**ג'ון אופי** (באנגלית: **John Opie**‏; 16 במאי 1761 – 9 באפריל 1807) היה צייר היסטוריה ודיוקנאות בריטי. הוא צייר מפורסמים מתקופתו, כולל בני משפחת המלוכה הבריטית, אנשי אמנות וספרות.

חייו ועבודתו
------------

אופי נולד בטרבלס, בקורנוול, בריטניה. הוא היה הצעיר מבין חמשת ילדיהם של אדוארד אופי, נגר אמן, ואשתו מרי (לבית טונקין). הוא גילה כישרון מוקדם לציור ולמתמטיקה, ובגיל שתים-עשרה פתח בית ספר ערב לילדים עניים, שם לימד קריאה, כתיבה וחשבון. אביו, לעומת זאת, לא עודד את יכולותיו וציפה שיעסוק בנגרות כמוהו.

היכולות האמנותיות של אופי הגיעו בסופו של דבר לידיעת הרופא והסאטיריקן המקומי, ד"ר ג'ון וולקוט, שביקר אותו במנסרה בה עבד בשנת 1775. כשהכיר בכישרונו הגדול, וולקוט הפך למנטור של ג׳ון אופי, ומימן אותו, והתעקש שהוא יבוא לגור בביתו בטרורו. וולקוט העניק לאופי עידוד, עצות, שכר לימוד ועזרה מעשית לקידום הקריירה המוקדמת שלו, כולל קבלת עבודות רבות לביצוע.

בשנת 1781, לאחר שצבר ניסיון מפורטרטים שצייר ברחבי קורנוול, עבר אופי ללונדון עם וולקוט. שם הם התגוררו יחד, לאחר שהתקשרו בהסכם רשמי לחלוקת רווחים. אף על פי שאופי זכה להשכלה אמנותית לא מבוטלת מוולקוט, הרופא בחר להציג אותו כילד שלמד בעצמו. "דיוקן של ילד" שהוצג בשנה הקודמת, תואר בקטלוג כ"מקרה של גאון, שלא ראה תמונות מעולם." וולקוט הציג את "הפלא" בפני אמנים מובילים, כולל סר ג'ושוע ריינולדס, שהיה אמור להשוות אותו לקאראווג'ו, וכן לפטרונים פוטנציאליים. ההסדר העסקי עם וולקוט נמשך שנה, ולאחריו הודיע ג'ון אופי לרופא כי כעת הוא מעוניין להמשיך לבדו, מה שהוביל לניתוק בין שני השותפים לשעבר.

למרות זאת וולקוט הצליח להציג את ג'ון אופי בחצר המלך ג'ורג' השלישי. המלך רכש את אחת מתמונותיו והזמין אותו להפיק דיוקן של מרי דלני. הוא גם קיבל הזמנות לצייר את הדוכס והדוכסית מגלוסטר, ליידי סליסברי, ליידי שרלוט טלבוט, ליידי הרקורט ונשות החצר האחרות.

בשנת 1782 הציג לראשונה באקדמיה המלכותית לאמנויות ובדצמבר אותה שנה התחתן עם מרי באן. הנישואים לא הוכיחו את עצמם, ולבסוף הם התגרשו בשנת 1796.

ג'ון אופי, רצח רויזיו, 1787
לאחר גילוי הפופולריות הראשונית, עבודתו יצאה מהאופנה במהירות. בתגובה לכך אופי החל לעבוד על שיפור הטכניקה שלו, ובמקביל ביקש להשלים את השכלתו בחקר ספרות לטינית, צרפתית ואנגלית, וללטש את נימוסיו על ידי התערות במעגלים מכובדים ומלומדים.

בשנת 1786 הציג את הנושא ההיסטורי החשוב הראשון שלו, "התנקשות בג'יימס הראשון", ובשנה שלאחר מכן את "רצח ריזיו", יצירה שבזכותה נבחר לעמית של האקדמיה המלכותית, בה הפך לחבר מלא בשנת 1788.

הוא צייר חמישה נושאים לגלריית שייקספיר של ג'ון בוידל. עד מותו, העיסוק של ג'ון אופי התחלף בין דיוקנאות ליצירות היסטוריות.

במאי 1798 התחתן עם אמיליה אלדרסון, אותה פגש בנוריץ' לאחר שנסע לנורפוק לבצע כמה עבודות עבור תומאס קולה בהולקאם הול. הם התגוררו ברחוב ברנרס 8, לשם עבר אופי בשנת 1791. לא היו להם ילדים.

אופי צייר גברים ונשים מפורסמים רבים, ביניהם מרי וולסטונקרפט, סמואל ג'ונסון, פרנצ'סקו ברטולוצי, צ'ארלס ג'יימס פוקס, ויליאם בטי, אדמונד בורק, ג'ון כרום, ג'יימס נורתקוט, הנרי פוסלי, תומאס גירטין, רוברט סותי, סמואל פאר, אליזבת אינבבלד ומרי שלי. בסך הכל צייר 508 דיוקנאות, בעיקר בצבעי שמן, ו-252 תמונות אחרות.

הוראה וכתיבה
------------

בשנת 1805 מונה אופי לפרופסור באקדמיה המלכותית וממאי 1806 העביר סדרה של ארבע הרצאות אשר פורסמו כספר לאחר מותו, יחד עם זיכרונותיה של אלמנתו אמיליה אופי, בשנת 1809.

תלמידיו באקדמיה כללו את הנרי תומסון. אופי נודע גם ככותב על חייו של ג'ושוע ריינולדס.

מותו
----

אופי נפטר בביתו באפריל 1807, בן 46, ונקבר בקתדרלת סנט פול, בקריפטה ליד ג'ושוע ריינולדס, כפי שביקש.

גלריה
-----

* דיוקן אשתו אמיליהדיוקן אשתו אמיליה
* הנרי פוסליהנרי פוסלי
* פיליפ ביברפיליפ ביבר
* תומאס גריטיןתומאס גריטין
* הנרי מונרו הנרי מונרו
* נער נער
* זמרת רחוב ותינוקה זמרת רחוב ותינוקה
* המלכה בודיקה המלכה בודיקה
* משפחת איכרים משפחת איכרים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ון אופי** בוויקישיתוף
* ג'ון אופי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* כתבי ג'ון אופי בפרויקט גוטנברג (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ada Earland, **John Opie and his circle**, London : Hutchinson & co. 1911
2. 1 2  Chisholm, Hugh, ed. (1911). "Opie, John". Encyclopædia Britannica. 20 (11th ed.). Cambridge University Press. p. 129.
3. 1 2  "Opie, John". Dictionary of National Biography. London: Smith, Elder & Co. 1885–1900. pp. 230–233.
4. ↑  Opie, John Lectures on painting, delivered at the Royal Academy of Arts (London, Longman, Hurst, Rees and Orme, 1809).

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007500812705171
* AAG: 12
* BNE: XX5448523
* BnF: cb149559391 (data)
* DSI: 4354
* GND: 129839213
* ISNI: 0000 0000 6659 8536
* KulturNav: 1b7f54a5-80d3-41d9-bffc-9d34bf8ffdfa
* LCCN: nr91026286
* NGV: 4420
* NKC: mzk2012709883
* NLA: 35394520
* RKD: 60856
* SNAC: w6571jb8
* SUDOC: 079579701
* Trove: 937420
* ULAN: 500011687
* VIAF: 2739832
* WorldCat: lccn-nr91026286

 |