|  |
| --- |
| 

דיאגרמת הרצשפרונג-ראסל

סיווג ספקטרלי

ננסים חומים

ננסים לבנים

ננסים אדומים

תת-ננסים

"ננסים" - כוכבי הסדרה הראשית

תת-ענקים

ענקים

ענקים בהירים

על-ענקים

היפר-ענקים

בהירות

מוחלטת

(MV)

 |

**על-ענק צהוב** הוא כוכב על-ענק, על פי רוב בסיווג ספקטרלי F או G, אשר התפתח מן הסדרה הראשית ונעשה בהיר הרבה יותר מכוכבי הסדרה הראשית בעלי סיווג ספקטרלי דומה. על-ענקים אלה פחות גדולים מעל-ענקים אדומים וגם יותר נדירים, אבל בשל בהירותם הגדולה ניתן לראותם ממרחק גדול ולצפות בחלקם ללא אמצעי עזר אופטיים - למשל, כוכב הצפון. כוכבים אלה הם במקרים רבים משתנים קפאידיים, ובכלל זה δ בקפאוס. בגלקסיית אנדרומדה נתגלו 16 על-ענקים צהובים.

לכוכבים אלה טווח צר של טמפרטורה שנקבע כתוצאה מהסיווג הספקטרלי שלהם, החל מ-4,000 ועד 7,000 מעלות קלווין, בעוד עוצמת ההארה (Solar luminosity) שלהם היא החל מפי 1,000 מהשמש ועד לפי 100,000 מהשמש. לפיכך, על-ענקים צהובים הם גדולים משמעותית מהשמש, מ-30 רדיוס שמש ועד כמה מאות רדיוסים שמש. המסה משתנה מאוד, החל מפחות ממסת שמש ועד 20 מסות שמש ואף יותר.

התפתחות
-------

שלבי ההתפתחות של כוכב עם 5 מסות שמש
כוכבי הסדרה הראשית עם מסות של מעל 8 מסות שמש הם כוכבים חמים מסוגים ספקטרלים B ו-O והם מכלים את המימן שבליבתם במהירות. כאשר אוזל המימן בליבת הכוכב מתחילים הכוכבים להתנפח ולהתקרר והופכים לתת-ענקים כחולים, לענקים כחולים או לבנים ואז לענקים צהובים או לעל-ענקים צהובים ולבסוף לעל-ענקים אדומים. מכיוון שהשלב בו הכוכבים הם על-ענקים צהובים הוא קצר יחסית, כוכבים אלה נדירים למדי, אך בשל עוצמת ההארה שלהם ניתן לראותם ממרחקים גדולים. לעיתים, על-ענקים אדומים הופכים בשל שינויים בקצב יצירת האנרגיה בתוכם לעל-ענקים כחולים וחלקם הופכים חזרה לעל-ענקים אדומים. מעבר זה הוא הדרגתי ובמהלכו הכוכבים עוברים דרך הסוגים הספקטרלים השונים כך שבחלק מזמן המעבר הם שוב על-ענקים צהובים. כוכבים שמסתם אינה מספיקה כדי ליצור סופרנובה מסיימים את חייהם כננסים לבנים כאשר המעבר מעל-ענק אדום לננס לבן עשוי לעבור שוב דרך על-ענק צהוב.

על-ענקים צהובים בולטים
----------------------

* כוכב הצפון הוא על-ענק צהוב מסוג ספקטרלי F8 Ib
* δ בקפאוס הוא על-ענק צהוב שסוגו הספקטרלי משתנה בין F5 Ib ובין G2 Ib
* סאדאלסוד וסאדאלמליק הם על-ענקים צהובים מסוגים ספקטרלים G0 Ib ו-G2 Ib בהתאמה
* וזן הוא על-ענק צהוב מסוג ספקטרלי F8 Ia
* מירפק הוא על-ענק צהוב מסוג ספקטרלי F5 Ib
* סאדר הוא על-ענק צהוב מסוג ספקטרלי F8 Ib
* מבסוטה הוא על-ענק צהוב מסוג ספקטרלי G8 Ib

ראו גם
------

* ענק צהוב

|  |
| --- |
| **מחזור החיים של כוכב** (לא בקנה מידה) |
|  |
| \_{{\mathrm{M} \_{\bigodot }}} = מסת שמש, כ־‎2 x 1030 ‏ק"ג
**מסת כוכב בעת היווצרותו:** מסה קטנה מאד - פחות מ־\_{{\mathrm{M} \_{\bigodot }}} 0.08 לערך, 
מסה קטנה - בטווח \_{{\mathrm{M} \_{\bigodot }}} 0.08 - 0.4 לערך, מסה בינונית - בטווח \_{{\mathrm{M} \_{\bigodot }}} 0.4 - 8 לערך (לאחר הקריסה המסה קטנה, פחות מ־\_{{\mathrm{M} \_{\bigodot }}} 1.44 לערך), מסה גדולה - לפחות \_{{\mathrm{M} \_{\bigodot }}} 8 לערך (לאחר הקריסה המסה היא לפחות \_{{\mathrm{M} \_{\bigodot }}} 1.44 לערך)
**הערה:** במצבים בהם כוכב מסוים סופח אליו מסה - הוא עשוי לעבור למחזור חיים של מסה גבוהה יותר. לדוגמה: אם ננס לבן במערכת זוגית סופח אליו חומר מבן זוגו, המגדילה אותו מעבר לגבול צ'נדראסקאר (\_{{\mathrm{M} \_{\bigodot }}} 1.44), הוא יכול לעבור סופרנובה מסוג Ia שבסופה ייווצר כוכב נייטרונים (במקום ננס שחור). |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **על-ענק צהוב** בוויקישיתוף