recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**לומברדית** או **לאנגוברדית** היא שפה שנכחדה המשתייכת לשפות הגרמאניות המערביות אשר הייתה השפה של הלומברדים, עם גרמאני נודד שהתיישב בצפון איטליה במאה השישית. השפות הקרובות לה ביותר הן השכנות הגיאוגרפיות שלה, אלמאנית ושוואבית. ישנם בלשנים הטוענים כי צימברית ופרזנטאלרית, המסווגים לרוב כניבים בווארים, הם בעצם צאצאים שורדים של לומברדית. 

במאה ה-7 השימוש בשפה פחת משמעותית משום שהפולשים החלו לדבר לטינית וולגרית שהאוכלוסייה המקומית כבר דיברה בה. כנראה שהיה שימוש בשפה באזורים מפוזרים עד שנת 1000 לערך. 

ישנם רק שרידים מועטים לשפה. המקורות העיקריים הם מילים לומברדיות שנכתבו בטקסטים לטיניים ושמות אנשים ומקומות באזור לומברדיה. בין הטקסטים הללו מקור שבט הלאנגוברדים (Origo gentis Langobardorum), טקסט מהמאה ה-7 המספר את מיתוס ראשית השבט, היסטוריית הלאנגוברדים (Historia Langobardorum), טקסט מהמאה ה-8 שכתב ההיסטוריון הרומי פאולוס הדיאקון, כרוניקת גותאנום, טקסט מהמאה ה-9 המתעד את היסטוריית הלומברדים, וצו רותארי, הלקט הראשון של חוקים לומברדיים, שהוציא המלך רותארי בשנת 643. מקור נוסף הוא מילים שאולות שנכנסו לשפה האיטלקית.

לקריאה נוספת
------------

The Lombard Names of Early Medieval Tuscany, מאמר אקדמי המנתח שמות לומברדיים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007536259305171
* BnF: cb16160960r (data)
* GND: 4123614-2
* LCCN: sh85078177

 |
**גנסיטו** (בספרדית: **Gansito**; מילולית "אווז קטן", מצורת הקטנה הספרדית של ganso, "אווז") היא עוגת חטיפים מקסיקנית.

מאפיינים
--------

העוגה מתוארת כ"עוגה בטעם ג'לי וקרם עם ציפוי בטעם שוקולד". היא מיוצרת ומופצת על ידי המותג מרינלה (Marinela), שנמצא בבעלות Grupo Bimbo. גנסיטו מוכרת מאוד גם בארצות הברית, קולומביה, פרו ומדינות רבות באמריקה הלטינית, כמו גם בעלת נוכחות מוגבלת גם באירופה. בשנת 2019 בארצות הברית, 5.46 מיליון אמריקאים אכלו גנסיטו 1–3 פעמים בחודש, כאשר 1.24 מיליון אכלו 4–7 פעמים בחודש ו-1.31 אכלו 8 או יותר פעמים בחודש.

היסטוריה
--------

### ייצור

גנסיטו הומצא במקסיקו סיטי, מקסיקו בשנת 1957 במפעל מרינלה. אלפונסו וֵלַסְקוֹ המציא את המתכון המקורי לעוגת החטיפים, בעוד ויקטור מילקֶה, גואדלופה פרז ורוברטו סרוויטחה עיצבו את התבניות הנחוצות להפקת עוגת החטיפים. בהתחלה, התבניות הכינו רק שתי עוגות גנסיטו בכל פעם. היום יכולות ליצור 18 בו זמנית. זו הייתה אחת משלוש עוגות החטיפים הראשונות עטופות בנפרד שיוצרו במפעל מרינלה וההזמנה הראשונה שנעשתה במפעל הייתה עבור 500 גנסיטו, אשר לקח שמונה שעות לייצר. עוגת החטיפים קיבלה עדיפות במותג מרינלה, ולורנצו סרוויטחה וחַיימֶה חורבה, שניים מהמייסדים המקוריים של Grupo Bimbo ומרינלה, כינו את גנסיטו הכוכב של מוצרי מרינלה.

גנסיטו הפך למוביל המוצר של מרינלה, המייצג 65% מכלל מכירות המוצרים של החברה. בהתחלה, זה עלה לצרכנים רק 80 סנט ועד 1975 מרינלה מכרה מיליון עוגות גנסיטו ביום.

### הפצה

עוגת החטיפים הפכה במהרה למוצר אהוב ומועדף בכל הזמנים במקסיקו, כאשר Grupo Bimbo התרחבה ברחבי הארץ ויצרה מסלולים גם לכפרים הרחוקים ביותר. הקמיע הפופולרי גנסיטו שהפך לסימן מסחרי של מרינלה ומקשט את אריזות עוגות החטיפים עוצב על ידי אלפונסו ולסקו, שהיה ממייסדי Grupo Bimbo. ולסקו יצר גם את הכותרת המפורסמת, "¡Recuérdame!" כלומר, "זכור אותי!" עוגות חטיף גנסיטו ייחודיות ושונות מעוגות חטיפים אחרות בכך שהן מצופות בציפוי וזילוף בטעם שוקולד וממולאות במילוי קרם וג'לי. הקינוח הופץ ונשלח תחילה באמצעות אופניים ולאחר מכן על ידי טנדרים ייחודיים תלת גלגלים שבמקסיקו המכונים "גאנסֶרס". אנשי המכירות שנסעו בכלי הרכב הללו כדי לספק סחורה כונו "גַאנְסרַס" (ganseras).  המסלולים בהם מכרו הגאנסרס עוגות גנסיטו נקראו "rutas ganseras".

 עוגת יום הולדת גנסיטו

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של גנסיטו
* Marinelausa.com

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Gansito". *Marinela USA* (באנגלית). 2017-06-13. נבדק ב-2020-11-24.
2. ↑  "U.S.: servings of Marinela Gansito snack cakes eaten in the U.S. 2020". *Statista* (באנגלית). נבדק ב-2020-11-24.
3. 1 2 3 4 5 6 7  Cherem, Silvia (15 בנובמבר 2016). *Al grano : vida y visión de los fundadores de Bimbo* (Primera ed.). México, D.F. ISBN 978-1-68165-416-4. OCLC 1003219451. `{{cite book}}`:  (עזרה)
4. ↑  "Marinela - Gansito - Pinguinos - Submarinos - Sponch! - Barritas". *mexgrocer.com*. נבדק ב-2020-11-24.
5. ↑  Mrotek, Bob (2008-04-13). "Mexico Bob: El Gansito". *Mexico Bob*. נבדק ב-2020-11-24.
**L0phtcrack** (באנגלית: **Lopthcrack**) היא תוכנה מסחרית, המשמשת לאימות נתונים ופיצוח סיסמאות.

