recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**יוליוס ברנשטיין** (גרמנית: Julius Bernstein; ‏18 בדצמבר 1839 – 6 בפברואר 1917) היה פיזיולוג גרמני, יליד ברלין. אביו היה אהרון ברנשטיין (1812–1884), מייסד הרפורמה ביהדות הקהילה בברלין 1845; בנו היה פליקס ברנשטיין (1878–1956), מתמטיקאי.

קריירה אקדמית
-------------

ברנשטיין למד רפואה באוניברסיטת ברסלאו, ובהמשך באוניברסיטה של ברלין עם הפיזיולוג הגרמני Emil Du Bois-Reymond ‎(1818-1896). הוא קיבל תואר רופא בברלין בשנת 1862, ושנתיים לאחר מכן החל לעבוד במכון הפיזיולוגי באוניברסיטת היידלברג כעוזר של הרמן פון הלמהולץ (1821-1894). בשנת 1872 קבל את משרתו של פרידריך גולץ  (1834-1902) בתור פרופסור לפיזיולוגיה באוניברסיטת האלה, שם ייסד בשנת 1881 את המכון לפיזיולוגיה.

ראוטום (rheotome) דיפרנציאלי, אשר שימש את ברנשטיין למדוד פוטנציאל פעולה.

מחקריו
------

המחקר של ברנשטיין התמקד בתחומי הנוירוביולוגיה והביופיזיקה. הוא מוכר כיום בעיקר בשל "תאוריית קרום התא" העוסקת במקור של "מתח המנוחה" ו"פוטנציאל הפעולה" בתאי העצב. ברנשטיין הציע (1902, 1912) שתאים הניתנים לעירור כמו תאי עצב מוקפים קרום החדיר באופן סלקטיבי ליוני אשלגן במצב מנוחה, וכי במהלך עירור עולה חדירות הקרום גם ליונים אחרים. תאוריית קרום התא אכן מסבירה את מתח המנוחה של עצבים ושרירים, שכן מתח הדיפוזיה של האשלגן נגרם על ידי הנטייה של יוני אשלגן בעלי המטען החיובי לנוע מאזור הריכוז הגבוה שלהם בציטופלזמה אל הריכוז נמוך מחוץ לתא, בעוד שאר היונים אינם יכולים לנוע. החלק השני של התאוריה (שנשלל בהמשך על ידי הודג'קין והאקסלי) טען כי במהלך עירור, המתח השלילי יחסית בתוך התא נעלם באופן זמני כאשר מתפתחת תנועה של יונים אחרים דרך קרום התא, תנועה ה'מקצרת' את מתח הדיפוזיה של האשלגן. בספרות האנגלית, המילים "התמוטטות הקרום" (membrane breakdown) היו בשימוש כדי לתאר את המבט של ברנשטיין על עירור. (מתוך **תעלות יונים של ממברנות אקסיטביליות**, מהדורה שלישית, על ידי ברטיל Hille).

המחקר החלוצי של ברנשטיין הניח את היסודות לניסויים על הולכה של הדחף העצבי, ובסופו של דבר העברת המידע במערכת העצבים. הוא נחשב לממציא של ה"ראוטום הדיפרנציאלי", מכשיר המשמש כדי למדוד את מהירות ההתפשטות של זרמים ביו-חשמליים. כיום, יוזמות למחקר בחישוביות עצבית בגרמניה קרויות של שמו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוליוס ברנשטיין** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  O'Connor, John J.; Robertson, Edmund F. (eds.), "יוליוס ברנשטיין", *MacTutor History of Mathematics archive*, University of St Andrews
2. ↑  Short biography, bibliography, and links on digitized sources in the Virtual Laboratory of the Max Planck Institute for the History of Science
3. ↑  Geocities.com Short biography
4. ↑  Seyfarth E-A. (2006), "Julius Bernstein (1839–1917): pioneer neurobiologist and biophysicist", Biological Cybernetics 94: 2–8 Biol Cybern (2006) 94: 2–8 DOI 10.1007/s00422-005-0031-y
5. ↑  Why 'Bernstein'? at the NNCN web site

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007529009805171
* BIBSYS: 90581660
* BnF: cb12563053v (data)
* CANTIC: a11668076
* GND: 11865652X
* ISNI: 0000 0000 7834 5544
* LCCN: n2012189708
* NKC: nlk20000079584
* NTA: 067876226
* SUDOC: 034929975
* VcBA: 495/130779
* VIAF: 24718521
* WorldCat: lccn-n2012189708

 |
"**בלדה על מעיין וים**" (מכונה גם "**בלדה למעיין**") הוא שיר עברי, שכתב יחיאל מוהר והלחין משה וילנסקי. השיר בוצע לראשונה על ידי להקת הנח"ל ב-1958 במסגרת התכנית "צריך לחיות", הסולן היה איתמר כהן (שביצע את השיר לימים גם בקריירת הסולו שלו). באותה שנה ביצעה את השיר גם שושנה דמארי ובביצועה קיבל השיר את עיקר פרסומו.

השיר זכה להצלחה ולפופולריות ובוצע בעשרות גרסאות כיסוי, היה נפוץ בחוגי ריקודי עם בישראל והיה מבוצע כריקוד עם קלאסי למתחילים. מילות השיר שהן למעשה בלדה העוסקת במעיין ומתייחסת לרגשותיו וביחס בין המעיין הקטן אל הים, נשאו משמעות אלגורית והועלו פירושים שונים לפשר משמעות המילים.

ביצוע נפוץ של השיר הוא של יהורם גאון לאחר כעשור באלבומו "משירי משה וילנסקי". בין מבצעי השיר נמנו גם בעז שרעבי, שגיב כהן, רוני דלומי, צילה דגן (דואט עם עודד בן-חור), רוחמה רז (עם עידן דוד),יערה בן-דוד, איתן מסורי, יזהר כהן, ליאורה, אופירה גלוסקא, מתי סרי בדואט עם דקלון, חנן יובל עם דפנה ארמוני, אורנה ומשה דץ ואחרים. בתוכנית הטלוויזיה הסאטירית ניקוי ראש בוצעה גרסת כיסוי למנגינת השיר בשם "הישבן שרצה כיסא" כפרודיה על המבצעת שושנה דמארי.

קישורים חיצוניים
----------------

* בלדה על מעיין וים באתר שירונט
* בלדה על מעיין וים בביצוע יהורם גאון, יוטיוב
* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית
**נח"ל תרשיש** (נקראה גם **נח"ל אופיר**) הייתה היאחזות נח"ל שהוקמה על ידי הנח"ל ב-1956, לאחר מבצע קדש - הראשונה מתוך שתי ההיאחזויות שהוקמו במרחבי סיני ורצועת עזה. ההיאחזות הוקמה בדרום סיני, לחוף מפרץ שלמה. מיקומה של ההיאחזות היה מבודד מאד: היישוב הישראלי הכי קרוב אליה היה אילת שהייתה מרוחקת ממנה בכ-185 ק"מ בקו אווירי אך גם לשם לא היה כביש ישיר. ההיאחזות כללה יישוב צבאי של הנח"ל לצד יישוב דייגים אזרחי, כמו בשאר ההיאחזויות.

הקמת ההיאחזות
-------------

ב-14 בדצמבר 1956, קצת יותר מחודשיים אחרי סיום הלחימה ועשרה ימים אחרי שצה"ל החל לסגת מסיני לפי החלטת האו"ם, הוציא סא"ל משה גת, סגן מפקד הנח"ל, מסמך שכותרתו "פקודה בדבר הקמת היאחזות נח"ל כ"ב 'אופיר' במפרץ שלמה". המסמך, המוגדר "סודי", הופץ לאג"ם מבצעים, לאגף הנוער והנח"ל ולמפקדת מרחב שלמה. במסמך נכתב: 

> 
> "במגמה להבטיח מעבר חופשי לצי ישראל במפרץ אילת, תוקם היאחזות נח"ל במפרץ שלמה (שארם א-שייח') ההיאחזות במפרץ שלמה תעסוק בענף הדיג במפרץ אילת ובים סוף. לצורך זה תקבל ספינות דיג אשר באמצעותן יוכלו חברי ההיאחזות לדוג ולפתח את הענף"
> 
> 
> 
> 

באותו יום שלח רס"ן ישראל שרגא, קצין מטה מבצעים במחלקת מבצעים, מכתב "סודי, על ידי רץ מיוחד", ללשכת הרמטכ"ל בנוגע ל"היאחזות נח"ל (דייגים) במפרץ אילת", שנועדה לעלות על הקרקע כעבור יומיים, ב-16 בדצמבר. המכתב של שרגא מפורט מאוד. פיקוד הנח"ל יקצה כ-50 איש, חיל האוויר יטיס אותם לשארם א-שייח, הסוכנות היהודית תממן את הקמת ההיאחזות, חיל הים יעביר את הציוד הנדרש באוניית "מלכת שבא", וגם "ימסור להיאחזות ביום עלותה את סירת המנוע (שלל) אשר במפרץ שלמה במצבה הנוכחי".

תאריך הקמתה הרשמי של ההיאחזות הוא 16 בדצמבר 1956. להיאחזות הטיסו מספר דייגים מנוסים מראש הנקרה שילמדו את החיילים לדוג. החיילים התפרנסו מדיג ועסקו בעיקר במלאכה זו. חלק מהדגים נאכלו במקום וחלקם נשלח צפונה בשתיים - שלוש טיסות בשבוע.

