"תגליות - ארכיאולוגיה לכל" היא מרכז העשרה ישראלי בנושאי ארכיאולוגיה, היסטוריה, תרבויות ולימודי ארץ ישראל.

תגליות הוקמה בשנת 2004 על ידי עמותת מכון ישראלי לארכיאולוגיה, במטרה להוות גשר בין העולם האקדמי לקהל הרחב ובמטרה להציב את הארכיאולוגיה בלב ההתעניינות והשיח הציבורי בישראל. תגליות מתמחה בהנגשת הארכיאולוגיה על כול גווניה לציבור הרחב. תגליות מאמינה שבאמצעות חינוך לאהבת העבר והארכיאולוגיה ניתן לעודד את הציבור בכלל, ומקבלי ההחלטות בפרט, לשמור על העתיקות ולהפנות תקציבים לשם כך.

סיור תגליות בחפירות העיר חלוצה בנגבסיור תגליות בחפירות העיר חלוצה בנגב, בעת חפירה ארכיאולוגית באתר. מרץ 2023
חזונה של "תגליות" הינו להשיב את הארכאולוגיה של ארץ ישראל למרכז השיח בציבוריות הישראלית, כפי שזו הייתה בראשית המאה ה-20 ובעשורים הראשונים של מדינת ישראל.

### יחס הציבור בישראל לארכיאולוגיה

בעשורים הראשונים של מדינת ישראל היה קיים עניין ציבורי נרחב בתגליות ארכאולוגיות חדשות, רבים ביקרו באתרים הארכאולוגים אשר זכו לתקציבי חפירה, שימור ופיתוח תיירות. יש לציין שמנהיגים ציונים רבים ראו בארכאולוגיה כלי להוכחות הזיקה בין העם היהודי לארץ ישראל בעקבות גילויים של ממצאים כגון מגילות ים המלח, כתובת נקבת השילוח, שרידי המצור על מצדה, בתי כנסת עתיקים כמו בבית אלפא ותלים מקראיים כמו מגידו, חצור וגזר. יש לציין את קיומם של אירועים בעלי אופי לאומי באתרים ארכיאולוגיים כמו מסעות תנועות נוער וטקסים צבאיים במצדה או תהלוכות אל קברות המכבים.

טיול תנועת הנוער "הנוער העובד" לאתר הארכיאולוגי מצדה בשנת 1951 
בשליש האחרון של המאה ה-20 הלך וירד מעמד הארכאולוגיה בישראל כחלק מירידת המעמד של מדעי הרוח בעולם. סטיב רוזן מציע שדעיכת הארכיאולוגיה בזהות הישראלית נבעה מסיבות פנימיות וביניהן: ירידת הלאומיות, המיתוס הלאומי ועיצוב הזהות במקביל לעליית הביקורת ההיסטורית. אימוץ הגישה המחקרית הביקורתית התקבלה בקרב ארכיאולוגים שונים אשר פקפקו בנסיונות העבר להשתמש בשרידים ארכיאולוגים כהוכחות לסיפורי התנ"ך. קול ביקורתי זה ניתן לקרוא לדוגמא במאמרו של הארכיאולוג פרופ' זאב הרצוג אשר התרפסם במוסף הארץ בשנת 1999 תחת הכותרת: "התנ"ך - אין ממצאים בשטח".

סיבה נוספת לירידת מעמדה הציבורי של הארכיאולוגיה נעוצה בכך שממצאים ארכיאולוגים ומחקרים חדשים אינם זוכים לחשיפה תקשורתית נרחבת כבעבר. למעשה, מרבית התגליות הארכיאולוגיות החדשות מתפרסמות בכתבי עת מדעיים וכנסים אקדמיים שאינם פתוחים בדרך כלל, או אינם ידועים לציבור הרחב.

בעשורים האחרונים חל שינוי מסוים לטובה בעניין הציבורי כלפי הארכיאולוגיה בעקבות חשיפתם של ממצאים ארכיאולוגיים מרשימים במיוחד (כמו חפירות הענק בתל בית שמש, הישוב הנאוליתי העצום במוצא, מפעל היין הביזנטי ביבנה, ותל א-סוויר), פיתוח תיירותי של אתרי עתיקות, מיזמים ארכיאולוגיים קהילתיים (כמו בעיר העתיקה של לוד) וכמו כן פעילויות הסברה וחינוך כמו אלו שמקיימת "תגליות". 

כנס תגליות השנתי, ינואר 2022 במוזיאון תל אביב לאומנות. כנס תגליות השנתי הוא הכנס הארכיאולוגי הגדול מדי שנה בישראל

### תחומי הפעילות של 'תגליות'

תגליות הוקמה בשנת 2004 על ידי עמותת מכון ישראלי לארכיאולוגיה על מנת להשיב את הארכיאולוגיה למרכז השיח הציבורי. תגליות משמשת כערוץ תקשורת מוביל, עדכני, אמין ואיכותי המעביר את הנושאים האקדמיים הבוערים לידיעת הקהל הרחב בדרכים שונות.

