recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אוסטין דיינג'ר פאוורס** (באנגלית: **Austin Danger Powers**) הוא הדמות הראשית בסדרת סרטי "אוסטין פאוורס" – פרודיה על סרטי מרגלים משנות השישים (בעיקר סרטי ג'יימס בונד) ועל תרבות שנות השישים בכלל. את הדמות מגלם השחקן מייק מאיירס, המגלם במקביל דמויות נוספות בכל אחד מהסרטים. 

הסרטים בסדרה הם:

* אוסטין פאוורס: מרגל עם סגנון (1997)
* אוסטין פאוורס: המרגל שתקע אותי (1999)
* אוסטין פאוורס - גולדממבר (2002)

אישיותו
-------

מלבד היותו פרודיה לדמותו של ג'יימס בונד, אוסטין פאוורס מייצג גם את המוד הארכיטיפי של שנות השישים בשל אהדתו העזה לאהבה חופשית, נטייתו לבצע חיקויים של אישים חסרי חשיבות והסגנון של בגדיו (כולל חליפות קטיפה ומגפי הביטלס אותן הוא לובש - תחפושת שאותה לבש גם ג'ורג' לייזנבי כאשר גילם את ג'יימס בונד). אישיותו המוחצנת והופעתו המצועצעת באופן מכוון מבליטים אותו מסביבתו - אם כי באופן קבוע ובלתי מוסבר הוא אף פעם לא מתגלה כאשר הוא מסווה את עצמו. 

במקרים רבים לאורך הסרט אוסטין נוהג להתפשט, וחושף חזה שעיר יתר על המידה. ניתן להגדיר גם את מערכות היחסים של אוסטין עם נשים כפרודיה על חוסר האשמה אותה חש ג'יימס בונד לגבי אובדן הנשים שאיתו. לדוגמה, לאחר שהוא מגלה כי בת זוגו ונסה קנזינגטון היא למעשה רובוטית אשר מתפוצצת במהלך ירח הדבש שלהם, אוסטין בוכה בתחילה, לאחר מכן צועק בעליזות - "רק רגע... זה אומר שאני רווק שוב!" כאשר לאחר מכן הוא רוקד בחדר המלון בעירום. חלק מכישוריו כוללים סוג של היפנוזה אותה הוא למד מגורו בשם שאסטרי בזמן מסעותיו להודו. 

בסרט הראשון בסדרה מציין אוסטין שרק שני דברים מפחידים אותו - מלחמה גרעינית ואנשי קרקס.

עלילות אוסטין פאוורס לאורך סדרת הסרטים
--------------------------------------

פאוורס נולד ב-12 בנובמבר 1939. אוסטין הוא בנו של נייג'ל פאוורס (מגולם על ידי מייקל קיין), ואחיו של דגלאס "דאגי" פאוורס, הידוע גם בשם ד"ר רשע. אמם של אוסטין ודאגי נהרגה בעקבות ניסיון התנקשות בעודם תינוקות – מאורע אשר בעקבותיו נפרדו דרכם. אוסטין גדל לבד עם אביו, ובהמשך למד בפנימיה של בית ספר לביון יחד עם דאגי, שותפו לחדר, מבלי שידע שהוא למעשה אחיו. בזמן שאוסטין למד בפנימיה, הוענק לו התואר "איש מסתורין בינלאומי", למרות שדאגי היה אמור לזכות בתואר. אירוע זה הרס את היחסים בין השניים וגרם להם להיות אויבים. 

לאחר לימודיו, פאוורס החל לעבוד במשרד הביטחון הבריטי והפך למרגל נודע. לאחר ששיגר את ד"ר רשע לחלל החיצון, אוסטין הוקפא בהקפאה קריוגנית בשנת 1967 למקרה שד"ר רשע יחזור מהחלל בעתיד. בסופו של דבר, ד"ר רשע חוזר ואוסטין מופשר ומצוות לשותפה מיס קנזינגטון, בתו של שותפתו בשנות השישים הגברת קנזינגטון. לאחר שהוא מופשר, אוסטין חווה הלם תרבות ומנסה להסתגל לתרבות העכשווית.

לאחר שונסה מתה (לאחר שמתגלה שהיא הייתה בעצם רובוטית), אוסטין חוזר להיות רודף נשים, עד אשר הוא מתאהב בסוכנת ביון אמריקנית בשם פליסיטי שגוול (מגולמת על ידי הת'ר גראהם). בין השניים מתפתחת מערכת יחסים במהלך אירועי הסרט השני בסדרה. אף על פי כן, פליסטי נעדרת מהסרט השלישי בסדרה כאשר נרמז כי השניים נפרדו בתקופת הזמן שבין הסרט השני לשלישי. בסרט השלישי אוסטין מנהל מערכת יחסים עם שותפה מינית מעברו, פוקסי קלאופטרה (ביונסה נואלס).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוסטין פאוורס** בוויקישיתוף
* "אוסטין פאוורס", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007537264305171
* GND: 121903877
* LCCN: sh97006175
* MusicBrainz: 23ea386b-257f-4d32-a60d-106fdf7db2cd
* VIAF: 27939814
* WorldCat (עם VIAF): 27939814

 |
**אי לאו דדלאי לך חספא, לא משכחת מרגניתא תותה** (תרגום מארמית: **אילולי הרמתי את החרס עבורך, לא היית מוצא את המרגלית תחתיו**, נוסח נוסף: **אי לאו דדלאי לך חספא, מי משכחת מרגניתא תותה**) הוא ביטוי חז"לי בארמית, המופנה כלפי אדם אשר טען טענה נכונה, אך התבסס על טענה קודמת של בן שיחו.

משמעות הביטוי
-------------

חכמי התלמוד משתמשים בביטוי זה כשחכם אומר לחברו שתירוצו, ראייתו, או המקור שמצא לשאלה או סוגיה מורכבת אכן נכון, אולם הוא לא היה מגיע בכוחות עצמו לכך. ניתן להבין אמרה זו כביקורת, המופנית כלפי מי שזוקף לעצמו הצלחה אליה הגיע רק עקב תלות בסיוע חיצוני שהכשיר את הדרך עבורו. אולם יש המפרשים אותה כמימרה הנותנת חיזוק ואישור שאכן יחד עם הטענה התחילית של הראשון, יוצא שהשני מעמיד דברים על דיוקם. ניתן להקביל רעיון זה לשימוש בלמות בהוכחות מתמטיות, כאשר הלֶמַה (טענת-הביניים) מצד עצמה היא לעתים חסרת ערך שימושי, ולכן מכונה חספא, אך באמצעותה ניתן להגיע לתוצאה משמעותית, שמכונה מרגלית.

רבנו תם ביאר את הקשר בין חרסים לפנינים בכך שבקרקעית הים יש אבנים רחבות כחרסים ותחתיהן נמצאות המרגליות. ביטוי דומה מובא במסכת בבא קמא "צללת במים אדירים (להעלות מרגליות), והעלית בידך חרס".

שימושים בספרות הרבנית
---------------------

כמו ביטויים חז"ליים אחרים, גם מטבע לשון זה בא לידי שימוש בספרות הרבנית, אם כי לא תמיד בצורת שימוש זהה למקור. לדוגמה, השפת אמת נעזר בביטוי כדי לבאר מדרש העוסק בדרגת האבות לעומת משה רבנו: מכיוון שהקדימו האבות בעבודתם, הכשירו את הדרך למשה רבינו שיוכל להגיע למדרגתו. ולולא עבודת האבות שקדמה לו וכביכול חשפה עבורו את המרגלית שתחת החרס, לא יכול היה להגיע למדרגתו.

מצוי גם שימוש השם דגש על חלקו הראשון של המשפט **דלאי לך חספא** עבור אדם הרוצה לתאר מצב בו התחיל חלק ממשימה והוא מניח לאחרים להשלימה, או שרוצה להצטנע ולהקטין את חלקו בה. לדוגמה, בתשובות הרדב"ז "ועיין עלה דאנא דלאי לך חספא ואת תשכח מרגניתא" ("עיין עוד על כך שהכשרתי את פרטי הסוגיה ותמצא"). ובדומה לכך בתשובות הריב"ש "...וכל הדרכים האלו בה איני רוצה לסמוך על דעתי, אמנם אם יראה בעיניך עם משכילי עירך שאפשר לסמוך בזה לחוש לעגון האשה, עשה כטוב בעיניכם דאנא הא דלאי לך חספא (אני רק פרשתי את הצדדים אך איני סומך על עצמי לפסוק הלכה)".

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף י"ז, עמוד ב'; מסכת יבמות, דף צ"ב, עמוד ב'; מסכת מכות, דף כ"א, עמוד ב'.
2. ↑  כגון הרשב"א
3. ↑  רבנו תם, על בבא מציעא דף יז עמוד ב
4. ↑  שמות רבה ו, ד, וכן במסכת סנהדרין קיא, א: בשעה שאמר הקב"ה למשה (ספר שמות, פרק ו', פסוק ג') "וָאֵרָא אֶל אַבְרָהָם אֶל יִצְחָק וְאֶל יַעֲקֹב בְּאֵ-ל שַׁ-דָּי וּשְׁמִי ה' לֹא נוֹדַעְתִּי לָהֶם", הצטער על כך ואמר "חבל על דאבדין". מפני מה הצטער הקב"ה? והלא נגלה אל משה בשם ה' ואם כן הרי שמדרגתו גבוהה היתה משל אברהם יצחק ויעקב, ומה מקום יש לו להצטער על האבות?
5. ↑  תשובות הרדב"ז חלק ה א'תכ"ט
6. ↑  תשובות הריב"ש נ"ז
**זואול** (שם מדעי: *Zuul*) הוא סוג של דינוזאור צמחוני ממשפחת האנקילוזאוריים, אשר התקיים בקרטיקון שלפני 75 מיליון שנה מזמננו באמריקה הצפונית. הסוג מכין מין יחיד: *Zuul crurivastator*.