הפינוי
------

ב-7 בנובמבר 1956, פחות משבוע אחרי סיום הקרבות, החליטה עצרת האו"ם להורות לישראל לסגת אל הגבול הבינלאומי. בן-גוריון, בעל כורחו, הסכים. בתחילת דצמבר נסוג צה"ל למרחק 50 ק"מ מהתעלה, ב-9 בינואר החל השלב השני של הנסיגה, וב-22 בינואר השלימה ישראל את הנסיגה כמעט מכל סיני, למעט רצועה על החוף בין אילת לשארם א-שייח' ולמעט רצועת עזה. ובכל זאת, ישראל המשיכה להתנהג כאילו שארם א-שייח' תישאר בשליטת ישראל.

ב-24 בפברואר פונו חיילי הנח"ל מההיאחזות בשארם א-שייח'. הנימוק הרשמי: יקר מדי להחזיק אותם שם. מאחור נשארו עוד כ-15 דייגים, וכוח צבאי. אבל גם הם פונו בסופו של דבר.

ב־8 במרץ סיים צה"ל להתפנות בלחץ בינלאומי גם מרצועת עזה וממצרי טיראן.

ראו גם
------

* נח"ל רפיח
* אופירה
* נסיגת צה"ל מסיני ומעזה (1956–1957)

קישורים חיצוניים
----------------

* מירון רפופורט, מפעל ההתנחלות נולד במוחו של משה דיין כבר ב-1956, באתר הארץ, 10 ביולי 2010
* בחזרה לשארם א-שייח' בעיתון במחנה נח"ל

הערות שוליים
------------

1. ↑  השנייה הוקמה ברפיח ונקראה נח"ל רפיח

| ישובי סיני שפונו במסגרת הסכם השלום בין ישראל למצרים או הסכמים אחרים |
| --- |
| יישובי חבל ימית | אבשלום • אוגדה • דקלה • חולית • חרובית • חצר אדר • ימית • מחנה נורית • מעוז הים • נאות סיני • ניר אברהם • נתיב העשרה • פריאל • פרי גן • סופה • עצמונה • שדות • תלמי יוסף |
| יישובי מרחב שלמה | אופירה • די זהב • נביעות • שלהבת • זהרון |
| נוספים | קדש ברנע • נח"ל ים • נח"ל תרשיש |
עפרת ברזל
**עַפְרָה** (או **בצר**) היא סלע המכיל מחצבים בריכוז המתאים לכרייה.

כדי שסלע יחשב כעפרה עליו להכיל חומרים אשר הם:

* בעלי ערך כלכלי
* בריכוזים המאפשרים את כרייתו, שינועו, הפקתו ועיבודו, באופן רווחי
* ניתן להפרידם מחומרי הסלע חסרי הערך בשיטות עיבוד מינרלים

ריכוזי עפרות הם ריכוזי מינרלים אשר על פי הגדרתם הפקתם כדאית מבחינה כלכלית. במקרים נדירים עפרות עשויות להכיל גבישים יפים לעין, או שכבות צבעוניות מיוחדות (כאשר הסלע נחתך או מלוטש) או ריכוזי מתכות בגושים, כגון גושי זהב או נחושת, אשר ערכם עולה בהרבה על הערך של העפרה עצמה כחומר גלם להפקת חומרים אלה.

מכאן, שעפרה היא נכס כלכלי ולא ישות פיזית. תנודות בשוק חומרי הגלם מגדירות סלעים מסוימים כבעלי ערך כלכלי ומכאן הגדרתם כעפרות, ומנגד סלעים אחרים כחסרי ערך כלכלי. אף עלויות ההפקה, למשל מרכיב מחיר הדלק בעבודות ההפקה, עשויות להוציא מהגדרת "עפרה" סלעים מסוימים.

ריכוז המינרל הרצוי בסלע וכן צורת הופעתו, משפיעים באופן ישיר על עלויות ההפקה ומכאן גם על הגדרת הסלע. עלויות ההפקה נשקלות אל מול ערך המתכת שניתן להפיק מן הסלע, תוך קביעת "מחיר סף" המכניס או מוציא מהגדרת "עפרה" סלעים מסוימים.

מינרלים הנמצאים בעפרות הם בדרך כלל תחמוצות, סולפידים, סיליקטים, או מינרלים שאינם יוצרים תרכובות בדרך כלל, כגון זהב.

מקור השם תנכ"י: "מְקוֹם סַפִּיר אֲבָנֶיהָ וְעַפְרֹת זָהָב לוֹ" (ספר איוב, פרק כ"ח, פסוק ו')

ראו גם
------

* עפרת ברזל
* מטלורגיה
* כבשן

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עפרה** בוויקישיתוף
* עפרה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4152966-2
* NDL: 00566705
* NKC: ph116081

 |
**אייל וולקוביץ'** (נולד ב-27 במאי 1987) הוא איש תקשורת, שדרן רדיו ומגיש טלוויזיה ישראלי.

ביוגרפיה
--------

אייל וולקוביץ' נולד ברמת גן, אחותו היא העיתונאית אורית נבון.

וולקוביץ' מגיש את המצעד של רדיו לב המדינה 91 FM "חם בשטח", וכן מגיש בטלוויזיה (ערוץ 10, ערוץ 1).

את דרכו הרדיופונית החל, כשהיה בן 15, בהגשת תוכנית בידור שבועית ברדיו האינטרנטי WFM, השייך לציבלין תקשורת. התוכנית שודרה מדי שבוע במשך כשנתיים. בהמשך גם הגיש פינות בתוכניות של שמוליק טיאר ואיריס קול (רדיו ללא הפסקה) וכן דמויות שונות ב"לא רוצים לישון" (גלי צה"ל).

ב-2004 החל לשדר בתחנת הרדיו "קול חי" תוכניות מוזיקה, קד"מים והגשת חדשות, והיה אחראי בין היתר על הפקת תוכניות באותו הרדיו (דברמן בהגשת אריאל ברמן, והמהדורה המרכזית בהגשת מרדכי לביא).

ב-2005 התגייס לצה"ל תוך שהוא ממשיך לסירוגין לשדר באותה התחנה, מצטרף לצוות הכותבים של "יתוש בראש", התוכנית המיתולוגית שחזרה לשידור באותה התקופה בערוץ 23, ומקים יחד עם נועם פורר את פורום רדיו באתר תפוז.

ב-2008 החל לצלם כתבות וידאו עבור אתר nrg של "מעריב" ושידר את תוכנית הבוקר של רדיו 10 בניו יורק לקהילה היהודית. התוכנית כוללת את כותרות העיתונים מישראל בשילוב מוזיקה חדשה. כשנה לאחר מכן, ב-2009, עבר לכתוב במדור "יהדות" של ynet, ובעקבות כך גם להגיש פינת תרבות בתוכניתו של ישי לפידות "חמישה בעקבות פרשה".

ב-2010 החל להגיש גם את פינת הגאדג'טים של התוכנית "המהדורה" במסגרת רצועת זאפ לראשון בערוץ 1, מדי יום רביעי.
בשנת 2011 הגיש מדי יום את תוכנית הבידור היומית "עד הבית" ברדיו האזורי "גלי ישראל" בכל יום בין 16:00-18:00.

משנת 2012 משדר וולקוביץ' את המצעד המרכזי במוזיקה הישראלית של רדיו לב המדינה, 91FM.

בשנת 2017 החל לשחק בחבורת תריג בתפקיד דידי יחד עם יהודה שוקרון

קישורים חיצוניים
----------------

* תכירו את אייל וולקוביץ', באתר וואלה!‏, 24 בנובמבר 2013
* אחרי שנה בגלי ישראל אייל וולקוביץ' יגיש מגזין תרבות ומוזיקה ברדיו לב המדינה (אורכב 26.10.2014 בארכיון Wayback Machine), באתר אייס, 23/02/2012
* האתר הרשמי של אייל וולקוביץ'
* הדף של אייל וולקוביץ' באתר ערוץ 1
**יוספה פיוטאק-לוסביצקי** (בפולנית: **Józefa Lusawicka-Fiutak**; ‏1911 – 9 במאי 1995) היא חסידת אומות העולם מהעיר ורשה, פולין שהצילה במהלך המלחמה את שכנה (ובעלה לעתיד) פנחס באמצעות זיוף מסמכים, וכן סייעה ליהודים נוספים תוך סיכון חייה. יקירת העיר תל אביב (1987).

ביוגרפיה
--------

יוספה גרה בזמן המלחמה בורשה באותו בניין בו התגוררה משפחת זורמן – אם ושמונה ילדים. ליוזפה ובעלה הנריק היה ילד קטן.

עוד לפני הקמת הגטו עזרה יוספה בשמירת החפצים והסחורות של משפחת זורמן מפני סחטנים למיניהם. לאחר הקמת גטו ורשה הייתה יוספה נוהגת להיכנס בשעריו תוך ענידת הטלאי הצהוב והתחזות ליהודיה, כדי להעביר מזון ותרופות למשפחת זורמן.

מדי פעם אירחה בביתה את בני משפחת זורמן ויהודים אחרים שנזדמנו מחוץ לגטו ומצאו אצלה מזון ולינה. ביוני 1942 הלינה בביתה זוג יהודי, בעוד שהיא עצמה עברה לגור אצל אמה. זוג זה נשאר בביתה זמן ממושך, גנב את חפציה ואת חפצי משפחת זורמן שבהם השתמשו להוצאות מחיה. "המקרה הזה לא השפיע על יחסה אלי, למשפחתי וליהודים בכלל", מציין פנחס זורמן.

משפחת פיוטאק חיה בתנאים קשים: הבעל לודביק עבד כפועל בבית-חרושת ומהכנסתו הצנועה פרנס את אשתו ובנו. למרות זאת, לא דרשה המשפחה ולא קיבלה כסף מאנשים שעזרה להם. עקב הלשנות ערך פעם הגסטאפו חיפוש בביתה של משפחת פיוטאק, אולם למזלה לא היה איש זר בבית. למרות זאת הוכתה קשות על ראשה ועד למותה סבלה מיחושי ראש מן החבלות שנגרמו לה אז.

