכז והקלע בקבוצת פלקנסטרו וירטוס רומא מליגת העל האיטלקית.

קריירה
------

אחרי שלא נבחר בדראפט 2010 דייסון חתם בטלסה 66' מליגת הפיתוח של ה-NBA. ב-47 משחקים בהם שיחק קלע 15.5 נקודות בממוצע למשחק והיה למוביל הנקודות בקבוצה.

דייסון היה חלק מנבחרת ארצות הברית במשחקים הפאן-אמריקאיים באוקטובר 2011. עקב שביתת ה-NBA ב-2011 לא שיחקו בנבחרת שחקנים מה-NBA. דייסון קלע 11.4 נקודות בממוצע למשחק ונבחרתו זכתה במדליית הארד.

לאחר עונה טובה בליגת הפיתוח ניסה דייסון את מזלו ב-NBA הוא היה חלק מסגל מחנה האימונים של ניו אורלינס פליקנס עד שנופה מהסגל וחזר לטלסה 66'. לאחר מכן ב-10 באפריל 2012 דייסון חתם לחוזה של 10 ימים בניו אורלינס פליקנס. ב-9 משחקים בהם שיחק קלע 7.4 נקודות, לקח 2.1 ריבאונדים ומסר 2 אסיסטים בממוצע למשחק.

ב-19 בספטמבר 2012 חתם דייסון בהפועל חולון מליגת ווינר סל.
ב-12 בינואר 2013 קלע דייסון 40 נקודות בניצחון 103-107 על מכבי אשדוד.
סיים את העונה הסדירה כשהוא מוביל ברשימת הקלעים בליגה עם 20.4 נקודות בממוצע למשחק אך קבוצתו לא העפילה לפלייאוף.

ב-2013 חתם דייסון בברינדיזי האיטלקית.
ב-2014 חתם בדינמו סאסארי וזכה איתה באליפות איטליה, בגביע האיטלקי ובסופר קאפ האיטלקי.
ב-2015 חתם דייסון בטורינו.

ב-12 ביולי 2016 חתם דייסון בהפועל ירושלים לעונה, עם אופציה לעונה נוספת.
ב-15 ביוני 2017, במשחק הגמר בליגת העל בין הפועל ירושלים למכבי חיפה דייסון קלע 30 נקודות (כולל 6 מ-9 מהשלוש), מסר 5 אסיסטים ולקח 6 ריבאונדים. דבר זה הוביל את קבוצתו הפועל ירושלים לניצחון 76-83 ולזכייתה באליפות השנייה בתולדותיה. לאחר המשחק נבחר ל-MVP של משחק הגמר.

ב-4 ביולי 2017 הודיעה הפועל ירושלים על מימוש האופציה לעונה נוספת של דייסון.

ב-8 ביולי 2018 חתם דייסון לעונה אחת בקבוצת ג'יאנגסו דרגונס מליגת ה-CBA הסינית. לאחר פציעה שחררה אותו הקבוצה הסינית, והוא חתם בבני הרצליה.

ב-26 ביולי 2019 חתם דייסון לעונה אחת בקבוצת פלקנסטרו וירטוס רומא מליגת העל האיטלקית.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Basketball-Reference
* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר ליגת ה-NBA
* פרופיל, באתר היורוליג
* ערן גולן, ג'רום דייסון: "הרצליה לא תרד ליגה", באתר mynet‏ הרצליה, 7 במרץ 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑  מניו אורלינס לאולם הפחים: ג'רום דייסון חתם במדי חולון, באתר ערוץ הספורט, 19 בספטמבר 2012
2. ↑  ג'רום דייסון חתם בהפועל ירושלים, באתר ערוץ הספורט, 12 ביולי 2016
3. ↑  מערכת וואלה ספורט‏, שומרת על המשכיות: ג'רום דייסון נשאר בהפועל ירושלים, באתר וואלה!‏, 4 ביולי 2017
4. ↑  【官宣】杰罗姆-戴森正式加盟江苏肯帝亚.‏ 9.7.18 .*sohu.com*
5. ↑  אור שקדי‏, בני הרצליה: ג'רום דייסון ודיאור פישר חתמו עד לסיום העונה, באתר וואלה!‏, 10 בפברואר 2019
6. ↑  Jerome Dyson signs in Italy with Virtus Roma. *Sportando*. July 26, 2019

