recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
תבנית {{אישיות רבנית}} ריקה מתוכן. יש להזין פרמטרים בערך או בוויקינתונים. 
רבי **נסים זרחיה אזולאי** (ירושלים - צפת כ"ו בטבת ה'תקצ"ז) היה רב דיין מקובל ומחבר ספרות תורנית. מחכמי ירושלים, טורקיה וצפת. נכדו של הרב חיד"א.

ביוגרפיה
--------

נולד לרבי אברהם אזולאי בנו של הרב חיד"א. בצעירותו למד בירושלים אצל רבי דוד פארדו. בערך בשנת ה'תקנ"ה שימש כראש ישיבה בירושלים, ולאחר מכן היה רב במניסה שליד איזמיר. שם התיידד עם רבני איזמיר, רבי פנחס רפאל יהושע די שיגורה ורבי חיים פלאג'י. בהיותו בטורקיה שלח גט לאשתו רבקה שנותרה בירושלים. לאחר מספר שנים חזר לארץ והיה מרבני העיר צפת ודייניה. בין היתר תיקן שבסעודת ברית מילה בצפת לא יאכלו בשר אלא דגים, כדי לא לבייש את מי שאין ביכולתו לממן סעודה בשרית. רבי ישראל משקלוב קורא לו "אח נפשי", ומזכירו באגרתו אל החת"ם סופר.

ככל הנראה ירש ספרים רבים מספריית סבו החיד"א.

ניצל בפרעות שהיו בצפת בשנת ה'תקצ"ד, וקבע יום פורים בי' בתמוז לזכר התשועה.

נפגע קשה מאוד ברעידת האדמה בצפת (1837) ונפטר מפצעיו כעבור יומיים, בכ"ו בטבת ה'תקצ"ז.

אחד מספריו הוא "שולחן הטהור" ובו סדר לימוד קצר כדברי תורה לסעודה.

קישורים חיצוניים
----------------

* רבי נסים זרחיה אזולאי, **שולחן הטהור**, באתר היברובוקס

לקריאה נוספת
------------

* רבי שלמה מ.ד. ועקנין, **אגרות והסכמות רבינו חיד"א**, עמודים עח-פ

הערות שוליים
------------

1. ↑  רעידת האדמה הייתה בכ"ד בטבת באותה שנה, אך ברשימות רבי שמואל הלר יום פטירת הרב אזולאי הוא בכ"ו בטבת
2. ↑  ראו מה שמספר בשמו רבי חיים פלאג'י בשו"ת חיים ביד סימן ה
3. ↑  רבי חיים פלאג'י מזכיר את רבי נסים זרחיה פעמים רבות בספריו
4. ↑  רבי חיים סתהון, ארץ חיים, יורה דעה סימן רסה
5. ↑  ראו כאן בהקדמה לספרו
**דוני ואן דה בייק** (בהולנדית: **Donny van de Beek**; נולד ב-18 באפריל 1997) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת הקשר באיינטרכט פרנקפורט ובנבחרת הולנד.

קריירת מועדונים
---------------

דוני ואן דה בייק התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של ונסה בויז, בה שיחק אביו, אנדרה. באוגוסט 2014 הצטרף לאקדמיה לכדורגל של אייאקס. בינואר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בצעירי אייאקס במשחק הליגה נגד ספרטה רוטרדם. בסיום העונה נבחר לכישרון העתידי של המועדון.

ב-26 בנובמבר 2015 וערך אן דה בייק את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 2–1 נגד סלטיק במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית. שלושה ימים לאחר מכן, ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל ההולנדית בניצחון 2–0 נגד זוולה. ב-10 בדצמבר 2015 הבקיע את שער הבכורה שלו במדי אייאקס בתיקו 1–1 נגד מולדה הנורווגית.

באפריל 2017 דווח כי ברצלונה ומנצ'סטר יונייטד מעוניינות בשירותיו של השחקן. כחודש לאחר מכן עלה מהספסל לכעשרים דקות מול אותה היונייטד, במסגרת גמר הליגה האירופית 2017, בו נוצחה אייאקס 0–2. ב-18 בנובמבר 2017 כבש ואן דה בייק שלושער בניצחון 8–0 נגד נאק ברדה. עד לסיום העונה הוא שותף בכל משחקי הליגה ואף כבש 11 שערים ובישל נוספים. ביולי 2018 דחה הצעה מרומא.
בעונת 2018/2019 היה נחשב לחלק גדול בהצלחה של אייאקס כשגם כבש בגומלין רבע גמר הצ'מפיונס נגד יובנטוס, וגם במשחק חוץ בחצי גמר את שער הניצחון נגד טוטנהאם. בסיום העונה זכה עימה בדאבל והגיעה איתה עד לחצי גמר ליגת האלופות.

ב-2 בספטמבר 2020 חתם ואן דה בייק במנצ'סטר יונייטד לחמש שנים.

את הופעת הבכורה ערך ב-19 בספטמבר בהפסד קבוצתו 1–3 לקריסטל פאלאס, כאשר ואן דה בייק כובש את השער המצמק של יונייטד.

ב-31 בינואר 2022 הושאל לאברטון עד לסוף העונה. במחזור סיום העונה כבש את שער הבכורה והיחיד שלו בקבוצה בתבוסה 1–5 לארסנל.

ב-1 בינואר 2024 הושאל לאיינטרכט פרנקפורט עד לסוף העונה.

קריירה בינלאומית
----------------

בצעירותו שיחק ואן דה בייק בכל הנבחרות הצעירות של הולנד. ב-14 בנובמבר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת במשחק ידידות נגד רומניה. ב-14 באוקטובר 2020 כבש שער בכורה בנבחרת בתיקו 1-1 מול איטליה במסגרת ליגת האומות.

תארים
-----

**קבוצתיים**

**אייאקס אמסטרדם**:

* ליגת העל ההולנדית: 2018/2019
* הגביע ההולנדי: 2018/2019
* מגן יוהאן קרויף: 2019

מנצ'סטר יונייטד
* גביע הליגה האנגלית: 2022/2023

אישיים
* הכישרון העתידי של אייאקס: 2014/2015

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דוני ואן דה בייק** בוויקישיתוף
* דוני ואן דה בייק, ברשת החברתית פייסבוק
* דוני ואן דה בייק, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* דוני ואן דה בייק, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
**חיים קופמן** (12 בדצמבר 1934 – 7 באוגוסט 1995) היה חבר הכנסת מטעם הליכוד.

ביוגרפיה
--------

קופמן נולד בתל אביב, אחיינו של יהודה אבן שמואל. שירת בצה"ל כקצין תותחנים, ולאחר מכן היה פעיל בחרות ובליכוד. נבחר ליו"ר סניף חירות בפתח תקווה וכיהן שנים ארוכות כחבר מועצת העיר. לפרנסתו עסק בייבוא וייצוא, היה מראשוני היבואנים של ציוד צילום לישראל ובעל הזכיינות של חברת "לגו" בארץ.

הוא החל לכהן כחבר הכנסת בשלהי הכנסת השמינית, בשנת 1977, עם התפטרותו של בנימין הלוי, שעבר לד"ש. לכנסת התשיעית נבחר מראשיתה, וכיהן ברציפות עד תום כהונת הכנסת ה-11, ב-1988. עם כינון ממשלתו השנייה של מנחם בגין, בשנת 1981, מונה לסגנו של יורם ארידור במשרד האוצר. הוא המשיך לכהן בתפקיד זה גם כאשר יצחק שמיר היה לראש הממשלה ויגאל כהן-אורגד לשר האוצר. בכנסת ה-11 שימש כיו"ר הקואליציה. קופמן לא הצליח להיכנס לרשימת הליכוד בבחירות המקדימות לכנסת ה-12, אך הושבע אליה בשנת 1990, בעקבות מינוי חבר הכנסת זלמן שובל לשגריר ישראל בארצות הברית. בכנסת ה-13 כיהן עד לפטירתו, בשנת 1995.

במשך 13 שנים נאבק קופמן במחלת הסרטן. זמן קצר לפני שנפטר דנה הכנסת בהצעת חוק של אביגדור קהלני לשריון חוק רמת הגולן. הכוחות היו שקולים, והקואליציה, שהתנגדה לחוק, הורתה על ביטול כל הקיזוזים, לרבות זה של קופמן. בסופו של דבר החליט חבר הכנסת אברהם פורז להפר את המשמעת הקואליציונית ולהתקזז עם קופמן, שנאבק במחלתו, ולחסוך ממנו את הצורך להשתתף בהצבעה. ההצבעה הסתיימה בשוויון 59:59, והצעת החוק נדחתה.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* חיים קופמן, באתר הכנסת

* חיים קופמן, באתר כנסת פתוחה

הערות שוליים
------------

1. ↑  נטע שדמי, מחזירים לקופמן את הצעצוע, מעריב, 24 באוגוסט 1990
2. ↑  אילן מרסיאנו, "בושה, לא רוצים להתקזז עם נאות החולה", באתר ynet, 26 באוקטובר 2004

| סגני שרי האוצר בממשלות ישראל |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| יצחק קורן • צבי דינשטיין • יחזקאל פלומין • חיים קופמן • עדיאל אמוראי • יוסי ביילין • יוסף עזרן • רפאל פנחסי • דוד מגן • נסים דהן • יצחק כהן • מיקי לוי • יצחק כהן • מיכל וולדיגר | סמל מדינת ישראל |

 |

| יושבי ראש הקואליציה במדינת ישראל |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אברהם יוסף שפירא • רפאל אדרי • חיים קופמן • שרה דורון • אלי דיין • מיכאל איתן • אופיר פינס-פז • זאב בוים • גדעון סער • אביגדור יצחקי • אלי אפללו • יואל חסון • זאב אלקין • יריב לוין • צחי הנגבי • דוד ביטן • דודי אמסלם • מיקי זוהר • עידית סילמן • בועז טופורובסקי • אופיר כץ |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007309344805171
* VIAF: 298387614
* WorldCat: viaf-4467156223620805400005

 |
**מחוז מנבי** (הגייה ספרדית: **manaˈβi**) הוא מחוז ברפובליקת אקוודור. בירתה היא פורטובייחו. הפרובינציה נקראת על שם אנשי מנאבי.

