recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אלח'יסאס** (בערבית **الخصاص**) היה כפר ערבי בצפון עמק החולה. הכפר חרב ב-1949, כאשר תושביו המוסלמים והנוצרים ברחו ממנו בסוף מבצע יפתח. קיבוץ הגושרים התרחב אל שטחי הכפר, ועל חלק משטחיו הוקם הגן הלאומי חורשת טל.

תולדות הכפר
-----------

הכפר אלח'יסאס נמצא על תל ארכאולוגי הקרוי תל צץ, ובו שרידים מהתקופות הנאוליתית, הברונזה, ההלינסטית והערבית הקדומה.

הגאוגרף הערבי מהמאה השלוש עשרה יאקות אל-חמאווי, הזכיר את אלחיסאס בכתביו.

כלכלת הכפר התבססה בעיקר על חקלאות. תושבי הכפר גידלו עצי פרי לאורך החצבני, ועצי זית בשטחים מרוחקים יותר[דרוש מקור]. אדמות הכפר השתרעו על 4,795 דונם.

במפקד של המנדט הבריטי ב-1931 מנה הכפר 386 תושבים שגרו ב-73 בתים. ב-1945 חיו בכפר 400 מוסלמים ו-70 נוצרים. על פי הערכה, בשנת 1948, לפני פרוץ מלחמת העצמאות, חיו בכפר כ־545 תושבים.

ב-18 בדצמבר 1947 פשטו אנשי ההגנה על הכפר בחסות החשיכה ותקפו אותו. מספר בתים פוצצו וכעשרה אזרחים, כולל ארבעה ילדים, נהרגו. בעיתונות בארצות הברית פורסם כי ההתקפה באה כנקמה על הריגת שני גברים מכוח השיטור היהודי באזור הגליל העליון. ההיסטוריון בני מוריס טוען שכמה קציני מודיעין מההגנה ולצידם מנהיגים אזרחיים מקומיים התנגדו בתחילה לפעולת התגמול המתוכננת, אך זו אושרה בידי מפקד הפלמ"ח, יגאל אלון.

בסוף מבצע יפתח, ב-25 במאי 1948, תושבי הכפר ברחו ממנו, אך מאוחר יותר חלקם חזרו לבתיהם. שנה לאחר מכן, ב-5 ביוני 1949, סולקו תושבים אלו מהכפר בכוח על-ידי חיילים ישראלים. בחצות הלילה הוקף הכפר במשאיות, עליהן הועלו התושבים, ונכפה עליהם להרוס את בתיהם במו ידיהם. המשפחות הועברו לשטח בסמוך לכפר עכברה, לצד תושבי הכפרים קדיתא ואל-ג'אעונה, שגורשו באותן נסיבות.

קיבוץ הגושרים התרחב אל שטח הכפר שחרב. ב-1963 הוקם על חלק משטח הכפר הגן הלאומי חורשת טל.

ראו גם
------

* מלחמת העצמאות

לקריאה נוספת
------------

* בני מוריס, **לידתה של בעיית הפלסטינים 1947-1949**. הוצאת עם עובד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלחיסאס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  מנחם מרקוס, כרך 6, **אנציקלופדיה מפה**, תל-אביב: הוצאת מפה, 2000, עמ' 202
2. ↑  חיו בכפר 545 תושבים ב-1948 Salman Abu Sitta, 1948, 2000, 58, **The Palestinian Nakba**, לונדון: Palestinian Return Centre, 2000, עמ' 58
3. 1 2  בני מוריס, **לידתה של בעיית הפליטים הפלסטינים 1947 - 1949**, ישראל: עם עובד, עמ' 91-2
4. ↑  אתר למנויים בלבד משה גלעד, עם סיום שיקומה של חורשת טל, לאן נעלמה "הבריכה היפה בארץ"?, באתר הארץ, 3 ביולי 2023
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**ניר זהבי** (נולד ב-18 בספטמבר 1984) הוא יוצר, כותב, במאי ועורך תוכן ישראלי.

ביוגרפיה
--------

ניר נולד בארצות הברית וגדל במושב הדר עם בעמק חפר. בוגר לימודי תקשורת וניהול במכללה למנהל.

בשנים 2011–2012 היה תחקירן ועורך משנה בתוכנית "מה נסגר?" עם רועי בר-נתן וב"צינור לילה" עם גיא לרר בערוץ 10.

ב-2013 הצטרף לצוות התוכן של "ארץ נהדרת" למשך 7 עונות, בהן עבד כעורך התכנית תחת העורך הראשי מולי שגב. בתקופה זו זכתה התכנית ב-3 פרסי אקדמיה.

באותן שנים ערך גם את "עוד כותרות", ספין אוף של "ארץ נהדרת", "תוכנית קיציס", ״תום יער עושה סטנדאפ״, ערך תסריט סטנדאפ בעונה השנייה של "סבתא בישלה". וכתב מספר מערכונים לתוכנית הרדיו של "טייכר וזרחוביץ'" ב רדיו תל אביב.

החל משנת 2020 הוא העורך הראשי ובמאי מערכונים של "ערב הסטנדאפ הגדול" בשידורי קשת. משדר שנתי למען תנועת הנוער "כנפיים של קרמבו" בהנחיית איל קיציס.

ב 2022 יצר וערך סדרה לכאן 11 הנקראת "בלי פאניקה" עם גורי אלפי ולוסי איוב. בסדרה הם יוצאים לבדוק כיצד ישראל נערכת לאסון הבא. בשנת 2023 התקבלה הסדרה לכנס בינלאומי בטייוואן.

באותה שנה היה העורך ראשי ואחד היוצרים של הסרט "ארץ נהדרת – פגישת מחזור". סרט דוקומנטרי באורך מלא על "20 שנות ארץ נהדרת". ששודר בשידורי קשת.

בשנת 2023 הוא העורך הראשי והבמאי של תוכנית הסאטירה "מה שתגידו" בכאן 11.

חיים אישיים
-----------

נשוי ואב לשתי בנות.

קישורים חיצוניים
----------------

* ניר זהבי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb **(באנגלית)**
* ניר זהבי, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* ניר זהבי, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי

הערות שוליים
------------

1. ↑  ערב הסטנדאפ הגדול | לצפייה ישירה, באתר mako
2. ↑  יש לנו סיכוי להינצל? בדוקו-קומדיה החדש של כאן 11 יש רק בעיה אחת, באתר www.maariv.co.il
3. ↑  ""בלי פאניקה!": לוסי איוב וגורי אלפי מתגלים כזיווג טלוויזיוני מוצלח". *הארץ*. נבדק ב-2023-04-13.
4. ↑  INPUT 2023 Taipei, INPUT TV (באנגלית בריטית)
5. ↑  ארץ נהדרת פגישת מחזור | הסרט המלא לצפייה ישירה, באתר mako
6. ↑  הספיישל על "ארץ נהדרת" היה נהדר אך קצר. חבל שלא נמשך עוד שעתיים - וואלה! תרבות, באתר וואלה!, ‏2022-10-04
7. ↑  בין צחוק חסר שליטה לעיניים נוצצות מהתרגשות: מסכמים את מפגש המחזור של ארץ נהדרת, באתר www.maariv.co.il
**ריינהרד יאן** (בגרמנית: **Reinhard Jahn**; נולד ב-21 בדצמבר 1950) הוא ביופיזיקאי ומומחה במדעי המוח גרמני. הוא התפרסם הודות עבודותיו במחקר ממברנה ביולוגית.

ביוגרפיה
--------

ריינהרד יאן נולד בלברקוזן ולמד באוניברסיטת גטינגן ממנה קיבל תואר שלישי בשנת 1981. לאחר סיום הלימודים הוא עבר לניו יורק בה עבד במעבדה של פול גרינגרד. בהמשך הוא קיבל מינוי של פרופסור באוניברסיטת רוקפלר. בשנת 1986 יאן חזר לגרמניה והחל לעבוד במכון מקס פלנק במינכן.

בשנת 1991 ריינהרד יאן עבר לאוניברסיטת ייל בה עבד כחוקר במכון לרפואה. בשנת 1997 הוא חזר לגרמניה ומונה למנהל מכון מקס פלנק בגטינגן. בשנת 2019 הוא מונה לנשיא אוניברסיטת גטינגן במקום אולריקה בייסיגל וכיהן בתפקיד במשך שנתיים.

ריינהרד יאן פרסם מספר עבודות בתחום חקר ממברנה ביולוגית. על מחקרים אלו הוא קיבל מספר פרסים לרבות פרס לייבניץ, פרס ארנסט יונג, פרס בלצן ועוד. בשנת 2004 הוא התקבל לאקדמיה לאופולדינה.

קישורים חיצוניים
----------------

* ריינהרד יאן, באתר ResearchGate
* ביוגרפיה
* נתונים מאתר אקדמיה אירופית
* תיאור מחקריו של ריינהרד יאן
* דף של מדען באתר מכון מקס פלנק

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007342975305171
* GND: 143595164
* ISNI: 0000 0001 1531 2718
* LCCN: n2006183973
* NKC: ntk20211108437
* ORCID: 0000-0003-1542-3498
* VIAF: 168236723
* WorldCat: lccn-n2006183973

 |
**הפועל בקעת הירדן**  היא קבוצת כדורגל ישראלית המייצגת את בקעת הירדן ומארחת במגרש במושב תומר. הקבוצה משחקת בליגה א' דרום. בעבר שיחקה הקבוצה בצבעי שחור-כתום או תכלת וכיום משחקת בכחול-לבן.