מאפיינים
--------

סוג זה תואר למדע ב-2017 בידי החוקרים ארבור ואוונס, כששמו מתייחס לדמותו של "זואול", שומר הסף של גוזר, ממכסחי השדים. זאת עקב מבנה הראש שלו. שם המין נקרא משילוב שני מילים בלטינית: "crus" - שוק ו-vastator", משחית. כלומר: "משחית השווקים".

המאובנים של דינוזאור דמוי-אנקילוזאורוס זה התגלו ב-2014 בתצורות נהר ג'ודית (אנ') שבמונטנה והוא כולל את המאובנים השלמים ביותר של אנקילוזאור בצפון אמריקה והיא כוללת נוסף לשלד עם גולגולת וזנב שלמים גם אוסטאודרם, קרטין ושאריות עור.

ממצאים אלה נחשבו בהתחלה לממצאים של אאופלוצפלוס אך בהמשך התברר שמדובר בסוג עצמאי. לפי ההערכות הוא הגיע לאורך של 6 מטרים, כך שהיה גדול יחסית לאנקילוזאור. הגולגולת שלו גם רחבה ביותר, ברוחב 50 ס"מ ובעלת עיצוב מחוזק ורכס קדמי בעל קרניים בולטות.

סוג זה נחשב לקרוב יחסית לאנקילוזאורוס, לאאופלוצפלוס ולדיפולוזאורוס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זואול** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**
איור אפשרי של פרטים.
**סינופטרוס** (שם מדעי: ***Europejara***; מילולית: "כנף סינית") הוא סוג פטרוזאור ממשפחת הטפג'ריים שהתקיים במשך הקרטיקון של סין לפני 120 מיליון שנה מזמננו. זהו אחד ממאובני הטפג'ריים הראשונים והשלמים ביותר שנמצאו.

מאפיינים
--------

המאובנים של הפטרוזאור התגלו בתצורות יישיאן (אנ') שבליאונינג, צפון-מזרח סין והוא תואר למדע בידי החוקרים ג'ואו ג'ונגה (אנ') ווונג שאולין (Wang Xiaolin), כשמשמעות שמו היא: "כנף סינית". הממצאים שלו כללו שלד כמעט שלם וקליל המותאם לתעופה, 

הגולגולת של הפטרוזאור הגיע לאורך 17 ס"מ כשמוטת הכנפיים שלו הגיע ל-1.9 מטר ולמשקל של 2.87 ק"ג בבגרות. ישנם הפרשי גודל בין המינים השונים שאולי מרמזים על כך שאלה מינים נפרדים.

הפטרוזאור מזוהה עם הגולגולת הארוכה שלו בעלת הציצה דמוית-ה"קסדה" והמקור הארוך נטול השיניים. מבנה המקור מרמז על קשר לטפג'ריים, אף שברובם הם התגלו באמריקה הדרומית. ככל הנראה הוא היה אוכל כל מגוון.

### מינים

בסוג זה ישנם 5 מינים, אם כי רק 2 מהם נחשבים לתקפים בעוד אחרים מוטלים בספק:

* Sinopterus dongi
* Sinopterus gui?
* Sinopterus jii
* Sinopterus atavismus?
* Sinopterus lingyuanensis?

הסוג *Huaxiapterus* אולי שייך לסוג זה לפי מספר חוקרים, אם כי הדעות על כך חלוקות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סינופטרוס** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**

הערות שוליים
------------
קן של דבורת-הדבש הננסית
**דבורת-הדבש הננסית** (שם מדעי: *Apis florea*) היא דבורה קטנת-ממדים בסוג דבורת-הדבש. המין נפוץ באופן טבעי בדרום-מזרח ודרום-מרכז אסיה, והופץ על ידי האדם גם למזרח התיכון וצפון-מזרח אפריקה. שמה של דבורת-הדבש הננסית נובע מממדי גופה הקטנים בהשוואה לרוב המינים האחרים של דבורי הדבש, כגון דבורת-הדבש האירופית. אורך גופה של פועלת הוא בדרך כלל 7–10 מ"מ. דבורת-הדבש הננסית מקימה מושבות קטנות יחסית, והקן שלה מהווה חלה יחידה הבנויה על מצע חשוף כגון ענף של עץ או קיר. העוקץ שלה חלש יותר מהעוקץ של דבורת-הדבש האירופית. זהו אחד המינים הקדומים בסוג דבורת-הדבש, בעל מאפיינים הדומים יותר לאב הקדמון של הסוג.

דבורי-דבש ננסיות נוטות לבנות את קיניהן בגבהים נמוכים, הרחק מקרינת שמש ישירה, ועל צידם החיצוני של ענפים. מרחקי השיחור שלהן נוטים להיות ארוכים יותר בהשוואה למינים אחרים של דבורי דבש. המלכה מזדווגת בדרך כלל עם 3–4 זכרים. לעומתה, המלכה של דבורת-הדבש האירופית יכולה להזדווג עם עד 25 זכרים, אך רק מיעוטם יצליחו להעביר זרע אל איברי אגירת הזרע (spermatheca) שבגוף המלכה. הריקוד של פועלות דבורת-הדבש הננסית פחות מפותח מהריקוד של דבורת-הדבש האירופית. הוא אינו מכוון לפי כוח הכבידה. הריקוד מבוצע על חלקה העליון האופקי של החלה, בסמוך לחיבור עם ענף העץ התומך. הדבורה רצה בכיוון אחד, המכוון למקור שיחור המזון בו ביקרה. מנגנון דומה של ריקוד משמש לבחירת אתר קינון חדש. 

הקינים החשופים של דבורת-הדבש הננסית פגיעים מאוד לתקיפה על ידי בעלי חיים טורפים שונים, ואף נטפלות אליהן אקריות מהמין *Euvarroa sinhai*. הפועלות נוקטות מגוון של אמצעים להגנה על הכוורת: אזהרת פועלות שכנות על ידי קולות לחישה והרעדת הגוף; הסוואת הקן בתוך עלווה צפופה; הפרשת חומר דביק בתור מחסום נגד נמלים. כאשר פועלת נתקלת בסכנה, היא משמיעה קול אזהרה המכונה piping. הפועלות השכנות מגיבות תוך כמה עשיריות השנייה על ידי השמעת קולות לחישה (hissing) בעזרת הכנפיים. תגובת הלחישה מתפשטת במהירות לפועלות רחוקות יותר, ויוצרת אפקט קולני ומסונכרן. תגובת הלחישה מלווה בהפסקת פעולות המחיה השגרתיות של הפועלות כגון שיחור, ריקוד ועזיבת הכוורת.

דבורת-הדבש הננסית חיה בטבע בלבד ואינה מבויתת. למרות זאת, היא מהווה מאביק חשוב, בעל ערך כלכלי משמעותי באזורי תפוצתה. הדבש של דבורת-הדבש הננסית תופס מקום חשוב בתרבויות של דרום-מזרח ודרום-מרכז אסיה. הוא בעל ערך רב בדת ההינדית, ומוגש במגוון טקסים מסורתיים. בבודהיזם, מקובל להעניק את הדבש לנזירים כמחווה על מעשה טוב. באזורים שונים כגון נפאל, אתרי איסוף דבש הפכו למוקדי תיירות.

דבורת-הדבש הננסית בישראל
------------------------

דבורת-הדבש הננסית מהווה מין פולש בדרום ישראל ובירדן. היא תועדה לראשונה בעיר עקבה בירדן בשנת 2007, וכעבור זמן קצר נצפתה גם באילת; נכון ל-2016 דווח כי התפשטה צפונה לפחות עד באר אורה. היא הגיעה לאזור ככל הנראה דרך ספינת משא מעומאן שעגנה בנמל עקבה. המין מהווה מטרד מתמשך עבור מגזר התיירות באזור המלונות באילת. כמו כן, קיים חשש כי המשך התפשטות המין צפונה אל אזור המרכז יגרום לתחרות עם דבורי-דבש אירופיות ודבורי בר מקומיות ולהעברת פתוגנים אליהן, ועקב כך לפגיעה בענף הדבוראות, באוכלוסיות דבורי הבר או בהאבקת צמחי בר וחקלאות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דבורת-הדבש הננסית** בוויקישיתוף
* דבורת-הדבש הננסית, באתר ITIS (באנגלית)
* דבורת-הדבש הננסית, באתר NCBI (באנגלית)
* דבורת-הדבש הננסית, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* דבורת-הדבש הננסית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* דבורת-הדבש הננסית, באתר GBIF (באנגלית)
סמליל המסלקה הפנסיונית
**המסלקה הפנסיונית** היא מערכת מידע מרכזית בישראל, שיזם משרד האוצר ומופעלת על ידי חברת "סוויפטנס", כדי לאפשר העברת מידע מלא לגבי כלל החסכונות הפנסיוניים של העובדים במשק.

הקמה
----

המסלקה הוקמה בשנת 2013. היא מבוססת על מערכת המידע שבנתה חברת נס טכנולוגיות, ומופעלת על ידי חברה בת שהוקמה לשם כך, "סוויפטנס". 