דמוגרפיה
--------

קבוצות אתניות במחוז נכון למפקד האוכלוסין באקוודור משנת 2010:

* מסטיסים 69.7%
* מונטוביו (אנ') 19.2%
* אפרו-אקוודורים (אנ') 6.0%
* לבנים 4.7%
* ילידים (אנ') 0.2%
* אחר 0.3%

כלכלה
-----

כלכלת מנבי, שהינו מחוז חוף הממוקם במערב אקוודור, מושתת על עיבוד של משאבי טבע ומוצרים אורגניים המצויים בשפע באזור. המסחר במנבי כולל גידולי קקאו, בננות, עצי אצולה, כותנה ופירות ים. כמו כן ישנם גידולים של פירות טרופיים דוגמת פפאיה ואננס. באזורים הצפוניים של המחוז ישנו עיסוק בדייג ובגידול שרימפס.

במנבי נמצא הנמל הלאומי של אקוודור וגם הבסיס לצי של צבא אקוודור. ובעבר גם היה בה גם בסיס צבאי אמריקאי.

היסטוריה
--------

בתקופה הפרה-קולומביאנית, מחוז מנבי היה מקום מושבן של האימפריות מנאטה וקארה. אימפריית המאנטה הייתה ממוקמת בדרום (סביב מה שהם כינו *Jocay,* מאנטה של היום). אימפריית הקארה הייתה בצפון המחוז, והתרחבה לתוך מחוז פיצ'יצ'ה של היום. בני שבט המאנטה, שהאימפריה שלהם התקיימה מסביבות שנת 500 לספירה ועד הקונקיסטה (בסביבות 1535), היו יורדי ים שהגיעו על גבי רפסודות גדולות לפרו ופנמה של ימינו. נמצאו תיעודים להגעה אף למקסיקו וצ'ילה.

### הכרזה על עצמאות

באוקטובר 1820 ערי מחוז מנבי של ימינו הכריזו בהדרגה על עצמאותן, ולאחר מכן הפכו לחלק מקולומביה הגדולה. ב-2 באוגוסט 1822, סימון בוליבר ייסד את מחוז פורטובייו של אקוודור של היום, של קולומביה הגדולה. אבל זה נשלט מגואיאקיל. עם קבלת החוק על החלוקה הטריטוריאלית של קולומביה רבתי מ-25 ביוני 1824, נוצר למעשה מחוז מנבי, שכלל את הקנטונים פורטובייחו, מונטקריסטי וג'יפיג'פה. כמו מחוז גואיאס, היא הייתה שייכת למחלקת גואיאקיל. המחוז כחלק מאקוודור עם הכזרתה על עצמאותה.

ב-1878 עברו שתי הקהילות והקנטונים הנוכחיים של אטקאמס ומוייזנה למחוז אזמרלדס.

מחוז מנבי כולל כיום 22 קנטונים ו-55 קהילות כפריות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מחוז מנבי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  FASCÍCULO PROVINCIAL MANABÍ

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb123455111 (data)
* GND: 4217589-6
* MusicBrainz: aa4dd74d-e64c-42dc-8fcc-799b19ad83db

 |
**נחש חולי מפוספס** (שם מדעי: *Psammophylax rhombeatus*) הוא מין של נחש קטן ולא ארסי ממשפחת הזעמניים. הזעמן מצוי בעיקר באזורים חוליים ומכאן שמו. כינויו הנפוץ (באנגלית) "עוקץ הכבשים" (Sheep stinger) הוא מטעה, מכיוון ששיני הארס הקטנות שלו ממוקמות עמוק בתוך לסתו והארס עצמו נחשב חלש ואינו מסוגל להרוג יונקים גדולים. הנחש החולי המפוספס נחשב כבעל חיים שליו באופיו, שיעדיף שלא להכיש אפילו אם יותקף.

נחש זה הוא נחש קטן המצוי בדרומה של אפריקה וגודלו 45–84 ס"מ ויכול להגיע עד 140 ס"מ. צבעו אפרפר-צהוב עד חום והבטן צהובה והוא בעל 3–4 שרות פסים כהים ומעוינים לאורך הגוף. הראש קטן וחום בעלה עיניים גדולות ביותר. הלשון סגולה ומפוצלת. לעיתים קשה להבדיל בינו לבין קרובו לסוג *Psammophylax tritaeniatus*.

הנחש חי בדרומה של יבשת אפריקה: בצד מערב הוא מצוי (מדרום לצפון) בדרום אפריקה בפרובינציות הכף המערבי והכף הצפוני, וצפונה מהן בנמיביה ובדרום אנגולה. בצד מזרח הוא מצוי (מדרום לצפון) בפרובינציות הכף המזרחי, קוואזולו-נטאל והמדינה החופשית, בממלכת לֶסוּטוּ (המוקפת בשלושתן), וצפונה מהן בממלכת אֶסְוָואטיני (לשעבר סווזילנד, המצויה במזרח דרום אפריקה) ובפרובינציית לימפופו.

הנחש מצוי בערבות עשב, אזורי שיחים ומדבריות וכן בפסגות הרים. נחש זה ניזון מצפרדעים, זוחלים קטנים ומכרסמים אותם הוא הורג בשיני הארס שלו. 

הנחשים הללו בוקעים מביצים שהוטלו בתוך גופה של האם ומוכנות לבקוע כביצים מחוץ לגוף האם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נחש חולי מפוספס** בוויקישיתוף
* נחש חולי מפוספס, באתר ITIS (באנגלית)
* נחש חולי מפוספס, באתר NCBI (באנגלית)
* נחש חולי מפוספס, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* נחש חולי מפוספס, באתר GBIF (באנגלית)
* Psammophylax rhombeatus, Inaturalist

הערות שוליים
------------

1. ↑  נחש חולי מפוספס באתר הרשימה האדומה של IUCN
**רונלד "רוני" כתריאלס** (קרי: **קַסְרִילְס**, אנגלית: **Ronnie Kasrils**; נולד ב-15 בנובמבר 1938 ביוהנסבורג) הוא פוליטיקאי יהודי דרום-אפריקאי.

חייו
----

הוריו של רוני, איזידור כתריאלס ורנה כהן, היו פליטים יהודים שהגיעו לדרום אפריקה מליטא ולטביה. אביו היה סוחר. רוני גדל בשכונת יווויל, שם חיו הרבה מהגרים יהודים. הצטרף בנעוריו לתנועת בית"ר בעיר. אחרי לימודי התיכון עבד כתסריטאי ובמאי סרטים. האירוע ששינה את חייו, היה הטבח שארפוויל בשנת 1960. הוא החליט להילחם נגד שלטון האפרטהייד ולהצטרף ל-ANC, ושנה אחר-כך למפלגה הקומוניסטית של דרום-אפריקה. בשנת 1962 נגזר עליו איסור לנאום בפומבי למשך חמש שנים. הוא היה אחד המייסדים של חנית האומה (אומקונטו ווה סיזווה), הזרוע הצבאית של ה-ANC, יחד עם ארתור גולדרייך, לוחם הפלמ"ח לשעבר. בשנת 1963 הוא היה המפקד האזורי של נטאל בחוף המזרחי, בשנת 1964 הוא נשלח לאודסה לאימונים צבאיים, ומאוחר יותר ללונדון. בתקופה זו הוא עבד עם ג'ו סלובו, גם הוא יהודי ליטאי, המכונה "ג'ו האיום". 
הוא שירת את ה-ANC ובמיוחד את "חנית האומה" בארצות שונות, ובשנת 1983 התמנה לראש שירותי המודיעין של הארגון. בשנת 1990 הוא נכנס חזרה לדרום-אפריקה בחשאי במסגרת "מבצע וולה", אך כבר בשנת 1991 הותרה שוב פעילותה של ה-ANC, וכתריאלס חזר לדרום-אפריקה ופעל בגלוי בימיה האחרונים של שלטון האפרטהייד.

### טבח בִּישׁוֹ

בִּישׁוֹ היא עיר במה שבזמנו נחשב מדינת בנטוסטן סיסקאי. ב-7 בספטמבר 1992 הוביל כתריאלס 80,000 מפגינים לבישו כדי לדרוש, שסיסקאי תשוב להיות חלק בלתי נפרד ממדינת דרום-אפריקה. ממשלת סיסקאי חסמה את הדרך, ומאוחר יותר פתחה באש, כאשר כתריאלס ניסה עם קבוצה של מפגינים לפרוץ את המחסום. 28 בני-אדם נהרגו ומעל 200 נפצעו. ועדה שהוביל השופט ריצ'רד גולדסטון ושחקרה את הטבח, ביקרה את כתריאלס על הניסיון שלו לפרוץ את המחסום.

