ציור "הצליבה" הוא חלק מהיצירה "מזבח אייזנהיים". יצירתו הידועה ביותר של מתיאס גרינוואלד
יצירתו של גרינוואלד, ישו בדרך הייסורים
**מתיאס גרינוואלד** (בגרמנית: **Matthias Grünewald**;‏ 1470-1480 – 1528) הוא צייר גרמני חשוב, שעבודותיו מיוחדות בביטוי עז בקו, בצבע ובקומפוזיציה. משך מאות בשנים היה שמו של גרינוואלד עלום כמעט, ורבות מיצירותיו יוחסו לבן דורו, אלברכט דירר. מתחילת המאה ה-20, עם עליית האקספרסיוניזם הגרמני, השתנה יחסם של אמנים וחוקרים ליצירותיו האקספרסיביות של גרינוואלד, שתפש מקום בשורה הראשונה של אמני צפון אירופה בתקופת הרנסאנס. יצירתו החשובה והידועה ביותר של גרינוואלד היא סדרת ציורי המזבח באייזנהיים (Der Isenheimer Altar).

תולדות חייו
-----------

רק מעט ידוע על חייו של גרינוואלד, ועוד פחות מזה ידוע בוודאות. רוב החוקרים מסכימים כי נולד בווירצבורג ונקרא מאתיס נייטארט (Mathis Neithart) או גוטהארט (Gothar(d)t) או נאיתארדט (Neithardt). השם גרינוואלד יסודו בטעות בזיהוי של היסטוריון האמנות יואכים פון זאנדארט, בספרו Teutschen Akademie‏ (1675). איש אינו יודע היכן רכש את הכשרתו כצייר. השערה אפשרית אחת היא כי למד בקולמר אצל מרטין שונגאואר, שהקומפוזיציה במקצת מתחריטיו מזכירה חלק מציורי הצליבה של גרינוולד. התיעוד הברור הראשון לקיומו נמצא ב-1500 או 1501 כמאתיס דר מאלר בזליגנשטאדט אם מיין או כמאתיס מאשאפנבורג. מניחים כי כאן התגורר לפחות עד 1521, כשהוא יוצא את זליגנשטאדט לביצוע עבודות מוזמנות.

היצירה הראשונה אותה מייחסים בוודאות לגרינוואלד היא "הלעג לישו" מ-1503 (בפינקוטק הישן במינכן). ביצירה ניכרת השפעת תחריטי האפוקליפסה של דורר (מהשנים 1496-98) והשפעת הרנסאנס האיטלקי, אך גם כמה מהמאפיינים הבולטים של יצירותיו המאוחרות, כמו עיוותי הצורה המכוונים, הבד המתבדר כדי להעניק תחושה של תנועה והצבעים הזוהרים.

ב-1511 חכר יאקוב הלר את שירותיו של גרינוואלד כדי ליצור ארבעה ציורי שליחים בגריזיי (מונוכרום) לכנפי ציור מזבח שביצע דירר (מזבח הלר ב-Historisches Museum בפרנקפורט). ביצירות אלו ניכרת בשלותו של גרינוולד, ומופיעים בה המאפיינים הבולטים במזבח אייזנהיים, כמו השער הארוך והמתנפנף וכפות הידיים הגדולות והמעוותות.

בין השנים 1510 ל-1525 הוא שימש כצייר חצר וכארכיטקט בחבל הריין וכן כמהנדס הידראולי לשני ארכיבישופים של מיינץ. הוא עזב את משרתו כנראה על רקע מלחמת האיכרים, או לותרניזם. גרינוואלד מת, ככל הנראה, באוגוסט 1528.

יצירותיו
--------

רק יצירות בעלות גוון דתי שרדו מכלל עבודתיו של גרינוואלד, המפורסמת שבהן היא המזבח באייזנהיים, אשר הושלמה בשנת 1515 והמוצגת היום לציבור במוזיאון אונטרלינדן (בצרפתית: Musée d'Unterlinden) בעיר קולמר בצרפת. היצירה מורכבת מ-10 תמונות שונות על פני שנים-עשר לוחות. על המזבח הראשי מופיעה בלוח המרכזי צליבת ישו, תחתיה קבורתו ובשתי הכנפיים מופיעים אנטוניוס הקדוש וסבסטיאנוס הקדוש. הלוח המרכזי של ציור המזבח השני מוקדש למריה וישו התינוק, לצד מלאכים מנגנים, בתחתית מתוארת שוב קבורת ישו, ושני הלוחות הצדדיים מתארים את תחיית ישו ואת הבשורה למרים. בציור המזבח השלישי תופסים את החלק המרכזי ואת החלק התחתי פסלי עץ של ניקולא דה אגנו (שנוצרו, ככל הנראה, כעשרים שנה לפני ציור המזבח), כשבלוחות הצדדיים מופיעים ציור של אנטוניוס הקדוש המבקר את פאולוס הנזיר במדבר, ואת פיתויו של אנטוניוס הקדוש.

שאר יצירותיו של גרינוואלד שמורות בגרמניה, להוציא שתי יצירות קטנות המתארות את צליבת ישו, האחת בוושינגטון והשנייה בבזל. גרינוואלד התבקש לצייר ארבעה מלאכים, בציור מונוכרום, בשולי יצירת מזבח של דירר בכנסיית הלר שבפרנקפורט. יצירתו של דירר הושמדה בשריפה ואולם ציוריו של גרינוואלד שרדו. יצירות מזבח נוספות של גרינוואלד מצויות בקארלסרוהה, ובמוזיאון האוגוסטין. במינכן מצויה יצירתו הגדולה ארסמוס הקדוש מאנטיוכיה ומאוריציוס הקדוש שנוצרה כנראה בין השנים 1521-1524 והייתה כנראה חלק מיצירת מזבח גדולה עוד יותר. סך הכל שרדו ארבעה מציוריו המתארים את צליבת ישו, כולם מלאי יראה וקדרות. יצירותיו ידועות בזכות הבעתן הדרמטית, צבעיהן מלאי החיות והאור הנשקף מהן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מתיאס גרינוואלד** בוויקישיתוף
* עבודותיו של מתיאס גרינוואלד באתר museumsyndicate.com
* מתיאס גרינוואלד, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* מתיאס גרינוואלד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אפשר שהטעות יסודה בניחוש או המצאה על־יסוד המונוגרמה של גרינוולד, ששילבה M ו-G ו-N.
2. ↑  למשל, כאן

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007362732705171
* BIBSYS: 90134209
* BNE: XX898832
* BnF: cb12011354n (data)
* CANTIC: a11306014
* CiNii: DA0273952X
* GND: 118542907
* ISNI: 0000 0001 2096 7778
* KulturNav: 046780ba-20b5-49de-8e79-80d65b248c7d
* LCCN: n50059019
* LNB: 000039707
* MusicBrainz: 0cd491bb-3ced-4dbc-b0cb-178fc4d7eb11
* NDL: 00441888
* NKC: jn20000602681
* NLA: 35993278
* NLP: a0000001192992
* NSK: 000226175
* NTA: 071598448
* RERO: 02-A000075805
* RKD: 34338
* SELIBR: 188775
* SNAC: w68p6xgx
* SUDOC: 028236335
* ULAN: 500021832
* VcBA: 495/6187
* VIAF: 100226779
* WorldCat: lccn-n50059019

 |