המסלקה נועדה להגביר את יעילות ודיוק הפעולות בתחום החסכונות הפנסיוניים והביטוחים הנלווים להם של כלל בעלי החסכונות הפנסיוניים - שכירים עצמאים ואחרים, להוריד עלויות, ולהנגיש ייעוץ פנסיוני לכלל האוכלוסייה. בתחילה הייתה ספקנות לגבי יכולתה של המסלקה לתפוס מקום משמעותי בעבודת סוכני הביטוח והחוסכים, אולם השימוש במסלקה הפך לכלי מרכזי בפעילות בענף.

פעילות במסלקה
-------------

המסלקה מרכזת מידע מכ-100 חברות ביטוח ובתי השקעות בהיקף של כ-1.4 טריליון ש"ח ועד היום עשו בו שימוש יותר מ-600 אלף חוסכים. המסלקה מאפשרת לסוכני ביטוח ולעובדים המפרישים כספים לביטוח חיים, ביטוח נכות, קרן פנסיה, ביטוח מנהלים, קופת גמל וקרן השתלמות לקבל את המידע על כל חסכונותיהם ובכלל זה סכומי הצבירה, גובה דמי הניהול, כיסויים ביטוחיים, תשואות ועוד.

קבלת מידע על ידי המבוטח נעשית באמצעות רישום למסלקה הפנסיונית באתר האינטרנט של החברה וקבלת קוד אימות, שבאמצעותו ניתן להגיש בקשה לקבלת מידע על החסכונות. הבקשה מועברת באופן ממוכן ומיידי לכל חברות הביטוח, הפנסיה והגמל, ועל פי תקנות משרד האוצר על הנתונים להתקבל בטווח של עד 3 ימי עסקים.

קבלת מידע על ידי סוכן או יועץ או גוף מוסדי נעשית באמצעות ייפוי כוח המתקבל מהחוסך, וכל התקשרות בינם לבין החוסך חייבת על פי התקנות להתחיל בקבלת מידע מלא אודותיו.

המסלקה הפנסיונית מסוגלת להעביר לא רק מידע פנסיוני אלא גם לסלוק כספים, כך שהעברות כספי פנסיה וביטוחים על ידי המעסיק בעבור עובדיו יכולים לעבור גם הם דרך המסלקה ישירות לקופות העובדים.
כל פעולה במסלקה, בין אם מדובר על קבלת מידע, העברת מסמכים או העברת כספים כרוכה בתשלום. התעריף מפוקח ונקבע על ידי משרד האוצר.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של המסלקה הפנסיונית
* המסלקה הפנסיונית באתר משרד האוצר

הערות שוליים
------------

1. ↑  דרור רייך, נס טכנולוגיות השלימה את פיתוח מערכת הממשק למסלקה הפיננסית, באתר TheMarker
2. ↑  רחלי בינדמן, המהפכה שתפשט ותייעל את ניהול הפנסיה התחילה השבוע, באתר כלכליטס, ‏1 ביולי 2013
3. ↑  רחלי בינדמן, רק 3,012 חוסכים פרטיים השתמשו במסלקה הפנסיונית ב-2014, באתר כלכליסט, ‏4 במרץ 2015
4. ↑  רחלי בינדמן, זינוק של כמעט פי 10 במספר החוסכים שנרשמו למסלקה הפנסיונית, באתר כלכליסט, ‏30 במרץ 2016
5. ↑  אליצפן רוזנברג, הכירו: המהפכה הצרכנית שתחסוך לכם הכי הרבה כסף, באתר ynet, 22 ביולי 2017
**שעוביה** (בערבית: **الشعوبية**; א-שֻעוּבּיָה; מילולית: תנועת העם) היא תנועה תרבותית-פוליטית של מוסלמים לא ערבים, נגד מעמדם לעיתים ב"אומה" האסלאמית. המונח מתייחס במיוחד לתנועה לאומית פרסית שהתקיימה במהלך המאות ה-8 וה-9 בעולם האסלאמי. התנגדות דומה לדומיננטיות הערבית הייתה קיימת גם באל-אנדלוס, בשני המקרים בתקופת שלטון בית עבאס. חלק מן הערבים כינו את חברי התנועה "עג'אם", כינוי גנאי אסלאמי שמשמעותו אדם שאינו שולט היטב בשפה (הערבית), ואילם והכינוי הפך לכינוי גנאי רווח לפרסים בעולם המוסלמי.

מקור שם התנועה ב"סורת החדרים" (סורת אל-חֻגַ'ראת), העוסקת ב"עמים" ו"שבטים" שברא האל, שם נכתב (בפסוק 13): "يَا أَيُّهَا النَّاسُ إِنَّا خَلَقْنَاكُم مِّن ذَكَرٍ وَأُنثَى وَجَعَلْنَاكُمْ **شُعُوباً** وَ**قَبَائِلَ** لِتَعَارَفُوا إِنَّ أَكْرَمَكُمْ عِندَ اللَّهِ أَتْقَاكُمْ إِنَّ اللَّهَ عَلِيمٌ خَبِيرٌ" ("בני האדם, בראנוכם זכר ונקבה, ויצרנוכם עמים ושבטים למען תכירו איש את רעהו. אכן הנכבד בכם לפני אלוהים הוא הירא (אותי) בכם"). בעוד שהמונח "שבטים" מתייחס לערבים, המונח "עמים" מתייחס ללא-ערבים.

למרות שהמונח מתייחס בעיקר לתנועה שקמה כנגד בית עבאס בפרס ובאנדלוס, יש למונח שורשים בתחילת האסלאם. הח'וארג' פרשו מן האסלאם עוד במהלך המאה ה-7 על רקע טענותיהם של בני שבט קורייש על מעמד מועדף בתוך ה"אומה", קהילת המאמינים האסלאמית.

בתקופה המודרנית, נעשה שימוש במונח "שעוביה" ככינוי גנאי למה שמוגדר בעיני הדובר כ"אנטי-ערבי". כנעאן מקייה מתאר בספרו "רפובליקת הפחד" כיצד נעשה שימוש מגמתי ופוליטי בכינוי נגד מתנגדי מפלגת הבעת' העיראקית

הערות שוליים
------------

1. ↑  ההדגשה במקור הערבי, לצורכי מאמר זה ולא במקור; התרגום לעברית לפי אתר השגרירות הירדנית בישראל, מסר עמאן
2. ↑  מקור באנגלית, מ"גוגל ספרים", ר' גם בעברית חגי ארליך, המזרח התיכון בעת החדשה, עמ' 138

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb18095777v (data)

 |
**דְּרָרָה אֲדֻמַּת חָזֶה** (שם מדעי: *Psittacula alexandri*) הוא מין תוכי ממשפחת הדרראים ומהסוג דררה החי בטבע בדרום-מזרח אסיה והודו בטווח שבין דרום סין ודרום ההימלאיה עד האי ג'אווה שבאינדונזיה. המשמעות של שם המין הוא: תוכי אלכסנדר הגדול, אשר צבאותיו הביאו את התוכי ליוון לראשונה.

מאפיינים
--------

אורכה של הדררה 33–35 ס"מ והיא דומה במראה לדררה מצויה אך בעלת גוונים צבעוניים יותר. הנוצות שלה ירוקות עם עורף ירוק עז, ראשה וחזה סגולים, ומקורה אדום. לדררה פס שחור דק בין העיניים, ופס שחור עבה מתחת למקור. הבטן בעלת גוון של אפרסק והזנב ירוק עם קצוות כחולים. הכנפיים ירוקות עם מרכז צהוב מבחוץ.

תפוצת התוכי בטבע במטעים, הרים נמוכים ויערות לחים עד גובה 3,000 מטר. הוא ניזון מפירות, אגוזים וזרעים שונים ומשתמש במקורו כדי לפצח אגוזים קשים. בכמה אזורים תוכים אלה מזיקים מאוד לחקלאות והם ניצודים על ידי החקלאים. במספר ערים כמו במומביי הם חיים בלהקות גדולות.

התוכי מצוי בסיכון קטן עקב סחר לחיית מחמד. מספר תוכים שוחררו לחופשי באזורים בהם הם לא חיים בטבע כעופות פולשים מזיקים.

תת-מינים
--------

לדררה זו ישנם 8 תת-מינים:

* *Psittacula alexandri abbotti*
* *Psittacula alexandri alexandri*
* *Psittacula alexandri cala*
* *Psittacula alexandri dammermani*
* *Psittacula alexandri fasciata*
* *Psittacula alexandri kangeanensis*
* *Psittacula alexandri major*
* *Psittacula alexandri perionca*

גלריה
-----

* 
* דררות באסאם, הודודררות באסאם, הודו
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דררה אדומת חזה** בוויקישיתוף
* דררה אדומת חזה, באתר ITIS (באנגלית)
* דררה אדומת חזה, באתר NCBI (באנגלית)
* דררה אדומת חזה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* דררה אדומת חזה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* דררה אדומת חזה, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  דררה אדומת חזה באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  דררה אדומת חזה במילון בעלי חיים: נכר (תשל"ב), 1972, באתר האקדמיה ללשון העברית
ק. פטאבהי ג'ויס עם לארי שולץ. התמונה צולמה בסביבות אמצע שנות ה-80.
**אשטנגה ויניאסה יוגה** (באנגלית: **Ashtanga vinyasa yoga**) הוא סגנון יוגה הנחשב לפעילות גופנית שהפך לפופולרי בעקבות גורו היוגה ההודי ק. פטאבהי ג'ויס (אנ') במהלך המאה העשרים. הסגנון מקודם ומופץ לעיתים קרובות כצורה דינמית של יוגה (האטה) הודית קלאסית. ג'ויס טען שלמד את הסגנון ממורו טירומלאי קרישנהמצ'ריה. הסגנון נחשב לאנרגטי, עם תנועות הקשורות למערכת הנשימה. התנוחות האישיות (אסאנות (אנ')) מקושרות באמצעות תנועות זורמות (ויניאסה (אנ')).