### שר בממשלה

משנת 1994 עד 1999 הוא היה סגן שר הביטחון בממשלה הראשונה לאחר נפילת האפרטהייד, משנת 1999 עד 2004 היה שר המים והייעור ומשנת 2004 עד 2008 שר השירותים החשאיים. 
עד לפטירתה היה נשוי לאלאנור כתריאלס, גם היא לוחמת ב-ANC והאישה הלבנה הראשונה שנעצרה במעצר מנהלי לחצי בשנת 1963, ולהם שני בנים ובת.

יחסו לישראל
-----------

כתריאלס הוא מבקר חריף של מדיניות ישראל כלפי הפלסטינים. בשנת 2001 הוא יזם הצהרה של דרום-אפריקאים ממוצא יהודי שהשתתפו בתנועה נגד האפרטהייד, שקראו לקידום תהליך השלום הישראלי-פלסטיני וליישום פתרון שתי המדינות. ברבים ממאמריו הוא משווה בין מדיניות ישראל למדיניות האפרטהייד.

לקריאה נוספת
------------

* אלון ליאל, **צדק שחור**. הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1999
* Gideon Shimoni, **Community and Conscience: The Jews in Apartheid South Africa**. Brandeis University Press. 2003

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רוני כתריאלס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ronnie Kasrils, Israel-Palestine Conflict: Declaration of Conscience, ‏7 בדצמבר 2001 (באנגלית).
2. ↑  How to Stop Apartheid Israel, באתר "Common Dreams", ‏17 במאי 2021 (באנגלית).

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007311078805171
* BNE: XX1427053
* BnF: cb12247906v (data)
* GND: 119516683
* ISNI: 0000 0001 1055 8049
* LCCN: nr89017062
* NLK: KAC200704301
* NTA: 068073267
* SUDOC: 031221629
* VIAF: 37728376
* WorldCat: lccn-nr89017062

 |
**ברק לדרר** (נולד ב-17 באפריל 1985) הוא מאמן כדורסל ישראלי המאמן את הפועל תל אביב מליגת העל. לדרר החל את דרכו בכדורסל בבני הרצליה כשחקן נוער ומאמן. ב-2015 הצטרף להפועל תל אביב כעוזר מאמן. באפריל 2024 מונה למאמנה הזמני של הפועל תל אביב במקומו של דני פרנקו.

קריירה
------

לדרר החל את דרכו בכדורסל כשחקן במחלקת הנוער של בני הרצליה. לפני שירותו הצבאי החל לעסוק גם באימון. הוא אימן שמונה שנים במחלקת הנוער של בני הרצליה לפני שעבר למחלקת הנוער של הפועל תל אביב. במקביל לעבודתו כמאמן המשיך לשחק כדורסל בליגה ב'.

בעונת 2016/17 הוא זכה עם קבוצת נערים ב' של הפועל תל אביב באליפות ובגביע המדינה.

בעונת 2015/16 הצטרף לדרר לקבוצה הבוגרת של הפועל תל אביב כעוזרו של עודד קטש. מאז שימש לדרר כעוזר מאמן תחת שרון אברהמי, רמי הדר, רועי חגאי, דני פרנקו, אריאל בית הלחמי ויאניס קאסטריטיס.

במהלך עונת 2019/20, לאחר פיטוריו של אריאל בית הלחמי, הדריך לדרר את הקבוצה במשחק בו הפסידה הפועל למכבי תל אביב. בעונת 2020/21, במהלך משחק נגד הפועל חולון, הורחק דני פרנקו ולדרר הדריך במקומו את הקבוצה. הפועל השיגה במשחק ניצחון שסייע לה להימנע מירידת ליגה. בנוסף, הוא משמש כמנהלה המקצועי של קבוצת הבת של המועדון, הפועל אורי תל אביב (המכונה לעיתים הפועל עודפים תל אביב).

באפריל 2024 מונה למאמנה הזמני של הפועל תל אביב במקומו של דני פרנקו.

### בנבחרות ישראל

במקביל לעבודתו במועדונים, שימש לדרר כמאמן בנבחרות הצעירות של ישראל. ב-2017 הוא מונה לעוזרו של נתי כהן בנבחרת הנוער של ישראל. הוא השתתף עם הנבחרת באליפות אירופה דרג ב' ב-2018 שנערכה במקדוניה. הנבחרת סיימה את הטורניר במקום התשיעי ונותרה בדרג ב'. ב-2018 מונה לדרר לעוזרו של ברק דמיציאן בנבחרת ישראל עד גיל 15. לדרר שימש גם כעוזרו של דמיציאן בנבחרת הקדטים אך אליפויות אירופה לא התקיימו בשל מגפת הקורונה. הוא השתתף עם נבחרת הקדטים בטורניר צ'לנג'ר שהתקיים בקיץ 2021 בסרביה, אשר שימש כטורניר מוקדמות לאילפות העולם עד גיל 17. הנבחרת סיימה את הטורניר עם מאזן של שני ניצחונות ושלושה הפסדים ולא העפילה לאליפות העולם.

קישורים חיצוניים
----------------

* דף המאמן, באתר מנהלת הליגה

הערות שוליים
------------

1. ↑  "מכל מלמדיי השכלתי, רוצה לאמן בליגת העל", באתר הפועל תל אביב, ‏15 באוגוסט, 2021
2. ↑  אלופות ומחזיקות גביע נערים א’, נערים ב’, וילדים, באתר ספסל
3. ↑  משה ברדה, ‏טוקוטו: ההרחקה של דני פרנקו הדליקה אותנו, באתר ONE‏, 2 במאי 2021
4. ↑  גיא גבע, ‏"יהיה לי הכבוד להנהיג את הפועל ת"א בעתיד", באתר ONE‏, 20 בנובמבר 2022
5. ↑  אתר למנויים בלבד אריה ליבנת, הפועל תל אביב פיטרה את דני פרנקו, באתר הארץ, 1 באפריל 2024
6. ↑  בן גולדפריינד, ‏‏איגוד הכדורסל אישר את מינויי המאמנים לכל הנבחרות הצעירות, באתר ספורט1, 14 בנובמבר 2018

| מאמני קבוצות ליגת העל בכדורסל |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| **שרון אברהמי** (עירוני קריית אתא) • **אורן אהרוני** (הפועל באר שבע) • **שמוליק ברנר** (מכבי עירוני רמת גן) • **גיא גודס** (הפועל חיפה) • **אלעד חסין** (עירוני נס ציונה) • **יוריצה גולמאץ** (הפועל אילת) • **ברק לדרר** (הפועל תל אביב) • **ברק פלג** (הפועל גליל עליון) • **רועי פרל** (הפועל עפולה) • **עודד קטש** (מכבי תל אביב) • **שי אולארצ'יק** (הפועל ירושלים) • **דן שמיר** (בני הרצליה) • **עמית שרף** (הפועל חולון) |

 |
**18 גלגלי הפלדה** היא סדרה של משחקי וידאו מז'אנר סימולציות ניהול ממוחשבות שפותחה על ידי חברת SCS Software ושווקה בידי חברת Cosmi Corporation (אנ') בין השנים 2002–2011.

במהלך המשחק נוהג השחקן במשאית סמי-טריילר במקומות שונים בעולם, תוך כדי ביצוע משימות מגוונות והובלת נגררים מסוגים שונים. הסדרה עצמה היא חלק ממכלול משחקי חברת SCS Software, או משחקי Truck Simulator.

רשימת המשחקים המלאה
-------------------

### Hard Truck: 18 Wheels of Steel

המשחק יצא באוגוסט 2002, וכולל 15 ערים מארצות הברית, את החוף המערבי וחלקים מהרי הרוקי ומהמערב התיכון.

המשחק כולל שבעה דגמי משאיות דמיוניים, תנועת כלי רכב מבוססת AI, מדד עייפות, סכנות מזג-אוויר, תחנות שקילה, ופונקציית זמן מוגבל לביצוע משלוחים. תוכנן גם מצב מרוצים שבוטל לבסוף.

### Wheels of Steel: Across America

המשחק יצא בספטמבר 2003, ומוסיף גרפיקה טובה יותר, סאונד טוב יותר, 20 דגמי משאיות חדשות, וכן נוספו אזורים חדשים כמו צפון-מזרח ארצות הברית וחלקים מדרום ארצות הברית (כ-30 ערים בסך הכל).

בנוסף, נוצרה פונקציה של יום וירטואלי שלם שאורכו כ-24 דקות. מדד העייפות הוסר ונוספו מטוסים, הליקופטרים ורכבות כדי ליצור חוויית משתמש ריאליסטית יותר. למשחק נוספו גם כן מספר אתגרים (Scenarios) חדשים.

### Wheels of Steel: Pedal to the Metal

המשחק יצא באוגוסט 2004, ונוספים בו מספר ערים מצפון מקסיקו ודרום קנדה, הוחזר מדד העייפות, והתאפשר לראשונה להיות המנהל של חברת הובלות ולהעסיק עובדים.

### Wheels of Steel: Convoy

המשחק יצא בספטמבר 2005, ומציג מספר שיפורים גרפיים (במיוחד בזווית הצילום בתוך תא הנהג), וכמו כן סוגים חדשים של פריטים להוביל ומעל ל-25 משימות חדשות לבצע.

### Wheels of Steel: Haulin

המשחק יצא בדצמבר 2006, ובו מתאפשר ליצור פסקול אישי המותאם לשחקן, ולשמור את המשחק באמצע משימה. זאת ועוד, התאפשר להוביל נגרר כפול (אנ') והוצאו מהמשחק הערים בצפון מקסיקו.

