**מקאם נבי סבלאן** (בערבית: **مقام النّبيّ سبلان**, בתעתיק מדויק: מקאם אלנבי סבלאן) הוא אתר מקודש של הדרוזים בישראל. פעם בשנה, ב-10 בספטמבר, נערכת במקום חגיגה גדולה בהשתתפות אלפי דרוזים.

חשיבות המקום
------------

האתר נושא את שמו של הנביא סבלאן, אחד משבעה נביאים מקודשים של הדרוזים. לפי מסורת דרוזית אימץ סבלאן חיי צנע וסגפנות והקדיש את חייו לעבודת האל. הוא יצא ממצרים לחברון כדי לשכנע את עובדי האלילים לקבל את דת האל היחיד, וכתוצאה מהתנגדותם ברח לגליל והתיישב במערה על הר זבול, שם הקדיש את זמנו ללימוד כתבי הקודש תוך שהוא חי חיי סגפנות. החברונים עלו על עקבותיו אך בדרכם היה עליהם לחצות את נחל כזיב המקיף את ההר. אז אירע נס - מי הנחל גאו וחסמו את דרכם. מאז נקרא חלק זה של נחל כזיב בשם "ואדי חאביס" (חאביס - בערבית: מתבודד). לפי המסורת בנה סבלאן במו ידיו חדר מעל המערה ובו התגורר והמשיך בלימוד הדת ובהפצתה. בערוב ימיו עבר לכפר בחא בהר הדרוזים שם נפטר.

יש שזיהו במקום את היישוב המקראי זבולון המוזכר גם בכתבי יוסף בן מתתיהו. 
היו שזיהו את נבי סבלאן עם זבולון בן יעקב,, שהוזכרה בין השאר על ידי השייך אמין טריף, אולם אמאם אלבדר מבית הדין השרעי הדרוזי בחיפה דחה זיהוי זה. המסורת היהודית אינה מזהה את נבי סבלאן עם זבולון בן יעקב, והיא מראה את קברו של זבולון בעיר צידון בלבנון.

האתר נחשב למקום השני בחשיבותו לדרוזים אחרי קבר נבי שועייב בקרני חיטין.

האתר
----

המקום נמצא בראש הר זבול בגובה 814 מטר. כביש מוביל ממרכז חורפיש לאזור הקבר. הדרוזים בנו על ההר מתחם גדול. המצבה נמצאת בחדר קטן במרכז המבנה. במקום גם אולמות לקבלות פנים, בית תפילה ובית ספר ללימודי דת (מדרסה).

היסטוריה
--------

עד מבצע חירם התקיים בסמוך לאתר הכפר סבלאן, כפר קטן שתושביו מוסלמים.

בשנת 1957 סללו הדרוזים דרך עפר שאפשר הגעה לאתר ברכב. בשנות ה-60 דרשו הדרוזים קרקעות מהכפר הנטוש סבלאן לצורך הרחבת האתר והזהירו מפני פגיעה באתר. בתחילת שנות ה-70 בקשו מנהיגי העדה הדרוזית לסלול את הכביש אל האתר והכביש נחנך בספטמבר 1973.

חג נבי זבלאן חל בחודש ספטמבר. בשנת 1957 חל החג בערב 22 בספטמבר ובשנת 1960 בערב 18 בספטמבר. בשנת 1967 צוין החג ב-10 בספטמבר ובשנת 1968 ב-10 וב-25 בספטמבר. בשנת 1968 בקשו נציגים דרוזים הכרה רשמית של ממשלת ישראל בימים 10-11 בספטמבר כחג דרוזי ובקשתם נענתה בתחילת 1969.

בשנות ה-70 התקיימה מדי שנה "צעדת נבי סבלאן" בהשתתפות יהודים וערבים. הצעדה לא התקיימה בימי מלחמת לבנון הראשונה וחודשה בשנת 1986.

גלריה
-----

* חזית בניין הקבר, 2009חזית בניין הקבר, 2009
* מבנה קברו של נבי סבלאן, חורפיש קודם לשיפוץמבנה קברו של נבי סבלאן, חורפיש קודם לשיפוץ
* פתח הכניסה המרכזי לבניין הקברפתח הכניסה המרכזי לבניין הקבר
* השער המוביל לקברו של נבי סבלאן. ניתן לראות את סמלי הכוכב, שהוא סמלם של הדרוזים, מתנוסס מעל שני עמודי השרהשער המוביל לקברו של נבי סבלאן. ניתן לראות את סמלי הכוכב, שהוא סמלם של הדרוזים, מתנוסס מעל שני עמודי השר

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נבי סבלאן** בוויקישיתוף
* סקירה ותמונות עדכניות של נבי סבלאן באתר 'רשימות',12/09.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  נחנך הכביש הגבוה בארץ, דבר, 11 בספטמבר 1973
2. ↑  ספר יהושע, פרק י"ט, פסוק כ"ז
3. 1 2  C. R. C, Curious Names in Galilee, **Palestine Exploration Quarterly** 15, 1883-07, עמ' 136 doi: 10.1179/peq.1883.15.3.125
4. ↑  ירמיהו שמואלי, סיור במשלט על גבול הלבנון, על המשמר, 20 בדצמבר 1948
5. ↑  הנשיא קיבל משלחת דרוזית, הצופה, 24 בפברואר 1969
6. ↑  החל חג נבי זבלאן, הארץ, 23 בספטמבר 1957
7. ↑  תובעים קרקעות להקדש דרוזי, הארץ, 11 ביוני 1962
8. ↑  השלטונות מתנכלים להקדש דרוזי, קול העם, 4 באפריל 1965
9. ↑  שמואל בנטוב, מנהיג העדה הדרוזית בן ה־80: רבה זיקת העובדים הדרוזיים אל ההסתדרות, על המשמר, 13 באוגוסט 1972
10. ↑  חג נבי זבלאן, הארץ, 19 בספטמבר 1960
11. ↑  מוסבאח חלבי, "חג הנביא זבולון" בעדה הדרוזית, הצופה, 19 בספטמבר 1967
12. ↑  הערב מתחיל חג הנביא סבלאן של העדה הדרוזית, הצופה, 9 בספטמבר 1968
13. ↑  "עוקלא" ו"ג'והלא" ליד קבר הנביא סבלאן בגבול לבנון, דבר, 26 בספטמבר 1968
14. ↑  הדרוזים תובעים הכרה בימי חגם, הצופה, 19 ביולי 1968
15. ↑  מוסבאח חלבי, התרחבות הפעולות המחלקה הדרוזית במשרד הדתות, הצופה, 11 במרץ 1969
16. ↑  יום הדרוזים בישראל, דבר, 3 ביוני 1977  
בשבת - סיום מבצע חודש הדרוזים, דבר, 25 במאי 1978  
מנחם רהט, כ-1500 דרוזים ויהודים השתתפו ב"צעדת נבי סבלאן" - אתמול, מעריב, 28 במאי 1978
17. ↑  כאלפיים צועדים, מעריב, 21 בספטמבר 1986