בעת חיסול הגטו ברח פנחס זורמן והסתתר בדירתה. היא רכשה עבורו תעודה חדשה על שם הנריק לוסביצקי, שם עליו שמר עד פטירתו. לאחר דיכוי הפולנים בווארשה בסוף 1944 ברח יחד עם מציליו לחבל שלזיה, כשהוא מתחזה לאחיה של יוספה.

לאחר המלחמה
-----------

לאחר השחרור חזרו כולם לורשה, שם נהרג בנה של יוספה באופן טראגי, במהלך משחק בפגז שמצא בחורבות העיר. היחסים בין האישה לבין בעלה התערערו ולאחר מכן הם נפרדו. לאחר גירושיה נישאה ליהודי אותו הצילה, הנריק לוסביצקי (פנחס זורמן) ב-1950.

ב-1957 הזוג הגיע לישראל. גם שני אחיו של פנחס (אברהם ושמואל) שרדו את השואה בסיוע יוספה, עלו לארץ והקימו משפחות.

ב-25 במרץ 1981 הוכרה על ידי "יד ושם" כ"חסידת אומות העולם".

ב-1987 קיבלה את תואר "יקירת העיר תל אביב" על פועלה במהלך המלחמה. בראיון בעיתון "מעריב" אמרה: "רק מי שראה כמוני את בתי הגטו נגרסים עד אבק יכול להבין כמה צריך שלעם ולאדם יהיו בית, עיר ומדינה משלו".

יוספה נפטרה ב-1995 ונקברה בבית העלמין קריית שאול בתל אביב. בעלה פנחס (הנריק) נפטר ב-1997 ונקבר לצד אשתו. על מצבתו נכתב: "בעלה של חסידת אומות העולם יוספה לוסביצקה".

קישורים חיצוניים
----------------

* הדף של יוספה, באתר מוזיאון חסידי אומות העולם בפולין
* סיפור ההצלה, באתר ארכיון לוחמי הגטאות
* יוספה לוסביצקי, באתר "יד ושם"

הערות שוליים
------------

1. ↑  ⁨Untitled⁩ | ⁨מעריב⁩ | 18 ינואר 1987 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
2. ↑  חומר לימודי מטעם משרד החינוך, באתר
3. ↑  רשימת חסידי אומות העולם מפולין, באתר , ‏2020
4. ↑  ⁨יוספה לוסביצקי גרה בבוגרשוב וזוכרת את הבית מול גטו ורשה ⁩ | ⁨מעריב⁩ | 24 יולי 1987 | אוסף העיתונות | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
5. ↑  יוספה לוסביצקה 1911 - 1995 BillionGraves Record, באתר BillionGraves
6. ↑  הנריק לוסביצקי (פנחס זורמן) 1914 - 1997 BillionGraves Record, באתר BillionGraves
**דָמִיָאן דָמִיָאנוֹב וֶלְצֶ'ב** (בבולגרית: **Дамян Велчев Дамянов**;‏ 4 במרץ 1883, גברובו, נסיכות בולגריה – 25 בינואר 1954, פריז, צרפת) היה גנרל בולגרי, מראשי הליגה הצבאית של בולגריה וחוג זוונו אשר נטל חלק פעיל בשלוש הפיכות בבולגריה, ובין 1944 ל-1946 כיהן כשר המלחמה הבולגרי.

ביוגרפיה
--------

דמיאן ולצ'ב נולד בגברובו וב-1903 סיים את האקדמיה הצבאית בסופיה והוצב כקצין רגלים באוגדת הרגלים ה-7 "רילה". ולצ'ב לחם במלחמת הבלקן הראשונה והשנייה ובמלחמת העולם הראשונה. לאחר חתימת חוזה ניי במסגרתו צומצם הצבא הבולגרי לכדי ז'נדרמריה שוחרר מהצבא.

הוא הצטרף לליגה הצבאית ובהמשך נמנה עם ראשיה. ב-1923 השתתף ולצ'ב בהפיכה שהובילה להדחתו ולרציחתו של ראש הממשלה אלכסנדר סטמבוליסקי. בהמשך, הצטרף ולצ'ב לחוג זוונו ויחד עם קימון גאורגייב הוביל את הליגה הצבאית.
ב-19 במאי 1934 חוללה הליגה הצבאית הפיכה בבולגריה. הפרלמנט פוזר, נאסרה פעילות פוליטית וכן פעילותם של איגודים מקצועיים. כדי לשמור על כסאו אולץ המלך בוריס השלישי להסכים למשטר החדש ולמנות את קימון גאורגייב לראש הממשלה. מאוחר יותר הודח גאורגייב ובמקומו מונה הגנרל פנצ'ו זלאטב שהיה איש אמונו של המלך. בהדרגה עלה בידי בוריס השלישי להשתלט על הליגה הצבאית והוא פעל לניטרולה. ולצ'ב עזב את בולגריה ליוגוסלביה, אך בשלהי 1935 שב לממלכה. הוא פעל לביצוע הפיכה נוספת אך נלכד, הועמד לדין ונדון למוות. שר המשפטים דימיטר פשב סירב לחתום על גזר הדין ולבסוף הומתק עונשו של ולצ'ב למאסר עולם. ב-1940 זכה לחנינה ושוחרר מכלאו.

במהלך מלחמת העולם השנייה, לאחר הצטרפות בולגריה להסכם התלת-צדדי נמנה ולצ'ב עם "קבוצת ה-63" של פוליטיקאים, אנשי רוח ואקדמיה שנאבקו נגד כוונת בוריס השלישי, מלך בולגריה וממשלתו, לגרש את יהודי בולגריה למחנה ההשמדה טרבלינקה. ולצ'ב וקימון גאורגייב חָבְרוּ לחזית המולדת ונאבקו נגד המשטר המלוכני. ב-9 בספטמבר 1944 חוללה חזית המולדת הפיכה בבולגריה והממשלה הפרו-מלוכנית הודחה. קימון גאורגייב מונה לראש הממשלה ודמיאן ולצ'ב לשר המלחמה. הוא הועלה לדרגת קולונל-גנרל. בהמשך, החל תהליך השתלטותה האלים של המפלגה הקומוניסטית על בולגריה. ב-25 בספטמבר 1946 התפטר ולצ'ב מתפקידו כשר המלחמה, מונה לשגריר בולגריה בשווייץ וביקש בה מקלט מדיני.

הוא הלך לעולמו בפריז ב-1954 והוא בן 70 שנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דמיאן ולצ'ב** בוויקישיתוף
* דמיאן ולצ'ב, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  קולונל-גנרל היא דרגת ביניים בין גנרל לפילדמרשל. דהיינו, בכירה יותר מגנרל וזוטרה יותר מפילדמרשל.
2. ↑  מיכאל בר-זוהר, **הרכבות יצאו ריקות**, הוצאת הד ארצי, אור יהודה, 1999, עמודים 29-28.
3. ↑  ניר ברוך, **הכֹּפֶר**, בולגריה ויהודיה במשך הדורות, הוצאת שבילים, תל אביב, 1990, עמודים 59-58.
4. ↑  חיים קשלס, **קורות יהודי בולגריה**, כרך ד' - מאחורי מסך הברזל, הוצאת דבר, תל אביב, 1969, עמודים 314-305.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1099966698
* VIAF: 11146332806718731128
* WorldCat (עם VIAF): 11146332806718731128

 |
**נחל עמירם** הוא נחל באורך כ-3 ק"מ בכרמל, שמו לקוח משמו הערבי "ואדי עמיר". ראשיתו בשכונת אחוזה בחיפה ומשם הוא יורד מערבה בגיא בין שכונת בגין ושכונת רמת אשכול ויוצא לים מצפון למוסד כפר גלים. נחל עמירם לא תוחזק והוא הפך לאתר פסולת עד שבשנת 2015 שולב מסלול הנחל בשביל ההליכה החדש בגיאיות העיר חיפה. בגדה הצפונית של הנחל נמצאים שרידי מחצבה.

בנחל נמצאו ממצאים מהתקופות הפלאוליתית התיכונה, הנאוליתית, הכלקוליתית, הברונזה התיכונה ב', הברונזה המאוחרת, הברזל, הפרסית, וההלניסטית.

צמחיית הנחל
-----------

הפרחים השולטים בנחל ובגדותיו הם עכנאי יהודה, תגית ארץ ישראלית, צברים וחרצית עטורה. לקראת סוף האביב פורח הלבנה הרפואי לאורך הנחל. ברוב הנחל מדובר על הליכה בחורש מוצל, ער אציל.
ניתן לראות לאורך המסלול גם את צמחי עצבונית החורש.

קישורים חיצוניים
----------------

* נחל עמירם (ארכיון) מתוך אתר "נחלים בכרמל", 2017
* גאוגרפיה ופיתוח הסביבה מקראה אינטרנטית לבגרות מסקנות מתוך אתר מטח
* פירוט על הנחל ומסלולו מתוך אתר משרד החינוך, מינהלת הטיולים
* נחל עמירם מתוך אתר מפה

הערות שוליים
------------

1. ↑  נחל עמירם – iNature, באתר www.inature.info
2. ↑  נחל עמירם, באתר www.kasham.org.il
פלפל **מצנפת סקוטית** (באנגלית: **Scotch bonnet**; ידועה גם בשם **פלפלי בוני**, או **פלפלים אדומים קריביים**).