### Wheels of Steel: American Long Haul

המשחק יצא בדצמבר 2007, והחזיר את הערים מצפון מקסיקו, כולל 3 ערים חדשות. נוספו גם שני דגמי משאיות והשמות של חברות ההובלה שונו. המשחק כולל גם שיפור גרפי קל.

### Wheels of Steel: Extreme Trucker

המשחק יצא בספטמבר 2009, והוא שונה באופן משמעותי מהכותרים הקודמים - המשחק מתמקד בהובלות בתנאי נהיגה מסוכנים מבחינת תוואי הדרך.

בניגוד למשחקים הקודמים שהתקיימו במפה פתוחה בדמות ארצות הברית, דרום קנדה וצפון מקסיקו, המשחק הנוכחי מתפרש על פני שלושה מקומות שונים על גבי הגלובוס, כאשר הנסיעה חלה במסלול סגור:

דרך היונגאס בבוליביה, דרך טוקטויאקטוק (אנ') בקנדה, והאאוטבק האוסטרלי, שבו ניתן לנסוע גם ברכבת כבישים.

### Wheels of Steel: Extreme Trucker 2

המשחק יצא בינואר 2011, ומהווה הרחבה של הכותר הקודם בסדרה, כאשר נוספו שתי סביבות חדשות - מדינת מונטנה בארצות הברית ומחוז צ'יטאגונג (אנ') בבנגלדש. נוספו גם סוגי מטען חדשים, ביניהם הובלת פיל אסייתי.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Hard Truck: 18 Wheels of Steel, Truck Simulator Wiki
2. ↑  18 Wheels of Steel: Across America, Truck Simulator Wiki
3. ↑  18 Wheels of Steel: Pedal to the Metal, Truck Simulator Wiki
4. ↑  Wheels of Steel: Convoy, Truck Simulator Wiki
5. ↑  Wheels of Steel: Haulin, Truck Simulator Wiki
6. ↑  18 Wheels of Steel: American Long Haul, Truck Simulator Wiki
7. ↑  18 Wheels of Steel: Extreme Trucker, Truck Simulator Wiki
8. ↑  18 Wheels of Steel: Extreme Trucker 2, Truck Simulator Wiki
**עַזְרִיאֵל** הוא מושב בתחומי מועצה אזורית לב השרון. המושב שוכן בגוש תל מונד, בין רעננה לנתניה ממערב לכביש חוצה ישראל. המושב הוא ציוני דתי ומשתייך למושבי "הפועל המזרחי". נכון ל-2019 מתגוררות בו כ-250 משפחות.

היסטוריה
--------

המושב הוקם בשנת 1951 והוא קרוי על שמו של הרב עזריאל הילדסהיימר. המתיישבים הראשונים היו עולים מתימן שעלו לישראל בשנת 1949, הגיעו למחנה עין-שמר ולאחר כשנתיים נענו להצעה להקים את המושב החדש בקרבת כפר יעבץ שבשרון. תחילה התגוררו במחנה של פחונים ואוהלים בדרום כפר יעבץ כשלרשותם עמד ברז מים אחד ומקלחת אחת והם עבדו כפועלים חקלאיים במושבי הסביבה ובמקביל החלו לבנות את המושב החדש.

בינואר 1952 תיארו התושבים את מצבם:

"בתינו הם צריפי פחונים שאינם עומדים בפני הרוחות והגשמים ויום יום הם צריכים תיקונים. קר בהם בחורף וחום לוהט שורר בהם בקיץ. כולנו איש ואשה יחד מחוסרי עבודה. אין לנו פרוטה לפורטה ... אין לנו שום רופא במקום ושום מטפל או אפילו מייעץ."
בשנת 1953 עברו המשפחות לבתי הקבע, כל משפחה קיבלה חלקה בת חצי דונם, לגידול ירקות וכל שתי משפחות קיבלו פרדה. בהמשך הורחבו החלקות ל-10 דונם ליד הבית ובנוסף חלקות נוספות מחוץ למושב ובכלל זה כ-300 דונם לגידול משותף של טבק.

בשנים הראשונות המתיישבים סבלו מהתנכלויות מצד ערביי הסביבה. ערבים תושבי הסביבה וכן חוצי גבול מירדן נהגו לרעות את עדריהם על שדות המושב וכן פגעו בתושבים. ב-4 ו ב-5 מאי 1953 נרצחו 3 מתושבי הכפר, על ידי מסתננים מירדן.

כיום
----

פרנסת רוב התושבים היא מעיסוקים אחרים, ובהם מקצועות חופשיים, כ-90% משטחי המושב מעובדים על ידי חברי מושב השוכרים מחברים שאינם מעבדים, יתרת השדות מעובדים במרוכז באמצעות מזכירות המושב. מרכיב הגידולים:
מטעי אבוקדו, קליפים וזיתים. ירקות, ירקות עלים, ענפי קישוט ופרחים.
בשנים האחרונות הורחב המושב (בעקבות "הפשרת" קרקעות חקלאיות לבנייה) ונוספו לו כ-40 משפחות מהזרם הדתי לאומי, מכל קצוות הארץ, אשר בנו את ביתן במושב. המושב מוגדר כמושב דתי ולכן סגור לכלי רכב בשבתות ובחגים.

במושב פועלים שלושה בתי כנסת, מקווה טהרה, מקווה כלים, מועדון נוער, גני ילדים, מכולת ותחנת דלק. כמו כן פועל סניף של תנועת "בני עקיבא", בו עשרות חניכים המופעל בעיקר על ידי מדריכים מהמושב.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **עזריאל** |

* אתר האינטרנט הרשמי של עזריאל

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אוכלוסייה בעיריות, במועצות המקומיות והאזוריות וביישובים בעלי 2,000 תושבים לפחות - לפי טבלה חודשית של למ"ס עבור 
סוף פברואר 2024 (אומדן), בכל יתר היישובים - לפי טבלה שנתית של למ"ס עבור

סוף 2022.
2. ↑  הנתונים לפי טבלת מדד חברתי כלכלי של למ"ס נכון לשנת 2019
3. ↑  תושבי כפר עזריאל מתנים סבלותיהם, הצופה, 14 בינואר 1952
4. ↑  אורנה רוזיצקי הדס, סיפורה של עזריאל, **שבשבת לב השרון, גיליון 12**

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  יישובי מועצה אזורית לב השרון (מחוז המרכז) |
| --- |
| מושבים | בני דרור • גאולים •  חרות • ינוב • כפר הס • כפר יעבץ • משמרת • נורדיה • ניצני עוז • עזריאל • עין ורד • עין שריד • פורת • צור משה • שער אפרים • תנובות |
| יישובים קהילתיים | גנות הדר • יעף |
| מוסדות | כפר עבודה |
| 
מפת יישובי המועצה האזורית
מפהמפת היישובים של מועצה אזורית לב השרוןבאדום - עזריאלבירוק - מיקום בניין המועצה
 |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007506157005171

 |
הרב אביב גמליאל – ראש הישיבה
שיעור כללי – הרב מיכאל ברום
**ישיבת שילה**, היא ישיבת הסדר הנמצאת ביישוב שילה בבנימין. הישיבה הוקמה בשנת תשל"ט (1979) ולומדים בה כמאה תלמידים ואברכים. בעבר עמד בראשה הרב מיכאל ברום, המשמש כיום כנשיא הישיבה. ראש הישיבה הנוכחי הוא הרב אביב גמליאל.

היסטוריה
--------

הרב מיכאל ברום מונה לראש הישיבה כמה שנים לאחר הקמתה ושימש בתפקיד במשך כ-30 שנה. בין השנים תש"מ-תשמ"ב עמד בראשות הישיבה הרב משה דימנטמן. גם הרב יעקב חרל"פ שימש בתפקיד לתקופה קצרה. בשנת תשס"ו מונה לראש הישיבה הרב אהרן הראל. הוא פרש בשנת תש"ע. בשנת תשע"ד התמנה לראש הישיבה הרב נתנאל עובד, רב היישוב קריית נטפים. הרב נתנאל והרב אביב גמליאל, שניהם בוגרי הישיבה, הביאו אליה קבוצת תלמידים מישיבת היכל אליהו. לאחר מכן עזב הרב עובד.

בשנת 1996 הונחה אבן הפנה לבית המדרש של הישיבה בתרומת יוסף יצחק גוטניק, בתכנון האדריכל ישעיהו אילן. בית המדרש נבנה אך לא הושלם ונותר ריק, כיוון שבמהלך בנייתו פחת מספר התלמידים. המבנה נמכר למועצה האזורית מטה בנימין.

מאפייני הישיבה
--------------

בישיבה ישנו דגש על הלימוד ההלכתי בסדר בוקר בשיטת אסוקי שמעתתא אליבא דהלכתא. בעבר הדגישה הישיבה את תורת הרב קוק. תחת הרב גמליאל מודגשת יותר תורת החסידות ובפרט חסידות חב"ד ועבודת הנפש לפי ספר התניא, לצד תורת הרב קוק.

הישיבה מוציאה מדי כמה שנים ספר ובו מאמרים פרי עטם של בחורי ורבני הישיבה, בשם "קטורת שילה".

תלמידי הישיבה מתגייסים לצה"ל במסגרת ה"הסדר". הישיבה מוציאה עלון דו-שבועי בשם "ניחוח הקטורת" (נקרא בעבר "פ"שילה"), אשר מופץ בקרב חייליה המשרתים בשירות פעיל בצה"ל.