היסטוריה
--------

הקבוצה נוסדה בשנת 1999 כהמשך לקבוצת נוער. שיחקה בליגה ג' עד עונת 2008–2009 (עם המאמן ליאור זדה), בה סיימה במקום השני בטבלה. אף שהפסידה בקרב האחרון של משחקי המבחן באותה שנה להפועל קריית אונו, עלתה לבסוף לליגה ב' אחרי שהפועל שגב שלום התפרקה. במקביל באותה עונה זכתה הקבוצה בגביע הליגות הנמוכות כשניצחה בגמר 2-3 את קבוצת מ.ס. בני רעננה. בהמשך בסיבוב ז' הפסידה 4-0 לקבוצת אחווה עראבה.

בעונת 2012–2013 סיימה הקבוצה במקום השלישי והעפילה למשחקי הפלייאוף. במשחקה הראשון ניצחה את מ.ס טירה 2-1, אך הפסידה באותה התוצאה במשחק השני מול מועדון ספורט כפר קאסם. בעונה הבאה סיימה במקום החמישי והעפילה למשחקי הפלייאוף, אך הפסידה במשחק הראשון להפועל הוד השרון.

בעונת 2014–2015 (עם המאמן רון מרכוס), סיימה במקום הראשון בליגה ב' דרום א' ועלתה לליגה א'. בעונת 2018–2019 נשלחה על ידי ההתאחדות לכדורגל לייצג את ישראל בטורניר גביע האזורים של אופ"א ולא עברה את שלב הבתים. בסוף העונה סיימה במקום ה-14 וניצחה במשחקי המבחן את מכבי עירוני שדרות וכך ניצלה מירידת ליגה.
בעונת 2021-2022 נשלחה על ידי  ההתאחדות לכדורגל לייצג בפעם השנייה את ישראל בטורנירגביע האזורים של אופ"א ולא עברה את שלב הבתים.
בעונת 2022-2023 השיגה הקבוצה את הניצחון הגדול בתולדותיה כאשר ניצחה 11-1 את  שמשון כפר קאסם ולמרות זאת לא העפילה לפלייאוף.

קישורים חיצוניים
----------------

* הפועל בקעת הירדן, ברשת החברתית פייסבוק
* הפועל בקעת הירדן באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל

הערות שוליים
------------

1. ↑  קריית אונו עלתה ליגה, דאבל פס 15 במאי 2009
2. ↑  עכשיו זה סופי עמישב בליגה א' והבקעה בליגה ב', "דאבל פס" 17 באוגוסט 2009
3. ↑  ליגה ב': בקעת הירדן בליגה א'!,"דאבל פס" 1 באפריל 2015
4. ↑  עשו את העבודה: בקעת הירדן נשארה בליגה א' לאחר הארכה, "דאבל פס" 10 במאי 2019
5. ↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - פרטי משחק, באתר www.football.org.il

| ליגה א' דרום בכדורגל - עונת 2023/2024 |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| הפועל כפר שלם • הפועל אשדוד • הפועל הרצליה • עירוני מודיעין • הפועל בקעת הירדן • הפועל מרמורק • מכבי יבנה • מכבי עירוני אשדוד • מכבי שעריים • ירמיהו חולון • מ.ס. דימונה • שמשון תל אביב • שמשון כפר קאסם • מכבי קריית מלאכי • בית"ר נורדיה ירושלים • הפועל לוד |

 |
טקס נישואין
**טקס מעבר** (בצרפתית: **Rite de Passage** או: **Rite Initiatique**) הוא מונח שטבע האתנוגרף הצרפתי, יליד גרמניה, ארנולד ון גנפ (Arnold van Gennep, 1873-1957), כדי לתאר טקסים המציינים מעבר ממעמד חברתי אחד למעמד חברתי אחר בחברה אנושית כלשהי. טקסי מעבר מציינים מעבר ממעמד של ילד למעמד של בוגר, ממעמד של רווק למעמד של נשוי, ממעמד של אדם פרטי למעמד של איש ציבור, וכיוצא באלה.

את המונח טבע ואן-גנפ בספרו Les Rites De Passage ("טקסי המעבר") שפרסם ב-1909. האנתרופולוגים הבריטים מרי דאגלס וויקטור טרנר הוסיפו ופיתחו את התאוריה של ואן-גנפ במהלך שנות ה-60 של המאה ה-20.

דוגמאות לטקסי מעבר
------------------

טקסי מעבר דתיים ידועים הם מילת גברים או נשים, טבילה וקונפירמציה בנצרות ובר מצווה ביהדות, ועוד. טקס הנישואים הוא טקס מעבר שקיים כמעט בכל התרבויות.

טקסי מעבר חילוניים הם, למשל, כניסה לכיתה א', קבלת תעודת זהות, "שרשרת החיול" או שבועת האמונים בעת הגיוס לצבא, שבועת האמונים של חבר פרלמנט, ראש ממשלה או איש ציבור אחר עם כניסתו לתפקיד, ועוד.

יש אנתרופולוגים המוצאים מאפיינים של טקסי מעבר גם בהליכים שלכאורה אינם מכוונים ליצירת טקס. למשל, אפשר לראות בקבלה לאשפוז בבית החולים מעין טקס מעבר שבו האדם עובר ממעמד של "בריא" למעמד של "חולה".

שלבים בטקס המעבר
----------------

מקובל לתאר שלושה שלבים בטקס מעבר:

* **ניתוק** או **בידוד** - הינתקות מהמעמד החברתי הקודם, ופרידה מהאנשים שאינם שותפים למעבר.
* **עמידה על הסף** (liminalité) - מצב ביניים שבו האדם כבר אינו במעמדו הקודם אך טרם נכנס למעמדו החדש.
* **שילוב** - כניסה אל המעמד החדש וקבלה על ידי האנשים השותפים למעמד זה.

לדוגמה, ילד העובר מגן-הילדים לכיתה א', משתתף בדרך-כלל במסיבת פרידה מהגן. במהלך המסיבה הוא נפרד מהגננת ומהילדים שעדיין אינם עולים לכיתה א'. הפרידה יכולה להתבטא בהחלפת מתנות, כרטיסי ברכה, ציורים וכיוצא באלה. הילד עשוי להשיל מעצמו, באופן סמלי, את סממני הגן. הוא עשוי למשל להחליף את הבגדים שבהם נהג להופיע בגן בבגדים המזכירים תלבושת אחידה של בית-ספר, או להשתמש לראשונה בילקוט של בית-ספר במקום התיק שאיתו נהג לבוא לגן.

בשלב המעבר הילד כבר אינו שייך לגן-הילדים, אך עדיין לא התקבל רשמית לכיתה א' בבית-הספר. הוא כבר אינו רשאי להתלבש או להתנהג כילד בגן, אך גם אינו רשאי להתלבש או להתנהג כתלמיד בית-ספר. בשלב זה הוא עשוי לקבל הדרכה מהוריו או מחונך, שיתרגלו אותו לקראת המעבר לבית-הספר.

טקס הקבלה לכיתה א' בבית הספר עשוי לכלול לבישת התלבושת האחידה עם סמל בית הספר, קבלת פנים על ידי המורה ותלמידי בית-הספר הוותיקים, קבלה של ספרי לימוד עם שמו של התלמיד החדש וכיוצא באלה. מרגע שהסתיים טקס הקבלה לכיתה א' מצפים מהילד שיתנהג כתלמיד. ניסיון מצדו לחזור להתנהגות שאפיינה אותו בגן-הילדים יתקבל בשלילה ואפילו יגרור ענישה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טקס מעבר** בוויקישיתוף
* אתר למנויים בלבד ניצן רותם, רק לאחר מותו, הוכרה חשיבותו של הספר של ון גנפ, באתר הארץ, 3 בדצמבר 2019
* טקס מעבר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  כך למשל בניתוח אנתרופולוגי של תהליך קבלת חולה לבית חולים המופיע בספר "גופו של עניין" מאת ג'ונתן מילר, עמ' 52–53 בתרגום לעברית (עברית: יוסף גרודזינסקי, אדם, מוציאים לאור, ירושלים 1983).

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb12318825n (data)
* GND: 4125222-6
* HDS: 015992
* LCCN: sh85108607
* NKC: ph1008941

 |
**תסיסה כהלית** (באנגלית: **Ethanol fermentation**) הוא תהליך ביולוגי שהופך סוכרים דוגמת גלוקוז, פרוקטוז וסוכרוז, לאתנול ולפחמן דו-חמצני. תהליך זה מתרחש בסביבה נטולת חמצן (תהליך אנאירובי).

התהליך הכימי
------------

בתסיסה כהלית מולקולה אחת של סוכר הופכת לשתי מולקולות אתנול ושתי מולקולות פחמן דו-חמצני, כאשר התגובה הכוללת היא זו:

C6H12O6 → 2C2H5OH + 2CO2

ניתן גם לכתוב ניסוח הכולל את המולקולות אוגרות האנרגיה (כדוגמת ATP) הנוצרות בתהליך:  

C6H12O6 + 2ADP + 2Pi + 2H+ → 2C2H5OH + 2 H2O + 2ATP + 2CO2   
ניתן לחלק את התהליך לשני שלבים עיקריים:

### מגלוקוז לפירובט

תהליך תסיסת הגלוקוז מתחיל בעשרה שלבים אנזימטיים, המהווים את תהליך הגליקוליזה. ממולקולת גלוקוז אחת מתקבלות שתי מולקולות פירובט (-CH3COCOO):

C6H12O6 + 2ADP + 2NAD+ + 2Pi → 2 CH3COCOO− + 2 H2O + 2H+ + 2ATP+2 NADH

ריאקציות הגליקוליזה משותפות לתסיסה הכהלית ולתסיסה ההומולקטית.