L0phtcrack פותחה על ידי פיטר זטקו (Peiter Zatko), כריס וויסופל (Chris Wysopal), כריסטיאן ריוקס (Christien Rioux), רוב צ'יין (Rob Cheyne), יאן מלבין (Ian Melvin).

החברה מציעה 3 גרסאות אותן ניתן לרכוש לאחר תקופת ניסיון של 15 ימים, גרסה לעסקים קטנים (Professional Edition), לעסקים בינוניים (Admin Editon) ואנטרפרייז (Enterprise Edition).

לתוכנה יכולת פיצוח סיסמאות מגובבות ומוצפנות בשיטות רבות, בדיקות חוזק סיסמה, שחזור סיסמאות של מערכת ההפעלה.
לאחר טעינת הנתונים התוכנה מזהה את שיטת ההצפנה ומפצחת אותה במספר דרכים:

* **התקפת מילון** - התוכנית מקבלת קובץ נתונים המכיל סיסמאות, היא בוחרת סיסמה מהרשימה ומצפינה אותה בפורמט זהה לקלט שהתקבל מהמשתמש. לאחר מכן את הפלט המוצפן שיצרה משווה עם המחרוזת המקורית. המערכת יודעת לשלוף רק את המידע הנדרש לה ולעשות ההשוואה המאימה השוואות בין תווים בודדים או מחרוזות שלמות).
* **כוח ברוטלי** - התוכנית מנסה את כל תבניות הטקסט האפשריות ומשווה אותם אל הקלט שהוזן. שיטה זו שימושית עבור פיצוח סיסמאות שאינן מופיעות במילון (לפעולה זו נדרש זמן ארוך).

היסטוריה
--------

התוכנה פותחה על ידי חברת אטסטייק (ATstake) וחברת לופט (L0pht). בשנת 2000 הודיעו החברות על מיזוג ובשנת 2004 נרכשו השניים על ידי חברת סימנטק שהחלה לצמצם את שיווק התוכנה.

בחודש דצמבר בשנת 2006, הוחלט להפסיק את התמיכה בתוכנה.

בחודש ינואר 2009, מפתחי התוכנה המקוריים, פיטר זטקו (Peiter Zatko) וכריסטיאן ריוקס (Christien Rioux), רכשו את L0phtCrack מחברת סימנטק.

גרסת L0phtCrack 6 שוחררה בתאריך 11 במרץ 2009 וזמינה להורדה במערכות הפעלה של חלונות מבית מיקרוסופט בלבד.

גרסת L0phtCrack 7 שוחררה בתאריך 30 באוגוסט 2016, מאפשרת פיצוח סיסמאות באמצעות המעבד הגרפי, תומכת במערכות הפעלה של חלונות מבית מיקרוסופט וזמינה להורדה בגרסת 32 ביט ו64 ביט.

ראו גם
------

* בדיקת חדירות
* קאלי לינוקס
* John the Ripper
* DaveGrohl

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של L0phtCrack (באנגלית)

* אתר האינטרנט הרשמי של L0phtCrack (באנגלית)
* עמוד הפיתוח באתר גיטהאב - Github (באנגלית)
**ישיבת בני צבי** היא ישיבה תיכונית תורנית פנימייתית בבית אל, חלק ממוסדות הישיבה הגבוהה בבית אל בראשות הרב זלמן מלמד (המשמש גם כנשיא הישיבה). סדר היום ותוכנית הלימודים בישיבה כוללים לימודי קודש אינטנסיביים, לימוד גמרא בעיון ובקיאות, לימודי תנ"ך ומחשבת שראל, בצד לימודים כלליים לתעודת בגרות מלאה. הישיבה מכנה את עצמה "ישיבה קטנה תיכונית", כינוי המורה על כך שמטרתה לשלב בין מודל הישיבה התיכונית הרווח לבין מודל הישיבה הקטנה הלאומית, שבה לימודים לתעודת בגרות אינם חלק ממערכת הלימודים הרגילה.

תולדות הישיבה
-------------

הישיבה נוסדה בשנת ה'תשנ"ז (1997) על ידי הרב חנוך הכהן פיוטרקובסקי זצ"ל, על פי הדרכתו של הרב זלמן ברוך מלמד ובעידודו של הרב יהושע רוזן. החל משנת ה'תשנ"ט עמד בראשות הישיבה הרב אהרון טרופ, נינו של הרב נפתלי טרופ (הגרנ"ט). בשנת ה'תשע"ט התמנה הרב יורם סבג לראש הישיבה, והוא כיהן בתפקיד עד לסוף שנת הלימודים תשפ"ב. 

הרב שמואל הולשטיין, ראש הישיבה
בשנת הלימודים ה'תשפ"ג הרב שמואל הולשטיין - רב בית הכנסת מגדיאל בהוד השרון החליף את הרב יורם סבג בתפקיד ראש הישיבה. מנהל התיכון הוא הרב בני במברגר.

הישיבה נקראת על שם הרב צבי יהודה הכהן קוק והולכת על פי דרכו. בישיבה לומדים כ-200 תלמידים בכיתות ט'-י"ב (את המחזור הראשון של הישיבה סיימו בשנת ה'תש"ס 14 בוגרים, כיום כל מחזור הוא בממוצע כ60 תלמידים). הישיבה שמה דגש מיוחד על לימודי גמרא בעיון מעמיק ובקיאות נרחבת שמתבטא בכך שלימודי הגמרא כל יום נגמרים בשעה 16:50, בקצב לימוד של דף גמרא אחד ביום בבקיאות ודף בשבוע בעיון, בליווי חזרות מרובות וקבועות על הדפים הנלמדים, למרות כמות לימוד הגמרא המרובה בישיבה יש דחיפה מטעם הישיבה לבגרות מלאה וכמות נכבדה מאוד גם עושה זאת. שנת הלימודים בישיבה מורחבת מעבר ללוח הסטנדרטי של משרד החינוך. היא מתחילה בג' באלול ומסתיימת בי"ז בתמוז. חלק מהתלמידים מוסיפים מרצונם שבוע או שבועיים של לימודים נוספים המכונה "ישיבת בין הזמנים" ובו הם מזמינים רבנים שונים להעביר שיעורים, ועורכים חזרות על החומר שנלמד במהלך השנה. הישיבה ממשיכה את הקו האידאולוגי של ישיבת בית אל וישיבת מרכז הרב וכמעט כל הרבנים בישיבה הם בוגרי ישיבת בית אל.