בישיבה כולל אברכים המונה כ-25 אברכים, בראשות הרב גבריאל גבאי. רובם לומדים למבחני ההסמכה לרבנות של הרבנות הראשית לישראל. בישיבה גם מכון הוראה שהוא שלוחה של מכללת מורשת יעקב.

רבני הישיבה
-----------

* הרב מיכאל ברום – נשיא הישיבה, שיעורי עיון ואמונה
* הרב אביב גמליאל – ראש הישיבה
* הרב אריה מנדלקורן – ראש תוכנית הבקיאות בהלכה
* הרב גבריאל גבאי – ראש הכולל
* הרב שאול מלכה – ר"מ בישיבה ובמדרשת בינת
* הרב יצחק חן – ר"מ

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ישיבת שילה

* מאמרים של ישיבת שילה בספריית אסיף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  על הישיבה, באתר ישיבת שילה
2. ↑  ״הפרויקטים הגדולים שמשרים עידוד ואופטימיות בקרב המתיישבים היהודים ביהודה ובשומרון״, כפר חב"ד, 710, ו' באייר תשנ"ו, עמ' 31–35
**Euro Truck Simulator** (בעברית: **סימולטור משאיות אירופאי**, נקרא גם בקיצור **ETS**; הופץ באמריקה הצפונית בשם **Big Rig Europe**) הוא משחק וידאו מסוגת סימולציות כלי רכב שפותח והופץ על ידי חברת SCS Software הצ'כית ב-6 באוגוסט 2008 למערכת ההפעלה Microsoft Windows וב-27 בפברואר 2012 למערכת ההפעלה macOS. הוא המשחק הראשון בסדרת משחקי Truck Simulator. המשחק מהווה סימולטור הובלות משאית סמי-טריילר ברחבי אירופה, ב-20 ערים שונות (רובן ערי בירה), בהן ניתן לבצע עבודות במסגרת חברת הובלות או כנהג עצמאי. במשחק נכללים מספר מדדים ופיצ'רים חדשים בתא הנהג ובנסיעה עצמה, אשר לא היו קיימים במשחקי הסדרה 18 גלגלי הפלדה: מד דלק, מד טמפרטורה ואורות אזהרה. גם מספר סוגי המטען עלה בצורה משמעותית ליותר מ-60. כמו כן הוא המשחק הראשון של החברה בה נכנסו ארבעה דגמי משאיות הקיימים במציאות (אך עם שמות שונים בשל זכויות יוצרים) - מרצדס אקטורז (אנ'), רנו מגנום (אנ'), סקאניה סדרה R (אנ') ו-וולוו FH16 (אנ').

משחקים
------

למשחק יצאו ארבעה משחקי ספין-אוף:

### German Truck Simulator

המשחק יצא בינואר 2010, וכולל רק את גרמניה ואוסטריה. בניגוד למשחק המקורי (ETS), בו נכללו רק הערים פרנקפורט, ברלין, מינכן ווינה, במשחק הזה הורחבו משמעותית מספר הערים: 18 בגרמניה ו-4 באוסטריה.

### UK Truck Simulator

המשחק יצא בפברואר 2010, וכולל אך ורק בריטניה (ללא צפון אירלנד). כמו המשחק הנ"ל, גם פה ישנה הרחבה משמעותית של מספר הערים: אם ב-ETS נכללו רק לונדון, ניוקאסל ומנצ'סטר, במשחק הנוכחי מספר הערים גדל לכ-18.

### Trucks & Trailers

המשחק יצא ביולי 2011 ובניגוד למשחקים קודמים, המטרה פה היא לבחון את מיומנות הנהג במעל 50 אתגרי חניה מדויקת ונסיעה במסלול מכשולים. ישנם כ-7 דגמי משאית במשחק.

### Scania Truck Driving Simulator: The Game

המשחק יצא ביוני 2012 ובדומה למשחק הקודם, גם פה הדגש הוא על מיומנות נסיעה ולא על הובלה. למשחק נוספו מספר מצבים חדשים כמו נסיעה בתנאי שטח מסוכנים. המשחק כולל משאית בודדת מסוג סקאניה R (אנ').

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של Euro Truck Simulator (באנגלית)

* "Euro Truck Simulator", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* Euro Truck Simulator, באתר PCGamingWiki (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Pan European Game Information‏, Euro Truck Simulator Rating (באנגלית)
2. ↑  German Truck Simulator
3. ↑  UK Truck Simulator
4. ↑  Trucks and Trailers
5. ↑  Scania Truck Driving Simulator

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb16997251j (data)

 |
צוקי מוהר ובראשם מגדל או'בריאן, מבט לכיוון צפון
צוקי מוהר
**צוקי מוהר** (באירית: **Aillte an Mhothair** - מילולית "צוקי החורבן"; באנגלית: **Cliffs of Moher**) הם רכס צוקים במערב אירלנד, הידועים כאחד מאתרי התיירות הפופולריים ביותר באי האירי.

גאוגרפיה
--------

צוקי מוהר ממוקמים באזור הבארן שבמחוז קלייר, במערב אירלנד. הם נישאים לגובה 120 מטרים ומעלה מעל האוקיינוס האטלנטי, ומגיעים בשיאם לגובה מקסימלי של 214 מטרים. הם נמתחים לאורך שמונה קילומטרים לאורך החוף.

בערך באמצע רכס הצוקים, ממוקם מרכז המבקרים של האתר, אליו מגיעים יותר ממיליון תיירים בשנה. במרכז, על הצוק הגבוה ביותר ברכס, נבנה ב-1835 מגדל תצפית בשם **מגדל או'בריאן**. המגדל נבנה על ידי סיר קורנליוס או'בריאן עבור התיירים הויקטוריאנים הרבים שפקדו את המקום בתקופה זו. מגג המגדל ניתן לראות ביום בהיר את נופי איי אראן, מפרץ גולוויי והרי אזור קונמארה.

באזור הצוקים חיים מעל 20 זני ציפורים שונים, ובאוקיינוס שלמרגלותיו חיים גם דולפינים וכלבי ים. ב-2007 נפתחה במרכז המבקרים, בתוככי אחת הגבעות, תערוכה גדולה העוסקת בבעלי החיים, בצמחייה ובגאולוגיה של הצוקים.

בצוקי מוהר צולמו, בין השאר, מספר סרטי קולנוע ידועים, בהם הנסיכה הקסומה (1987) ,הארי פוטר והנסיך חצוי-הדם (2009) ומשאלה אירית (2024).

קישורים חיצוניים
----------------

* | מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימסע מדריך למטייל בוויקימסע: **צוקי מוהר** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **צוקי מוהר** |
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של צוקי מוהר
* גיל חן, צוקי מוהר ואזור הבארן, באתר "למטייל"
* יובל בן עמי, גורדי השחקים של אירלנד, 30 באוקטובר 2008, אתר mako

הערות שוליים
------------

1. ↑  Irish Post, More than one million visitors enjoyed Cliffs of Moher experience in 2022, The Irish Post
2. ↑  צוקי מוהר באתר abc

תמונה פנורמית של צוקי מוהר

תמונה פנורמית של צוקי מוהר

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 201144782744909037901
* WorldCat (עם VIAF): 201144782744909037901

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 


**תנועת בני תורה** היא תנועה שהקים הרב ברוך מרדכי אזרחי במטרה לקרב תלמידי הישיבות התיכוניות לעולם הישיבות החרדי. עיקר פעילות התנועה הוא באמצעות מחנה הקיץ המכונה "ביחד".

תולדות התנועה
-------------

בשנת 1964 ייסד הרב ברוך מרדכי אזרחי את תנועת בני תורה. הרב אזרחי החל קודם לכן לנסוע מדי פעם בפעם למדרשית נעם ולמסור שיעורים ולהתווכח עם התלמידים בענייני השקפה ולימוד.

ב־1964 הוקם מחנה הקיץ "ביחד" של התנועה.

ב־1977, השנה שהרב אזרחי ייסד את ישיבת עטרת ישראל, לא התקיים המחנה. ב־2020 שאז המחנה לא התקיים עקב מגפת הקורונה.

בשנותיה הראשונות התנועה הייתה פועלת במספר פעמים בשנה, בין היתר ב"זמן אלול" שבו היו הרבה מבני הישיבות התיכוניות מגיעים ללמוד בישיבות, ב"ליל שישי" שבו היה הרב אזרחי שולח את תלמידיו ללמוד כל הלילה - מה שמכונה בעגה הישיבתית "משמר" בישיבות התיכוניות ובאמצעות כך ליצור קשר עם התלמידים וכן היו נהוגים לערוך כנסים מקדימים למחנה על מנת לרשום את משתתפיו.

מחנה "ביחד"
-----------

בראש פעילותיה של התנועה עומד מחנה הקיץ - קעמפ המכונה ביחד.

המחנה מתקיים בכל שנה בשבוע הראשון של בין הזמנים אב - מיד לאחר תשעה באב ונמשך בדרך כלל כשבוע וכולל בתוכו שבת.