מאפיינים
--------

פלפל זה הוא זן של פלפל חריף על שם הדמיון שלו כביכול לכובע הסקוטי טאם או'שנטר (אנ'). הפלפל נמצא בכל מקום במערב אפריקה ובאיים הקריביים. בדומה לפלפל הבאנרו (אנ') הקרוב אליו, למצנפות הסקוטית יש דירוג חריפות של 100,000–350,000 יחידות בסולם סקוביל. לשם השוואה, לרוב פלפלי החלפניו יש דירוג חריפות של 2,500 עד 8,000. מגוון מתוק לחלוטין של המצנפת הסקוטית, הקאצ'וצ'ה (אנ'), גדל בחלק מהאיים הקריביים.

המטבח
-----

פלפלי מצנפת סקוטית משמשים להוסיף טעם למאכלים ולמטבחים רבים ברחבי העולם, והם משמשים לעיתים קרובות ברטבים חמים וכתבלינים. לפלפל המצנפת הסקוטית יש טעם מתוק יותר וצורה חזקה יותר, והיא נבדלת מקרוב משפחתו ההבאנרו שמבלבלים ביניהם לעיתים קרובות.

פלפלי מצנפת סקוטית משמשים בעיקר במטבחי מערב אפריקה, מערב הודו, סרי לנקה, והאיים המלדיבים לרטבי פלפלים, אם כי הם מופיעים לעיתים קרובות גם במתכונים קריביים אחרים. פלפלי המצנפת הסקוטית משמשים בבישול ג'רק (ג'רק הוא סגנון בישול שמקורו בג'מייקה, שבו בשר משופשף יבש או רטוב במרינדה עם תערובת תבלינים חמה בשם Jamaican jerk spice). שיטה זו משמשת גם בניקרגואה, קוסטה ריקה ובפנמה עבור מתכונים בסגנון קריבי כגון אורז ואפונה, רונדון, סאוס, קציצות בקר וסביצ'ה.

גלריה
-----

* Scotch bonnet peppers in a Caribbean marketפלפלי מצנפת סקוטית בשוק קריבי
* A single ripe Scotch bonnet pepperפלפל בודד בשל של מצנפת סקוטית

לקריאה נוספת
------------

* רוטב פלפל באג'אן
* המטבח הקריבי
* המטבח של ג'מייקה
* המטבח של ניגריה
* המטבח של טרינידד וטובגו
* תבלין ג'רק ג'מייקני
* רשימת זני Capsicum
* נגאבון

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מצנפת סקוטית** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Chili Peppers Recipes".
2. ↑  DeWitt, Dave (1996). *Pepper Profile: Scotch Bonnet*. Fiery-Foods.com.
3. ↑  Andrews, Jean (1998). *The Pepper Lady's Pocket Pepper Primer*. University of Texas Press. p. 147. ISBN 978-0-292-70483-1.
4. ↑  "Hot Chili Peppers on the Scoville Scale: Measuring chili pepper heat in Scoville units". *The Spruce Eats*. The Spruce. אורכב מ-המקור ב-29 במאי 2018. נבדק ב-2008-08-21. `{{cite web}}`:  (עזרה)
5. ↑  Cloake, Felicity (2012-07-11). "How to cook perfect jerk chicken". *The Guardian* (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2024-01-05.
תבנית {{אמן}} ריקה מתוכן. יש להזין פרמטרים בערך או בוויקינתונים. 
'*פרנסיס קריס**, באנגלית:** Francis Criss*׳ ,‏ (1901–1973) היה צייר אמריקאי. סגנונו של קריס מזוהה עם הפרסיסיוניסטים האמריקאים כמו צ'ארלס דמות׳ וחברו צ'ארלס שילר.

### ביוגרפיה

היצירות הידועות ביותר הן משנות ה-30 וה-40, ומאופיינות בדימויים של הסביבה העירונית, כפסי רכבת תחתית מוגבהים, גורדי שחקים, רחובות וגשרים. קריס תיאר את הנושאים האלה בסגנון מופשט, נטול דמויות אנושיות, שהוביל אותו להיות מזוהה עם תנועת הפרסיסיוניזם. עם פרספקטיבות מעוותות ושילובים דמויי חלום. בדרך כלל נופי העיר צוירו ריקים ומרמזים גם על השפעת הסוריאליזם.

חזית המים, 1940
בהמשך הקריירה הוא עשה תפנית לעבודה מסחרית יותר - כולל שער למגזין פורצ׳ן מנובמבר 1942. המסחריות הובילה לירידה במוניטין שלו כאמן.

קריס מת ב-1973 בניו יורק.

עבודתו נמצאת באוספים של מוזיאון ברוקלין מכון דטרויט לאמנויות,  מוזיאון פילדלפיה לאמנות,  מוזיאון הסמיתסוניאן לאמנות אמריקאית,  ומוזיאון וויטני לאמנות אמריקאית. 

בשנת 2021 הוצג ציורו של קריס ״אלמה התופרת״ במאמר של מבקר האמנות סבסטיאן סמי בוושינגטון פוסט. הוא החשיב את הציור הזה כעבודתו הטובה ביותר של קריס.  הציור נמצא באוסף המוזיאון לאמנות באטלנטה, ג'ורג'יה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרנסיס קריס** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Brooklyn Museum, www.brooklynmuseum.org
2. ↑  Waterfront | Detroit Institute of Arts Museum, dia.org (באנגלית)
3. ↑  Words and Music of Two Hemispheres, philamuseum.org (באנגלית)
4. ↑  Francis Criss | Smithsonian American Art Museum, americanart.si.edu (באנגלית)
5. ↑  Francis Criss | Astor Place, whitney.org (באנגלית)
6. ↑  Sebastian Smee, Francis Criss painted 'Alma Sewing' as a study of composure, and unruliness, Washington Post (באנגלית)
7. ↑  "Alma Sewing"
פירוש נוסף ערך זה עוסק במחוז באתיופיה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו עפר (פירושונים).

**עפר** (באמהרית አፋር) היא אחת מהמדינות (קיליל) של אתיופיה. בעבר נודעה כאזור 2, בירתה הנוכחית היא העיר אסאיטה, בירה חדשה נבנית בשם סאמרה על הדרך שבין הערים אוושאה לאסאב שבאריתריאה.

עפר גובלת מצפון באריתריאה, בצפון מערב בתיגראי, במערב באמהרה, בדרום באורומיה, בדרום מזרח בסומאלי, ובמזרח בג'יבוטי.

משולש עפר הידוע גם בשם "שקע דנקיל" מחבר כשלושה שברים אשר מגיעים מים סוף ומפרץ עדן ואשר מתמזגים לשבר הסורי אפריקני. השקע הוא הנקודה הנמוכה ביותר באתיופיה ואחד מהנמוכים באפריקה, הוא ממוקם בצפון המחוז.

דמוגרפיה
--------

על פי נתוני הסוכנות המרכזית לסטטיסטיקה של אתיופיה לעפר אוכלוסייה של 1,389,004 (מדורגת שבעית באתיופיה), אשר 772,000 מהם גברים ו־617,000 נשים. 1,263,000 או 90.9% הם כפריים, ו־126,000 או 9.1%  עירוניים. עם שטח של 96,707 קמ"ר (מדורגת חמישית באתיופיה). הצפיפות הממוצעת במחוז היא כ־14 אנשים לקמ"ר.

הקבוצות האתניות במחוז הם כ־91.8% עפרים, 4.5% אמהרים, 0.92% ארגובה, 0.82% תגרים, 0.7% אורומו, 0.45% ווליטאה ו־0.013% הדיה. 96% מהאוכלוסייה הם מוסלמים, 3.86% נוצרים קופטים, 0.45% נוצרים פרוטסטנטים, 0.09% נוצרים קתולים ו־0.02% בני דתות אחרות.

עפרית היא השפה המדוברת ביותר במחוז. שפות אחרות הם 6.68% אמהרית, טיגרית 0.74%, אורומו 0.68%, 0.4% ארגובה וווליטאה 0.26%.

אזורים
------

עפר מחולקת לחמישה אזורים ולוורדאה (תת מחוז) אחד:

* אזור מנהלי 1
* אזור מנהלי 2
* אזור מנהלי 3
* אזור מנהלי 4
* אזור מנהלי 5
* וורדאה (תת מחוז) מיוחד ארגובה

ראו גם
------

* משולש עפר
* אוואש
* עפרים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עפר** בוויקישיתוף
* מפת עפר
* הסוכנות המרכזית לסטטיסטיקה של אתיופיה (אנגלית)
* אליק שחף, מהלבה אל המלח: מסע קשוח במשולש אפאר באתיופיה, באתר ynet, 9 בנובמבר 2018

| נפות עפר |
| --- |
| נפות | הנפה המנהלית הראשונה • הנפה המנהלית השנייה • הנפה המנהלית השלישית • הנפה המנהלית הרביעית • הנפה המנהלית החמישית |  |
| פלך במעמד מיוחד | ארגובה |

| מדינות אתיופיה |
| --- |
| מדינות | אורומיה • אמהרה • בנישנגול-גומאז • גמבלה • מדינת עמי דרום מערב אתיופיה • מרכז אתיופיה • דרום אתיופיה • הררי • סומלי • עפר • תיגראי • סידאמה | מפת מדינות אתיופיה |
| ערים עצמאיות | אדיס אבבה • דירה דאווה |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 7616787-2

 |
**יניב שוורצמן** (נולד ב-19 ביוני 1977) הוא עורך דין, מגשר ושדרן רדיו.

ביוגרפיה
--------

שוורצמן גדל בעיר באר שבע, לשם עבר בילדותו עם אביו פרופ' פסח שוורצמן המשמש כמומחה לרפואת משפחה באוניברסיטת בן-גוריון.