ג'ויס הקים את מכון המחקר שלו לאשטנגה יוגה ב-1948. סגנון ההוראה הנוכחי נקרא "סגנון מייסור" (אנ'), על שם העיר בהודו שבה נלמד התרגול במקור. בזכות אשטנגה ויניאסה יוגה נוצרו סגנונות ספין-אוף שונים של פאוור יוגה (אנ'). באופן מסורתי, תלמידי אשטנגה ויניאסה יוגה שיננו רצף ותרגלו אותו יחד מבלי להיות מובלים באמצעות מורה.

קישורים חיצוניים
----------------

* אשטנגה יוגה – הבנת השיטה, ריאיון עם מנג'ו פטאבהי ג'ויס, באנגלית ובגרמנית (2009)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ashtanga Yoga Background, web.archive.org, ‏2011-07-25
2. ↑  Ashtanga Yoga Archives, Yoga Journal, ‏2018-11-13 (באנגלית אמריקאית)
3. ↑  Pattabhi Jois, Founder of Ashtanga Yoga, Passes Away at Age 93, HuffPost, ‏2009-06-18 (באנגלית)
4. ↑  Mysore Style : Jois Yoga, web.archive.org, ‏2019-03-08
5. ↑  Mysore Style | Mysore Style Yoga, web.archive.org, ‏2014-02-05
6. ↑  Style Profile: Ashtanga Yoga, Yoga Journal, ‏2007-08-28 (באנגלית אמריקאית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LNB: 000243825

 |
**יואב בירן** (נולד ב-17 ביולי 1939) הוא דיפלומט בשירות החוץ הישראלי. כיהן כשגריר ישראל בבריטניה וכמנכ"ל משרד החוץ.

ביוגרפיה
--------

בירן סיים לימודי תואר ראשון בהיסטוריה ויחסים בינלאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים ב-1964. במקביל ללימודיו החל לעבוד במשרד החוץ במחלקת המזרח התיכון ואפריקה. ב-1965 מונה למזכיר שני, ראש המדור הקונסולרי, בשגרירות ישראל באדיס אבבה, בירת אתיופיה וב-1967 למזכיר ראשון בשגרירות ישראל באוגנדה. בשובו לישראל מונה ב-1970 לעוזר במחלקה לענייני יהדות התפוצות במשרד החוץ ואחר כך לעוזר בלשכת המנכ"ל. בדצמבר 1973 היה חבר במשלחת הישראלית לוועידת השלום בז'נבה. ב-1975 מונה למנהל המחלקה למחקר ותכנון מדיני. 

בשנים 1977 עד 1982 שירת כציר מדיני ובעקבות ההתנקשות בשגריר שלמה ארגוב שימש כממונה על היחסים בפועל עד 1983. ב-1984 מונה לסמנכ"ל למינהל וב-1987 מונה לסמנכ"ל לענייני צפון אמריקה ופירוק הנשק. בשנים 1988 עד 1993 כיהן כשגריר ישראל בבריטניה. בשנת 1998 מונה לסמנכ"ל בכיר לענייני המזרח התיכון ותיאום תהליך השלום וב-1999 לסגן ראש המועצה לביטחון לאומי למדיניות חוץ. 

בנובמבר 2002 מונה למנכ"ל משרד החוץ כמינוי זמני, וביולי 2003 קיבל מינוי קבע. הוא כיהן בתפקיד עד אוגוסט 2004.

כיהן כדירקטור בחברת סקיילקס משנת 2006 ועד 2015.

הערות שוליים
------------

1. ↑  מינוי מנכל משרד החוץ יואב בירן, אתר משרד החוץ, 20 ביולי 2003
2. ↑  מנכ"ל משרד החוץ יואב בירן סיים את תפקידו, באתר ynet, 15 באוגוסט 2004

| מנכ"לי משרד החוץ |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| ולטר איתן • יעקב צור (טשרנוביץ) • חיים יחיל • אריה לבבי • גדעון רפאל • מרדכי גזית • אברהם קדרון • שלמה אבינרי • אפרים עברון • יוסף צ'חנובר • דוד קמחי • אברהם טמיר • יוסי ביילין • ראובן מרחב • יוסף הדס • אורי סביר • איתן בנצור • אלון ליאל • אבי גיל • יואב בירן • רון פרושאור • אהרון אברמוביץ' • יוסי גל • רפאל ברק • ניסים בן שטרית • דורי גולד • יובל רותם • אלון אושפיז • רונן לוי |  |

 |

| שגרירי ישראל בבריטניה ישראלישראל בריטניהבריטניה |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| מרדכי עליאש • אליהו אילת • ארתור לוריא • אהרן רמז • מיכאל קומיי • גדעון רפאל • אברהם קדרון • שלמה ארגוב • יהודה אבנר • יואב בירן • משה רביב • דרור זייגרמן • צבי שטאובר • צבי חפץ • רון פרושאור • דניאל טאוב • מארק רגב • ציפי חוטובלי |

 |
**אריה פרייברגר** (13 ביוני 1931 – 3 באוקטובר 2023) היה אדריכל ישראלי.

ביוגרפיה
--------

פרייברגר נולד למשפחה יהודית-חילונית משכילה בלבוב, כיום במערב אוקראינה ובשעתו בתחום פולין. בהיותו בן ארבע היגר עם הוריו לארץ ישראל המנדטורית. תחילה התיישבה המשפחה בתל אביב, ולאחר זמן קצר עברה להתגורר בשכונת גבעת רמב"ם בגבעתיים בבית שאותו תכנן האדריכל מאיר הורמן, אף הוא יליד לבוב וידיד המשפחה. בנערותו למד ציור אצל הצייר אהרן אבני ב"סטודיה" (כיום מכון אבני) וכן למד לנגן בצ'לו. במקביל פעל במסגרת ההגנה בתליית כרוזי החומה. לאחר שירותו הצבאי כקצין בחי״ר פנה ללימודי אדריכלות בטכניון בחיפה, אותם סיים בהצטיינות יתרה. יחד עמו במחזור למדו גם אלדר שרון, גרשון צפור, סעדיה מנדל, ישעיהו אילן ואילנה אלרוד.

את ראשית דרכו המקצועית כאדריכל החל במשרדו של האדריכל נחום זולוטוב, הוא המשיך ועבד בראשית שנות ה-60 במשרדם המשותף של האדריכלים אריה שרון ובנימין אידלסון ולאחר מכן פתח משרד עצמאי שפעל בתל אביב, הרצליה ובצרה.

לאורך למעלה משישה עשורי פעילות תכנן פרייברגר מאות בתי מידות ללקוחות פרטיים אמידים ובמקביל תכנן גם שורה של בנייני משרדים, תעשייה ואקדמיה. לרבים מהמבנים שתכנן שמור מקום מרכזי בהתפתחות האדריכלות והבנייה לגובה בישראל במחצית השנייה של המאה שעברה, וחלקם אף היו לנקודות ציון בערים הגדולות בישראל.

בשנת 2022 הופקד ארכיונו המקצועי בארכיון אדריכלות ישראל.

התגורר במושב בצרה עם אשתו דליה. נפטר בביתו ב-3 באוקטובר 2023, הותיר אחריו שלושה ילדים וחמישה נכדים.

עבודות בולטות
-------------

* מרכזית בת גלים, חיפה (בשיתוף שרון-אידלסון ושמואל רוזוב)
* תחנת הרכבת חיפה – בת גלים, חיפה
* בניין תדיראן (כיום בית עמיטק), גבעת שמואל
* בית רובינשטיין, תל אביב
* מגדל U-בנק (במקור בנק כללי), שדרות רוטשילד, תל אביב
* בניין הפקולטה לרפואה ע"ש רפפורט, חיפה (בשיתוף ישעיהו אילן)
* מגדל הצוק, הרצליה פיתוח
* בית שקל, רחוב ארלוזורוב 111, תל אביב

* מרכזית בת גליםמרכזית בת גלים
* בית רובינשטייןבית רובינשטיין
* הפקולטה לרפואה ע"ש רפפורטהפקולטה לרפואה ע"ש רפפורט
* בית צרפת בתל אביבבית צרפת בתל אביב

קישורים חיצוניים
----------------

* סיפור העלייה של אריה פרייברגר
* שרון היבש, להריסה: וילה בהרצליה פיתוח, באתר Xnet‏, 26 באפריל 2012
* שרון היבש, בנייה לדורות: אחוזה משפחתית בשרון, באתר Xnet‏, 3 בינואר 2013
* מיכאל יעקובסון, אוצרות נטושים: בין בסיס הצנחנים בבקעה לתחנת *אגד* המיתולוגית, באתר Xnet‏, 18 באוקטובר 2016
* מיכאל יעקובסון: סיבוב במגדל יובנק בשדרות רוטשילד, באתר 'חלון אחורי', 4 בנובמבר 2022
**מרכז מוסאוא** (**مساواة** – **"שוויון"** בערבית, בתעתיק מדויק: **מסאואה**) **לזכויות האזרחים הערביים בישראל** הוא עמותה שמטרתה להשיג שוויון מלא בין אזרחי ישראל היהודים והערבים. הארגון הוקם בשנת 1997 ומשרדיו שוכנים בחיפה. מנכ"ל העמותה הוא ג'עפר פרח.