### מפירובט לאתנול

כל אחת ממולקולות הפירובט הופכת לאתנול תוך יציאת מולקולת פחמן דו-חמצני:   
 CH3COCOO- + 2H+ + NADH → C2H5OH + 2NAD+ + CO2

בתהליך זה קיימים שני שלבים ולכן שני אנזימים מזרזים אותו. הראשון פירובט דאקרבוקסילאז אשר מזרז את היוצרות אצטאלדהיד והוא דורש מגנזיום ותיאמין פירופוספט כקופקטורים. בשלב זה משתחרר פחמן דו-חמצני למערכת. האנזים השני הוא אלכוהול דהידרוגנאז והוא מזרז את יצירת האלכוהול תוך חימצון מולקולת NADH ל +NAD .

* גלוקוזגלוקוז
* פירובטפירובט
* אצטאלדהידאצטאלדהיד
* אתנולאתנול

חשיבות התסיסה לאתנול
--------------------

שתי הריאקציות האחרונות בתהליך התסיסה הכהלית חשובות לקיום תהליך הגליקוליזה. הן מאזנות אותה מבחינת חמצון-חיזור. כלומר, בריאקציות אלה יש מחזור נשא האלקטרונים +NAD ממצבו המחוזר NADH, שכן הוא חיוני לתהליך הגליקוליזה.

שימושים תעשייתיים
-----------------

תסיסה כהלית מתרחשת בשמרים, המצויים בסביבה נטולת חמצן. התסיסה הכהלית היא האחראית לתפיחת הלחם ולאלכוהול שנמצא ביינות ובבירות.

תסיסה כהלית בשמרים משמשת להתפחת לחם
בתעשיית היין מקובל לחשב "בומה" כלומר אחוז אלכוהול משוער לתסיסה כך שכל אחוז אלכוהול אחד שווה לכ-1.8 עד 1.6 גרם סוכר בליטר.

היסטוריה וגילוי
---------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.

ראו גם
------

* תסיסה
* גליקוליזה
* תסיסה הומולקטית
* אלכוהול מזוקק

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb15960482x (data)
* GND: 4222478-0

 |
ה-**AN-94 אבאקן** (**Abakan**) הוא רובה סער רוסי מודרני. ראשי התיבות AN מייצגות ברוסית את המילים "אבטומאט ניקונובה" (הרובה האוטומטי של ניקונוב) מודל 1994, הוא נבחר על פני כלי נשק מתחרים רבים במבחנים מקיפים, כולל ה-AEK-971 שתוכנן בידי צוות שהונהג בידי בנו של מיכאיל קלשניקוב מתכנן ה-AK-47. ה-AN-94 תוכנן בידי מפעלי איז'אמאש (Izhmash) של רוסיה כתחליף ל-AK-74 המזדקן אשר נמצא כיום בשימוש בכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית. כיום ה-AN-94 מופץ ליחידות עילית, ליחידות משטרה מסוימות ולמשרד לביטחון פנים הרוסי.

מאפיינים
--------

קוטרו של ה-AN-94 הוא אותו קוטר של האיי-קיי 74 (5.45X39 מ"מ), וגם הוא משתמש בבריח מסתובב כדי לנעול את הפעולה, כאן מסתיים הדמיון ביניהם. כדי לתאר את שיטת הפעולה של הרובה משתמשים ניקונוב ומהנדסיו במונח "תזוזת פעימה אחורה" (blowback shifted pulse), כאשר נושא הקליע מונע אחורה בכוחם של הגזים מהכדור וגלגלת מפעילה את מכשיר הזנת הכדורים. המנגנון הזה מאפשר קצב אש גבוה בהרבה מזה שהיה אפשרי בלעדיו. קצב האש הגבוה הזה (1,800 כדורים לדקה) מופעל בפרצים של שני כדורים. אלה הם שני הכדורים הראשונים במצב אוטומטי מלא, והכדורים הבאים נורים בקצב של 600 כדורים לדקה, דבר זה אפקטיבי ביותר נגד שכפ"צ מכיוון ששני הכדורים פוגעים באותה נקודה, מה שמאפשר כוח חדירה גדול ממה שקליע 5.45 מסורתי יכול לאפשר. מסיבה זו הוא מופעל על ידי יחידות נגד טרור מסוימות. הכוונת האחורית היא שיפור משמעותי לעומת הכוונת הסטנדרטית של ה-AK-47. מפצה סטייה הרבה יותר אפקטיבי ומשמיע פחות רעש מה-AK-47.

חסרונות
-------

ה-AN-94 יקר פי חמישה עד שישה לייצור מאשר ה-AK-74. המנגנונים הפנימיים של ה-AN-94 מסובכים מאוד ומאוד קשים לתחזוקה, לכן גם עולה יותר לאמן חיילים לטפל בו באפקטיביות. בנוסף לנשק ארגונומיה גרועה מאוד, כלומר שהוא לא-נוח ואינטואיטיבי למשתמש, בעיקר ידית האקדח הלא-נוחה ואת הקת המתקפלת שמכסה את ההדק (מה שהופך את הנשק לחסר תועלת כאשר זה מקופל).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **AN-94** בוויקישיתוף
**מארק אוקרנד** (באנגלית: **Mark Okrand**; נולד ב-3 ביולי 1948) הוא בלשן אמריקאי, נודע בעיקר כיוצר השפה הקלינגונית.

ביוגרפיה
--------

מארק אוקרנד הוא חוקר של שפות האינדיאנים בארצות הברית. הוא קיבל את התואר הראשון מאוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז בשנת 1970, ואת הדוקטורט שלו מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי על מחקר הדקדוק של שפת המוטסון (שפה של שבט אינדיאני באזור קליפורניה) בשנת 1977. הוא לימד בלשנות בין השנים 1975-1978 באוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה, ובשנת 1978 ביצע את הפוסט-דוקטורט שלו במוסד הסמית'סוניאן בוושינגטון די. סי.

בשנת 1982 כתב משפטים אחדים בשפה הוולקנית לסרט "מסע בין כוכבים 2: זעמו של חאן". 

בשנת 1984 יצר את השפה הקלינגונית עבור הסרט "מסע בין כוכבים 3: החיפוש אחר ספוק", ומאז כתב גם קטעים עבור הסרטים "מסע בין כוכבים 5: הגבול האחרון", "מסע בין כוכבים 6: הארץ הלא נודעת". הוא יצר גם קטעים בקלינגונית עבור הסרט "סטארטרק" משנת 2009, אך קטעים אלה נחתכו מהסרט.

אוקרנד דובר קלינגונית. עם זאת, הוא אמר שיש מעריצים הדוברים אותה ברמה טובה יותר ממנו. הוא כתב גם כמה ספרים על השפה הקלינגונית, כמו "המילון הקלינגוני" (1985), "הדרך הקלינגונית" (1996), "קלינגונית לתייר הגלקטי" (1997) ועוד.

כמו כן המציא שפה מיוחדת עבור בני אטלנטיס בסרט "אטלנטיס: האימפריה האבודה".

קישורים חיצוניים
----------------

* מארק אוקרנד, ברשת החברתית Goodreads
* ריאיון עם מארק אוקרנד בוול סטריט ג'ורנל (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 97023323
* GND: 173060765
* ISNI: 0000 0000 7904 2190
* LCCN: n88126282
* MusicBrainz: b4542a0c-95fb-467f-8724-101dd7efc453
* NKC: mzk2009491795
* NLA: 35991291
* NTA: 14935780X
* SNAC: w6nx258f
* Trove: 1176132
* VIAF: 70481590
* WorldCat: lccn-n88126282

 |
**ג'ניפר גרייס** (באנגלית: **Jennifer Gareis**; נולדה ב-1 באוגוסט 1970) היא שחקנית אמריקאית.

ביוגרפיה
--------

גרייס נולדה בפנסילבניה. היא בוגרת תואר ראשון בחשבונאות ובמנהל עסקים. ב-1992 זכתה במקום שלישי בתחרות מיס פנסילבניה ארצות הברית, וב-1994 נבחרה למיס ניו יורק, ובתחרות מיס ארצות הברית שנערכה באותה שנה בטקסס דורגה בשלב הראיונות בששת המועמדות המובילות, שלבסוף זכתה לו פארקר, מיס דרום קרוליינה. 

ב-2002 דורגה על ידי המגזין "מקסים" כאחת מ-100 הנשים הסקסיות ביותר בעולם.

### משחק

את תפקיד המשחק הראשון שלה קיבלה ב-1996 בתפקיד מינורי בסרט "שתי פנים למראה". 

ב-1997 החלה לשחק באופרת הסבון "צעירים חסרי מנוח" את דמותה של גרייס טרנר. את תפקיד זה עשתה עד 2002, ושבה לתפקיד אורח עם אותה הדמות ב-2004 וב-2014. 

בשנת 2000 שיחקה בדרמה "בלוז לעיר המזל" ושיחקה בקומדיה המצליחה "איזה מין שוטרת".

בשנת 2005 הופיעה בשני פרקים של הסדרה "ורוניקה מארס". 

החל משנת 2006 משחקת גרייס באופרת הסבון הפופולרית "היפים והאמיצים" בתפקיד דונה לוגן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ניפר גרייס** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ג'ניפר גרייס (באנגלית)
* ג'ניפר גרייס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* ג'ניפר גרייס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* ג'ניפר גרייס, באתר AllMovie (באנגלית)

* ג'ניפר גרייס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
המונח "סאה" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו סאה (פירושונים).
כלי למדידת סאה, מוזיאון אוצרות בחומה, עכו
**סאה** היא מידת נפח מקראית, אשר הייתה בשימוש נרחב בזמן חז"ל, ומוזכרת פעמים רבות במשנה ובתלמוד בעניינים שונים. השימוש במידה זו של סאה היה מצוי, ובעקבות זה היה אף כלי למדידת הסאה שנקרא 'סאה'. 