משמשים כר"מי עיון הרבנים יהושמה ביננפלד, משה קרפין, בניהו שרגא, יורם סבג, מוטי וייסרוזן, אורן בן דוד, רפאל עטיאס ושלום סולטן. כר"מי בקיאות משמשים הרבנים איתן יקיר, יונתן יעקבי, צבי טנבואם, חיים שרייבר, עזרא כהן, עודד מילר, חגי לרר וניר סיני.

במהלך השנים כיהנו כמורים ור"מים בישיבה דמויות בולטות בציונות הדתית, בהם הרב יאיר קרטמן (ראש מכון תורת לחימה), הרב איתמר ליברמן (ראש ישיבת נר תמיד) והרב בעז אשל (ר"מ בישיבת בית אל).

פרסומים
-------

בשנותיה הראשונות הוציאו תלמידי מחזור א' חוברות של מאמרים תורניים בשם "עטרת צבי" וכן סדרת קונטרסים בשם "פרות ארץ הצבי".

בקרוב גם יצאו ספרי ראש הישיבה על ידי עורכים ממחזור כ"ז בשם "אל הנער".

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של ישיבת בני צבי
* ישיבת בני צבי - בית אל, באתר סטנדר
* ישיבת "בני צבי" בית אל - באתר ערוץ 7
* דוח מילולי לשנת 2022 נתונים כספיים באתר גיידסטאר

הערות שוליים
------------

1. ↑  ישיבת בני צבי - ישיבה קטנה תיכונית, באתר מוסדות קרית הישיבה בית אל
2. ↑  מפי תלמיד הישיבה
3. ↑  בראשם רועי אלקנה דרורי
פוקר איינדקר - מטוס קרב ממלחמת העולם הראשונה
**פוקר איינדקר** (בגרמנית: **Fokker E.I-IV Eindecker**) היה מטוס קרב גרמני חד-מושבי, חד-כנפי בתקופת מלחמת העולם הראשונה. המטוס היה המטוס הראשון שעליו הותקנה מערכת מתאם ירי, אשר אפשרה ירי לעבר מטוסי האויב בכינון ישיר מבעד למדחף הקדמי, ובכך העניקה עליונות אווירית מוחלטת לחיל האוויר הגרמני בשמי החזית המערבית בשנים 1915-1916.

היסטוריה
--------

שיחזור מטוס מדגם פוקר איינדקר המוצג במוזיאון לתעופה צבאית בברלין
פוקר איינדקר פותח על בסיס דגם מטוס סיור בלתי חמוש של החברה. בתאריך 23 במאי 1915 הציג אנטוני פוקר בעצמו את מערכת מתאם הירי שהורכבה עליו. ההפלה הראשונה של המטוס נרשמה ככל הנראה כבר ב-1 ביולי 1915, כאשר מטוס צרפתי הופל בשמי החזית המערבית. בשלב זה של המלחמה שימשו מטוסי פוקר איינדקר כחלק ממערכי טיסה משולבים יחד עם מטוסי סיור לצורכי ליווי והגנה ולא כמערך קרבי עצמאי. 

בשלב מאוחר יותר, לאחר שהתבררה העליונות האווירית שלהם, החלו המטוסים להשתתף במלחמה גם לצורכי התקפה יזומה על מטוסי אויב. 11 טייסים רשמו יותר מ-5 הפלות כל אחד, כאשר המצטיינים שבהם היו הטייס אוסוואלד בלקה, שרשם לזכותו 40 הפלות והטייס מקס אימלמן שרשם 15 הפלות. הופעתם בזירה של מטוסים נוספים בעלי מערכת תיאום ירי ישירה בשנת 1916 שמה קץ לדומיננטיות האווירית של הפוקר איינדקר.

כיום נותר דגם מקורי אחד של המטוס אשר נפל בידי הבריטים כאשר טייס צעיר איבד את דרכו בערפל, נחת בשטח בשליטה בריטית ונתפס בטרם הצליח להשמיד את המטוס כפי שנדרש. הוא מוצג במוזיאון המדע בלונדון.

מאפייני המטוס
-------------

פוקר איינדקר התאפיין בכנפיים המותקנות במרכז גוף המטוס כאשר תא הטייס מוגבה מעליהן. מכל הדלק העיקרי הותקן מאחורי תא הטייס, ואילו מכל הדלק המשני, אשר הזרים דלק למנוע בכח הכבידה, מוקם בקרבת המנוע וחייב את הטייס לבצע פעולת שאיבה מדי מספר דקות. הגה הכיוון והגה הגובה פעלו ביעילות ובחדות ואפשרו למטוס לבצע תמרוני גובה וסיבוב מהירים. לעומת זאת, יכולת הגלגול של המטוס הייתה נמוכה בשל העדפת השימוש במערכת הסטת כנפיים במקום השימוש במאזנות. כך למעשה, השליטה במטוס דרשה רמה גבוהה של יכולת הטסה ושליטה בכל המכלולים הרגישים. 

המטוס הונע במנוע סיבובי אשר בדגמים הראשונים היה בן 80 כוחות סוס, ובדגמים המאוחרים יותר הגיע עד ל-160 כוחות סוס. החימוש, אשר כלל בדגמים הראשונים מכונת ירייה אחת מסוג Parabellum MG14 בקוטר 7.92 מ"מ, כלל בדגמים האחרונים שתי מכונות ירייה מסוג Spandau MG08 בקוטר 7.92 מ"מ בעלות שתי מערכות מקבילות של מתאמי ירי. סך הכול, יוצרו 416 מטוסים מדגם זה.

### נתונים טכניים

* צוות: אחד.
* אורך: 7.2 מטר.
* מוטת כנפיים: 9.52 מטר.
* גובה: 2.4 מטר.
* שטח הכנפיים: 16 מ"ר.
* משקל ריק: 400 ק"ג.
* משקל מלא: 610 ק"ג.
* מנוע: סיבובי, 80-160 כוחות סוס (בדגמים השונים).
* מהירות מקסימלית: 140 קמ"ש.
* סייג רום: 4,000 מטר.
* טווח מקסימלי: 400 ק"מ.
* חימוש: מכונת ירייה אחת או שתיים (בדגמים השונים) בעלות מתאם ירי בכינון ישיר.