הארגון משתף פעולה עם עמותות אחרות, רשויות מקומיות ומפלגות פוליטיות, וכן שגרירויות בישראל ובעולם. על פי מסמך של המכון לאסטרטגיה ציונית פעילויותיו ממומנות מתרומות, בין השאר מהקרן החדשה לישראל, יהודים אמריקאים, ממשלות זרות, ארגון האומות המאוחדות וארגונים כנסייתיים.

פעילי המרכז השתתפו בדיון בכנסת בנושא חוק האזרחות והכניסה לישראל, העבירו סדנאות בנושאי תקשורת למומחים ערבים בתחומי חינוך, משפט, רווחה, בריאות ותרבות, והוציאו הודעות לעיתונות בתגובה לאירועים אקטואליים.

בדצמבר 2006 חיברו פעילי המרכז נייר עמדה המתאר את החזון העתידי של המדינה על פי עקרונות "מדינת כל אזרחיה". בין השאר מציע מסמך זה לשנות את צביונה היהודי של המדינה ובכללו את דגל ישראל והמנון מדינת ישראל, ולבטל את חוק השבות. מסמך זה זכה לתגובות שליליות מצד דן מרגלית, אביגדור ליברמן והעיתונאי אברהם טל.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של מרכז מוסאוא - לזכויות האזרחים הערביים בישראל
* מרכז מוסאוא - לזכויות האזרחים הערביים בישראל, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* מרכז מוסאוא, דף שער בספרייה הלאומית
* מרכז מוסאוא - לזכויות האזרחים הערביים בישראל, באתר "גיידסטאר ישראל"
* אורן פרסיקו, "מה ליברמן עושה בראמה? את המשחק הכפול הזה צריך לחשוף", באתר העין השביעית, 26 בפברואר 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  הצהרת כוונות, באתר מרכז מוסאוא
2. ↑  ריבונות על תנאי
3. ↑  הכנסת השש-עשרה, נוסח לא מתוקן, פרוטוקול מס' 486 מישיבת ועדת הפנים ואיכות הסביבה יום שני, י"ח בתמוז התשס"ה (25 ביולי 2005), שעה 12:00
4. ↑  רוני קורן-דינר, מרכז מוסאוא, אג'נדה וקשת יערכו סדנת הכשרה למרואיינים ערבים, באתר הארץ, 6 ביולי 2006
5. ↑  ישראל - האויב מבית, מאת דניאל פייפס, ניו יורק סאן, 19 בדצמבר 2006. תרגום לעברית.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007264895705171
* LCCN: no2006059164
* VIAF: 141086876
* WorldCat: lccn-no2006059164

 |
|  |
| --- |
| **ערך ללא מקורות** |
| בערך זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא עזרו לשפר את אמינות הערך באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הערך בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.אם אתם סבורים כי ניתן להסיר את התבנית, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |

**וולפגנג נוישמיד** (בגרמנית: **Wolfgang Neuschmidt**;‏ 1901 – 1977) היה מפקד הכלא בעיר אינסברוק, אשר הציל יהודים שהיו תחת חסותו במתקן הכליאה בפיקודו תוך סיכון חייו ועל כך קיבל את אות חסיד אומות העולם.

כמפקד כלא אינסברוק, נוישמידט הצליח בכמה מקרים לעזור ליהודים לברוח מהנאצים. תחת ניהולו הוא שיפר את תנאי המאסר ליהודים ואסירים רוסים שנכלאו על ידי הנאצים במתקן הכליאה. ב-13 בנובמבר 1944 הגיעו למתקן הכליאה לאוקדיה יוסטמן (לימים לוריין יוסטמן ויסינקי) אישה יהודיה מלודז', אשר הובאה לאוסטריה כעובדת כפייה.
מאוחר יותר נוישמיד גילה כי הגסטאפו עומד לגרש את האסירים למחנה הריכוז וההשמדה אושוויץ. בין האסירים שעמדו לפני גירוש היו יוסטמן, מרים פוקס, האחיות רות ורגינה ליטמן ופאולינה יאנסויץ בת ה-12. נוישמידט מנע את שילוחן לאוושוויץ בטענה שהוא זקוק לידיים עובדות במטבח הכלא.
נוישמידט ומנהל המטבח בכלא ארווין לוץ דאגו למחסורן ולשיפור תנאיהן בכלא. לנשים היו תנאים טובים יותר מאשר לאסירים אחרים בבית הכלא. למרות התנאים הטובים להן זכו הנשים, איום הגירוש ריחף מעל ראשן. באחת הפעמים בהם התבקשו שלטונות הכלא למסור אסירים, שמותיהן של הנשים הופיעו ברשימת המיועדים לגירוש שנמסרה על ידי הגסטפו לקצין בכלא קרל דיקבאואר. נוישמידט שיכנע אותו להשהות את הגירוש על מסיבות הומניטריות. אנטון דייץ גם הוא קצין בכלא נרתם לעזור במאמצי ההצלה.
בקיץ 1944 הבינו קציני הכלא כי לא יצליחו להגן לעד על הנשים ושיכנעו אותן להימלט ולחיות במחתרת. לוץ מסר לנשים כתובות והצהיר שהוא מוכן לסכן את עצמו בשביל להצילן. בעזרת עובד המטבח בכלא הגיעו יוסטמן ופוקס למריה שטוקר שם הוסתרו כמה ימים עד שהועברו לביתן של מריה וונדה פטריקוביץ' אם ובתה, שם קיבלו מחסה.

נוישמידט סירב לשלוח את רות ליטמן כי חלתה בדלקת ריאות. ב-1 במרץ 1945 היא נשלחה למחנה מעצר לבעלי אזרחויות זרות ביאנסבאך. רישומה למחנה המעצר לא התאפשר בגלל חוקי נירנברג. הוא השביע אותה לא לגלות את מוצאה. ליטמן שרדה את המלחמה.

ב-6 במאי 1980 הוכרו מצילהן של הנשים, נוישמידט, לוץ, דייץ, מוזר, שטוקר ופטריקייביץ' האם והבת כחסידי אומות עולם.
**קיאנה ג'ייד בלנקרט** (בשוודית: **Kiana Jade Blanckert**; נולדה ב-25 בפברואר 2007 בפרת' שבאוסטרליה) היא זמרת ורקדנית שוודית-אוסטרלית המתגוררת בעיירה טיירסה. בשנת 2021 השתתפה ב-*Talang Sverige*, הגרסה השוודית של *Britain's Got Talent.*‏ היא סיימה את התחרות במקום השני. בשנת 2023 השתתפה במלודיפסטיבלן, הקדם השוודי לאירוויזיון 2023, עם השיר "What Did You Go".

קריירה
------

קיאנה התפרסמה דרך השתתפותה ב-*Talang Sverige*. מנחת התוכנית, ביאנקה אינגרוסו, הפתיעה את המתמודדת ב"אודישן בהפתעה" בבית ספרה. במהלכו היא ביצעה את "When We Were Young" של הזמרת הבריטית אדל. היא עברה לשלב שלה, שלב ההופעות החיות, שהחל ב-12 במרץ 2021. לבסוף, בהתאם להחלטת השופטים העפילה לגמר, שם דורגה במקום השני.

ב-25 בפברואר 2023 התמודדה במקצה הרביעי במאלמה של המלודיפסטיבלן עם השיר "Where Did You Go". היא עברה לשלב גלגל ההצלה, שם ניצלה מהדחה בזכות המבעות הקהל. בגמר דורגה במקום השישי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קיאנה** בוויקישיתוף
* קיאנה, ברשת החברתית פייסבוק
* קיאנה, ברשת החברתית אינסטגרם
* קיאנה, ברשת החברתית טיקטוק
* קיאנה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* קיאנה, באתר אייטונס (באנגלית)
* קיאנה, באתר ספוטיפיי
* קיאנה, באתר Last.fm (באנגלית)
* קיאנה, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* קיאנה, באתר דיזר
* קיאנה, באתר Discogs (באנגלית)
* קיאנה, באתר Genius
* קיאנה, באתר טיידל (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Kiana tog sig till toppen i Talang". mitti.se. 29 במרץ 2021. נבדק ב-1 במרץ 2023. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  "Kiana och Mariette vidare till semifinal: "Helt sjukt"". *Aftonbladet*. 25 בפברואר 2023. נבדק ב-1 במרץ 2023. `{{cite news}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: 145dae99-7d0a-46f9-b5b8-d818517f684e

 |
**הואצין** (שם מדעי: *Opisthocomus hoazin*) הוא מין של עוף אוכל עלים; זהו המין היחיד ששרד ממשפחת ההואצינאים. בתי הגידול של ההואצין הם ביצות, יערות מנגרובים ונחלים, בין השאר באגני האמזונאס והאורינוקו, בדרום אמריקה. הוא תועד לראשונה בשנת 1776.

מאפיינים
--------

ההואצינים קבוצתיים, וניזונים מעלים ומצמחי ביצה אחרים בקבוצות של כ-10 עד 50 פרטים. הם מחפשים מזון בשעות הבוקר והערב המוקדמות, ובחלק הנותר של היום הם בדרך כלל יושבים על ענפים ומעכלים את העלים שאכלו.