שוורצמן סיים תואר ראשון ושני (בהצטיינות) בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. שוורצמן בוגר תואר שני בחוג ליישוב סכסוכים וחקר סכסוכים מהפקולטה למדעי החברה באוניברסיטת תל אביב.

נשוי למיכל ואב לשלושה בנים.

פעילותו הציבורית
----------------

בשנת 2009 שוורצמן הגיש עתירה לבג"צ שבה ביקש להפסיק את העברתם של תיקים מבית המשפט למגשרים עד שיוגדרו קריטריונים אשר יגדירו מיהם המגשרים ומהם הכללים החלים עליהם לאחר שמופנים אליהם תיקים מבית המשפט. בעקבות העתירה הנושא הוסדר בחקיקה בדצמבר 2017.

במסגרת הפעילות להנגשת שירותי הגישור בישראל, הקים שוורצמן את חברת "הבית לגישור ויישוב סכסוכים", המאפשרת לאנשים לקבל שירותי גישור במשרדים קרובים לביתם. במסגרת פעילות "הבית לגישור ויישוב סכסוכים" פועל שוורצמן להקים בכל עיר בישראל משרד גישור.

בשנת 2010 נבחר שוורצמן ליו"ר לשכת המגשרים בישראל וכיהן בתפקיד מספר שנים.

תוכנית הרדיו "המגשר"
--------------------

בשנים 2012-2014 שודרה ב-103FM תוכנית הרדיו "המגשר", בהשתתפותו של שוורצמן.

### בטלוויזיה

משנת 2017 מנחה שוורצמן את התוכנית "הקופסה" בקשת 12.

קישורים חיצוניים
----------------

* לשכת המגשרים בישראל
* אתר אינטרנט "יניב שוורצמן ושות'"
* יניב שוורצמן מדבר על יתרונות הגישור לפני בתי משפט בתוכנית "עושים סדר" עם גל גבאי
* אתר למנויים בלבד יניב שוורצמן, עורכי הדין דואגים לעצמם - ולא ללקוחות, באתר TheMarker‏, 14 בינואר 2014
* איתם לחובר, ‏כמה מרוויחים עורכי דין מסכסוכים במשפחה?, באתר ‏מאקו‏, 8 בינואר 2014
* יניב שוורצמן, במקום עו"ד ושופט: למה בעצם צריך גישור?, באתר ynet, 12 בינואר 2014

הערות שוליים
------------

1. ↑  בג"ץ 2630/09 יניב שוורצמן נ' משרד המשפטים ואחרים, ניתן ב־1 ביולי 2014
2. ↑   **תקנות בתי המשפט (רשימת מגשרים), התשע״ח–2017**, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט
3. ↑  תוכנית הרדיו המגשר
**בלה נויפלד** (בהונגרית: **Neufeld Béla**;‏ וינוהרדיב, 6 ביולי 1894 – בודפשט, 18 באוקטובר 1962) משפטן יהודי-הונגרי וכן דוקטור לרפואה וסופר בתחום הסוציולוגיה. נויפלד היה הרופא הראשי של "מוזיאון הבריאות" בבודפשט ולאחר מכן הרופא הראשי של "המכון להגנת הבריאות של הסטודנטים בתעשייה". עשרות מחקריו פורסמו בעיתונות ובספרו.

קורות חייו
----------

בלה נויפלד נולד במשפחה יהודית בזקרפטיה (אז הונגריה לאחר מכן צ'כוסלובקיה והיום אוקראינה). הוא קיבל תואר במשפטים בברטיסלאבה ב-1920 ותואר ברפואה בפראג ב-1926. כסטודנט באוניברסיטה, השתתף בתנועות פרוגרסיביות והיה חבר בחוג גלילאו. הוא היה עמיתו בכתב העת ה"מאה העשרים" (Huszadik Század), בעריכת אוסקר יאסי, ולאחר מכן של "תקופתנו" (Korunk) בקלוז', וכתב של העיתון היומי בשפה ההונגרית של הקומוניסטים הצ'כוסלובקים, "יום הונגרי" (Magyar Nap) ו"סקירה חברתית" (Társadalmi Szemle). ב-1935 הצטרף למפלגה הקומוניסטית של צ'כוסלובקיה. ב-1936 היה במסע לימודי בברית המועצות, וגם ספרו הראשון בשם העידן והאדם יצא לאור בשנה זו. הספר הוא למעשה אוסף מחקרים, המכיל עשרים ממחקריו שפורסמו בין השנים 1916–1936. בין שתי מלחמות העולם הוא עסק ברפואה בוינוהרדיב, שהשתייכה אז לצ'כוסלובקיה.

ב-1939 היגר מצ'כוסלובקיה לרומניה ולאחר מכן חזר להונגריה. ב-1941 נאסר עליו לעסוק ברפואה בשל יהדותו ופעילותו הפוליטית והספרותית האנטי-פשיסטית. הוא נעצר כבר ב-1940 כחבר בתנועה הקומוניסטית הבלתי חוקית. בקיץ 1944 גורש לאושוויץ ומשם נשלח למחנה הריכוז בוכנוולד. הוא שוחרר ב-11 באפריל 1945, אך בשל תנאי מחנה הריכוז לקה בהתקף לב ונזקק לטיפול בבית חולים. ממשלת צ'כוסלובקיה שלחה אותו לסנטוריום בפראג, משם חזר להונגריה לאחר החלמתו. הוא היה הרופא הראשי של מוזיאון הבריאות (כיום של אוניברסיטת זמלווייס) ולאחר מכן של המכון להגנת הבריאות לסטודנטים בתעשייה.

עבודותיו
--------

* העידן והאדם (בודפשט, 1936)

פרסים והוקרה
------------

* עיטור מסדר ההצטיינות של העמל (1955)

לקריאה נוספת
------------

* Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במאגר המוזיאון הספרותי פטפי)
* Bán Imre – Tóth József – Meszesi Vilmos: Feljegyzések Aradi Viktorról, a MADOSZ-ról és Neufeld Béláról (1969) Korunk 28. évfolyam, 6. szám (רישומים על ויקטור ארדי ובלה נויפלד)
* Eugene Weinstock: Beyond The Last Path: A Buchenwald Survivor's Story
* Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
* Magyar irodalmi lexikon I–III. Főszerk. Benedek Marcell. Budapest: Akadémiai. 1963–1965. (לקסיקון ספרותי הונגרי)
* בלה נויפלד: מזכרונותיי (1981) Kritika 10. 7. szám

קישורים חיצוניים
----------------

* אחד ממחקריו של בלה נויפלד שפורסם ב-1926 (בהונגרית) בעיית התת מודע לאור מחקר הפיזיולוגיה האחרון של המוח
* מאמר שפורסם ב"תקופתנו" על התייחסות בלה נויפלד לפסיכואנליזה (בהונגרית)
* בלה ננויפלד: הבעיה הפסיכולוגית של המלחמה
* בלה נויפלד באתר Arcanum
* בלה נויפלד ב"מכון הסלובקי לתרבות הונגרית" - Dunaszerdahely

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Elhunyt dr. Neufeld Béla". *נפסבדשאג (עיתון)*. 1962-10-19. p. 8. נבדק ב-2021-02-04.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 7968 9568
* NKC: uk2014801710
* VIAF: 121403465
* WorldCat (עם VIAF): 121403465

 |
"**After of My Life**" (בעברית: "**לְאַחַר הַחַיִּים שֶׁלִּי**") הוא שיר שהוקלט על ידי הפרויקט המוזיקלי שינובו. הוא יצא לאור ב-20 בספטמבר 2017, על ידי חברת התקליטים העצמאית של הפרויקט המוזיקלי, ביחד עם אלבום האולפן החמישי שלו, *The Enigma IV*‏ (2017). את השיר כתב דני גבריאל וילגס.

לאחר יציאתו של השיר ולאור הצלחתו, הוחלט להוציא גרסה מקבילה בשם "After of Your Life".

רקע וכתיבה
----------

בשנת 2017, מספר שנים לאחר שהוציא שינובו ארבעה אלבומים שלא זכו להצלחה, הוחלט להוציא את אלבום האולפן החמישי, *The Enigma IV*. האלבום מאופיין בצלילי שאקוהאצ'י דומיננטיים, אך ב-"After of My Life" נעשה שימוש בצלילים אחרים במקצת. במרוצת השנים, זכה השיר להצלחה והפך למצליח ביותר של הפרויקט המוזיקלי. "After of My Life" הוא שיר מסוגת העידן החדש, הכולל שירה אמביינטית, בשילוב צלילים המאפיינים את הסוגה המוזיקלית. בשיר ישנן שתי שורות: הראשונה "ישראל הקדושה" ("Sanctus Israel") והשנייה "פדיון העינוי" ("Payment of Torture"). לאורכו של "After of My Life" ניתן לשמוע קולות דמויי מזמורים גרגוריאניים.

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-1.2 מיליון השמעות.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הלא-רשמי של השיר פורסם ב-21 באוקטובר 2017, חודש ויממה לאחר יציאתו הרשמית. הוא מורכב מעשרות סצנות אופטימיות, ביניהן סצנות של הטבע. בחלקן ניתן לראות הצעת נישואין, יוגה ושקיעות. בנוסף לקליפ שפורסם, הועלו מספר קטעי אודיו שונים שלו. ב-4 באפריל 2018, פורסמה גרסת הפלטינה של "After of Your Life", שאורכה כפול מזו של הגרסה המקורית.