ראו גם
------

* פוקר DR.I

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פוקר איינדקר** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007556581005171
* GND: 4520951-0
* LCCN: sh96007189

 |
בית הכנסת מגן אבות
בית הכנסת **מגן אבות** הוא בית כנסת השוכן ברחוב ווטרלו במרכז רובע העסקים המרכזי של סינגפור.

בית הכנסת נבנה ב-1878, והוא בית הכנסת הוותיק ביותר בדרום-מזרח אסיה. עד היום ישנם מבנים של הקהילה היהודית העומדים בקרבתו, וצאצאים של המתיישבים היהודים הראשונים בסינגפור עדיין חיים ועושים עסקים בסינגפור.

היסטוריה
--------

ב-1841 שלושה יהודים: יוסף דואק, ניסים יוסף עזרא ועזרא יחזקאל קיבלו חוזה חכירה לבניית בית כנסת ב"רחוב בית הכנסת", הנמצא בחלק המיושב הקדום ביותר בסינגפור, ובו עדיין מצויים כיום רבים מן המבנים הדתיים של סינגפור, והמבנים שזכו לשימור במדינה.

רחוב בית הכנסת עבר ליד שדרת ראפלס, ברובע היהודי הראשון, ממש ליד דרך סאות' קאנאל, מאחר שנהוג כי בית כנסת נמצא במרחק הליכה קלה מבתי המתפללים.

כאשר שב מנשה מאייר לסינגפור ב-1873, הוא מצא את בית הכנסת ברחוב בית הכנסת במצב רע, והחל לתכנן בית כנסת חדש לקהילה היהודית. מאייר ביקש מן השלטונות שטח להקמת בית כנסת חדש, וקיבל את המגרש ברחוב ווטרלו, רחוב אשר שמו המקורי היה "רחוב הכנסייה", בשל קרבתו לכנסיית פטרוס הקדוש ופאולוס הקדוש. הקהילה היהודית החלה במהרה לעבור לסביבת ד'ובי גוט, רחוב ווטרלו, רחוב פרינספ, דרך סלג'י ודרך ווילקי. כיום עדיין עומדים באזור מספר מבנים של הקהילה היהודית.

זמן קצר לאחר שהתקבלה הקרקע, החלה בנייתו של בית הכנסת מגן אבות. הבניין הושלם ב-1878, ונכללה בו באר שנועדה לשמש מקווה. טקס חנוכת בית הכנסת נערך ב-4.4.1878 בהנחיית לוקונאס או י.ג. חיים, או שניהם.

ב-1924 נבנו הרחבות לבית הכנסת. ועדיין, בשל גדילת הקהילה, נעשה בית הכנסת צפוף עד כדי כך שמנשה מאייר החליט לבנות בית כנסת פרטי למשפחתו ולחבריו, בשם בית הכנסת חסד-אל.

מנשה מאייר נהג לשלם לזקנים דתיים על מנת שישמשו לו למניין בעת מנחה.

בית הכנסת מגן אבות הוכרז אנדרטה לאומית של סינגפור ב-27.2.1998.

ארכיטקטורה
----------

### מאפיינים

בית הכנסת היה במקור בן קומה אחת, עד שנוספה מרפסת כקומה שנייה המשמשת עזרת נשים. מאחר שמעטות הנשים המשתתפות בתפילות בבית הכנסת, עזרת הנשים היא קטנה ומצוידת בפשטות.

בחזית הבניין ישנה מרפסת מקורה עם מדרגות המובילות מעלה אל פרוזדור שעוצב במקור לעגלות עם סוס.

בפינות ובצידי הבניין ישנם עמודים ובראשם כותרות מעוטרות.

צורתם של רוב החלונות ריבועית, עם תריסי עץ.

מקורות
------

* Lee Geok Boi (2002), *The Religious Monuments of Singapore*, Landmark Books, ISBN 978-981-3065-62-8
* Preservation of Monuments Board, *Know Our Monuments*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית הכנסת מגן אבות** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בית הכנסת מגן אבות
* סיור וירטואלי של סינגפור

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no2006041586
* VIAF: 150463945
* WorldCat: lccn-no2006041586

 |
אוטוסקופ ואופטלמוסקופ
**אופטלמוסקופיה** (באנגלית: ophthalmoscopy, לעיתים נקרא גם fundoscopy) היא בדיקה רפואית המאפשרת לצוות רפואי להסתכל על מבנה העין בעזרת מכשיר **אופטלמוסקופ** (או פנדוסקופ). הבדיקה מתבצעת במהלך מבדיקת ראייה או כחלק מרוטינת בדיקה גופנית. בדיקה זו מסייעת לקבוע את בריאות הרשתית וזגוגית העין.

בדיקה חלופית או משלימה לאופטלמוסקופיה היא צילום של קרקעית העין (fundus), הנמסרת למומחה שיפרש את ממצאיה.

סוגי הבדיקה
-----------

ישנם שני סוגי עיקריים של בדיקת אופטלמוסקופיה:

* **אופטלמוסקופיה ישירה**: נותנת תמונה ישרה (שאינה הופכית) בהגדלה של עד פי 15.
* **אופטלמוסקופיה עקיפה**: נותנת תמונה הופכית בהגדלה של פי 2 עד פי 5.

| מאפיינים | אופטלמוסקופיה ישירה | אופטלמוסקופיה עקיפה |
| --- | --- | --- |
| עדשות מרכזות | לא נדרש | נדרש |
| מרחק הבדיקה | בקירוב המרבי הניתן לעין המטופל | רצוי במרחק זרוע |
| תמונה | מדומה, ישרה | אמיתית, הופכית |
| הארה | אינו בוהק; לא שימושי במדיה מטושטשת | בוהק; שימושי במדיה מטושטשת |
| שטח הפוקוס | 2 קטרי דסקה | 8 קטרי דסקה |
| ראיה תלת-ממדית | לא קיים | קיים |

לכל אחד משני סוגי הבדיקות ישנו סוג ייחודי של אופטלמוסקופ:

* בבדיקה הישירה, הכלי הוא בגודל של פנס קטן עם מספר עדשות, אשר יכול ליצור תמונה מוגדלת עד פי 15. סוג זה של אופטלמוסקופ הוא הנפוץ ביותר בעת בדיקה גופנית שגרתית.
* בבדיקה העקיפה, פנס גדול קשור לרצועת מצח, בנוסף למספר עדשות קטנות המוחזקות ביד. בדיקה זו מספקת ראייה רחבה יותר של פנים העין. בנוסף לכך, היא מאפשרת תצפית טובה יותר על קרקעית העין, גם כאשר עדשת העין מכוסה בקטרקט. בדיקה עקיפה יכולה להיות חד-עינית או דו-עינית, ומשמשת לראייה מקיפה של הרשתית.