תזונתו של ההואצין מורכבת בעיקר מעלים, ובמידה פחותה גם פירות ופרחים. אורכו כ-65 ס"מ, ומשקלו כ-1 ק"ג; צווארו ארוך וראשו קטן יחסית. נוצותיו צהובות-חומות בחלקן התחתון, ומפוספסות בשחור ולבן בחלקן העליון. מסביב לעיניו יש עור חשוף בצבע כחול, ומעל ראשו יש ציצת נוצות שאורכה 4 עד 8 ס"מ. העיניים חומות.

ההואצין הוא העוף היחיד שיש לו קיבה ייחודית לאכילת עלים וניצנים: לאחר שהעלה נאכל, הוא מגיע לזפקו של ההואצין, שם הוא מפורק על ידי חיידקים והופך למעין עיסה; לאחר 48 שעות החלקים שאינם אכילים נפלטים עם ריח המזכיר צואת פרות, מה שגרם לכמה שבטים בדרום אמריקה לכנות את ההואצין "עוף הבקר". מחקר שנערך בוונצואלה העיד שתזונתם של ההואצינים מורכבת מ-82% עלים, 10% פרחים ו-8% פירות. אכילת העלים מקשה על ההואצינים לעוף, והואצינים בוגרים יכולים לעוף רק למרחקים קצרים; הם מבלים את רוב זמנם על עצים.

לגוזלי ההואצין טפרים בקצות כנפיהם, בהם הם משתמשים לטיפוס על עצים. הטפרים הופיעו גם אצל עופות קמאים, כמו הארכאופטריקס, העוף המוקדם ביותר שידוע לנו. עם גדילתם של הגוזלים, הטפרים בכנפיהם נעלמים.

ההואצינים מתרבים בעונת הגשמים, עונת הרבייה משתנה באזורים שונים. הזכר והנקבה, בנוסף לבני משפחה אחרים, משתתפים בבניית הקן ובגידול הגוזלים. הנקבה מטילה 2–3 ביצים, ודוגרת עליהן יחד עם הזכר במשמרות של כ-24 שעות, במשך כארבעה שבועות. הגוזלים מואכלים בדייסת עלים שעוכלה בקיבה והוקאה. הקינים מוקמים בדרך כלל מעל מים. לגוזלים יש שני טפרים שיוצאים מכל אחת מכנפיהם, מה שמסייע להם לטפס בחזרה לקן במקרה שהם נופלים למים. הגוזלים מגיעים לבגרות מינית בגיל שנה.

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הואצין** בוויקישיתוף
* הואצין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* הואצין, באתר ITIS (באנגלית)

* הואצין, באתר NCBI (באנגלית)

* הואצין, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)

* הואצין, באתר GBIF (באנגלית)
* הואצין, באתר אויסואקס-בירדס

הערות שוליים
------------

1. ↑  הואצין באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007563083405171
* LCCN: sh85061305

 |
**קלייר ויינסטין** (באנגלית: **Claire Weinstein**; נולדה ב-1 במרץ 2007) היא שחיינית יהודייה-אמריקאית, אלופת העולם (בודפשט 2022) במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי ואלופת ארצות הברית (2023) במשחה ל-200 מטר חופשי.

ביוגרפיה
--------

ויינסטיין נולדה וגדלה בוייט פליינס, ניו יורק בתם של דיאן ורודני בת למשפחה יהודית-רפורמית. חגגה בת מצווה בבית כנסת רפורמי שבעיר הולדתה. לה אח בכור, מייקל, ושלוש אחיות צעירות, מרי, סופי ואמה. מספטמבר 2021 היא מתאמנת בקבוצת סנדפייפרס בלאס וגאס, נבדה בהדרכתו של רון אייקן, לצדם של אלופים אולימפיים, קודי מילר, בואי בקר, קייטי גריימס, אריקה סאליבן ובלה סימס.

### 2021

בגיל 13 וחצי קבעה את הקריטריון למבחנים האמריקאים לאולימפיאדת טוקיו והייתה לצעירת המשתתפות. במבחנים עצמם שנערכו באומהה, נברסקה ביוני אותה שנה היא סיימה במקום 20 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:14.67 דקות, במקום 28 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:01.08 דקות ובמקום 34 במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:51.63 דקות. מספר שבועות לאחר מכן, היא קבעה במשחה ל-200 מטר חופשי שיא ארצות הברית לגילאי 13 של 1:58.95 דקות, שיפור של 42 מאיות השנייה לשיא הוותיק בן 44 השנים של סינתיה וודהד.

### 2022

בתחרות שנערכה בינואר 2022 היא השוותה את השיא הוותיק בן ה-44 שנים של סינתיה וודהד במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:58.53 דקות.

במבחנים האמריקאים לאליפות העולם שנערכו בגרינסבורו, קרוליינה הצפונית באפריל היא זכתה במדליית כסף במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:57.08 דקות, אחרי קייטי לדקי (1:55.15 דקות) ולפני ליה סמית' (1:57.44 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:22.78 דקות, במקום חמישי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:29.34 דקות ובמקום שישי במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 4:09.39 דקות.

#### אלופת עולם

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביוני 2022 זכתה במדליית זהב במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי ביחד עם ליה סמית', קייטי לדקי ובלה סימס בשיא אליפות חדש של 7:41.45 דקות, לפני אוסטרליה (7:43.86 דקות) וקנדה (7:44.76 דקות). כשחיינית ראשונה היא קבעה שיא אישי חדש של 1:56.71 דקות. יום לפני כן, היא סיימה במקום עשירי במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:56.94 דקות, 7 מאיות השנייה איטי מעלייה למשחה הגמר.

### 2023

#### אלופת ארצות הברית

באליפות ארצות הברית שנערכה בסוף יוני 2023 היא זכתה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:55.26 דקות, לפני קייטי לדקי (1:55.28 דקות) ובלה סימס (1:56.08 דקות) ומדליית ארד במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 8:21.00 דקות, אחרי קייטי לדקי (8:07.07 דקות) וג'יליאן קוקס (8:20.28 דקות).

שיאים אישיים
------------

### בריכה אולימפית

* 200 מטר חופשי: 1:55.26 דקות (2023)
* 400 מטר חופשי: 4:06.79 דקות (2023)
* 800 מטר חופשי: 8:21.00 דקות (2023)
* 1500 מטר חופשי: 16:22.78 דקות (2022)

### בריכת 25 מטר

* 200 מטר חופשי: 1:55.78 (2022)
* 400 מטר חופשי: 4:01.72 (2022)
* 800 מטר חופשי: 8:12.94 דקות (2022)

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קלייר ויינסטין** בוויקישיתוף

* קלייר ויינסטין, באתר Swimrankings
* קלייר ויינסטין, באתר SwimSwam
**הוטיה קובנית** (שם מדעי: Capromys pilorides) היא מין של מכרסם גדול ממשפחת ההוטיים החיה בטבע באי קובה שבאיים הקריביים ומהווה את מין ההוטיות הגדול ביותר בעולם (בעבר היו מיני הוטיות ענק שנכחדו). ההוטיה יחידה בסוגה.

אורכה של ההוטיה 35–60 ס"מ והזנב 14–29 ס"מ כשמשקלה מגיע 2.8-8.5 ק"ג. ההוטיה היא בעלת פרווה ארוכה וגסה שצבעה משתנה משחור לחום וכולל צבעי אדום וצהוב חולי. יש להוטיה גוף מוצק ורגליים קטנות והיא מתהלכת לאט. היא מזכירה מעט קפיבארה מטפסת קטנה. יש לה מעיים המחולקים לשלושה מורעים, דבר חריג אצל מכרסמים העוזר לה לעכל עצה.

ההוטיות הם מין החי בקבוצות קטנות בטבע ומתרבה באיטיות ממליטים גור אחד עד שלושה. הם יכולים להסתגל לשביה ואף אולפו מספר פרטים.

תפוצה
-----

ההוטיות נפוצות במגוון בתי גידול בקובה. ממנגרובים ועד לאזורים יבשתיים אבל מחבבות בעיקר את היערות הטרופיים. האוכלוסיות הגדולות חיות באיסלה דה לה חובנטוד, בארכיפלג סהנה וארכיפלג דוס לקונס וכן במגוון איים ושוניות ברחבי קובה. הם נפוצים גם במחוז גואנטנמו. הם יודעים לטפס על עצים וחיים בצמרות אך ישנים בלילה בין סלעים ומחילות בבדידות. הם מתרחקים מאזורים הרריים.

מזון
----

ההוטיות הם אוכלי כל אבל עיקר מזונם הוא קליפות עצים, עלים ופירות. הם אוכלים גם חרקים וגם חולייתנים קטנים כמו לטאות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הוטיה קובנית** בוויקישיתוף
* הוטיה קובנית, באתר ITIS (באנגלית)
* הוטיה קובנית, באתר NCBI (באנגלית)
* הוטיה קובנית, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* הוטיה קובנית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* הוטיה קובנית, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  הוטיה קובנית באתר הרשימה האדומה של IUCN
**בלוז 12 תיבות** הוא מהלך הרמוני נפוץ בסגנון הבלוז ובסגנונות המוזיקליים המושפעים ממנו. מהלך זה- כפי שמשתמע משמו- מורכב משתים עשרה תיבות, המחולקות לשלושה משפטים בני ארבע תיבות.

המאפיין הבולט והייחודי ביותר לבלוז הוא השימוש באקורד דומיננטי על הטוניקה, וכן על הדרגה הרביעית של הסולם.