מידת הסאה שווה לשישה קבים ולשליש איפה. ונפחה הוא אחד מארבעים מנפח תיבה של אמה על אמה על שלוש אמות.

מידה זו משמשת גם לקביעת שטח בית סאה, על פי החישוב של שטח בו ניתן לזרוע סאה תבואה, שהם סך של אלפיים וחמש מאות אמות מרובעות (=חמישים על חמישים אמה).

מקור מידת הסאה
--------------

מידת הסאה היא מידה שהייתה נהוגה כבר בזמן התורה, ואף הוזכרה בתורה, בסיפור המקראי של 'שלושת המלאכים בבית אברהם', כאשר בזמן ביקור המלאכים בביתו ציווה אברהם לשרה: "מַהֲרִי שְׁלֹשׁ סְאִים קֶמַח סֹלֶת לוּשִׁי וַעֲשִׂי עֻגוֹת". בזמן חז"ל רווח השימוש במידה זו, ושיערו על פיה במקומות רבים במשנה ובתלמוד.

שיעור מידת סאה בימינו
---------------------

בספרי ההלכה נחלקו האחרונים בשיעור ה'כביצה', כאשר שורש המחלוקת היא האם נתקטנו הביצים מכמות שהיו בזמן התלמוד. מחלוקת זו משפיעה אף על שיעור הסאה, מאחר ששיעור סאה אחת הוא שישה קבים, והקב שיעורו 24 ביצים, נמצא ששיעור ה'סאה' הוא 144 ביצים, ועל מנת לדעת מהי כמות מידת הסאה יש להכפיל את שיעור הביצה ב-144. ממילא אף מידת שיעור הסאה בשיעורי זמנינו תלוי בדעת אותם אחרונים מהו שיעור הביצה:

* לדעת הרב חיים נאה שנפח שיעור ביצה הוא 57.6 סמ"ק לפיכך לדעתו שיעור סאה הוא 8.3 ליטרים (8,294.4 סמ"ק),
* ולדעת החזון איש ששיעור הביצה הוא 99.53 סמ"ק נמצא ששיעור סאה (שהוא 144 ביצים) הוא 14.3 ליטר (14,332.3 סמ"ק).

מקומות ששיעורי חז"ל על פי מידת הסאה
-----------------------------------

* מקווה - שיעור מקווה הכשר לטבילה הוא רק כאשר יש בו 40 סאה מי גשמים, בפחות משיעור זה המקווה פסול.
* תרומת השקל - נעשתה בקופות של שלוש סאים.
* הקטרת הקטורת - נעשית בכל יום בכף המחזיקה שיעור סאה.

מטבע לשון
---------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **סאה** |

מידה זו הייתה נפוצה מאוד בזמן חז"ל, בעקבות כך הפך השימוש במידה זו למטבע לשון. מידה ה'סאה' אף הוזכרה לא אחת בתלמוד בהקשרים שונים:

* הגדיש את הסאה.
* "סאה בסאה" - דין בהלכות ריבית.
* "ארבעים סאה קצוצי תפילין נמצאו בראשי הרוגי ביתר".
* "הרי שגזל סאה של חטין" וכו', וכיוצא בזה פעמים רבות.

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף נ"ט, עמוד א'.
2. ↑  **שיעורי תורה עמוד קנד**, הרב אברהם חיים נאה, תשז
3. ↑  ביטוי זה הוזכר לראשונה בתוספתא (מסכת שבת פרק א, ד).
4. ↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף נ"ז, עמוד ב'
5. ↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף צ"ד, עמוד א'

| מידות, שיעורים ומשקלות בהלכה |
| --- |
| מידות אורך | אצבע • סיט • טפח • זרת • אמה • ריס • מיל • פרסה |  |
| מידות נפח | כור • לתך • איפה • סאה • הין • עשרון • קב • לוג • מלוא לוגמיו • רביעית • כביצה • ככותבת • כגרוגרת • כזית • משורה • קורטוב • כעדשה |
| מידות מטבעות | כיכר של קודש • כיכר של חול • מנה • דינר זהב • סלע • שקל • זוז (דינר כסף) • סלע מדינה (טרפעיק) • מעה • פונדיון • איסר • מסמס • קונטרק • פרוטה |
| מידות שטח | בית כור • בית לתך • בית סאה • בית קב • בית רובע |
| מידות זמן | חלק • שיתין נשמין • תוך כדי דיבור • כדי אכילת פרס • כדי הילוך • שעה זמנית • מעת לעת |
**אמנות מודרנית**, או **מודרניזם**, הוא כינוי לאמנות שנוצרה משלהי המאה ה-19 ועד לשנות השבעים של המאה ה-20. אמנות מודרנית מתאפיינת בגישה לפיה יצירות אמנות בתחומים אלה אינן חייבות להדמות לאובייקט המופיע בהן, משום שהמצאת הצילום הפכה יעד זה למיושן. במקום זאת החלו אמנים לעסוק בניסיונות חדשניים להצגת העולם, וברעיונות חדשניים על הטבע, החומרים ומטרות האמנות, מתוך גישות אסתטיות שונות.

לא הכול התרגלו למהפכה זו בדרכה של האמנות, שמצריכה הסתגלות של הצופה. יצירה קוביסטית, לדוגמה, עלולה להיות בלתי מובנת לצופה בה, אם הוא לא מכיר את הז'אנר של היצירה, ואת הסיבות להיווצרותו. כך הדבר גם ביצירה דאדאיסטית או סוריאליסטית. הכרת הז'אנר של היצירה, והבנת הסיבות לקונוונציות שלו, יכולים לשמש כעוגן פרשני.

אחד התאורטיקנים המרכזיים של האמנות המודרניסטית היה האמריקאי קלמנט גרינברג שראה את האמנות המופשטת כדרך לחדד את הנושא העיקרי של האמנות - תהליך יצירתה כדיאלוג בין האמן-היצירה-והצופה.

זרמים וגישות באמנות המודרנית
----------------------------

העלמות מאביניון, ציור שמן על בד של פיקאסו
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.  
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
* פוסט-אימפרסיוניזם
	+ פוינטיליזם
	+ תנועת הנאביס
	+ סימבוליזם
	+ אר נובו
		- הזצסיון הווינאי (Vienna Secession)
		- יוגנדסטיל (Jugendstil)
	+ נאו אימפרסיוניזם
* אר דקו
* אקספרסיוניזם
	+ הגשר
	+ הפרש הכחול
* פוביזם
* קוביזם
* פוטוריזם
* אמנות מופשטת
	+ מופשט לירי
	+ מופשט גאומטרי
	+ סופרמטיזם
	+ אקספרסיוניזם מופשט
* דאדא
* סוריאליזם
* אוונגרד רוסי
	+ קונסטרוקטיביזם
	+ סופרמטיזם
* באוהאוס
* דה-סטיל
* ליריקה קונספטואלית

שלילת האמנות המודרנית
---------------------

יצירות של אמנות מודרנית מהוות לעיתים נושא ללעג, ואפילו לשנאה, מכיוונם של אנשים הרואים באמנות הקלאסית את הדרך האחת והיחידה ליצירה אמנותית בעלת ערך.

בשנת 1937 הציגו הנאצים במינכן (ולאחר מכן בערים נוספות בגרמניה ובאוסטריה) תערוכה בשם "אמנות מנוונת" (Entartete Kunst). התערוכה נועדה להציג את כל מה שמושחת, מנוון וסוטה באמנות המודרנית, והוצגו בה יצירות של טובי האמנים המודרניים של המחצית הראשונה של המאה ה-20, ובהם אנרי מאטיס, פבלו פיקאסו, מקס ארנסט, פיט מונדריאן, אדוורד מונק, מארק שאגאל, וסילי קנדינסקי ועוד. התצוגה נחשבה לבלתי מוסרית, ולכן נאסר על ילדים לצפות בה.

בשנת 1994 עלה להצגת בכורה המחזה "אמנות" מאת המחזאית הצרפתייה יסמינה רזה, שהנושא המרכזי בו הוא אדם שקונה "חתיכת בד צבועה לבן" בהון עתק. המחזה תורגם לכ-35 שפות, כולל עברית.

בתחילת 2004 יצא לאור בעברית ספרו של הסאטיריקן אפרים קישון, "נקמתו המתוקה של פיקאסו", המהווה סאטירה ביקורתית על האמנות המודרנית. "אני לא סתם חושב שהאמנות המודרנית היא רמאות, אני פשוט יודע זאת", אמר קישון בראיון בגלי צה"ל. הספר ספג ביקורת ממספר אמנים ישראלים, בהם הצייר יאיר גרבוז, שכינה אותו "טקסט ילדותי ואלים".

לקריאה נוספת
------------

* Susie Hodge, **Why Your Five Year Old Could Not Have Done That: Modern Art Explained**, Thames and Hudson, 2012
* Tsion Avital, Art versus Nonart: Art out of Mind, Cambridge University Press, 2003

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אמנות מודרנית** |

* פנינה בר עוזרמן, תולדות האמנות המודרנית
* ברכה גולדנברג ונעמה כץ (עורכות), זרמים שונים באמנות המודרנית(הקישור אינו פעיל)
* אמנות מודרנית, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007295495705171
* LCCN: sh85007793
* NKC: ph115340

 |
**ווקלטק בע"מ** (באנגלית: **.VocalTec Ltd**) היא חברת טכנולוגיה ישראלית המתמחה בפיתוח ושיווק פתרונות תקשורת VoIP. פתרונות אלה כוללים ציוד מיתוג ותוכנות המאפשרות לחברות טלקומוניקציה לספק שירותים כגון תעבורת נתוני קול.