אינדיקציות
----------

אופטלמוסקופיה מתבצעת כחלק מבדיקה גופנית שגרתית או בעת בדיקת ראייה מקיפה. היא משמשת לזיהוי והערכה של הפרדות הרשתית מהעין, או לחלופין מחלות עיניים שונות כגון גלאוקומה. 

בבדיקת מטופלים הסובלים מכאבי ראש, או מגלים סימפטומים של דסקות נפוחות או פפילדמה (papilledema), אופטלמוסקופיה היא סימן מפתח שיכולה לסמן עלייה בלחץ תוך-גולגולתי (ICP), שנוצר כתוצאה מהידרוצפלוס, הפרעה נוירולוגית ולעיתים אף גידול מוחי.

על חולים הסובלים מסוכרת לבצע בדיקות אופטלמוסקופיה באפן שגרתי, בתדירות של כל שישה חודשים עד שנה. זאת כיוון שאובדן ראייה כתוצאה מהסוכרת יכול להימנע על ידי טיפול לייזר ברשתית, במידה ואובחן מוקדם.

עבור יתר לחץ דם, שינויים משמעותיים ברשתית לרוב מחקים את השינויים המתבצעים במוח, ויכולים לחזות או להצביע על שבץ.

הרחבת האישונים
--------------

על מנת לאפשר בדיקה טובה יותר דרך האישון, אשר מגביל את הבודק בשל אור מהאופטלמוסקופ, רצוי לגרום להרחבת האישונים על ידי שימוש בזרזים שונים, כגון טרופיקאמיד (tropicamide). 

במכשירים מודרניים וחדשניים, ניתן ליצור תמונה באיכות גבוהה דרך אישונים אשר קוטרם קטן (כ-2 מילימטרים בערך), כך שהרחבת האישונים אינה נדרשת בעת שימוש בהם.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **פונדוסקופ** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **פונדוסקופיה** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **אופטלמוסקופ** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **אופטלמוסקופיה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אופטלמוסקופיה** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 00562244

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**סובארו אסנט** (**איבולטיס**) (באנגלית: **Subaru Ascent**) היא מכונית במרכב קרוסאובר בעלת שבעה או שמונה מקומות, שמיוצרת על ידי סובארו משנת 2018. היא הוצגה לראשונה בתערוכת הרכב הבינלאומית של ניו יורק בשנת 2017 והגיעה לישראל בשנת 2020.

מפרט טכני
---------

האסנט מוצע עם יחידת הנעה אחת: 

מנוע טורבו בנזין I4 צילנדרים בנפח 2.4 ליטרים עם הספק של כ-260 כוח סוס ב-5,600 סיבובים לדקה, לצד תיבת הילוכים רציפה עם שמונה הילוכים. 

נתון התאוצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה עומד על 7.4 שניות, למהירות מרבית של 209 קילומטרים לשעה.

מתיחת פנים 2023
---------------

ב-14 ביוני 2022 חשפה סובארו את מתיחת הפנים לשנת 2023 של סובארו אסנט, במסגרתה עודכן משמעותית העיצוב החיצוני, מערכת המולטימדיה הוחלפה בממשק חדש עם מסך בקוטר של "11.6 במקום "8 אינץ' ונוספו מספר שדרוגים למערכות הבטיחות האקטיביות.

כמו כן להיצע הגרסאות נוספה רמת גימור חדשה "onyx"' עם חבילת השחרה, חישוקי גלגלים "20 מושחרים, ריפודי מושבים עם טכנולוגיה לדחיית מים ותפירה קונטרסטית בירוק.

גלריה
-----

* מבט לקדימהמבט לקדימה
* מבט אחורימבט אחורי
* מבט לצדמבט לצד

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סובארו אסנט** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של סובארו אסנט

הערות שוליים
------------

1. ↑  סובארו אסנט (איבולטיס) 2018 החדש נחשף - 7 מושבים, באתר קארטיוב, ‏29 בנובמבר 2017
2. ↑  סובארו איבולטיס 2021 בישראל - מחיר החל מ-299,000 שקל, באתר קארטיוב, ‏3 בנובמבר 2020
3. ↑  סובארו אסנט מפרט טכני, באתר קארטיוב
4. ↑  מתיחת פנים: 2023 סובארו איבולטיס החדש, באתר "cartube"

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"סובארו אסנט"**.
**אכרון** (ביוונית: **Αχέρων, Αχέροντας**; **אכרונטס**, או **Αχερουσιος**; **אכרוסיוס**) הוא נהר הזורם באזור אפירוס שבצפון-מערב יוון.

מוצא הנהר ליד הכפר סילייס (Σέλλες) שבדרום מחוז יואנינה (אנ'), והוא נשפך לים היוני ליד העיר פארגה (אנ').

הנהר במיתולוגיה
---------------

במיתולוגיה היוונית העתיקה ידוע אכרון כנהר הכאב, הוא אחד מחמשת נהרות השאול, ועליו היו מפליגים המתים למסעם האחרון.
בשיריו של הומרוס, מתואר אכרון כנהר הנשלט על ידי אל השאוֹל, האדס. אליו זורמים הנהרות קוקיטוס ופלגתון.

המשורר הרומאי ורגיליוס, החשיב את אכרון לנהר העיקרי של טרטרוס, שממנו צמחו הסטיקס והקוקיטוס. כארון היה מעביר את המתים שהיה ברשותם מטבע לתשלום עבור הנסיעה, לצידו השני של הנהר.

בסודא מתואר הנהר כמקום ריפוי וכפרה לחטאים, ולא כמקום עונש.

על פי מיתולוגיות מאוחרות יותר, אכרון הוא בנם של אל השמש הליוס, אלת האדמה גאיה, ואלת התבואה דֵמֵטֵר. אכרון הפך לנהר השאוֹל לאחר שנצח זאוס את הטיטאנים. לפי מיתוס זה אכרון הוא אביו של אסקלפוס גנן השאוֹל, אותו הוליד יחד עם הנימפה אורפנה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אכרון** בוויקישיתוף
* אכרון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ו' יסמין בית ספר צורים 

**ציפוי** היא פעולה בה מכסים משטח מצע בחומר או גוף אחר. בדרך כלל, מטרת הציפוי לשפר את תכונות פני השטח של המצע, כגון: מראה, עמידות לשחיקה מכנית ולשיתוך. ציפוי משנה במקרים רבים את תכונות פני השטח באופן דרסטי - מקנה עמידות לנוזלים לחומר סופג, בידוד חשמלי לחומר מוליך, בליעת אור לחומר מחזיר אור וכיוצא בזה. 