כך נראה בלוז 12 תיבות טיפוסי, בגרסתו המוקדמת (דוגמה בסולם C):

בלוז 12 תיבות בסיסי| C7 | C7 | C7 | C7 |
| C7 | C7 | F7 | F7 |
| G7 | C7 | F7 | G7 |

מהלך זה נחשב לבלוז הבסיסי, והוא נפוץ בסגנונות הבלוז וה R&B בגרסה זו או בשינויים קלים שלה.

עם שגשוגו של זרם הבי בופ בג'אז האמריקני, נכתבו קטעי ג'אז וסטנדרטים רבים שהתבססו על הבלוז, אך הוסיפו לו מהלכי 2-5-1 שניוניים, האופייניים לזרם הבי-בופ הכרומטי והפונקציונלי יותר.

כך נראית הגרסה הנפוצה של הבלוז הטיפוסי לזרם הבי-בופ:

בלוז בי-בופ| Gm7 C7 | C7 | F7 | C7 |
| Em7 A7 | C7 | F#dim | F7 |
| Dm7 G7 | C7 A7 | G7 | Dm7 |

בגרסה זו נשמר המבנה של הבלוז וכן חלק מאיכויותיו ההרמוניות: הדגש על אקורדים דומיננטיים עומד על כנו. לעומת זאת, אופיו הסטטי והפלגאלי, ולמעשה אופיו העממי יותר של הבלוז הבסיסי, הולך לאיבוד בגרסת הבי-בופ, שהופכת את המהלך למודרני ועשיר יותר מבחינה הרמונית.

בקרב מוזיקאי ג'אז רבים גרסה זו היא המקובלת והנפוצה ביותר לנגינה.

גרסה נפוצה נוספת של הבלוז בן 12 התיבות היא הבלוז המינורי. מהלך זה בנוי באותו אופן, אך הוא מבוסס על סולם מינורי, ויש בו שינויים קלים של הדרגות.

הבלוז המינורי נפוץ בסגנון ה R&B ובענפיו.

כך נראה מהלך בלוז מינורי טיפוסי (דוגמה בסולם Cm):

בלוז מינורי| Cm7 | Cm7 | Cm7 | Cm7 |
| Cm7 | Cm7 | Fm7 | Fm7 |
| G7 | Cm7 | G7 | Ab7 |

ישנן דוגמאות גם של קטעי בלוז בני 16 תיבות, אשר מתבססים באופן מובהק על המהלך ההרמוני של הבלוז בן 12 התיבות (לדוגמה Soul Station מאת האנק מובלי, וכן Watermelon Man המפורסם מאת הרבי הנקוק).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בלוז 12 תיבות** בוויקישיתוף
**אלאונור פביולה ויקטוריה אנה מריה** (בצרפתית: **Eléonore Fabiola Victoria Anne Marie** בהולנדית: **Eleonore Fabiola Victoria Anna Maria**; נולדה ב-16 באפריל 2008) היא נסיכת בלגיה. בתם הרביעית של פיליפ, מלך הבלגים ומתילדה, מלכת בלגיה.

ביוגרפיה
--------

הנסיכה אלאונור נולדה בבית החולים ארסמוס בעיר אנדרלכט שבמחוז בריסל ב-16 באפריל 2008 בשעה 4:50. אביה הוא פיליפ, מלך הבלגים ואמה היא מתילדה, מלכת בלגיה. היא בתם הרביעית של בני הזוג, והנכדה הצעירה ביותר של אלברט השני, מלך הבלגים ופאולה, מלכת הבלגים. אחיה הגדולים הם אליזבת, גבריאל ועמנואל. היא הוטבלה ב-14 ביוני בטירת סיארגנון (Château Ciergnon), המשמשת כמעונה הרשמי בקיץ של משפחת המלוכה הבלגית, על ידי הקרדינל גוטפריד דאנלס. סנדקיה הם ויקטוריה, נסיכת שוודיה קלייר, נסיכת בלגיה והרוזן סבסטיאן פון וסטפלן צו פירסטנברג. אלאונור לומדת כיום בבית הספר היסודי קולג' סן ז'אן-ברכמנס בבריסל, שם לומדים גם אחיה הגדולים אליזבת וגבריאל. הלימודים בקולג' מתקיימים בשפה ההולנדית.

מצד אביה אלאונור היא צאצאית של בתי אצולה איטלקים רבים כגון אורסיני וקולונה ומספר אפיפיורים, והיא בעלת קרבה משפחתית אל בית בורבון ובית ויטלסבאך ואל משפחת המלוכה הנורווגית, השוודית, הדנית, הבריטית וההולנדית. מצד אמה היא צאצאית של משפחות המלוכה של פולין שרבות מהן שלטו בעבר ברחבי מזרח אירופה, כגון רדזיוויל וזמויסקי והיא אף קרובת משפחה של נשיא פולין ברוניסלב קומורובסקי.

אילן יוחסין
-----------


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| לאופולד השלישי, מלך הבלגים |   | אסטריד משוודיה, מלכת הבלגים |   | הנסיך רופו מקלבריה, הדוכס השישי של לומברדה |   | לואיזה גאצלי |   | שארל ד'אודקם ד'אקוז |   | סוזן ואן אאוטרייב דדוואל |   | ליאון-מישל קומורובסקי |   | זופיה ססיה |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   | אלברט השני, מלך הבלגים |   |   |   |   |   | פאולה, מלכת הבלגים |   |   |   |   |   | פטריק ד'אודקם ד'אקוז |   |   |   |   |   | אנה מריה קומורובסקה |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   | פיליפ, מלך הבלגים |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | מתילדה, מלכת בלגיה |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | **אלאונור, נסיכת בלגיה** |
|

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלאונור, נסיכת בלגיה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  'Dames en heren, voor u staat een trotse vader'
2. ↑  Belgique: la rentrée du prince et des princesses
אקורד דו מינור
**אקורד מינורי** הוא אקורד המורכב מטרצה קטנה ומקווינטה זכה. שמו ניתן לו מהטרצה הקטנה (מינור = קטן) שבבסיסו. האקורד המינורי נחשב ל"אקורד עצוב" ורגוע מהמז'ורי, או מבטא רגש געגוע, לעומת האקורד מז'ורי שנחשב ל"אקורד שמח" ואנרגטי יותר. האקורד המינורי והאקורד המז'ורי הם האקורדים היסודיים במוזיקה טונאלית.

אקורד משולש
-----------

האקורד המינורי המשולש מסומן ב\_{3}^{5} ומורכב כאמור מטרצה קטנה ומקווינטה זכה. שמו של האקורד ניתן לו מצליל השורש שלו. לדוגמה, אקורד רה מינור מורכב מרה, פה ולה (‏האזנהⓘ‏?‏).

היפוכים
-------

אקורד לה מינור והיפוכיו
היפוך נעשה כאשר צליל הבס הוא אחד מצלילי האקורד שאינו צליל השורש. הופעת צליל הטרצה בבס תעביר את האקורד ממצב יסודי להיפוך ראשון, או סקסטאקורד המסומן ב\_{3}^{6} או בקיצור: 6. לדוגמה, באקורד רה מינור סקסטאקורד, הצליל פה יופיע בבס. כאשר צליל הקווינטה מופיע בבס האקורד עובר להיפוך שני, או קוורטסקסטאקורד המסומן ב\_{4}^{6}. לדוגמה, באקורד רה מינור קוורטסקסטאקורד הצליל לה יופיע בבס.

אקורד מינור שבע
---------------

אקורד דו מינור-קטן שבע
אקורד מינור שבע הוא ספטאקורד לא-דומיננטי. אקורד מינורי עם ספטימה קטנה נקרא מינור שבע, או מינור-קטן שבע. לדוגמה, אקורד רה מינור-קטן שבע מורכב מרה, פה, לה ודו. אקורד מינורי עם ספטימה גדולה נקרא מינור שבע-גדול. לדוגמה, אקורד רה מינור-גדול שבע מורכב מרה, פה, לה ודו דיאז. לשני האקורדים פונקציה הרמונית זהה, אך תפקידים שונים במודולציות ובהולכת קולות.

ראו גם
------

* אקורד מז'ורי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אקורד מינורי** בוויקישיתוף
**מגדה רונה**, (במקור **רוטנשטיין**, בשם נישואיה **פאלאשובסקי**, בהונגרית: **Róna Magda**;‏ בודפשט, 21 במאי 1902 – בודפשט, 9 בפברואר 1989) הייתה רקדנית, כוריאוגרפית, במאית תיאטרון, אמנית תנועה, אמה של במאית הקולנוע והתסריטאית מריאן סמש.