ווקלטק הייתה החברה הראשונה בעולם שהצליחה להעביר קול על-גבי רשת האינטרנט ונחשבת היום כחלוצה שהמציאה את תחום ה-VoIP - העברת קול באינטרנט.

היסטוריה
--------

החברה נוסדה בשנת 1989 על ידי אלון כהן וליאור הרמתי. בתחילה פיתחה החברה תוכנות ייעודיות לעיוורים, כרטיס קול שיחד עם התוכנה שצורפה אליו איפשר לעיוורים לשמוע על אילו אותיות הקישו במקלדתם. בשנת 1990 הצטרף אילון גנור, ששימש כמנכ"ל החברה, ובהמשך פיתחה תוכנה להעברת קול על גבי רשת האינטרנט. בשנת 1995 יצאה המוצר שנקרא בפשטות Internet Phone לשוק וזכה להצלחה.

בשנת 1996 הנפיקה החברה לראשונה את מניותיה לציבור בבורסת נאסד"ק.

בשנת 1997 הקימה עם שותפים נוספים חברה בת בשם Internet Telephony Exchange Carrier ITXC, שסיפקה שרות מסלקת דקות שיחה בינלאומית בטלפוניית אינטרנט. ווקלטק סיפקה ל-ITXC את הטכנולוגיה והמוצרים לניהול שיחות באינטרנט. באוקטובר 1999 הונפקה ITXC בבורסת נאסד"ק ובשיא בועת הדוט-קום נסחרה בשווי של 5 מיליארד דולר, אך שווייה נפל אחר כך לכ-100 מיליון דולר בלבד. ווקלטק מימשה את כל החזקותיה בחברה בשנת 2002.

בשנת 1998 רכשה את "רדלינקס" (RADLINX) מ"קבוצת רד-בינת" תמורת כ-10 מיליון דולר.

בתחילת שנת 2000 הוקמה חברת טרולי-גלובל (TrulyGlobal), חברה בת של ווקלטק לשירותי טלפוניה באינטרנט לצרכנים, זאת שלוש שנים לפני שהושק שירות דומה על ידי סקייפ. החברה נסגרה 18 חודשים לאחר שהוקמה בהשקעה של 50 מיליון ש"ח עקב חוסר יכולתה לגייס הון חיצוני בזמן התפוצצות בועת הדוט-קום.

בשנת 2005 התמזגה ווקלטק עם חברת Tdsoft הישראלית, במיזוג הפוך בו בעלי המניות של Tdsoft קיבלו 75% מהחברה הממוזגת, ושאר המניות עברו לבעלי המניות של ווקלטק.

בשנת 2010 התמזגה ווקלטק שוב, הפעם עם חברת YMAX האמריקאית שפיתחה את מכשיר ה-MagicJack - מתאם המאפשר חיבור של מכשיר טלפון ביתי רגיל דרך המתאם לשקע ה-USB של כל מחשב אישי.

לקריאה נוספת
------------

* גלית חמי וסופי שולמן, **להמציא כל בוקר מחדש - סיפורה של החדשנות הישראלית**, ידיעות ספרים, 2018, הפרק "שיחה ממתינה", עמ' 238–243

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר ווקלטק
* שלומי כהן, ‏איפה סקייפ ואיפה ווקלטק, באתר גלובס, 12 במאי 2005

הערות שוליים
------------

1. 1 2  ניר צליק, ווקלטק, 20 שנה אחרי: חלוצים מתים, עם חצים בגב, באתר TheMarker‏, 12 במרץ 2009
2. ↑  צביקה אלברגר, טיפים: שיחות לחו"ל בתעריף מקומי: אפשר להשתמש במחשב כטלפון ולחסוך הרבה כסף על שיחות בינלאומיות. איך עושים את זה?, באתר הארץ, 16 באפריל 2001
3. ↑  גתית פנקס, ווקלטק ממשיכה למכור מניות ITXC: מכרה באפריל-מאי כ-160 אלף מניות בשווי של כ-900 אלף דולר, באתר TheMarker‏, 1 ביולי 2002
4. ↑  ווקלטק רוכשת את חברת רדלינקס מקבוצת רדבינת תמורת 11-9.5 מיליון ד', באתר גלובס, 12 במרץ 1998
5. ↑  ווקלטק משיקה אתר שירותי טלפוניה באינטרנט - טרוליגלובל, באתר TheMarker‏, 13 במרץ 2000
6. ↑  עמי גינזבורג, 50 מיליון שקל לניסיון, באתר הארץ, 13 ביוני 2001
7. ↑  שירלי יום-טוב, ווקלטק פותחת דף חדש תחת עינה הפקוחה של סיסקו: צופה שהכנסות 2006 יוכפלו ושולי הרווח הגולמי יעלו, באתר הארץ, 8 במרץ 2006
8. ↑  ניר צליק, ווקלטק תתמזג עם YMAX: החברות יהיו שוות יחד כ-245 מיליון דולר; המניה זינקה ב-150%, באתר TheMarker‏, 7 ביולי 2010
**הספרייה המרכזית של אוניברסיטת באוניברסיטת קלוז'-נאפוקה** (ברומנית: **Biblioteca Centrală Universitară "Lucian Blaga" din Cluj-Napoca**) היא הספרייה האקדמית המרכזית של אוניברסיטת באבש-בויאי (אנ') בקלוז'-נאפוקה.

היסטוריה
--------

הספרייה הוקמה ב-1872 במסגרת האוניברסיטה בשפה ההונגרית על שם פרנץ יוזף שקמה באותה השנה. בתחילה היא הכילה כ-18,000 פריטים שמקורם מאוספים שהתקבלו על ידי האקדמיה למשפטים של סיביו בית ספר לרפואה וארכיון העיר קלוז' ואוסף פרטי של יוז'ף בניני. 

בשנים 1873–1874 המוזיאון של טרנסילבניה (לימים המוזיאון הלאומי להיסטוריה של טרנסילבניה (אנ')) הועבר יחד עם הספרייה שלו (שנוסדה ב-1859) אל בניין הספרייה המרכזית והספרים שלה היו לחלק מספרייה ציבורית. בשנות השבעים של המאה ה-19 חזרה הספרייה לשמש את האוניברסיטה.

לאחר מלחמת העולם הראשונה כשאוסטרו הונגריה נפלה וטרנסילבניה הועברה לשליטת רומניה היא החלה לשמש כספריית הפקדה, מספר מוסדות וביניהם האקדמיה הרומנית ואוניברסיטת בוקרשט תרמו לפיתוח הספרייה.

בין אוספיה המיוחדים של הספרייה נמנים מפות, תחריטים וספרים נדירים שהתקבלו מהמוזיאון של טרנסילבניה. הם היו בסיס למחקרים של ז'יגמונד פאל יאקו על ההיסטוריה של טרנסילבניה בימי הביניים.

ב-1996 החלה להוציא לאור את כתב העת האקדמאי "Philobiblon" (אנ').

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הספרייה המרכזית של אוניברסיטת קלוז'-נאפוקה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של הספרייה המרכזית של אוניברסיטת קלוז'-נאפוקה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007258640605171
* GND: 4348682-4
* ICCU: UFIV066775
* ISNI: 0000 0001 2286 1723
* LCCN: n83032433
* NKC: ko2004236198
* SUDOC: 027476774
* VIAF: 162980190
* WorldCat: lccn-n83032433

 |
**הרי אַנָארִי** או **הרי אַנָארֶה** (באנגלית: **Anare Mountains**) הם קבוצת הרים גדולה המכוסה שלג בחוף הצפוני של ארץ ויקטוריה באנטארקטיקה, באזור חוף פנל בין כף ויליאמס לכף אדייר.

מצפון וממזרח הרים גובלים באוקיינוס השקט, ממערב ההרים גובלים בקרחון לילי, מדרום ההרים גובלים בקרחון רוברטסון, קרחון אבי, וקרחון דניסטון.  

  

קרחון קריקבי, שאורכו 32 קילומטרים, מנכז את מרכז הרי אנייר, וזורם לכיוון צפון מערב, עד השפכו אל הים, 5 קילומטרים מכף נורת', צפונית למצוק ארתורסון בצפון ארץ ויקטוריה.

היסטוריה
--------

ההרים התגלו על ידי קפטן ג'יימס קלארק רוס בשנת 1841. הם צולמו בתצלומי אוויר על ידי צי ארצות הברית במהלך מבצע קפיצה גבוהה (בין השנים 1946–1947), ונסקרו על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית. 
שמם של ההרים ניתן להם על ידי משלחת הסקר הגאולוגי האנטארקטי של ניו זילנד והם נקראים על שם משלחת החקר הלאומית האנטארקטית של אוסטרליה (Australian National Antarctic Research Expeditions) הנקראת בקיצור ANARE, אשר מיפתה את אזור החוף שסמוך להרים בשנת 1962.

ראו גם
------

* מעבר אנארי

לקריאה נוספת
------------

• Gunter Faure, Teresa M. Mensing, **The Transantarctic Mountains: Rocks, Ice, Meteorites and Water**, P 123

קישורים חיצוניים
----------------

* הרי אנארי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* הרי אנארי באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* תצלום לוויין של הרי אנארי
* הרי אנארי באתר peakbagger
* תחזית מזג אוויר עדכנית להרי אנארי

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
**מכללת מקס פַיִין** היא בית ספר תיכון מקצועי השוכנת בתל אביב. הוקמה כבית הספר המקצועי הראשון בישראל בשנת 1928.