לקריאה נוספת
------------

מיוחד: יובל ל'בני תורה' • "הרב אזרחי הוא המגשר בין הדתיים לעולם החרדי"

מיוחד: יובל ל'בני תורה' • ''הרב אזרחי הוא המגשר בין הדתיים לעולם החרדי'' - רדיו קול חי (93fm.co.il)

כעת זה להיט: כשרבי יצחק אלחנן פנה שמאלה
תבנית {{מחלה}} ריקה מתוכן. יש להזין פרמטרים בערך או בוויקינתונים. 
**תסמונת בכצ'ט** (או **בהצ'ט**) היא מחלה אוטואימונית הנפוצה באזורי אגן הים התיכון במיוחד בטורקיה וגם במזרח הרחוק. היא נקראת על שמו של רופא העור והמדען הטורקי הולוסי בהצ'ט (Hulusi Behcet), שגילה את המחלה בשנת 1937.

אפידמיולוגיה וגורמי סיכון
-------------------------

המחלה נפוצה במידה שווה בין נשים לגברים, גיל ממוצע להופעתה - 20, וישנו קשר גנטי לאנטיגן ההשתלה - HLA B51. מחלה זו נפוצה יותר בקרב האוכלוסייה בטורקיה ומהווה שם אחת הסיבות המרכזיות לעיוורון.

קליניקה
-------

כיבים אוראליים וגניטליים הם המאפיין העיקרי של המחלה. הכיבים בגודל של מילימטרים בודדים ועד סנטימטרים אחדים, וכואבים.

בעור המופע הוא של אריתמה נודוזום (סוג של הופעה עורית דלקתית שכיחה בשוק קדמי), אקנה, ורגישות יתר לטראומה בעור - פטרגיה.

עיניים - מחלת בכצ'ט מהווה גורם מרכזי לעיוורון במדינות בהן המחלה נפוצה. המופע העיני הוא של דלקת בענביה הקרויה אובאיטיס, ניתן לראות פלס מוגלה, היפופיון. עיוורון ייגרם ב-20% מהחולים שלקו בדלקת הענביה.

שלד-שריר - ביטוי בדלקת מפרקים שונים בגוף.

ביטוי קליני נדיר יותר ייתכן במערכת העצבים המרכזית שם נראה דלקת לא זיהומית של קרומי המוח - Aseptic Meningitis, יצירת קרישי דם בוורידים בגוף, דימום ריאתי בלתי צפוי, ובעיות עיכול שונות.

אבחנה
-----

על סמך הקליניקה ניתן לבצע בדיקות מעבדה הכוללות:

* בדיקת דם - מצפים למצוא אנמיה
* ביופסיה של הכיבים - נראית דלקת כלי הדם ופקקת ורידית.

הקריטריונים לאבחנה הם כדלקמן:

* כיבים אוראליים או גניטליים + אחד מהבאים:
* אובאיטיס
* דלקת פרקים
* דלקת כלי דם בעור
* דלקת קרום המוח (מנינגיטיס)

טיפול
-----

במחלה עורית ניתן לטפל בקולכיצין. במקרה והטיפול אינו עוזר ניתן להוסיף סטרואידים או אימורן. במחלה עינית ניתן לטפל בתרופות לדיכוי המערכת החיסונית (דוגמת סטרואידים או כימותרפיה ) או בתרופות ביולוגיות נוגדות דלקת (דוגמת Adalimumab - נמכרת תחת השם Humira). במעורבות של קרומי מח ניתן לטפל בתרופה כימותרפית (דוגמת ציקלוספורין).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בכצ'ט** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**
* קבוצת בכצ'ט ישראל
* בכצ'ט במקטע האחורי בעין
* אלדד בן שטרית על טיפול במחלה

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
ספר **עֲלֵי שׁוּר** הוא ספר הגות ומחשבה מפורסם, שיצא בשני חלקים בהפרש של 20 שנה בעילום שם. הספר נכתב על ידי הרב שלמה וולבה, שהיה מגדולי המשגיחים בדור האחרון, והיה זה ספרו המרכזי.

על הספר
-------

### שם הספר

שם הספר לקוח מפסוק בחומש בראשית:
"בֵּ֤ן פֹּרָת֙ יוֹסֵ֔ף בֵּ֥ן פֹּרָ֖ת עֲלֵי־עָ֑יִן בָּנ֕וֹת צָעֲדָ֖ה עֲלֵי־שֽׁוּר "(בראשית, פרק מט פסוק כב)

הרב וולבה מסביר בהקדמה את שם הספר על פי פירוש רש"י שפירוש המילים עלי שור הוא "על החומה" וכן הספר נכתב לאלו שהם "על החומה" כלומר מחוץ לעולם התורה וצופים בו אך לא בתוכו.
וכן עלי שור בגימטריה עולה כמניין שם אמו (**נ**ר **נ**שמת ראזא רבקה), ועוד רמוז בשם הספר שמו ושם אשתו **ש**למה **ור**בקה.

ויש שמצאו עוד רמז, שהמילה "שור" היא ר"ת "רבי שלמה וולבה". אך דבר זה מפוקפק מאוד, כי לכאורה בעל מוסר אדיר כמו הרב וולבה, לעולם לא יקרא לעצמו בשם "רבי". (כמו שידוע על הרב מרדכי גיפטר זצ"ל, שהתנגד מאוד לתארים, באומרו "הער אויף מיט די טיטלאך" - "מספיק עם כל התארים")

על שם הספר נקרא בית ספר תיכון עלי שור במודיעין עילית.

### תוכן הספר

הספר נכתב במשך 13 שנה, את ההשראה לכתיבתו קיבל מוועדי מוסר שערך בישיבתו באר יעקב, ומרבותיו הרב יצחק הוטנר והרב ירוחם ליבוביץ.

הספר עלי שור נכתב כמדריך בסיסי ויסודי לבחור ישיבה אך לדברי המחבר, אין בכוונתו לחדש דבר, אלא רק "להתוות את הדרך לבני דורנו" בתחומי היחס לתורה ולמצוות והעבודה על האישיות. הספר עוסק בנושאים כמו חשיבות לימוד הגמרא, חשיבות התפילה, קידוש השם וחילול השם, וכן בנושאים הגותיים דוגמת: מהו אדם, ומה תפקידה של התורה בעיצובו. הספר מחולק לשני חלקים.

### הסכמות על הספר

המחבר קיבל מספר הסכמות, מהרב יעקב קמינצקי, הרב יחזקאל לוינשטיין, הרב חיים שמואלביץ, הרב יואל קלופט, ומהרב משה יחיאל הלוי אפשטיין.

### מהדורות הספר

הספר הראשון יצא לאור בשנת תשכ"ו (1966) ומאז נדפסו ממנו מהדורות רבות. בשנת תשע"ה (2014) יצא חלקו הראשון של הספר במהדורה מחודשת, ובשנת תשפ"ב (2021) יצא גם חלקו השני במהדורה מחודשת.

חלקי הספר
---------

לספר שני חלקים שמחולקים לשערים, וכל שער מוקדש לנושא אחר:

### חלק ראשון

* **שער ראשון** - שער הכניסה אל תוך 'עולם התורה'
* **שער שני** - שער החינוך עצמי הכללי (העבודה הפרטית)
* **שער שלישי** - שער לימוד תורה מתוך שמחה והבנת עצמית
* **שער רביעי** - שער הוצאת הכוח אל הפועל

### חלק שני

* **שער ראשון** - כולל שני נושאים: האדם והתורה.
* **שער שני** - כולל שני נושאים: לימוד המוסר והעבודה המוסרית
* **שער שלישי** - עוסק בפנימיות התפילה, השבת, שלושת הרגלים, הימים הנוראים, ימי בין המצרים, חנוכה ופורים.
* **שער רביעי** - כולל ארבעה נושאים: יראה, אמת, ביטחון וחיים

סוגיות מרכזיות בספר
-------------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.

ספרים מעובדים
-------------

* **עלי שור לקורא בן זמננו**
* **מסילת ישרים עם שערי הדרכה 'במסלה נעלה'** ע"פ הספר עלי שור

לקריאה נוספת
------------

* בנימין בראון ונסים לאון, **הגדולים: האישים שעיצבו את פני היהדות החרדית בישראל**, הוצאת מאגנס (האוניברסיטה העברית) בשיתוף הוצאת מכון ון ליר, 2017, עמודים 735 - 766.

הערות שוליים
------------

1. ↑  הרב שלמה וולבה, **עלי שור**, כרך א', עמ' ט'
**כוח המשימה להגנה על הקהילות האמריקאיות של המחלקה לביטחון המולדת** (מכונה לעיתים קרובות **PACT**) הוא כוח משימה מחלקתי של המחלקה לביטחון פנים של ארצות הברית. תפקידו של הכוח לתאם באופן רשמי פעולות פיקוח על מהומות ומשטרת ביטחון להגנה על אנדרטאות ורכוש פדרלי, פיקוח על אי שקט אזרחי, הגנה על אזרחים מפני התפרעויות או השחתה או תגובה להשמדת הרכוש הפדרלי בידי מפגינים. PACT הוקמה ב-1 ביולי 2020 בעקבות הפגנות ג'ורג' פלויד בניהולו של ממלא מקום מזכירת ביטחון הפנים צ'אד וולף. כוח המשימה מתבקש גם לתאם את מאמצי אכיפת החוק שלו עם מחלקת המשפטים ומחלקת ההגנה של ארצות הברית. PACT עוררה מחלוקות וביקורת משמעותית מכלי תקשורת שונים על פעולותיה ומטרותיה לכאורה.

תפקיד ומחלוקת
-------------

כוח המשימה אחראי רשמית לתיאום עם מחלקות הפנים והמשפטים בפריסת אנשי אכיפת החוק להגנה על נכסים בתפעול ובבעלות פדרלית, שלפי הערכות מותקפים על ידי פורעים. כוח המשימה מתואם עם סוכנויות הביטחון המפקחות הכפופות ל-DHS, כדוגמת שירות האבטחה הפדרלי, השירות החשאי של ארצות הברית, אכיפת מכס והגירה סוכנות המכס והגבולות ומינהל אבטחת התחבורה.