עובי של ציפוי על גבי מתכת ניתן למדוד בעזרת מד עובי ציפוי.

ציפוי מתכתי
-----------

ציפוי מתכתי הוא כיסוי שטח שבו מתכת מונחת על המצע. ציפוי מתכתי נעשה מזה מאות שנים, אך הוא חשוב לטכנולוגיה המודרנית. הציפוי המתכתי משמש עבור עיטור חפצים, מניעת חלודה, הקשחה, שיפור עמידותם של חיבורים לאחר הלחמה, התאמת החפץ ללבישה, הקטנת חיכוך, שיפור צמיגות של צבע, שינוי מוליכות, הגנה מפני רוחות ושדים וקרינה ועוד. עבור תכשיטים משמשים בדרך כלל ציפוי כסף (Silver Plated) וציפוי זהב (Gold Plated).

שכבה דקה מכילה עצמים המצופים במתכת הקטנים כאטום, מכאן שחלק מהציפוי המתכתי מהווה ננוטכנולוגיה.

ציפוי חלונות
------------

ציפוי לחלונות נעשה על מנת להפחית את הקרינה האלקטרומגנטית (שידורי לוויין, טלפון סלולרי ומשדר רדיו). הציפוי שקוף ומותקן על החלונות המקוריים.

ציפוי חלונות לדחיית חום, ציפוי רפלקטיבי (Reflective film) הוא ציפוי חלונות שנועד להפחית חדירה של חום, סינוור וקרינה. כמו כן ציפוי רפלקטיבי נגד חום מפחית חדירה של קרינה אולטרה סגולה.

בנוסף לציפויים נגד שמש קיימים ציפויי חלונות שקופים עבים המשמשים למיגון הזכוכית במקרה של פגיעה בה. עוביים של ציפויים אלו נעים בין 100 מיקרון ועד ל-400 מיקרון ואף יותר. ציפויים אלו שומרים על הזכוכית כמקשה אחת ומונעים ממנה להתפורר לרסיסים מסוכנים.

ציפוי האמבטיות נעשה בכמה שיטות.

* השיטה הראשונה, הנעשית בבתי חרושת היא השיטה שבה מחממים אמאייל לכ-850°C בתנורי ענק.
* בשיטה השנייה, שגם היא נעשית בבתי חרושת, מצפים את האמבטיות בחרסינה (פורצלן בלועזית) ששורפים בתנורים מיוחדים בטמפרטורה של כ-1,000°C.
* השיטה השלישית, היא שיטה שאפשר להשתמש בה גם בדירת המגורים. בשיטה זו עושים הלבשה אקרילית לאמבטיה.

ציפוי שיניים
------------

במקרה של צורך בהסוואת פגמים או צורך בהשלמתם, ניתן לצפות את השן בדרכים הבאות:

* השלמה או ציפוי העשוי מחומר מרוכב (קומפוזיט).
* השלמת השיניים באמצעות ציפויי חרסינה (ויניר).

ציפוי לעץ
---------

לוחות מעץ נחות וכן לוחות עץ מעובד מקובל לצפות בחומר אחר כגון פורמייקה, פורניר (ויניר) או מלמין

ציפוי מזון
----------

 ערך מורחב – **זיגוג (אפייה)**  

זיגוג הוא תערובת המשמשת לציפוי או קישוט של מוצרי מזון שונים ובעיקר מאפים.

קישורים חיצוניים
----------------

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4005996-0

 |
**מועדון ההוקי קרח וו"ס מבא"ו מוסקבה VVS MVO** (ברוסית: **Хоккейный клуб ВВС МВО**, וו"ס מבא"ו מתייחס לראשי התיבות ברוסית של Военно-воздушных сил Московского военного округа, חיל האוויר של המחוז הצבאי המוסקבאי, שבחסותו פעלה הקבוצה) היה מועדון הוקי קרח מהעיר מוסקבה. הוקם ב-21 בדצמבר 1946. התמודד בשבע העונות הראשונות של אליפות ברית המועצות. שלוש פעמים זכה באליפות ברית המועצות בהוקי קרח.

היסטוריה
--------

לאחר מלחמת העולם השנייה בהוראת סטלין הוקמה חברה של חיל האוויר של מחוז מוסקבה שכללה מועדוני ספורט בענפים כמו כדורגל, הוקי קרח, כדורסל וכדורעף. לראש חברת הספורט מונה וסילי סטלין. עמוד השדרה הורכב מספורטאים, בוגרי האקדמיות הצבאיות, המאמן הראשון היה אנטולי טראסוב שגם שיחק בקבוצה כמאמן-שחקן, ב-1947 הוא עבר לקריירה מצליחה בצסק"א מוסקבה. ב-1949 הקבוצה סיימה כסגנית האלופה. 

### אסון ההתרסקות

 ערך מורחב – **אסון סברדלובסק (1950)**  

בעונת 1949/1950 אירע אסון התרסקות. ב-7 בינואר בתחומי סברדלובסק מטוס מדגם דאגלס C-47 ועליו כמה משחקני הקבוצה התרסק בעת נחיתה בשדה התעופה קולצובו, כל מי שהיה על המטוס נהרג. מהם 8 שחקנים, רופא הקבוצה והמאמן. כולם נקברו בקבר אחים בסברדלובסק. 

### לאחר ההתרסקות

לאחר התרסקות מונה וסבולוד בוברוב למאמן הקבוצה והורכבה קבוצה חדשה שזכתה בהמשך ב-3 אליפויות רצופות. בין שחקני הקבוצה באותה תקופה היה ויקטור טיחונוב, לימים מאמן צסק"א מוסקבה ונבחרת ברית המועצות שנחשב היום לאחד מגדולי המאמנים בכל הזמנים.

ב-1953, לאחר שזכתה באליפות השלישית, הקבוצה מוזגה לתוך קבוצת צסק"א מוסקבה והפסיקה להתקיים כקבוצה עצמאית.