היסטוריה
--------

לזכרו של מקס פיין, הוקמו בנוער העובד חדרי מלאכה להכשרה מקצועית, בהנהגתו של שמואל מסטצ'קין שנקראו "חדרי המלאכה ע"ש מקס פיין". בתל אביב הפך חדר המלאכה לבית הספר המקצועי הראשון בישראל בשנת 1928. גזבר הוועד הפועל של ההסתדרות ישראל מרום (מרמינסקי) סייע ברכישת המכונות.
מפעל זה גדל ברבות הימים והיה לרשת בתי הספר "עמל" של ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל.

אבן הפינה לבית הספר הראשון נקבעה על ידי הנציב העליון ארתור ווקופ במגרש שהיה ממוקם בגבול מתחם הנפט ושכונת הרכבת, (שכונת העגלונים), את מבנה בית הספר תכנן האדריכל אריך מנדלסון. המחזור הראשון של 18 הבוגרים סיים את לימודיו ביולי 1936. ביום שבת 16 במאי 1948 נפגע בית הספר, שהיה ממוקם ברחוב החרושת, בהתקפת מטוסים מצרים על תל אביב.

בשנת 1955 עבר בית הספר למיקומו החדש, בצומת רחוב קפלן ודרך מנחם בגין 130, (דרך פתח תקווה דאז), פינת דרך השלום. בית הספר תוכנן על ידי האדריכלית ג'ניה אוורבוך. על חומת בית הספר מקס פיין קיים מ-1989 ציור קיר ענק הקרוי "הצעקה" שצייר האמן רמי מאירי.

בשנת 1998 נחתם הסכם בין ההסתדרות לקבוצת אהוד בן ש"ך לפינוי בתי הספר מקס פיין והולץ והשבחת שטחם.

מכללת מקס פיין - רשת עמל
------------------------

מכללת עמל מקס-פיין פועלת בתל אביב מאז שנת 1928. עם קום מדינת ישראל פעלו בישראל 11 בתי ספר מקצועיים, מתוכם שישה בתי ספר של רשת עמל, כולל בית הספר מקס פיין, אשר היה הגדול מכלם עם 250 תלמידים. המכללה הכשירה אלפי תלמידים, במאות קורסים שונים בתחומי רכב, אופנועים, תחבורה, חשמל ומיזוג.

היום פועלות כיתות ט'-י"ג, מגמות אוטוטרוניקה, אופנוטרוניקה, מנהל וחשבונאות. כיתת המשך י"ג במגמת הרכב. בבית הספר 170 תלמידים, 17 תלמידים בכתה. בית הספר בבעלות רשת עמל.

הלימודים בבית הספר מחולקים לשלושה תחומים עיקריים:

* לימודים עיוניים
* לימודים עיוניים בתחום הטכנולוגי המקצועי
* עבודה התנסותית - בסדנאות בכיתה ט' ו-י' ובמקומות העבודה בכיתה י"א ו-י"ב.

מרבית הקורסים מתקיימים בפיקוח משרד הכלכלה והתעשייה ומשרד התחבורה. בוגרי הקורסים זכאים לתעודות ממשלתיות המקנות סיווג מקצועי וכתבי הסמכה.

ראו גם
------

* רשימת בוגרי בית הספר
* עמל

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מכללת מקס פיין** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של מכללת מקס פיין
* מכללה טכנולוגית תיכונית מקס פיין
* דני רכט, בית הספר מכס פיין "הראשון", באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה"
* דני רכט, בית הספר מכס פיין "החדש", באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה"
* תל-אביב: טקס גמר הלימודים בביה"ס מכס פיין, דבר, 4 ביולי 1950
* סרטונים בית הספר המקצועי על שם מקס פיין, **1937**, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים

הערות שוליים
------------

1. 1 2  גאים בעבר עם הפנים לעתיד - עמל מקס פיין, אתר עמל, 3 במאי 2009
2. ↑  בית הספר הרב תחומי הולץ חיל האוויר - אנשים ישראל
אשר מוצני במסגרת סמינר לתואר שני של ד"ר תמר אלמוג, שכותרתו "חינוך בישראל במבט וירטואלי" - החוג ללמידה הוראה והדרכה, אוניברסיטת חיפה, 7.12.2010
3. ↑  שכונת הרכבת - ב-2016 רובע 6, כיום אין בה מגורים, רובעי תל אביב-יפו
4. ↑  הפצצה כבדה בתל אביב, באתר חיל האוויר הישראלי
5. ↑  הסכם בין ההסתדרות לקבוצת אהוד בן ש"ך לפינוי בתי הספר מקס פיין והולץ והשבחת שטחם, גלובס, מיכל רוה, 6.7.1998
6. ↑  בית הספר הרב תחומי הולץ חיל האוויר אנשים ישראל
7. ↑  חשמל, פורטל החשמל, הבית של החשמלאים בישראל
פירוש נוסף ערך זה עוסק בחוף בהרצליה. אם התכוונתם לחוף בתל אביב שנקרא זבולון בעבר, ראו חוף מציצים (שרתון).

**חוף זבולון** בהרצליה הידוע גם בשם **חוף צופי ים** הוא חוף ים הנמצא בהרצליה, בין בניין "הצוק" ל"מלון דניאל", למרגלות "גן גלסברג". מקור שמו בסניף צופי ים הרצליה, הפועל בחוף, שהוא המשך ישיר לפעילות סניף של אגודת יורדי ים זבולון שהוקם בחוף בשנת 1939.

היסטוריה
--------

בשנים 1937–1938 החליטה הנרייטה דיאמונד, נשיאת אגודת יורדי ים זבולון, להרחיב את פעילות האגודה לאורך החוף הישראלי. דיאמונט יחד עם מפקד האגודה ומייסדה המהנדס עמנואל טובים ועסקנים נוספים עברו בנקודות חופיות שונות בארץ, העבירו הרצאות בנושא ים, הראו תמונות של פעילות זבולון ופגשו את ראשי היישובים.

בשנת 1938 נבחר שמעון זאב לוין, שהיה אחד מהמתיישבים הראשונים בהרצליה, ליושב ראש מועצת המושבה הרצליה. לוין, יחד עם אגודת יורדי הים זבולון החליטו על הקמת סניף הרצליה, הסניף הראשון שיוקם צפונית לתל אביב. ביום רביעי, 22 בנובמבר 1939 התאספו בחוף למעלה מ-700 בני אדם, והתקיים טקס הנחת אבן הפינה של המבנה שעתיד לשמש את האגודה.
בטקס נשא שמעון זאב לוין את הדברים הבאים:

"משנה עונג הוא לי לקבל בזה היום את פני כל האורחים במושבתנו, בו מלאו 15 שנים לעליתנו לקרקע. בימים ההם לא חשבנו כלל על כיבוש הים, מטרתנו היחידה הייתה לנצל את מקורות העבודה והפרנסה, הניתנים על ידי החקלאות והתעשייה, כיום— לאתר 15 שנה אנו חוזרים לכבוש את ימה של הרצליה, שבו אנו רואים מפתח להתפתחותנו ומקור כלכלה חדש במושבתנו. זכורה לי היטב ברכתו של המנוח מ. דיזנגוף ליובל העשור של הרצליה, כי תל אביב צפונה והרצליה דרומה תפגשנה בקרוב התפתחותן והתקדמות. הנני שמח להודיע כי תושבי הרצליה תורמים את הסירה הראשונה שתקרא על שם המושבת "הרצליה". ויהי רצון ש"זבולון" לחוף ים הרצליה ישכון ויהיה לחוף אניות עד צידון."
בחוף הוקם מבנה בטון מוארך, עם דלת לכיוון הים וללא רצפה יצוקה. מול המבנה, בים, הוקם מזח עץ ששימש לגרירת הסירות לים (ניתן לראות עד היום את שרידי המזח מתחת למים). ייתכן ששימשה את המועדון סירה בשם "הרצליה" (על פי דבריו של ש.ז לוין).

מבנה הבטון שימש גם את ארגון ההגנה לתצפית, איתות, ואחסון סירות שיעזרו למעפילים לרדת לחוף. לאחר שהמבנה נהרס נמצא תחתיו שרידי סליק.

מספרים שהמועדון החזיק מעמד שנה וננטש בעקבות מיעוט השתתפות ילדים. עמוס גוטהרץ, שאביו היה אחד משבעת המתיישבים הראשונים בהרצליה מספר על הפלגה הראשונה שלו שהייתה גם האחרונה, בסירת המועדון. הוא סיפר על גלי החוף הגבוהים ועל הקשיים בהתמודדות עם הים.

בשנות החמישים הפעילות בסניף תפסה תאוצה הודות לקבוצת נערות ונערים שיצאו לקורס גדנ"ע ים באילת.

במשך השנים הסניף הפך למועדון ימי עירוני שהתפתח, ובשנות השבעים הפך לשבט צופי ים.

מבנה הבטון נהרס בינואר 1968, לאחר שסערה חזקה פקדה את החוף, אחרי הסערה המועדון עבר לגבעת הכורכר, ונבנה מחדש בעזרת עיריית הרצליה ותרומות שהגיעו.

כיום פועל בחוף שבט צופי ים הרצליה, שמהווה מועדון חינוכי, ערכי ואתגרי לילדים הרצליה. בחוף מוצבת סוכת מציל והוא נחשב "חוף מוכרז", פועלת בו תחנת עזרה ראשונה ובחודשי הקיץ פועלות בחוף מספר קייטנות גלישה.