קורות חייו
----------

מגדה רוטנשטיין נולדה במשפחה יהודית כבתם של זיגפריד רונה (רוטנשטיין), סוכן מנייות ונאמן בנק ושל מרגיט ינוביץ (1881–1975). היא השלימה את לימודיה בעיר הולדתה ולמדה צורפות אצל פרנץ קיש. במקביל השלימה את לימודי אמנויות התנועה בבית הספר של אליס מדג'אר, שם קיבלה תעודה ב-1925. עד מהרה החלה ללמד שם ולאחר מותה של אליס מדג'אר, עמדה בראש מכון מדג'אר עד 1939. כמבצעת וכוריאוגרפית - לפעמים בשם מגדה מריה - היא נקשרה לתנועות תיאטרון האוונגרד מהמחצית השנייה של שנות ה-20. מגדה הייתה היוזמת הסגנון הסוריאליסטי עם הריקודים הדרמטיים שלה. בזמן השואה היא ובתה התחבאו עם מסמכים מזויפים וכך הצליחו להתחמק מגירוש למחנות ההשמדה, אך בעלה הראשון נלקח למחנות שרות העבודה (עבודת כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי), ממנה לא חזר. לאחר מלחמת העולם השנייה, היא נישאה שנית, לבן זוגה היוצר לשעבר, אדן פאלאשובסקי, שבניסויים התיאטרליים שלו השתתפה. בשנים 1945–1946, יחד עם פאלאשובשקי, הייתה המנהלת האמנותית של תיאטרון על שם אימרה מדאץ' ולאחר מכן של "תיאטרון העובדים". יצירותיה האקספרסיביות בסגנון קאמרי, כמו גם הדרמות התנועתיות בקנה מידה גדול, היוו מאפיין מיוחד ופורץ דרך בחיי המחול המודרני ההונגרי.

תפקידיה העיקריים, כוריאוגרפיות, סולואים (מבחר)
----------------------------------------------

* בימיני (1928)
* גותיקה (1930)
* פרומתאוס (אליס מדג'אר - מגדה רונה: כאבי הבריאה)
* אסירי זה של זה ; קירות (אליס מדג'אר: אזיקים)
* בתו של איירוס (אדן פאלאשובסקי - מגדה רונה)
* בחור-ברנש (הברנש והנווד בהיפוקרטיה)

חייה הפרטיים
------------

בעלה הראשון היה פאל מגזינר (1898–1945), בעל מפעל תריסים - שנודע בכתיבת מדריכי טיולים ובעבודותיו שמטרתן הייתה להפוך את הסקי לפופולרי. הוא ניספה בשואה. שניהם היו חברים במחלקת סקי וטיפוס הרים של אגודת הקרפטים ההונגרית. מגדה נחשבה לאחת הגולשות והמטפסות הטובות ביותר בהונגריה. יחד עם בעלה ערכה סיורי ענק בטטרה, טירול, שווייץ, איטליה וגרמניה. הם היו מחברי הספר המקצועי "סקי זה לא כישוף".

לקריאה נוספת
------------

* לקסיקון של נשים הונגריות. ערכה, הקדמה וסופקה על ידי מרגיט בוזאי. בודפשט, 1931. סטפנום סט. VI, 1066 h.
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורך ראשי. אגנס הלחם. בודפשט, הוצאה לאור אקדמית, 1994.
* לקסיקון אמנויות התיאטרון ההונגרי. עורך ראשי. גיורגי סקלי. בודפשט, הוצאה לאור אקדמית, 1994.
* magazinetree.com

קישורים חיצוניים
----------------

* מגדה רונה באתר IMDb
* מגדה רונה-רקדנית. מבט מהצד
* מגדה רונה בתנועה-1928
* מגדה רונה באתר ההונגרי "למען נשים"
* ספרה ביחד עם בעלה "סקי זה לר מעשה כישוף"

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Születési bejegyzése a Budapest VI. kerületi polgári születési akv. 556/1902. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-10-01.
2. ↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári házassági akv. 810/1923. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-09-28.
תחריט של מבטשה, 1661
**מבטשה** היא טחנת מים הידרודינמית לעיבוד צמר הדומה בפעולתה לטחנות הקמח העתיקות. המבטשה משתמשת בכוח המים על-מנת להניע פטישי עץ גדולים שחובטים בצמר לצורך צפיפות הבד וחיזוקו. 

פעולת הבטישה היא השלב שבו שוטפים את השומנים מהצמר בעזרת מים וסבון, תוך כדי הכאה עם פטישים או דריכה על הצמר כדי שלא יתכווץ. זהו אחד התהליכים המסובכים בעיבוד הצמר ועשייתו על ידי המבטשה הפועלת מכח המים חוסכת עבודה של כ-500 פועלים. בתקופת המשנה נקראה פעולת זאת ניפוץ.

מבטשה בנחל עמוד
---------------

ליד בריכות שכווי שבתחתית נחל עמוד נמצאה מבטשה אשר היו משתמשים בה תושבי העיר צפת הקרובה במאה ה-16, כשענף הטקסטיל היה אחד הענפים הכלכליים החשובים בעיר.

במהלך תקופת הזוהר של צפת במאה ה-16 היה גל עלייה גדול לצפת, בעיקר בעקבות הרשות שניתנה ליהודים שגורשו מספרד להגיע לרחבי האימפריה העות'מאנית. חלקם הגיעו לצפת שהפכה על ידי המתיישבים החדשים למעצמה כלכלית, עקב הידע הרב שהיה להם בתעשיית הטקסטיל. בצפת הם מצאו את משאבי הטבע הנדרשים, בין השאר כוח המים של נחל עמוד, אשר בו הם בנו את המבטשות.

כדי ליצור מבטשה טובה היו צריכים ליצור תעלה שמתעלת את המים מנקודה גבוהה ושומרת על הגובה שלהם. בתחתית הנחל בנו את מבנה המבטשה, המים שנופלים מגובה רב מסובבים גלגל מים ענק שמחובר למוט עץ שעולה למעלה ומסובב עוד מספר גלגלים. אותם גלגלים מחוברים לפטישי ענק. עקב הסיבוב הפטישים מכים בחוזקה על האריגים אשר נמצאים באמבטיות מלאות במים בתחתית המבנה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מבטשה** בוויקישיתוף
* הדרכות על המבטשה שבנחל עמוד מתוך האתר **צופים ברשת** המשמש כמרכז הדרכה של תנועת הצופים.
* הסברים על המבטשה באתר פיקסטרוול
* מבטשה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* KulturNav: 230b8e7e-e9db-4121-a351-8bc1a337f588

 |



| אנרגיה מתחדשת |
| --- |
| אנרגיה סולארית | תא פוטו-וולטאי • פאנל סולארי • מגדל שמש • טורבינה סולארית • ארובת שרב (טכנולוגיה מוצעת) • בריכת שמש • דוד שמש • לייזרים שאובי-שמש • הליוסטט • תנור שמש |  |
| אנרגיית רוח | טורבינת רוח • טחנת רוח |
| אנרגיית מים | אנרגיה הידרואלקטרית • תחנת כוח הידרואלקטרית • אנרגיית גלים • אנרגיית גאות ושפל • טחנת מים • מבטשה • אנרגיה שאובה |
| כוחות נוספים | דלק ביולוגי (ביו דיזל) • ביוגז • אנרגיה גאותרמית |
**הפנטזיה הקונצרטנטית בסול מז'ור/מינור אופוס 36** של פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי נכתבה בין יוני לאוקטובר של שנת 1884. ביצירה זו השתמש צ'ייקובסקי בתזמורת גדולה יותר מזו שהקצה לשני הקונצ'רטי שלו לפסנתר, וכלל בה חלילים נוספים וכלי הקשה, בהם גלוקנשפיל. הסיבה לכך, כפי שהסביר צ'ייקובסקי, היה רצונו לשוות לפנטזיה מצלול קליל יותר, משום שלא ראה בה קונצ'רטו לפסנתר במלוא מובן המילה. 

הפנטזיה בוצעה לראשונה בפברואר 1885 עם סרגיי טאנייב, תלמיד ההלחנה היחיד של צ'ייקובסקי, ליד הפסנתר ובניצוח מקס ארדמנסדרפר. הפנטזיה בוצעה רבות ב-20 שנות קיומה הראשונות, אחר נעלמה מן הרפרטואר למשך שנים רבות, אך בזמן האחרון זכתה לתחייה מחודשת.

מבנה היצירה
-----------

### הפרק הראשון

הפרק הראשון נקרא: "מעין רונדו" Quasi Rondo ומציג תפיסה חדשה ויצירת מבנה חדש על ידי המלחין. הפרק פותח בנגינת שלושת החלילים במלודיה, הנשמעת כמו גבוט. לאחר הנושא השני ועיבוד קצר, הפסנתר מנגן קדנצה ארוכה מאוד ואף רפסודית בעיקרה, שאחריה חוזרים הנושא הראשון והשני בדיוק כפי שהופיעו בפתיחה. אם הצגת הנושאים לפני הקדנצה הסתיימה על הדומיננטה, הרי בסיום, תוך כדי מודולציות, צ'ייקובסקי מסיים את הפרק בביסוס הטוניקה.

### הפרק השני

הפרק השני מורכב משני חלקים ונקרא "קונטראסט". פרק זה היה אמור להיות הפרק הראשון של הסוויטה השלישית בסול מז'ור לתזמורת אופוס 55. אך צ'ייקובסקי מצא שאיננו מתאים לפתיחת היצירה וכתב לסוויטה פרק חדש. הוא שינה מעט את הנושאים ושכתב פרק זה לפסנתר ותזמורת. הפרק נפתח במנגינה ענוגה ואלגית לפסנתר בסול מינור. לאחר כמה תיבות מצטרף לפסנתר צ'לו יחיד. המנגינה חוזרת פעם אחר פעם, בכל פעם בליווי אחר של הפסנתר או התזמורת. הקונטראסט נוצר במעבר מהחלק האיטי לחלק המהיר, המבוסס על ריקוד רוסי.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "פנטזיה קונצרטנטית של צ'ייקובסקי" באתר מיוזיק בריינז
* מידע על הקומפוזיציה "פנטזיה קונצרטנטית של צ'ייקובסקי" באתר AllMusic

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: b908a5cf-5909-4aa6-9f47-d3024b917d08

 |