תארים
-----

* אלופת ברית המועצות: 1951, 1952, 1953
* מחזיקת גביע ברית המועצות: 1952

ראו גם
------

* נבחרת ברית המועצות בהוקי קרח
* וו"ס מוסקבה (מועדון כדורגל)
* וו"ס מוסקבה (מועדון כדורסל)
**איירין גוט אופדייק** (נולדה אירנה גוט, בפולנית: **Irena Gut Opdyke**, באנגלית: **Irene Gut Opdyke,** 22 במאי 1922, קוז'יניצה – 17 במאי 2003, קליפורניה) הייתה חסידת אומות העולם מפולין. היא החביאה 12 יהודים ששמותיהם ידועים, ואחרים הבריחה ליער. נראה שאזהרותיה וידיעות שהעבירה הצילו עוד רבים אחרים (שלושה שמות ידועים).

קורות חיים
----------

אירנה גוּט נולדה למשפחה קתולית בכפר קטן במזרח פולין, ראשונה מחמש אחיות. המשפחה עברה מקום מגורים כמה וכמה פעמים בתוך פולין בעקבות עבודתו של אביה, עד שהשתכנה בסמוך לגבול עם גרמניה. אירנה נפרדה ממשפחה ועברה לראדום, שם היא למדה בבית ספר לאחיות. אחרי כיבוש פולין על ידי גרמניה הצטרפה גוט למחתרת הפולנית. היא נאנסה ביער ליד טרנופול והושארה בשלג, אך שרדה וגויסה לעבודת כפייה כאחות מתלמדת בבית חולים. היא ברחה, נעצרה וברחה שוב. לאחר שהצליחה לחזור לפולין תחת הגנרלגוברנמן נעצרה גוט שוב והועברה לעבודת כפייה בבית חרושת לתחמושת ומשם הועברה לנהל את המכבסה ולעזור בחדר האוכל של הקצינים במקום.

### מעשה ההצלה

גוט הושמה לעבוד בכפייה במכבסה של הנאצים ובמטבח מועדון הקצינים מהאס-אס ומהוורמאכט, בין היתר בזכות הופעתה ה"ארית". כאשר הגישה אוכל לשולחנותיהם נחשפה לתוכניות הגרמנים וכך העבירה ידיעות על אקציות קרובות. היא הסתירה את עובדי המכבסה היהודים מתחת לאפו של הקצין הגרמני רב-סרן אדוארד ריגמר (Eduard Ruegemer) ולאחר מכן גם בביתו. ריגמר לא הסגיר אותה ואת היהודים כשגילה שתיים מתוך העשרה ויותר שהסתירה אצלו, ולימים הוכר גם הוא כחסיד אומות העולם.

אחד האנשים שניצלו בזכותה הוא רומן הלר (אנ'), שנולד במאי 1944 בטרנופול ולימים היה מבכירי בני ברית, סגן נשיא קרן היסוד ומזוכי עיטור מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה.

### לאחר המלחמה

לאחר המלחמה עבדה גוט במחנה עקורים במערב גרמניה. היא הכירה את הדיפלומט האמריקאי ויליאם אופדייק והיגרה לארצות הברית בשנת 1948 או 1949. היא נישאה לו ב-1956 בניו יורק. לשניים נולדה בת וגוט עבדה כמעצבת פנים.

כתביה שראו אור בעברית
---------------------

**בשתי ידיי – זיכרונותיה של חסידת אומות העולם** (עם ג'ניפר ארמסטרונג. בתרגום יעל שלמון ברנע, הוצאת סיקסק), 2022.

הכרה
----

בשנת 1982 הכיר יד ושם בגוּט כחסידת אומות העולם.

בשנת 1995 זכתה גוט לברכה מהאפיפיור יוחנן פאולוס השני.

בשנת 1999 יצא לאור ספרה *In My Hands* בהוצאת אלפרד א' קנופף (ולימים: רנדום האוס). הספר תורגם למספר שפות ונמכרו ממנו יותר ממיליון עותקים.

המחזה *Irena's Vow* על סיפורה הועלה באחד מתיאטראות אוף ברודוויי, Baruch Performing Arts Center, ובברודוויי בשנת 2009. המחזה עובד גם לסרט קולנוע באותו שם שיצא לאקרנים בשנת 2024.

ראו גם
------

* הצלת יהודים במהלך השואה

קישורים חיצוניים
----------------

* פעילות ההצלה של אירנה גוט אופדייק, באתר "יד ושם" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  MARCIDA DODSON, Holocaust Rescuer Says She Was ‘Predestined’, www.latimes.com, ‏June 9, 1998
2. ↑  איירין גוט אופדייק, ג'ניפר ארמסטרונג, **בשתי ידיי, זיכרונותיה של חסידת אומות העולם**, ישראל: סיקסק, 2022, עמ' 246

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007266278805171
* BnF: cb14442005f (data)
* CiNii: DA12844178
* GND: 122410300
* ISNI: 0000 0001 0871 062X
* LCCN: n91113227
* NDL: 00823706
* NLK: KAC201112360
* NTA: 186737653
* SNAC: w61z5mfz
* SUDOC: 077436520
* VIAF: 12525333
* WorldCat: lccn-n91113227

 |
**הסדר הטוסקני** הוא אחד הסדרים הקלאסיים שפותחו על ידי הרומאים לצד הסדר המשולב.

לוח 3 מתוך "חמשת הסדרים של האדריכלות" של ג'אקומו בארוצי דה ויניולה
הסדר הטוסקני מושפע מהסדר הדורי אך עם עמודים לא חרוצים ועם אנטבלטורה פשוטה יותר ללא טריגליפים. בעוד שעמודים פשוטים יחסית עם כותרות עגולות היו חלק מהאדריכלות העממית של איטליה וחלק גדול מאירופה מאז האדריכלות האטרוסקית (אנ') לפחות, הרומאים לא ראו בסגנון זה סדר אדריכלי מובהק. לדוגמה, האדריכל הרומי ויטרוביוס לא כלל את זה לצד תיאוריו של הסדרים היווניים הדוריים, היוניים והקורינתיים. סיווגו כסדר פורמלי נפרד מוזכר לראשונה באטימולוגיות של איזידורוס מסביליה. עיקר התבססותו כסדר לגיטימי בין הסדרים הקלאסיים נעשה בתקופת הרנסאנס האיטלקי על ידי אנדראה פלאדיו וסבסטיאנו סרליו.
בספרו הרביעי של סרליו "Regole generali di architettura" הוא מונה חמישה סדרים ובהם את המסדר הטוסקני אותו הוא מתאר "המוצק והפחות מקושט". מנקודת מבטו הסדר הטוסקני היה צורה ארכיטקטונית פרימיטיבית קדומה יותר, קודמת לצורות היווניות. הוא מקשר את הסדר עם הפרקטיקה האדריכלית של טוסקנה ושיטת הבנייה "הכפרית" שבה השתמשו באבנים בולטות עם גימור מחוספס ולא מסותת.