ראו גם
------

* בית הספר הימי זבולון
* בית זבולון

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חוף זבולון** בוויקישיתוף
* סרטונים הנחת אבן פינה לתחנת סירות זבולון בהרצליה, יומני כרמל, דצמבר 1939
* https://www.facebook.com/yamdakkar1/?fref=ts - דף הפייסבוק של צופי ים הרצליה, ממשיכי הדרך של סניף אגודת זבולון
**נידלבה** (**Nidelva**; ידוע גם כ-**Nidelven**) הוא נהר במרכז נורווגיה, במחוז טרנדלג. פירוש המילה "elva" בנורווגית הוא "הנהר", כך שפירוש השם הוא "הנהר ניד". העיר טרונדהיים, שהנהר עובר בה, נקראה בימי הביניים "נידארוס" (Nidaros), שפירושו "שפת הנהר ניד".

הנהר מתחיל את דרכו בקצה המערבי של אגם סלבו (Selbusjøen) וממשיך לכיוון מערב. בקטעו האחרון חוצה הנהר את העיר טרונדהיים מצפון לדרום, ולבסוף נשפך אל תוך הפיורד הנקרא "פיורד טרונדהיים" (Trondheimsfjord).

הנהר מהווה מקום חנייה אידיאלי לסירות, היות שהוא מוגן מפני הים הגועש והוא מאפשר נגישות לשוקי העיר. כיום מוגבלת התחבורה בנהר לסירות קטנות בלבד. לאורך הנהר ישנן 6 תחנות כוח הידרו-אלקטריות, אשר מקורן בתוכנית הידרו-אלקטרית מתחילת המאה ה-20. יובלו העיקרי של הנידלבה הוא הנהר נאה (Nea). הנהר מהווה גם מקום דיג, וידוע במיוחד בשל דגי הסלמון הגדולים שבו. מלבד זאת הנהר הוא גם מקום בילוי ופנאי לתושבי טרונדהיים.

קישורים חיצוניים
----------------

* | מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **נידלבה** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 7564314-5
* VIAF: 246993945
* WorldCat (עם VIAF): 246993945

 |
רבי **אברהם שמואל בכרך** (1575 בערך – כ"ז באייר ה'שע"ה, 26 במאי 1615) היה רב במספר ערים, ובסוף ימיו רבה של יהדות וורמייזא.

כנראה בא מהעיר וורמס (וורמייזא). בשנת 1600 התחתן בפראג עם חוה, נכדתו של מהר"ל מפראג. כיהן כרב בטורבין, קולין (בוהמיה), ובפוהרליץ (מוראביה); ולאחר מכן נקרא לכהן בוורמס. בשביעי של פסח (כ"א בניסן) ה'שע"ה, 1615, פרצו פרעות נגד יהודי וורמס בעידוד הגילדות העירוניות, והפורעים הרסו את בית הכנסת וגרשו מהעיר את כל היהודים, ובהם את הרב בכרך. כחודש לאחר מכן נפטר רבי אברהם שמואל בכרך במהלך גלותו, בהיותו בגרנסהיים, בדוכסות הגדולה של הסן, ונקבר באלסבאך.

הותיר אחריו את אשתו, חוה בכרך, בן ושלוש בנות. בנו משה שמשון היה גם הוא רבה של וורמס, ונכדו הוא רבי יאיר חיים בכרך, מחבר "חות יאיר".

כמה מתשובותיו פורסמו על ידי נכדו, רבי יאיר חיים בכרך, בשו"ת "חוט השני" (פרנקפורט, 1679).

כתב חיבור על לוח השנה היהודי, מספר יצירות אפולוגטיות נגד הנצרות, ופיוטים. חלק מיצירותיו עדיין קיימות בכתב יד.

לקריאה נוספת
------------

* קאופמן, *Jair Chajim Bacharach und Seine Ahnen*, עמודים 1–4, 16–22, 1896.

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  "בכרך, אברהם שמואל", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית).

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007304453105171
* GND: 136843948
* ISNI: 0000 0000 3384 3726
* LCCN: n97080184
* VIAF: 55901554
* WorldCat: lccn-n97080184

 |
**גייל רובין** (באנגלית: **Gail Rubin**;‏ 12 באפריל 1938 – 11 במרץ 1978) הייתה צלמת ישראלית ממוצא אמריקאי, נרצחה על ידי מחבלים בשמורת הטבע של מעגן מיכאל כקורבן הראשון של פיגוע כביש החוף.

ביוגרפיה
--------

נולדה בניו יורק כבתם היחידה של אסטל, פסיכותרפיסטית, וג'ונתן רובין, סגן נשיא חברת מזון.
הייתה קרובת משפחה של הפוליטיקאי והסנטור אברהם ריביקוף.

סיימה את בית הספר התיכון דולטון (אנ') ב-1956 והחלה בלימודים אקדמיים באוניברסיטת מישיגן.
סיימה תואר ראשון במכללת פינץ' (אנ') בניו יורק בשנת 1960 והחלה לעבוד כעורכת בהוצאת ספרים מרכזית בניו יורק.

ביוני 1969 הגיעה לחופשה קצרה בישראל והחליטה להישאר. בישראל החלה לעבוד כצלמת עיתונות. במהלך מלחמת יום הכיפורים התלוותה לחיילי צה"ל ונמנתה על ראשוני האזרחים שהגיעו למצרים. בשנת 1973 החלה להתרכז בעבודותיה בנושאי נוף וטבע. עבודותיה הוצגו בין השאר במוזיאון היהודי בניו יורק.

בזמן הרצחה עסקה גייל בפרויקט צילומי של תיעוד החי והצומח התנ"כי בארץ ישראל. המחבלים בהם נתקלה, ירו בה בראשה והרגוה. ליד גופתה נמצאה המצלמה ובה התמונות האחרונות שצילמה.
נטמנה בבית העלמין יוניון פילד ברובע קווינס שבניו יורק.

לאחר מותה הוציאו הוריה ספר עם צילומיה בשם Psalmist With a Camera: Photographs of a Biblical Safari בהוצאת Abbeville Press בשנת 1979, וכן הוקם מרכז צילום על שמה במעגן מיכאל.

בעקבות מותה כתב נתן יונתן את השיר "והרותם היה מלבין", שהולחן על ידי שפי ישי.

עבודותיה מוצגות בתחנה לחקר ציפורי ירושלים.

קישורים חיצוניים
----------------

* Psalmist with a Camera: Photographs of a Biblical Safari הספר שהוציאו הוריה של גייל רובין
* The PLO killed my cousin דברי הספד אשר כתבה אלינור ברצ'ר, בת דודתה של גייל ב-15 במרץ 1978, והתפרסמו בעיתון The Courier-Journal, Louisville, KY
* והרותם היה מלבין מילים לשיר של נתן יונתן
* ג'סיקה זלינר, **גייל רובין (צלמת)**, באנציקלופדיה לנשים יהודיות (באנגלית)
* גייל רובין, באתר לזכר אזרחים נפגעי פעולות איבה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ICIA: 277523
* NLI: 987007507970805171
* ISNI: 0000 0000 2153 1805
* LCCN: n79000359
* VIAF: 55413530
* WorldCat: lccn-n79000359

 |
מפה טופוגרפית של האולימפוס מונס
**אולימפוס מונְס** (בלטינית: **Olympus Mons**; מילולית: **הר האולימפוס**) הוא הר געש בכוכב הלכת מאדים, הקרוי על שם הר האולימפוס שביוון, והוא ההר הגבוה ביותר הידוע במערכת השמש.

החלק המרכזי של ההר ניצב בגובה של 21 ק"מ מעל גובה פני השטח הממוצע של מאדים (בערך פי שלושה מגובה הר האוורסט מעל לפני הים, ופי שניים מגובה ההר מאונה קיאה שבהוואי מעל בסיסו שבעומק הים); רוחבו של ההר הוא 550 ק"מ, ובקרבתו צוקים תלולים נוספים. 

בהיות אולימפוס מונס הר געש כבוי, יש לו לוע באורך 85 ק"מ, ברוחב 60 ק"מ ובעומק של כ-3 ק"מ. בתוך הלוע ישנם שישה בורות מכתשים חופפים. הצד החיצוני של הלוע מתוחם במדרון בגובה של עד 6 קילומטרים, תופעה ייחודית בקרב חיפויי הרי הגעש במאדים.

גודלו של אולימפוס מונס כה עצום (בערך כגודלה של מדינת מיזורי) עד שאדם שעומד על פני השטח של מאדים לא יוכל לראות את הפרופיל של ההר גם ממרחק רב, מכיוון שעקמומיות כוכב הלכת תסכל צפייה בפרטים אלה. הדרך היחידה לצפות בהר היטב היא בצפייה מחוץ למאדים. באופן דומה, אם מישהו יעמוד על הנקודה הגבוהה ביותר בפסגת ההר, שיפוע הר הגעש יימשך עד האופק.

תפיסה מוטעית נפוצה היא שפסגת ההר נמצאת מעל האטמוספירה של מאדים. הלחץ האטמוספירי בפסגת ההר הוא כ-2% מהלחץ הממוצע על פני השטח של מאדים. לשם השוואה, לחץ האוויר בפסגת האוורסט הוא כ-25% מלחץ האוויר בגובה פני הים. גם כך, סופות אבק מתרחשות גם בחלקים הגבוהים של ההר וישנה נוכחות של עננים העשויים מקרח פחמן דו-חמצני גם בפסגת אולימפוס מונס, אך לא התגלתה נוכחות ענני קרח מים שהם כבדים יותר. אף כי הלחץ האטמוספירי הממוצע על מאדים הוא פחות מאחוז אחד מזה של כדור הארץ, כוח המשיכה הנמוך בהרבה מאפשר לאטמוספירה להימשך לגובה רב בהרבה.