נכון לאוקטובר 2022 עומד מונה הצפיות של הקליפים על למעלה מ-53 מיליון צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2017)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | – |

היסטוריית יציאות לאור
---------------------

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 20 בספטמבר 2017 | סטרימינג • הורדה דיגיטלית | שינובו |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "After of My Life" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. 1 2  THE ENIGMA IV, www.shinnobu.com (בספרדית)
2. 1 2 3 4  *After of My Life*, 2017-09-20, נבדק ב-2022-12-03
3. 1 2 3  *Shinnobu - After Of Your Life (Original Song)*, נבדק ב-2022-12-03
4. ↑  *Shinnobu - The Enigma IV* (באנגלית), נבדק ב-2022-12-03
5. 1 2 3 4 5  *After Of My Life (Unofficial Video)*, נבדק ב-2022-12-03
6. ↑  Shinnobu - After of my Life Lyrics | Lyrics.com, www.lyrics.com
7. 1 2  *After of My Life*, נבדק ב-2022-12-03
8. 1 2  *Shinnobu - After Of My Life (Original Song)*, נבדק ב-2022-12-03
9. ↑  *After Of My Life (Platinum Version)*, נבדק ב-2022-12-03
**ישראל אברהם כהן** (נולד בי"ב באדר ה'תשמ"ב, 7 במרץ 1982) הוא עיתונאי חרדי ישראלי. פרשן פוליטי ברדיו קול ברמה ובמספר קווי נייעס ובעל טור דעה בעיתון "הארץ" ובאתר מאקו.

ביוגרפיה
--------

כהן נולד וגדל בבני ברק, בוגר ישיבת חזון נחום וחסיד ויז'ניץ. בהיותו נער צעיר נפצע קשה בפיגוע לאחר שבקבוק תבערה הושלך על האוטובוס בו נסע. לאחר נישואיו למד תקופה בכולל אברכים, ולאחר מכן השתלב ככתב בשבועון "מרכז העניינים". בשנת 2010 עבר לאתר "כיכר השבת" ושימש ככתב בכיר. באוגוסט 2018 עזב את עבודתו ב"כיכר השבת", והחל לשמש כפרשן פוליטי ברדיו החרדי קול ברמה, שם הוא מגיש מדי שבוע את התוכנית "על הקצה", יחד עם העיתונאי יעקב גרודקה.

כהן מרבה לסקר את התחום הפוליטי החרדי וכן את חצרות הרבנים והאדמו"רים. מלבד בעיתון "הארץ" כותב טורי דעה מדי פעם בעיתון "בקהילה".

כמו כן כהן עורך סיורים בבני ברק להכרת המגזר החרדי לאוכלוסייה הכללית.

נשוי לגולדה ואב לבן.

עיתונות
-------

בינואר 2018 חשף תיעוד של חבר הכנסת משה גפני מספר על הסכם סודי בין המפלגות החרדיות לבין בנימין נתניהו שיאכוף את חוק המרכולים. כשנה לאחר מכן התנצל בפני גפני על הפרסום.

לקראת יום השואה ה'תשע"ח עורר סערה בטור שבו תמך בזכותם של חרדים לא לעמוד בצפירה. בשנת תשפ"א שינה את עמדתו, עמד בצפירה ואמר פרקי תהילים לעילוי נשמת החללים.

במאי 2018 פרסם תמונה שבה נראה שגריר ארצות הברית בישראל דייוויד פרידמן מחזיק תמונה של הר הבית שבה הוחלף מסגד אל-אקצא בהדמיית בית המקדש. הפרסום גרר ביקורת[דרושה הבהרה] על כהן בעיתון החרדי יתד נאמן.

באוגוסט 2018 חייב בית משפט השלום בירושלים את מערכת "כיכר השבת" יחד עם כהן ועיתונאי נוסף, בתשלום של 22,000 ש"ח בגין לשון הרע, בעקבות פרסומים באתר בשנת 2011 שהגדירו אדם כסיקריק.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ישראל כהן** בוויקישיתוף
* ישראל כהן, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* מאמריו של ישראל כהן, באתר הארץ
* מאמריו של ישראל כהן, באתר Mako
* דוד רוטנברג, הילד מבני ברק שאהב את הנייעס הוא היום בכיר בעולם התקשורת, באתר חרדים10, 25 בספטמבר 2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלכסנדר כץ, "יש לי תחביב להכיר את בני ברק לסלבס חילונים כמו רינו צרור ונחמיה שטרסלר", באתר אייס, 17 בדצמבר 2015
2. ↑  בתוכניתו "על הקצה" ברדיו קול ברמה 15 בינואר 2019.
3. ↑  לא נעמוד בצפירה וזו זכותינו. ישראל כהן באתר מאקו.
4. ↑  ישראל כהן מספר: למה השנה עמדתי לראשונה בצפירה?, באתר ערוץ 7
5. ↑  ישראל כהן (עיתונאי), ‏השגריר האמריקני ותמונת בית המקדש במקום המסגד המוסלמי, באתר כיכר השבת, 22 במאי 2018
6. ↑  פסק דין הירשמן נ' כיכר השבת, 15 באוגוסט 2018.
"**כשתבוא**" הוא שיר שכתב אהוד מנור, והלחין וביצע בעז שרעבי. השיר יצא לאור בשנת 1993.

השיר נכתב על ידי אהוד מנור כחלק מקמפיין להשבתו של הנווט הישראלי רון ארד מן השבי. שיר נוסף שכתב מנור 11 שנים אחר כך היה "לא מפקירים חבר", בו הוזכר שמו של ארד.

בווידאו קליפ לשיר מובאים תחילה דברי הסבר אודות שביו של רון ארד. במהלכו נראים תאריכים רצים לאורך הקליפ משנת 1986, מועד נפילתו של ארד בשבי, ועד לשנת 1993, שנת עריכת הקליפ. בקליפ סרטונים מן האלבום המשפחתי, תמונות של רון ארד, של אשתו תמי ושל בתו יובל.

במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת ה'תשנ"ד-1994 של רשת ג' דורג השיר במקום השמיני.

בשנת 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל הקליט שרעבי מחדש את "כשתבוא".

פרודיה על השיר
--------------

בפברואר 2022, במסגרת פרק הפתיחה של העונה החמישית של היהודים באים, ביצע עידו מוסרי שיר סאטירי שחיקה את השיר המקורי. הביצוע המחודש השווה בין הפעילות הציבורית בישראל להשבתו של רון ארד (וכן הפעילות לשחרורם של גלעד שליט ואלחנן טננבוים), ובכללה השיר המקורי, לבין מיעוט הנוכחות של היעדרותו של אברה מנגיסטו בשיח הציבורי, וביקר את הפערים בין המקרים ככאלו שנגרמו על רקע אפליה עדתית. הדובר בשיר הוא הציבור הישראלי, שבאמצעות שלל נימוקים מנסה להשקיט את מצפונו, ולהצדיק בפני מנגיסטו את חוסר־הפעילות להשבתו.

קישורים חיצוניים
----------------

* כשתבוא, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:38)
* כשתבוא, באוסף המוזיקה הישראלית

הערות שוליים
------------

1. ↑  קלמן ליברמן 10.10.21, שיחה עם חזי עמיאור, באתר תאגיד השידור הישראלי, 10 באוקטובר 2021
2. ↑  *כשתבוא 2023 - בעז שרעבי מחבק את משפחות החטופים*, נבדק ב-2023-11-01
3. ↑  "אשקלון היא לא מצפה הילה, אברה לא גלעד שלחופש נולד", "אתה אפילו לא חייל, סוחר סמים או ז"ל"
4. ↑  נדב מנוחין‏, העונה החמישית של "היהודים באים" מעלה את ההימור, ולפעמים גם את הווליום, באתר וואלה!‏, 27 בפברואר 2022  
סמדר שילוני, "היהודים באים": התעייפה מעט, אבל עדיין מצחיקה, באתר ynet, 27 בפברואר 2022
5. ↑   היהודים באים עונה 5 | נשאיר אותו - מתוך פרק 1, סרטון בערוץ "כאן 11", באתר יוטיוב (אורך: 3:14)
**האלגוריתם של קרוסקל** הוא אלגוריתם חמדן לפתרון בעיית מציאת עץ פורש מינימלי בגרף ממושקל קשיר לא מכוון, שתואר לראשונה במאמר של ג'וזף קרוסקל בשנת 1956. המטרה היא למצוא תת קבוצה של הקשתות שתיצור עץ המכיל את כל קודקודי הגרף (עץ כזה נקרא עץ פורש) שמשקלו מינימאלי. כלומר סכום משקלי הקשתות המרכיבות אותו קטן או שווה לסכום משקלי הקשתות בכל עץ פורש אחר. ייתכן שלגרף נתון יהיו כמה עצים פורשים מינימאליים. 

האלגוריתם ממיין את הקשתות לפי משקליהן תחילה. אחר כך עובר על הקשתות מהקשת המינימלית עד לקשת הגדולה ביותר במשקלה, ומוסיף כל קשת לעץ הפורש כל עוד הוספתה לא יוצרת מעגל בגרף המתקבל.
תת הגרף שמתקבל לבסוף הוא עץ פורש מינימלי.

האלגוריתם הוא חמדן, כיוון שבכל צעד נבחרת הפעולה הנראית אופטימלית באותו שלב - נוטלים את הקשת שמשקלה הקטן ביותר.

סיבוכיות האלגוריתם מושפעת בעיקר מהצורך למיין את הקשתות בתחילת הפעלתו. בגרף עם קבוצת קודקודים {\displaystyle V} וקבוצת קשתות {\displaystyle E} הסיבוכיות תהיה חסומה על ידי 
{\displaystyle O(|E|\log |E|)=O(|E|\log |V|)} במקרה הכללי, הסיבוכיות המינימלית למיון מבוסס השוואות של {\displaystyle \ |E|} איברים. עם זאת, במקרה והקשתות כבר ממויינות או שניתן למיין אותן בזמן ליניארי (לדוגמה מיון בסיס כשהמשקלים קטנים), על ידי שימוש במבנה נתונים של איחוד קבוצות זרות זמן הריצה יהיה {\displaystyle \ \Theta (|E|\ \alpha (|V|))} כש-{\displaystyle \alpha (|V|)} היא הפונקציה ההופכית לפונקציית אקרמן (פונקציה הגדלה לאט מאוד).