עם זאת, כוח המשימה נתקל בביקורת משמעותית בשל תפקידו בפריסת הכוחות הפדרליים בשנת 2020 בארצות הברית לצד מבצע "אגדה". כוח המשימה הואשם על ידי מפגינים שונים בהגנה על אנדרטאות המתארות אנשים עם קשר לגזענות או לעבדות. קבוצות ואישים ליברליים מאשימים את כוח המשימה בהיותו משטרה חשאית, כשאנשיו עוצרים ומגבילים כל מי שמוחה בשלום נגד גזענות, אכזריות משטרתית ועוול חברתי.

ארגון וכוח אדם
--------------

כוח המשימה הוקם בהנחייתו של המזכיר להגנת המולדת צ'אד וולף לתיאום מאמצי שיטור ביטחוני עם סוכנויות הביטחון הכפופות למחלקת לביטחון המולדת (DHS) בפריסת צוותים.

אין כל הערכה ידועה לגבי מספר האנשים הפעילים בצוותי הפריסה או מידע כלשהו לגבי מקום הימצאותם. עם זאת, אנשי שטח מגיעים מתוך שירות האבטחה הפדרלי, השירות החשאי של ארצות הברית, ההגירה ואכיפת המכס, סוכנות המכס והגנה על גבולות ומינהל אבטחת התחבורה.

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑  Muerhoff, Mason (2020-07-20). "Trump's chief of staff says federal troops may be coming to Milwaukee". *Fox Valley 365* (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2020-08-03.
3. ↑
4. ↑
5. ↑
**מתאו פיאנטדוסי** (נולד ב-20 באפריל 1963) הוא פוליטיקאי איטלקי המכהן כשר הפנים של איטליה מאז 22 באוקטובר 2022. מתאו הוא פוליטיקאי עצמאי המקורב למתאו סלביני.

הוא היה בעבר מושל המחוזות לודי (2011–2012), בולוניה (2017–2018) ורומא (2020–2022).

ביוגרפיה
--------

פיאנטדוסי נולד בנאפולי לאב מנהל ולאמא מורה. הוא סיים לימודי משפטים באוניברסיטת בולוניה. בפברואר 2007 מונה לסגן מושל מחוז בולוניה, וב-2009 מונה לעמוד בראש המחלקה לענייני חקיקה במשרד הפנים.

באוגוסט 2011 מונה פיאנטדוסי למושל מחוז לודי. בינואר 2012 הוא מונה למנהל מטה שר הפנים. ב-16 בנובמבר 2012 הוא מונה לסגן המנהל הכללי לביטחון פנים לתיאום ותכנון כוחות המשטרה. במאי 2017, הוא חזר למחוז בולוניה וכיהן כמושל המחוז. שנה לאחר מכן הוא חזר למשרד הפנים, וכיהן כראש הסגל של שר הפנים מתאו סאלוויני. פיאנטדוסי נשאר בתפקיד זה גם לאחר שסאלוויני הוחלף על ידי לוסיאנה למורגזה (אנ'). באוגוסט 2020 מונה למושל מחוז רומא.

בתקופתו במשרדו של סאלוויני, פיאנטדוסי והשר הואשמו בשנת 2019 בגין ניצול לרעה של תפקידם עקב סירובם לאפשר לנוסעים על סירת המהגרים אלן כורדי (אנ') לעגון באיטליה. בנובמבר של אותה שנה נסגר התיק נגד שניהם, שכן בית המשפט קבע כי לא בוצע פשע. הוא קבעה כי איטליה אינה "מדינת המגע הראשון" הנדרשת לקלוט את הנוסעים, שכן הספינה הייתה רשומה בגרמניה.

### שר הפנים

 פיאנטדוסי עם הנשיא סרג'ו מטרלה והשרים גווידו קרוזטו ואנטוניו טאיאני
פיאנטדוסי הושבע ב-22 באוקטובר 2022 לשר הפנים בממשל ג'ורג'יה מלוני.

פחות מ-48 שעות לאחר מינויו לשר הפנים, פיאנטדוסי חוקק הנחיות שאסרו על ספינות ה-Ocean Viking (אנ') ו-Humanity One NGO, שהובילו מהגרים, להיכנס לנמלי איטליה.

חיים אישיים
-----------

פיאנטדוסי נשוי לפאולה בררדינו ואב לשתי בנות. הוא גדל בכפר של אביו במחוז אוולינו בקמפניה, שם הוא קיבל אזרחות כבוד. הוא תומך של בולוניה 1909.

ב-10 באוקטובר 2016 הוא קיבל את מסדר ההצטיינות של הרפובליקה של איטליה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מתאו פיאנטדוסי** בוויקישיתוף
* פרופיל, באתר משרד הפנים האיטלקי

הערות שוליים
------------

1. ↑  ישראל לפקוביץ, איטליה: הושבעה הממשלה הימנית בראשות מלוני - בחדרי חרדים, באתר בחדרי חרדים, 23 באוקטובר 2022
**תומאס ואקלי** (באנגלית: **Thomas Wakley**; 11 ביולי 1795 – 16 במאי 1862) היה מנתח, פעיל חברתי, חוקר מקרי מוות, העורך והמייסד של כתב העת לאנסט וחבר הפרלמנט הבריטי.

ביוגרפיה
--------

### ילדות

ואקלי נולד בממברי, מחוז דבון, אנגליה, לאיכר מצליח בשם הנרי ולאשתו מארי, תומאס היה הילד הצעיר ביותר מבין 11 ילדים. הוא למד בבית הספר בצ'ארד. בגיל 15 ואקלי היה מועסק כמתלמד אצל רוקח ולאחר מכן אצל מנתח, כמו כן בנערותו עסק באגרוף.

### המסע להודו

ב-7 במרץ 1807 הצטרף ואקלי בן ה-11, למסע שייט לכלכולתה בתור נער סיפון תחת פיקודו של קפטן סמואל סמית'. במהלך המסע שערך כ-17 חודשים היה ואקלי עד למקרי טביעה ומוות רבים ובהם מותו של הקפטן במהלך ההפלגה חזרה, בנוסף היה ואקלי עד גם למקרים של הלקאה מה שככל הנראה גרם לו לפעול נגד שיטת ענישה זו בעתיד[דרוש מקור]. המסע הזה נחשב לאחד הגורמים המשפעים ביותר על החלטותיו ופועלו של ואקלי בבגרותו.

### מנתח

בגיל 20 התחיל ללמוד בלונדון בבית החולים סנט תומאס, בגיל 22 הוסמך כחבר בקולג' המלכותי לכירורגים. הוא הקים מרפאה רחוב ריג'נט. באוגוסט 1820 הוצת ביתו והוא עצמו הותקף על ידי אלמונים כנראה על רקע היותו מנתח. ואקלי הגיש תביעת פיצוי לביטוח שהתנגד לשלם פיצוים בטענה שואקלי הצית בעצמו את הבית שלו, הוא ניצח במשפט מול חברת הביטוח.

### לאנסט

 ערך מורחב – **לאנסט**  

בשנת 1923 (בגיל 28) הקים ואקלי, ביחד עם ויליאם קובט, ויליאם לורנס וג'יימס וורדרופ, את כתב העת הרפואי לאנסט.

### חבר פרלמנט

בשנת 1835 נבחר ואקלי לחבר בפרלמנט, תפקיד בו כיהן עד 1852. ואקלי פעל בפרלמנט נגד מס עיתונים ונגד חוקי סעד לעניים ובעד סחר חופשי והלאומיות האירית.

### חוקר מקרי מוות

בשנת 1839 התמנה לחוקר מקרי המוות של מערב מידלסקס. בהתאם לעמדתו הוא חקר כל מקרה מוות פתאומי, כוול מוות פתאומי שנעשה בזמן מעצר משטרתי. במשך השנים הוא ביצע במסגרת תפקידו בין 25,000 ל-30,000 נתיחות.

חיים אישיים
-----------

בגיל 25 התחתן ואקלי עם אליזבת גודצ'יילד, נולדו להם שלושה בנים ובת שמתה בצעירותה. בנו הבכור, הנרי, היה עורך דין וסגנו של אביו בתפקידו כחוקר מקרי מוות. שני בניו האחרים, ג'יימס הצעיר ותומאס, היו עורכים של הלאנסט.

מותו
----

ואקלי מת ב־1862 בעקבות דימום ריאתי (אנ'), לאחר נפילה מסירה. בעשור שלפני מותו סבל ככל הנראה משחפת. הלווייתו הייתה פרטית והשתתפו בה רק בני משפחה וחברים קרובים. ואקלי נקבר בקטקומבות של בית הקברות קנסל גרין באנגליה, לצד אשתו אליזבת, שמתה שלוש שנים קודם לכן.