ראו גם
------

* אולבור תולוס

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אולימפוס מונס** בוויקישיתוף
* אבי בליזובסקי, ‏מארס אקספרס צפתה בהר הגעש הגדול ביותר במערכת השמש, באתר "הידען", 15 בפברואר 2004
* האולימפוס מונס באתר Google Mars
* Olympus Mons: Giant Mountain of Mars באתר space.com,‏ 8 במרץ 2013
* אולימפוס מונס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007568281505171
* GND: 4429927-8
* LCCN: sh2010014139
* VIAF: 234315996
* WorldCat: viaf-234315996

 |
**איפה הסוסים** הוא אלבום של הרכב הרוק האחים פורטיס. רמי פורטיס כתב את מילות כל השירים והאחים פורטיס כתבו את הלחנים ועיבדו, פרט ל"איש השיש" שעובד בשיתוף עם אלי לוזון, שגם שר ומנגן בשיר.

הפקה
----

מילות השירים עוסקות ברובן במבט מפוכח ופסימי על זוגיות ואהבה. שירים בולטים בסגנון זה הם "איפה הסוסים", "איך שניצחת", "אשמה", ו"איש השיש". באלבום יש גם שיר פוליטי בוטה אחד - "מצעד האיוולת" ושירים עם אופי שונה - "בודהה פרטי" הקליל וכן שירים עם מילים סתומות כגון "לילה משומר" ושיר הסיום הארוך "ונוס על קרטון".

מבחינת הסגנון המוזיקלי מדובר באלבום רוק כבד ואחיד בסגנון, אך בו בזמן כולל מספר שירים שבולטים בעיבוד שונה. שיר הנושא "איפה הסוסים" הוא שיר פתיחה יוצא דופן - על רקע ליווי כלי שקט פורטיס מספר בדיבור ללא מנגינה סיפור על איש תמהוני, "איש ההוקוס-פוקוס המופלא… אמרו שהיה עשיר, אך נשאר ללא פרוטה" ורומז גם את הסיבה לשגעונו: "אמרו שזה מקרה אישה". שיר זה נכלל גם בחלק "שלנו" של אוספורטיס, שבו פורטיס קיבץ שירים שחביבים עליו אך לאו דווקא היו להיטים. השיר "איש השיש" הוא שיר רוק קצבי, שמשלב מוזיקה מזרחית ושירה של אלי לוזון בסגנון זה בפזמון - "את שברת לו את הגוף ואת הנשמה / את גנבת ממנו את האמון שיש באהבה". "אולי" הוא שיר שקט בקצב שמושפע מבוסה נובה; בשנים שלאחר יציאת האלבום הוא הפך ללהיט, הושמע רבות ברדיו ואף נכלל באוסף הלהיטים "בוסה נובה ישראלית", אך לא הצליח לקדם באופן משמעותי את "איפה הסוסים".

האלבום לא הצליח מסחרית והיה האחרון שיצא תחת השם האחים פורטיס וגם האחרון שפורטיס הוציא בחברת נענע דיסק עד 2006 ("על המשמרת"), שמונה שנים לאחר שאלבומו השני והמצליח סיפורים מהקופסא היה האלבום הראשון אי פעם שיצא בחברה זו.

לשירים "תטרוף אותך" ו"איך שניצחת" צולמו קליפים. "איך שניצחת" בלט בפרובוקטיביות שלו - פורטיס נראה בו מציץ בנערה צעירה בהתקף בולימיה (שגילמה טינקרבל). עם זאת, שיר זה לא הפך ללהיט.

האלבום תחילה היה אמור להקרא "קולקציית קיץ 96", וההרכב הוציא לקראתו בשנת 1995 את הסינגל "הפסיכולוג אמר". לשיר זה אף צולם וידאו קליפ, אולם לבסוף נגנזו השיר ושם האלבום. השיר נכלל לאחר שנים אחדות באוסף "אוספורטיס".

רשימת השירים
------------

1. איפה הסוסים (04:35)
2. איך שניצחת (04:25)
3. אוקיינוס הדמעות (04:49)
4. בודהה פרטי (05:41)
5. איש השיש (03:45)
6. אשמה (06:19)
7. האיש שהמציא עולם (03:50)
8. תטרוף אותך (03:19)
9. לילה משומר (04:36)
10. אולי (03:45)
11. מצעד האיוולת (04:01)
12. ונוס על קרטון (07:30)

משתתפים
-------

* רמי פורטיס - גיטרות, שירה, קולות
* יובל שפריר - תופים, קולות
* עמיר "ג'נגו" רוסיאנו - בס, קולות
* אורן קפלן - גיטרות, קולות

### משתתפים נוספים

* אלי לוזון - קלידים, קולות ("איש השיש")
* גיל סמטנה - קונטרבס ("אשמה")

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על האלבום איפה הסוסים באתר MusicBrainz

| רמי פורטיס |
| --- |
| אלבומים | פלונטר • סיפורים מהקופסא • 1900? • להתראות בחלומותי • שוטר פושע והענק הלוחש • איפה הסוסים • רץ על הקצה • חצי אוטומטי • על המשמרת • פורטיס משולש • החבר אני • תולדות הכותרת • מדור פיות |
| הופעות | כשהגיטרה מנסרת את הלילה • מקרה פסנתר |
| אוספים | אוספורטיס/סינגלים |
| הרכבים | מים חמים • כרומוזום • ז'אן קונפליקט • מינימל קומפקט • פוריין אפייר • פורטיסחרוף • האחים פורטיס |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: dac9091e-f5cc-36f1-94bd-36eb2fb48d57

 |
**כריסטופר קיאון ג'ונסון** (באנגלית: **Christopher Keon Johnson**; נולד ב-10 במרץ 2002) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדת הקלע בברוקלין נטס מליגת ה-NBA.

קריירת תיכונים ומכללות
----------------------

אמו של ג'ונסון, קונסוולה ספארו ג'ונסון, שיחקה כדורסל עבור אוניברסיטת אובורן, שם נבחרה פעמיים לשחקנית המצטיינת של טנסי ושל המחוז הדרומי.

ג'ונסון למד ושיחק כדורסל בתיכון "ווב" בבל באקל, טנסי. חודשיים לפני תחילת העונה בתיכונים, ג'ונסון סבל משברים בארבע מאצבעותיו, לאחר שנפל ממרחק של עשרה מטרים ואיבד את הכרתו בתאונת זיקוקים. הוא עבר ניתוח לתיכון כלי הדם שבידו על מנת למנוע קטיעה, ועבר שמונה שבועות של פיזיותרפיה אינטנסיבית. בעונתו השנייה, ג'ונסון העמיד ממוצעים של 25.6 נקודות, 10.2 ריבאונדים ו-4.1 אסיסטים למשחק, ונבחר לשחקן המצטיין בטנסי. בעונתו השלישית, ג'ונסון העמיד ממוצעים של 25.3 נקודות, 9.4 ריבאונדים ו-3.7 אסיסטים למשחק והוביל את התיכון עד לחצי הגמר, מה שזיכה אותו בפעם השנייה בתואר השחקן המצטיין בטנסי. בתחילת עונתו האחרונה בתיכונים, ג'ונסון סבל מפציעת מניסקוס וגמר את העונה. הוא הספיק לשחק בארבעה משחקים, בהם העמיד ממוצעים של 30.5 נקודות, 10.5 ריבאונדים ו-5.8 אסיסטים למשחק.

ב-6 באוגוסט 2019, התחייב ג'ונסון לשחק באוניברסיטת טנסי. בתום הקריירה שלו בתיכונים, ג'ונסון דורג בחמישה כוכבים על פי יכולתו בליגה, וכשחקן הראשון בטיבו מטנסי במחזור 2020. ג'ונסון הפך לשחקן המדורג ראשון בטנסי הראשון מאז רוברט האבס בשנת 2013, אשר התחייב למכללה. בעונתו היחידה בליגת המכללות, רשם ג'ונסון ממוצעים של 11.3 נקודות, 3.5 ריבאונדים ו-2.5 אסיסטים למשחק.

בשנת 2021 השתתף ג'ונסון ב"דראפט קומביין" בו נמדדים המועמדים לבחירה בדראפט ה-NBA ושבר את שיאו של קני גרגורי מאוניברסיטת קנזס בקפיצה אנכית (vertical jump) שעמד על 45.5 אינץ' (שיא זה נקבע בשנת 2001); ג'ונסון שבר את השיא בכך שקפץ לגובה של 48 אינץ' בדראפט קומביין.

קריירה מקצוענית
---------------

ב-29 ביולי 2021, ג'ונסון נבחר בבחירה ה-21 על ידי ניו יורק ניקס בדראפט ה-NBA ‏2021, וישר הועבר בטרייד ללוס אנג'לס קליפרס.

סטטיסטיקות הקריירה
------------------

### בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021/2022 | קליפרס | 15 | 0 | 9.0 | 0.333 | 0.273 | 0.762 | 1.4 | 0.9 | 0.5 | 0.1 | 3.5 |
| 2021/2022 | פורטלנד | 22 | 12 | 25.5 | 0.357 | 0.348 | 0.833 | 2.7 | 2.9 | 1.0 | 0.5 | 9.7 |
| 2022/2023 | פורטלנד | 40 | 0 | 10.4 | 0.376 | 0.346 | 0.659 | 1.1 | 1.5 | 0.5 | 0.2 | 4.7 |
| **קריירה** |  | 77 | 12 | 14.4 | 0.362 | 0.343 | 0.739 | 1.6 | 1.8 | 0.6 | 0.2 | 5.9 |

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Basketball-Reference
* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר ליגת ה-NBA

הערות שוליים
------------

1. ↑  הסטטיסטיקות של ג'ונסון בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
2. ↑  הקליפרס רוכשים את זכויות הדראפט של ג'ונסון, באתר הקבוצה, 29 ביולי 2021