שלד של קנטרוזאורוס.
שחזור אפשרי של קנטרוזאורוס.
**קנטרוזאורוס** (שם מדעי: *Kentrosaurus*) הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הסטגוזאוריים שחי באפריקה ביורה עליון, כ-155 עד 150 מיליון שנה לפני זמננו. פירוש שמו "לטאה מחודדת".

תיאור
-----

הקנטרוזאורוס היה סטגוזאור בינוני באורך 4.5-5 מטר ומשקל של כ-1,000 עד 1,500 ק"ג (טון עד טון וחצי). ראשו היה קטן ובעל מקור, והוא הילך על כל ארבע רגליו. רגליו האחוריות היו ארוכות מרגליו הקדמיות, וניצבו כשני עמודים מתחת לגופו. רגליו הקדמיות היו קצרות יותר וכנראה היו פרושות קמעה הצידה. כמו כל הסטגוזאוריים ראשו היה קטן וזנבו היה שרירי. הקנטרוזאורוס היה אוכל צמחים ואכל בעיקר צמחייה נמוכה. ייתכן שהיה יכול להזדקף על רגליו האחוריות ולהישען על זנבו, וכך להגיע לעלים בגובה של עד 3.3 מטר (11 רגל).

בדומה לשאר בני המשפחה, גם גבו של קנטרוזאורוס היה מכוסה בשני טורים של מבני עצם, שהשתנו מלוחיות יחסית שטוחות באזור הראש (כמו אצל הסטגוזאורוס) דרך לוחיות צרות ומחודדות באזור הכתפיים ועד לקוצים ודוקרנים בגב ובזנב. ככל הנראה, מבני עצם אלה שימשו אותו להגנה עצמית, אך ייתכן גם שלצורכי חיזור ותצוגה. בנוסף, בלטו מכתפיו שני דוקרני עצם ארוכים ששימשו להגנה. עורו היה מכוסה בחלקו באוסטאודרמים - לוחיות עצם מעל העור ששימשו כשריון אך גם כמאגר מינרלים לשעת חירום. זנבו של הקנטרוזאורוס היה ארוך (40 חוליות זנב) שרירי, גמיש ומכוסה דוקרנים ושימש נשק מעולה להגנה. חוקרים שחקרו את הביומכניקה של הזנב של קנטרוזאורוס שיערו שבשל גמישותו הוא יכול היה לנופף בו לאורך קשת של 180 מעלות ושמהירות הזנב המרבית בקצהו הייתה כ-50 קמ"ש. כאשר התוקף נפגע ממכת זנב של קנטרוזאורוס הדוקרנים היו חודרים לגופו ומשפדים רקמות רכות, בנוסף לחבטה שהייתה יכולה לשבור עצמות של טורפים קטנים ובינוניים. גם כאשר לא חדרו, מכות הזנב עטוי הדוקרנים יצרו חתכים בגוף התוקף כאשר הם נעו במהירות, בדומה למכת שיסוף בחרב. מכות הזנב של הקנטרוזאורוס יכלו להרוג טורפים קטנים, להפוך טורפים בינוניים לנכים ואף לגרום נזק משמעותי לטורפים גדולים. עם זאת, דוקרניו היה פחות חסונים מאלה של הסטגוזאורוס ויכלו להתעקם או להישבר כאשר פגעו בתוקף. דרך להתגבר על הזנב המתנופף של הקנטרוזאורוס הייתה לנשוך אותו בבסיס הזנב לפני שהוא מספיק להניפו או לתקופו אותו בו-זמנית מכמה כיוונים, למשל על ידי להקת טורפים. ישנה סברה שהקנטרוזאורוס נהג להסתער בריצה אחורנית תוך הנפת הזנב בדומה לדורבן, אך לא נמצא לה תימוכין במאובנים.

גילוי ושם
---------

הקנטרוזאורוס נתגלה ב-1909 על ידי משלחת פלאונטולוגים גרמנית כששרידיו התגלו בתצורת טנדגורו, טנזניה. הוא תואר למדע ב-1915 על ידי אדווין הנינג שגם נתן לו את שמו. שם זה עורר מחלוקת בקהילה המדעית בשל דמיונו הרב ל-Centrosaurus - דינוזאור צרטופסי מאמריקה הצפונית. בהגיה יוונית השם של שניהם נשמע כ-Kentrosaurus, דבר שאסור על פי חוקי הטקסונומיה, ולכן הנינג החליט לשנות את שמו ל-*Kentrurosaurus* שפירושו "לטאת זנב-מחודד" ב-1916. פרנץ נופצ'ה הציע את השם *Doryphorosaurus* שפירושו "לטאה נושאת רומח". בסופו של דבר, מאחר ש-*Centrosaurus* מאוית ב-C ומבוטא "צנטרוזאורוס" ואילו *Kentrosaurus* מאוית ב-K ומבוטא "קנטרוזאורוס" היה הבדל מספיק בין השמות, והשם קנטרוזאורוס נשאר השם המדעי התקף.

בתרבות
------

* הקנטרוזאורוס מופיע בתרבות בסדרה עולם היורה: מחנה הקרטיקון בתור פרט בשם "פירס", אשר נחקר בידי ד"ר מיי טרנר. עם זאת הבוס האכזרי שלה, קאש מחליט להחליש אותו כדי שיילחם נגד טירנוזאורוסית תוקפנית והוא כמעט נהרג אך מורדם בידי רובוטים כדי לא לבזבז כסף. לאחר שנשיא "מנטה קורפ" מגיע הוא מחליט להרוג את הקנטרוזאורוס הפצוע ולחלק לטורפים כמזון, אך החבורה מצילה את "פירס". בהמשך פירס מובא לבור המים כדי להינצל מלכידה בידי דניאל אך לאחר שהוא משליט טורפים נגדם פירס נלחם ואף מצליח להפיל את הספינוזאורוס על רגליו ולברוח.
* הוא מופיע בכמה משחקים של הזיכיון ביניהם: עולם היורה: המשחק, Jurassic Park: Operation Genesis‏, Jurassic World: Evolution‏, Jurassic World: Alive וכן במשחק Ark: Survival Evolved.
* בעידן הקרח 3: עלייתם של הדינוזאורים נראים קנטרוזאורוסים ארוכי צוואר הגדולים בהרבה ממה שהיו באמת.
* הוא מופיע בסדרה: דינו דן.
* הוא מופיע גם בסדרת המשחקים: מלך הדינוזאורים וכן במשחק: "Parkasaurus".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קנטרוזאורוס** בוויקישיתוף
* קנטרוזאורוס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* קנטרוזאורוס, באתר GBIF (באנגלית)
* Kentrosaurus במדריך הדינוזאורים The Dino Directory של המוזיאון להיסטוריה של הטבע (לונדון)
* Mallison, H. (2011). "Defense capabilities of *Kentrosaurus aethiopicus* HENNIG 1915". *Palaeontologia Electronica*. **14** (2): 10.