הנצחה
-----

מחוץ לביתו של ואקלי שבכיכר דפורד (אנ') נתלה שלט כחול. ישנם שלטים לזכרו במספר מקומות נוספים, בהם מקום הולדתו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תומאס ואקלי** בוויקישיתוף
* תמלול דיוניו של ואקלי בפרלמנט הבריטי

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  Thomas Wakley, plagiarism, libel and the founding of The Lancet באתר של הספרייה הלאומית לרפואה.
2. ↑  Wakley at sea בכתב העת לאנסט
3. ↑  תומאס נקבר בגומחה 59, תא 13 ואליזבת בגומחה 59, תא 16.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 117115738
* ISNI: 0000 0000 2971 5940
* LCCN: n86808130
* NTA: 133182207
* SNAC: w6r80ckk
* Trove: 1498726
* VIAF: 69699803
* WorldCat: lccn-n86808130

 |
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה, העוסק בברכה בעברית, עם הערך "סלאם עליכום", העוסק בברכה בערבית.
**שלום עליכם** היא ברכה יהודית עברית מסורתית בעת מפגש בין אנשים, שפירושה: יהי שלום עליכם. התשובה לברכה זו היא **עליכם שלום**. הברכה מופנית הן לרבים והן ליחיד.

מטבע הברכה ומקורו
-----------------

בתנ"ך מופיע מספר פעמים שבעת פגישה ברכו בברכת "שלום לך", אך ככל הנראה אין מדובר עדיין במחוות נימוסים גרידא אלא בהבטחת שלומו וטובתו של האדם.

ברכת "שלום עליך" או "שלום עליכם" מוזכרת לראשונה בספרות הבתר-מקראית, והיא משמשת שם כברכת נימוסין בעת מפגש. ייתכן שמקורו של מטבע ברכה זו בשפה הארמית שבה ישנה ברכה דומה. בספרות חז"ל נעשה שימוש בברכה בלשון יחיד "שלום עליך" כשהיא מופנית ליחיד, ובלשון רבים "שלום עליכם" כשהיא מופנית לרבים.

החל מימי הביניים ישנו תיעוד של שימוש בברכת "שלום עליכם" בלשון רבים גם כשהיא מופנית לאדם יחיד, כמחווה של נימוס וכבוד.

על פי חז"ל "שלום" הוא אחד משמותיו של הקב"ה, ובעקבותיהם היו שפירשו את ברכת "שלום עליכם" כברכה ששם ה' יהיה עליכם, בדומה לברכת בעז לקוצרים "ה' עמכם" (רות, ב', ד') שנענתה גם היא בהיפוך סדר דומה: יברכך ה'.

ביהדות אשכנז הברכה הוטמעה בשפת היידיש והייתה למטבע לשון מקובל ונפוץ.

בעברית הישראלית איבדה ברכת "שלום עליכם" ממעמדה, ונהוג לברך ב"שלום" בלבד, ככל הנראה בעקבות מאמציהם של מחדשי השפה לאמץ את דרכה של העברית המקראית דווקא וכדי לקצר.

בשפה הערבית ובעולם המוסלמי בכלל מקובלת ברכה מקבילה: סלאם עליכום (אנ') – המברך אומר: א-סלאם עליכֻּם, והמשיב עונה: ועליכֻּם א-סלאם.

בתפילה ובפיוט
-------------

הפיוט "שלום עליכם" הנאמר בליל שבת לפני הסעודה, עושה שימוש בברכה זו לקבלת פניהם של המלאכים, המלווים על פי המסורת את האדם בשובו מבית הכנסת.

לאחר ברכת הלבנה, המנהג בקהילות אשכנז שכל אחד ואחד מהמברכים פונה אל שלושה אנשים בברכת "שלום עליכם" ונענה בברכת "עליכם שלום". בחלק מהקהילות הספרדיות המנהג הוא לומר ברכה זו כלפי כל הקהל. למנהגים אלו ניתנו טעמים שונים, בהם טעמים ששומרים את משמעה היסודי של הברכה – לאחר שמתפללים "תיפול עליהם אימתה ופחד" על האויבים, מברכים את המתפללים שתבוא עליהם ברכת השלום ולא אימה ופחד, וטעמים שקרובים יותר לברכה של מחווה ורעות – לתת שלום זה לזה מתוך שמחה וטוב לבב, שקיבלו פני השכינה.

בתרבות
------

הסופר היידי שלום רבינוביץ' אימץ את הכינוי "שלום עליכם" כשם עט.

בשנות ה-30 וה-40 היה פופולרי ביישוב העברי הפזמון "הבאנו שלום עליכם", ועד היום הוא מוכר ומזוהה בקרב יהודי התפוצות עם הציונות ומדינת ישראל. הפזמון, הכולל חזרות של השורה הבודדת "הבאנו שלום עליכם", עושה שימוש בברכה המקובלת. פעם כשחזרו מטוסי אל על היו שרים את הפזמון, יש המשערים שמקורו בפרסומת גרמנית למותג הסיגריות "סלאם עליכום" ("אנו מעשנים סלאם עליכום" באותו לחן) שבוצעה בפי להקה טורקית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקימילון ערך מילוני בנושא **שלום עליכם,**  בוויקימילון

הערות שוליים
------------

1. ↑  לדוגמה, ראו ספר שופטים, פרק י"ט, פסוק כ'
2. ↑  ברכת "שלום עליכה" מוזכרת לראשונה במגילות מדבר יהודה. "שלום עליכם" מוזכרת מספר פעמים בתלמוד הירושלמי
3. ↑  "שלמא עלייכו" תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ס"ב, עמוד א'
4. ↑  "שלום עליכם" בהברה אשכנזית ובהתאמה לפונולגיה של היידיש נהגה במלעיל: sholem aleikhem בדיאלקט ליטאי (ובווריאציות שונות בדיאלקטים באחרים, כגון shulem alaikhem)[דרושה הבהרה].
5. ↑  ראו על השיר באתר זמרשת
**אליאס "אדואר" פטרמן** (בהולנדית: **Elias "Eduard" Veterman**; האג, 9 בנובמבר 1901 - לארן (Laren), 28 ביוני 1946) היה סופר, אמן ויזואלי ואיש המחתרת ההולנדית במהלך מלחמת העולם השנייה.

חייו
----

פטרמן היה ממוצא יהודי. הוא הוכשר כאמן חזותי באקדמיה לאמנות חזותית בהאג. הוא היה פעיל כצייר וכשרטט ואייר ספרים, אך נודע בעיקר בפעילויות אחרות שלו. הוא החל את דרכו על הבמה כיד ימינו של קור ואן דר לוכט מלסרט (Cor van der Lugt Melsert), שעליו כתב לימים ספר יחד עם גיסו יאן ואן איס. הוא כתב חמישה עשר רומנים ושלושים מחזות. הוא נחשב מייצג של דקדנס.

ניסיונותיו של פטרמן להקים להקת תיאטרון או קברט משלו פעמיים הסתיימו בפיאסקו פיננסי. הוא זכה להצלחה רבה יותר כמחזאי ובמאי בתיאטרון ההולנדי בהאג. כשהגרמנים פלשו להולנד ב-1940, כבר לא יכול היה לפעול בתחום. הוא אימץ שם בדוי - פרופ' אדוארד ז'אק נקר, פרופסור לתולדות האמנות - ונאלץ להסתתר. בתקופת הכיבוש השתמש בתעודות זהות מזויפות שיוצרו לאנשים במסתור וללוחמי התנגדות. הוא היה חלק מקבוצת ההתנגדות Luctor et Emergo.

פטרמן נבגד ב-1943 ונעצר על ידי הגסטפו. הוא נכלא בכלא סכוונינגן (Oranjehotel). הוא נידון למוות ונלקח לכלא בלוטרינגהאוזן, שם שוחרר על ידי האמריקאים ב-1945. לאחר השחרור נחל הצלחה עם ההצגה "מלון אורנייה" (Oranjehotel), שעלתה על הבמה 150 פעם.

 משאלת לב לא חוקית. גבר רזה עם קרש גיהוץ. על הקיר דיוקן של גרברנדי עם הכתובת "שיקום זכויות"
הנסיך ברנהרד הזמין את פטרמן לכתוב את ההיסטוריה של הכוחות המזוינים המקומיים, אך הכותב רצה לחשוף את התנהגותם המפוקפקת של חיילים ופוליטיקאים בכירים במהלך המלחמה, והפנייה בוטלה.

ביוני 1946, פטרמן ורעייתו קטי (Katy) מתו בתאונת דרכים ליד לארן. פטרמן היה לצנינים בעיני רבים מאנשי מוסדות השלטון לאחר השחרור, ולכן נפוצו מיד שמועות על חיסול, אך הוכחות לכך מעולם לא נמצאו.

לא נעשתה חקירה לגבי התאונה. כך גם לגבי תאונת הדרכים שבה לוחם ההתנגדות האב לודו בליס נהרג ב-15 באוגוסט 1945, אדם שגם הוא מתח ביקורת על שרים. הם השתמשו באותו מוסך באוטרכט.

הערות שוליים
------------

1. ↑   Is Eduard Veterman vermoord?, Ben Speet, Geschiedenis, nr.4, 12e jaargang, juni 2021, (Lezersvraag)

קישורים חיצוניים
----------------

* כתבה בהולנדית המזכירה את פטרמן באמסטרדם. ניתנת לקריאה באנגלית עם אופציית התרגום.
* Informatie in de Theaterencyclopedie
* Levensbeschrijving door Dick van den Heuvel bij het toneelstuk (2003) over zijn veronderstelde liquidatie
* Website schrijversinfo over Veterman
* Repos ailleurs van Veterman beschreven op website onderduikers.nl

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007269682405171
* BPN: 73103302
* GND: 123912237
* ISNI: 0000 0000 6683 2230
* LCCN: n84133024
* NTA: 070361827
* RKD: 80820
* SUDOC: 249455439
* VIAF: 57532712
* WorldCat: lccn-n84133024

 |