הפעילויות של תגליות מתקיימות באמצעות חוקרים בכירים מהאקדמיה ומרשות העתיקות ומוגשות בצורה מהימנה ובגובה העיניים. תגליות פועלת להעלאת המודעות למחקרים החדשניים ביותר, למחלוקות האקדמאיות בעלות עניין ציבורי ולדיונים האקטואליים המתקיימים כל העת.

לאורך השנים הרצו והדריכו במסגרת "תגליות" בכירי הארכאולוגים הישראליים, מכל האסכולות המחקריות הקיימות באקדמיה הישראלית. לדוגמה - פרופ' אהרן מאיר, פרופ' אסף יסעור-לנדאו, פרופ' ארתור סגל, פרופ' בועז זיסו, פרופ' יובל גדות, פרופ' יוסף גרפינקל, פרופ' ישראל פינקלשטיין, פרופ' משה פישר, פרופ' עודד ליפשיץ, פרופ' עמי מזר, פרופ' רינה טלגם ועוד.

פרופ' ישראל פינקלשטיין מרצה בכנס תגליות השנתי
תגליות דוגלת ביצירת קשר בלתי אמצעי בין הציבור, החוקרים והממצאים הארכיאולוגיים. לדוגמא, במהלך הסיורים מוזמנים המשתתפים לסיור באתרי העתיקות, לראות את הממצאים החדשים ולשמוע הדרכה באתר עצמו מפי הארכיאולוגים שחפרו וחקרו את האתרים.

סמינר ארכאולוגי של תגליות למרגלות הפירמידה הגדולה בגיזה, מצרים. פברואר 2023"כנס תגליות" אשר מתקיים מדי שנה בחודש ינואר, הינו הכנס הארכאולוגי הפופולרי והגדול ביותר בישראל, בו משתתפים כ-400 איש מדי שנה. במהלך כנס זה מציגים החוקרים בפני הציבור הרחב תגליות ארכאולוגיות אשר נחשפו לאחרונה וחידושי מחקר. בכל שנה נושא הכנס משתנה ולאורך השנים עסק ב: ארכאולוגיה והתנ"ך, הארכיאולוגיה של הר הבית, ארכאולוגיה והברית החדשה, מגפות בעולם העתיק, מצרים העתיקה והתנ"ך ועוד.

בנוסף, "תגליות" מפעילה פעילויות העשרה הכוללות:.

* מאגר מידע באתר תגליות של מאמרים בגובה העיניים בנושא ארכיאולוגיה שנכתבו על ידי מומחים.
* סדרת הרצאות שבועית מפי מומחים בכירים בהן מוצגות תגליות ארכיאולוגיות חדשות בפני הציבור שלא במסגרת כנסים אקדמיים.
* סיורים לאתרים ארכיאולוגיים בהדרכת הארכאולוגים אשר חפרו בהם.
* השתלמויות למורי דרך המוכרות על ידי משרד התיירות, שמטרתן להכשיר את המדריכים להעביר מידע ארכיאולוגי מהימן ומעודכן לתיירים ולקהל ישראלי.
* סמינרים לימודיים בחו"ל בדגש ארכאולוגיה בהדרכת מומחים ישראליים ביעדים עם דגש ארכאולוגי (כמו מצרים, ירדן, טורקיה, איטליה, יוון ועוד)
* התנדבות בחפירות ארכיאולוגיות המנוהלות על ידי מכון ישראלי לארכיאולוגיה.

קישורים חיצוניים
----------------

* האתר הרשמי של תגליות, באתר עמותת מכון ישראלי לארכיאולוגיה

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  סטיב רוזן, להגיע לבגרות: דעיכת הארכאלוגיה בזהות הישראלית, **קרדום לחפור בו: ארכאולוגיה ולאומיות בארץ ישראל**, 2008, עמ' 171 - 186
2. ↑  חיה כץ, הארכאולוגיה שמעל והארכאולוגיה שמתחת: יחס החברה הציונית-דתית לארכאולוגיה 1967-194, **קתדרה** גיליון 160, 2016, עמ' 105 - 122
3. ↑  פייגה, מיכאל, הקהילות המדומיינות של הארכיאולוגיה: על לאומיות, אחרות ופני השטח, **תרבות דמוקרטית** 12, 2009, עמ' 167-205
4. ↑  אפרים הלוי, האם הארכיאולוגיה אכן ראויה למעמד של "פוסק עליון" בבית הדין של ההיסטוריה המקראית?, **אבני דרך : מסות ומחקרים בהיסטוריה של עם ישראל, שי לצבי (קותי) יקותיאל / עורכים: עמנואל אטקס, דוד אסף, יוסף קפלן**, 2015
5. ↑  אתר למנויים בלבד זאב הרצוג, התנ"ך. אין ממצאים בשטח, באתר הארץ, 17 באוקטובר 2017
6. ↑  בועז גרוס, חפירות הענק בתל בית שמש, באתר מכון ישראלי לארכיאולוגיה
7. ↑  מיזם לוד, באתר מכון ישראלי לארכיאולוגיה
8. ↑  תגליות, באתר תגליות
9. ↑  רשימת המרצים והמדריכים, באתר תגליות
10. ↑  מאגר המידע של תגליות, באתר תגליות