פסאודו קוד
----------

הקוד הבא מסתמך על מבנה נתונים לאיחוד קבוצות זרות:

```
KRUSKAL(G):
1 A = ∅
2 **foreach** v ∈ G.V:
3   MAKE-SET(v)
4 **foreach** (u, v) ordered by weight(u, v), increasing:
5    **if** FIND-SET(u) ≠ FIND-SET(v):
6       A = A ∪ {(u, v)}
7       UNION(FIND-SET(u), FIND-SET(v))
8 **return** A
```

דוגמה
-----

| תמונה | תיאור |
| --- | --- |
|  | זה הגרף המקורי שלנו. המספרים ליד הקשתות מציינים את משקלן, אף קשת לא מודגשת. |
|  | הקשתות **AD** ו-**CE** שמשקלן 5 הן הקלות ביותר. **AD** נבחרה באופן שרירותי והודגשה. |
|  | כעת **CE** שמשקלה 5 היא הקשת הקלה ביותר שאינה סוגרת מעגל, ולכן מודגשת. |
|  | הקשת הקלה ביותר הבאה שאינה סוגרת מעגל היא **DF** שמשקלה 6. |
|  | כעת הקשתות הקלות ביותר הן **AB** ו-**BE** שאורכן 7. **AB** נבחרת באופן שרירותי ומודגשת. הקשת **BD** נצבעת באדום כיוון שכבר קיים מסלול בין B ל-D (בירוק), ולכן היא תיצור מעגל (**ABD**) אם תיבחר. |
|  | התהליך ממשיך ו-**BE** נצבעת בירוק. בשלב זה מספר קשתות נצבעות באדום: **BC** (כי היא תיצור את המעגל **BCE**), הקשת **DE** (כי היא תיצור את המעגל **DEBA**), ו-**EF** (שתיצור את המעגל **FEBAD**). |
|  | לבסוף, התהליך מסתיים עם בחירת הקשת **EG** שמשקלה 9, ומציאת עץ פורש מינימלי (בירוק). |

ראו גם
------

* האלגוריתם של פרים
* מצגת הסבר על האלגוריתם של קרוסקל

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **האלגוריתם של קרוסקל** בוויקישיתוף
"**את לי לילה**" הוא סינגל של בעז שרעבי שיצא לאור במקור בשנת 1978. בשנת 1984 הוציא לאור שרעבי את השיר בעיבוד מחודש.

רקע
---

השיר נכתב על ידי בעז שרעבי ויואל גוב ארי והולחן והוקלט על ידי שרעבי טרם עזב את ישראל לארצות הברית בשנת 1978. את השיר בגרסה זו עיבד יגאל חרד. השיר, שהוקלט והופץ לתחנות הרדיו, לא נכלל במסגרת אלבום כלשהו, אך זכה להצלחה במצעדי הפזמונים, ודורג במקום ה־11 במצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשל"ט-1979 של רשת ג'.

ב-1981 הוקלט השיר על ידי זוהר ארגוב באלבומו השלישי "היו זמנים", בעיבוד של מרסל לידג'י. ג'קי מקייטן גם הקליט באותה שנה את השיר לאלבומו "ג'קי מקייטן - במיטב שירי החפלה". שרעבי, שחזר לישראל ב-1984, הקליט שוב את השיר בעיבוד מחודש של משה לוי ויזהר אשדות לאלבומו המצליח "אצלי הכל בסדר" מ־1984. ב-1993 הופיעה גרסה מחודשת זו באלבום האוסף "את לי לילה". 
הגרסה המקורית מ-1978 הופיעה באוסף אחר של שרעבי שיצא באותה שנה "בשירים שלא נס ליחם".

ב-2014 הוקלט השיר על ידי דאנה איבגי כשיר הנושא של הסרט "את לי לילה".

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "את לי לילה" באתר מיוזיק בריינז
* מילות השיר "את לי לילה" באתר שירונט

הערות שוליים
------------

1. ↑  את לי לילה, באתר פזמונט

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: fdcfe0fe-6359-46e1-87cb-1f1b162e5b00

 |
**watchme247** (בתרגום חופשי: **צפו בי 24/7**) היה אתר אינטרנט ישראלי שהוקם בשנת 2014 והציג בשידור חי, לאורך כל שעות היממה, את הנעשה בדירות פרטיות. לצורך איתור המשפחות שהסכימו להשתתף במיזם זה, חילקו בעלי האתר עלוני פרסומת ובו הצעה לתשלום חודשי של עד 10,000 שקלים עבור התקנת מצלמות בביתם. המנויים קיבלו גישה לצפייה בתכנים פורנוגרפיים רבים (בשידור חי וב-VOD) אשר כללו בין השאר גילוי עריות והשתתפות קטינים בני 14 ומטה וכן תיעוד של דיירי הבית ואורחיהם בעת עשיית צרכים בשירותים.

בשנת 2017 סגרו הרשויות את פעילות האתר, שגלגל לפחות 140,000 דולר באמצעות 7,000 המנויים שנרשמו אליו.

פרשת הקטינים
------------

באוקטובר 2015, בנימין ברשישת ועפר סלע, בעלי האתר, יצרו קשר עם משפחה קשת יום מאילת, אשר נתנה את הסכמתה להשתתף בפרויקט. זאת לאחר שהוסבר לה שלא ניתן לצפות בשידורים מישראל, ושהפרויקט מלווה משפטית על ידי עורך דין שאישר את כל פרטי הפעילות. בשלב הראשון הותקנו המצלמות במטבח, בחצר ובסלון. כעבור שנתיים הותקנו המצלמות גם במקלחת, בשירותים, בחדר שינה של ההורים, בחדר הילדה בת ה-11, ובחדרם של שני אחיה בני ה-14, כאשר המצלמות מכוונות למיטותיהם של בני המשפחה משלל זוויות. עבור התקנה זו קיבלה המשפחה הבטחה לקבלת תוספת לתשלום החודשי. מפעילי האתר הפצירו בבני המשפחה, לרבות הקטינים, להסתובב עירומים בביתם, בכדי להגדיל את מספר הצופים בשידור.

בספטמבר 2017, חברת הכנסת יפעת שאשא-ביטון אשר עמדה בראש הוועדה לזכויות הילד בכנסת, פנתה לשרים גלעד ארדן וישראל כץ בבקשה שאלו יתערבו בנעשה בפלטפורמה. כמו כן היא סיפרה כי אזרח שהיה עד למתרחש באתר פנה למשטרה ודיווח על כך, אך נענה על ידם שאין חוק האוסר על הפעלת אתר זה והם לא עשו דבר בנדון. בדצמבר 2017, משטרת ישראל פשטה לבית המשפחה, ניתקה את המצלמות והביאה לסגירתו של האתר.

בשנת 2020 נגזרו על שני מפעילי האתר, בנימין ברשישת ועופר סלע, 26 ו-20 חודשי מאסר. בנוסף הוטל עליהם לפצות את הקטינה שנפגעה ב-25 אלף שקל כל אחד. לאחר ערעור הפרקליטות הוחמר עונשם בשנת 2021. על מפעיל אחד נגזר שלוש שנות מאסר ועל שותפו כשנתיים וחצי.

קישורים חיצוניים
----------------

* הוחמרו העונשים ליוזמי "מיזם ריאליטי" באילת שהסתיים בפדופיליה ברשת
* ליאת בר סתו, ‏צילמו משפחה 24/7 ושידרו תכנים מיניים שלה - ויישלחו לכלא, באתר ‏מאקו‏, 23 בספטמבר 2020
* גלעד מורג, האישום נגד מפעילי האתר: ילדים באקט מיני, "כוכבת רשת" בת 11 ו"קטעי המיטב" ב-VOD, באתר ynet, 27 באוגוסט 2018
* דניאל דולב‏, בחדרי השירותים, המקלחת והשינה: נאשמים שתיעדו ילדים בעירום, באתר וואלה!‏, 14 בינואר 2018
* רועי ינובסקי, בלעדי: ההסכם לחשיפת הילדים בבית המצולם באילת, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 28 באוגוסט 2018
* איציק זוארץ, אישום: הורים שידרו ברשת רגעים אינטימיים של ילדיהם עבור תשלום, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 26 באוגוסט 2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  ליאת בר סתו, ‏צילמו משפחה 24/7 ושידרו תכנים מיניים שלה - ויישלחו לכלא, באתר ‏מאקו‏, 23 בספטמבר 2020
2. ↑  נענע10, דרישה: עיצרו את אתר האינטרנט הישראלי שמשדר פורנו לצד צילומי קטינים, באתר חדשות 13, 24 בספטמבר 2017
3. ↑  הוחמר עונשם של שני הגברים מאילת שהפעילו אתר אינטרנט ששידר תכנים פדופיליים, באתר ynet, 26 בינואר 2021
**דימפל קפדיה** (באנגלית: Dimple Kapadia, נולדה ב -8 ביוני 1957) היא שחקנית הודית המופיעה בעיקר בסרטי בוליווד.