| השחקן המצטיין בגמר ליגת העל בכדורסל |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| 2006: וויצ'יץ' • 2007: ביינום • 2008: טאקר • 2009: ארויו • 2009: רנדל • 2011: בלו • 2012: אוחיון • 2013: קלאת'ס • 2014: יבזורי • 2015: רייט • 2016: מונרו • 2017: דייסון • 2018: טיוס • 2019: דיברתולומיאו • 2020: סטודמאייר • 2021: וילבקין • 2022: רגלנד • 2023: בולדווין |

 |
**ראיין פיליפ סונדרס** (באנגלית: **Ryan Philip Saunders**; נולד ב-28 באפריל 1986) הוא מאמן כדורסל אמריקאי, בנו של מאמן העבר פליפ סונדרס.

נעורים וקריירת מכללות
---------------------

סונדרס נולד בעיר מדינה שבמינסוטה, בזמן שאביו פליפ סונדרס שימש כעוזר מאמן בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת מינסוטה. בשנים הבאות עברה המשפחה להתגורר באוקלהומה, בוויסקונסין ובדקוטה הדרומית בשל תפקידיו השונים של פליפ כמאמן, ובשנת 1995 חזרה למינסוטה כאשר מונה למאמנה של מינסוטה טימברוולבס מליגת ה-NBA. בשנים 2004–2008 למד ראיין באוניברסיטת מינסוטה, ובשנתיים הראשונות אף שיחק כרכז בקבוצת הכדורסל שלה, בה שיחק בעבר אביו. בשתי עונות אלו מיעט לקבל דקות משחק, וקלע בסך הכול 5 נקודות ב-20 המשחקים בהם שותף.

קריירת אימון
------------

לקראת עונת 2009/2010 צורף לצוות האימון של קבוצת וושינגטון ויזארדס, לאחר שאביו פליפ מונה למאמנה. לאחר כשנתיים וחצי, בהן רשמה הקבוצה מאזן ניצחונות שלילי 51–130 (28.2%), פוטר פליפ מתפקידו והוחלף על ידי רנדי ויטמן, תחתיו המשיך לשמש ראיין כעוזר מאמן עד סיום עונת 2013/2014.

בקיץ 2014 חזר לשתף פעולה עם אביו, הפעם כעוזרו במינסוטה טימברוולבס. באוקטובר 2015 נפטר פליפ סונדרס שסבל מלימפומת הודג'קין, ובשלוש העונות הבאות המשיך ראיין לשמש כעוזר מאמן במינסוטה תחת המאמנים סם מיטשל וטום ת'יבודו.

ב-6 בינואר 2019, לאחר שפתחו את עונת 2018/2019 עם מאזן שלילי 19–21, פיטרו הטימברוולבס את ת'יבודו מתפקידו, ומינו את סונדרס כמחליפו. באותה עת היה סונדרס המאמן הראשי הצעיר ביותר בליגה, בגיל 32.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ראיין סונדרס** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Sports-Reference
* סטטיסטיקות האימון של סונדרס ב-NBA, באתר basketball-reference

הערות שוליים
------------

1. ↑  סטטיסטיקות המכללות של סונדרס, באתר sports-reference.com
2. ↑  דווקא אחרי הניצחון: מינסוטה פיטרה את ת'יבודו, באתר ONE‏, 7 בינואר 2019
3. ↑  Get to Know Timberwolves Head Coach Ryan Saunders, באתר הקבוצה, 7 בינואר 2019