ביוגרפיה
--------

היא נולדה וגדלה במומבאי למשפחה עשירה, היא שאפה להפוך לשחקנית מגיל צעיר וקיבלה את ההזדמנות הראשונה שלה באמצעות מאמצי אביה להכניס אותה לתעשיית הקולנוע. היא התגלתה בגיל 14 על ידי השחקן ויוצר הסרטים ראג' קאפור, שליהק אותה בתפקיד הראשי של רומניית העשרה שלו בובי (1973), שנחשב להצלחה מסחרית גדולה וזכה להכרה ציבורית רחבה.

זמן קצר לפני יציאת הסרט בשנת 1973, נישאה לשחקן ראג'ש ח'אנה והפסיקה לשחק.

קפדיה חזרה לתעשיית הקולנוע בשנת 1984, שנתיים לאחר פרידתה מח'אנה. סרט הקאמבק שלה סאגר, שיצא שנה לאחר מכן, החיה את הקריירה שלה. קמפדיה זכה עבור שני סרטיה בפרסי פילמפייר לשחקנית הטובה ביותר. 

בשנת 2023 שיחקה בסרט "Pathaan*"* לצד כוכבי הקולנוע ההודי סלמאן ח'אן ושאה-רוח' ח'אן. באותה שנה שיחקה בסרט הקומדיה הרומנטית "Tu Jhoothi Main Makkaar" לצדה של שראדה קאפור. 

בשנת 2024 שיחקה בקומדיה הרומנטית "*Teri Baaton Mein Aisa Uljha Jiya*" לצדה של קריטי סנון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דימפל קפדיה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987010039669905171
* BnF: cb162628755 (data)
* GND: 1029090580
* ISNI: 0000 0001 1447 7991
* LCCN: no97007169
* SUDOC: 254767109
* VIAF: 73453886
* WorldCat: lccn-no97007169

 |
**ג'רי פיי הול** (באנגלית: **Jerry Faye Hall**; נולדה ב-2 ביולי 1956) היא דוגמנית על ושחקנית אמריקאית.

ביוגרפיה
--------

הול נולדה בעיר גונזלס שבטקסס וגדלה בפרבר של דאלאס, אחת מחמש בנות ולה אחות תאומה ושלוש אחיות גדולות, למשפחה ממוצא אנגלי, אירי והולנדי. הול הוחתמה בסוכנות דוגמנות כבר כשהייתה בת 10 ולאחר שעברה תאונת דרכים השתמשה בכספי הביטוח על מנת לנסוע לטייל בפריז ובמהלך שהשתזפה בריביירה הצרפתית גילה אותה סוכן דוגמנות מקומי ובעקבות זאת היא השתקעה שם והייתה פעילה בחיי הלילה הפריזאים, היא הופיעה כבת ים באלבומה של להקת "Roxy Music" וכיכבה על שערי המגזינים "ווג" ו"קוסמופוליטן" והופיעה מספר פעמים בעירום ב"פלייבוי", היא הייתה דוגמנית הבית של חברת הקוסמטיקה "רבלון" ופרסמה את הקמפיין של H&M ודגמנה למותגיי אופנה נחשבים ברחבי העולם ובשיא הקריירה שלה הרוויחה הול 1,000 דולר ליום.

### משחק

בתחילת הקריירה שלה הופיעה הול בתפקיד קטן ביחד עם אחותה לצד ג'ון טרבולטה בסרט "בוקר עירוני". ב-1989 הופיעה בסרטו של טים ברטון "באטמן", היא כיכבה בברודוויי במחזה "הבוגר" בתפקיד גברת רובינסון ותפקיד זה כלל הופעת עירום על הבמה והיא אף כיכבה במספר הצגות בתיאטרון וסט אנד בלונדון ובתפקידי אורח בקולנוע והטלוויזיה. ב-2002 השתתפה בקומדיה "תודה ד"ר ריי", לצדה של דיאן ויסט.

### חייה האישיים

ב-1977 החלה הול לצאת עם סולן להקת הרולינג סטונז מיק ג'אגר. ג'אגר כתב ללהקתו את השיר "Miss You" עבורה.

ב-1984 נולדה להם בת. ב-1985 נולד להם בן. ב-1989 נישא הזוג בטקס אזרחי בבאלי. ב-1992 נולדה להם בת. ב-1997 נולד להם בן. שתי הבנותיה הלכו בעקבות אמן ונהיו גם הן לדוגמניות מצליחות. ב-1999 נפרד הזוג והתברר בדיעבד שהחוק הבריטי לא הכיר בנישואיהם.

ב-2004 החלה הול ללמוד קבלה ואירחה ביחד עם בעלה לשעבר אירוע התרמה למען מרכז הקבלה בניו יורק.

ב-2010 הוציאה ספר ביוגרפי על חייה.

הול מתגוררת כיום בוילה בדרום לונדון עם ארבעת ילדיה ועובדת כעוזרת הפקה בתחרויות דוגמנות.

בינואר 2016 התארסה עם איל העיתונות רופרט מרדוק.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **ג'רי הול** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ג'רי הול** |

* ג'רי הול, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* ג'רי הול, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* ג'רי הול, באתר AllMovie (באנגלית)
* ג'רי הול, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* ג'רי הול, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* ג'רי הול, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* ג'רי הול, באתר Discogs (באנגלית)
* ג'רי הול, באתר Songkick (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד רופרט מרדוק לא נח: מתחתן עם הדוגמנית לשעבר ג'רי הול, באתר TheMarker‏, 12 בינואר 2016

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007408559505171
* BnF: cb12158595g (data)
* GND: 143495666
* ISNI: 0000 0000 2452 3296
* LCCN: n85222824
* MusicBrainz: f53ad171-abfa-42aa-9c11-744eb1794e3a
* NLP: a0000001286173
* SNAC: w67b6zr5
* VIAF: 24639985
* WorldCat: lccn-n85222824

 |
**היריון מדומה** (באנגלית: false pregnancy או pseudocyesis) הוא מצב שבו בעל חיים (לרבות אדם) מציג את הסימנים והתסמינים המקושרים לפיזיולוגיה של ההיריון בזמן שאינו נמצא בהיריון בפועל.

התופעה של היריון מדומה נפוצה יותר בעולם הווטרינרי בקרב כלבים ועכברים. אצל בני אדם תופעה זו נדירה יותר ויכולה להתרחש על רקע רגשי. גברים יכולים לחוות תחושת חולי הדומה לזו של אישה בהיריון כאשר בת זוגם נמצאת בהיריון. המונח הרפואי ל"היריון סימפתי" מסוג זה הוא תסמונת קובאד. היריון מדומה יכול להיגרם כתוצאה משינויים במערכת האנדוקרינית, הגורמים לעלייה בהורמונים היוצרים שינויים הדומים למצב הריוני.

היסטוריה
--------

במהלך ההיסטוריה תועדו הריונות מדומים כבר בימי היפוקרטס, שכתב על 12 מקרים של נשים שחוו הריונות מדומים בתקופתו, בערך בשנת 300 לפני הספירה. בימי הביניים, מרי הראשונה מלכת אנגליה חוותה הריונות מדומים במהלך נישואיה לפליפה השני. את המונח pseudocyesis טבע ב-1923 ג'ון מייסון גוד, מיוונית פסאודו (מדומה) וקייסיס (היריון).

סיבות
-----

יש סיבות מגוונות שגורמות להיריון מדומה. הסיבה הנפוצה ביותר להיריון מדומה היא רצון חזק של האישה להיכנס להיריון, כך למשל נשים במהלך טיפולי פוריות לא מוצלחים, או אלה שאיבדו את העובר שלהן, נאחזות ברעיון שהן בהיריון, ולא מכירות בזה שהן רק מדמיינות. סיבה אחרת, היא הפחד העצום מלהיכנס להיריון או לעבור לידה, כמו למשל נשים שעוברות אונס ומפחדות מהתוצאה.

תסמינים
-------

התסמינים של היריון מדומה דומים לזה של היריון רגיל. מחקרים הראו ש-18% מהנשים עם הריון מדומה היו מוגדרות כנשים בהיריון על ידי מומחים. יכולים להיות תסמינים כמו: הפסקת וסת, בחילת בוקר, ניפוח בחזה ועלייה במשקל. תסמין המחלה הפיזי השכיח ביותר בקרב נשים עם הריון מדומה הוא ניפוח הבטן (60-90%). התסמין הפיזי השני שהכי מאפיין הריון מדומה הוא הפסקה או שיבושים במחזור (50-90%).

טיפול
-----

אין סיבה פיזית ידועה להיריון מדומה, ואין טיפול בו בתרופות מסוימות. כאשר יש לחולה עם היריון מדומה בעיות פסיכולוגיות ברורות, צריך להפנות אותה לפסיכותרפיסט, על מנת לטפל בבעיות אלה. התגלה שהטיפול הכי מוצלח הוא שכנוע החולה שהיא לא בהיריון, על ידי אולטראסאונד או שיטות דימות אחרות.

ראו גם
------

* הריון
* תסמונת קובאד
* הכחשת הריון

קישורים חיצוניים
----------------

* רוני שגב, ‏גברת, את מדמיינת: הכל על הריון מדומה, באתר ‏מאקו‏, 17 ביולי 2011
* מיטל יסעור בית-אור, תופעה: הבטן מתנפחת, החזה גדל ואין הריון, באתר ynet, 2 בנובמבר 2005
* Canine Pregnancy and Pseudopregnancy
* היריון מדומה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  רוני שגב, ‏גברת, את מדמיינת: הכל על הריון מדומה, באתר ‏מאקו‏, 17 ביולי 2011
2. ↑  מיטל יסעור בית-אור, תופעה: הבטן מתנפחת, החזה גדל ואין הריון, באתר ynet, 2 בנובמבר 2005
3. ↑  תרגום מאנגלית של הערך false pregnancy

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4337195-4
* TE: E1.0.2.7.1.0.13

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.