בשל חוזקו ופשטותו היחסי, סדר זה נחשב למתאים ביותר עבור אדריכלות צבאית ותעשייתית. סרליו מצא שהוא "מתאים למקומות מבוצרים, כגון שערי עיר, מבצרים, טירות, אוצרות, או היכן ששמורים ארטילריה ותחמושת, בתי כלא, נמלי ים ומבנים דומים אחרים המשמשים במלחמה". הסדר הטוסקני משמש לעיתים קרובות לפתחים וכניסות אחרות בהן נדרשים רק זוג עמודים, ושימוש בסדר אחר עשוי להיראות יומרני.

התפשטות מאוחרת
--------------

כנסייה נדירה יחסית הבנויה על פי הסדר הטוסקני היא **St Paul's, Covent Garden** בתכנונו של האדריכל האנגלי איניגו ג'ונס. על פי סיפורו של הוראס וולפול, לורד בדפורד הקציב לג'ונס תקציב נמוך מאוד וביקש ממנו כנסייה פשוטה "לא הרבה יותר טובה מאסם", והאדריכל השיב לו "אז יהיה לך את האסם הכי יפה באנגליה". תיאור זה מתיישב עם פרשנותו של פלאדיו למקדש הרומי הקדום המבוסס על אדריכלות אטרוסקית על פי ויטרוביוס, ולאמירתו של פלאדיו כי המסדר הטוסקני מתאים למבנים חקלאיים.

מבנה מפורסם נוסף שנעשה בו שימוש בסדר הטוסקני הוא **West Wycombe Park** באנגליה, שנבנה במאה ה-18. למבנה חזית כפולה בעלת 2 קומות, בקומה התחתונה נעשה שימוש בסדר הטוסקני ובקומה העליונה נעשה שימוש בסדר הקורינתי. ייתכן שהדבר נעשה בהשראת פאלצו (ארמון) קיארקטי של פלאדיו בו השתמש בסדר הדורי עבור הקומה התחתונה והיוני עבור הקומה העליונה.

### גלריה

* St. Paul's Church, Covent Garden, איניגו ג'ונס, לונדוןSt. Paul's Church, Covent Garden, איניגו ג'ונס, לונדון
* החזית הדרומית של West Wycombe Parkהחזית הדרומית של West Wycombe Park
* Palazzo Chiericati, ויצ'נצהPalazzo Chiericati, ויצ'נצה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הסדר הטוסקני** בוויקישיתוף
* **סדרים קלאסיים** באתר המכון לארכיטקטורה מסורתית (**באנגלית**)
* הסדר הטוסקני על פי וניולה, סרטון בערוץ "Architectural Orders", באתר יוטיוב
* הסדר הטוסקני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb125034186 (data)
* GND: 4185744-6

 |
**שייח' אַבְּרֵיק** הוא אזור של גבעות הסמוך למפגש עמק יזרעאל ועמק זבולון. היישוב העתיק בית שערים שכן בגבעות שייח' אבריק.

היסטוריה
--------

במקום התקיים יישוב מאז תקופת הברזל. בתעודות מ-1596 נזכר המקום ככפר מוסלמי ובו 22 משפחות. ב-1872 מכרו השלטונות העות'מאניים את הקרקע למשפחת סורסוק הלבנונית. בשנות ה-20 של המאה ה-20 רכש יהושע חנקין את האדמות בשם הקרן הקיימת לישראל. ב-1925 התיישבו שם יהודים מתנועת הפועל המזרחי אשר עברו לאחר מכן לייסד את שדה יעקב. ב-1926 נשלח לשייח' אבריק אלכסנדר זייד כשומר מטעם קק"ל. הוא הקים שם חווה. ב-1932 נוסדה במקום אגודת השומרים. ב-1936 גילה זייד באקראי את בית שערים הסמוכה. ב-1938 נרצח זייד וב-1940 הוצבה במקום האנדרטה לזכרו.

קבר השייח'
----------

ליד האנדרטה נמצא מבנה דו-כיפתי ובו קבר שייח' אבריק הקדוש למוסלמים. לפי המסורת המקומית היה שייח' אבריק מוסלמי אדוק שהקפיד להתפלל חמש פעמים ביום ולרחוץ את ידיו ורגליו במים מכד שהיה צמוד אליו ("אבריק" בערבית פירושו כד). מסורת אחרת מייחסת את הקבר לברק בן אבינועם, שר צבאהּ של דבורה הנביאה. סיפורים רבים קשורים בשייח' אבריק. אחד מהם מספר שהיה עובד בשדה וכשראה אותו בעל השדה מפסיק את העבודה לתפילה, כעס עליו ושבר את הכד. במקום בו נשפכו המים מהכד נבע מעיין בעל סגולות מרפא.

בתרבות
------

גבעות שייח' אבריק נזכרות בשיר המפורסם "אדמה אדמתי" של אלכסנדר פן ומרדכי זעירא, שזכה לביצועים רבים, ביניהם של אסתר עופרים, אריק איינשטיין, עפרה חזה, גרי אקשטיין, יהורם גאון, אברהם פררה והגבעטרון. המקום גם מוזכר בשירו של נתן אלתרמן "רינה" וכן, בשירה לילדים של לאה גולדברג "הכבשה, לאן?".

על שמו קרוי פסטיבל שייח' אבריק המתקיים מדי שנה בקריית טבעון.

ראו גם
------

* בית זייד
* גבעות זייד

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **שייח' אבריק** |

* רויטל וייס, מגן לאומי בית שערים, עד קבר שיח' אבריק, בתוך פריחה מרהיבה, באתר ynet, 21 בדצמבר 2000
* ספי בן-יוסף, להציל את בית שערים, באתר ynet, 4 בספטמבר 2003
* גן לאומי בית שערים, גבעות שיח' אבריק ובית לחם הגלילית - המלצה למסלול טיול(הקישור אינו פעיל)
* מילות השיר "על גבעות שיך אברק" והאזנה לו, באתר זמרשת
* יהודה זיו, היכן הן גִּבְעוֹת שֵׁיךְ-אַבְּרֶק וְחַרְתִּיָה?, באתר עונג שבת, 17 בדצמבר 2012

הערות שוליים
------------

1. ↑  יהוסף שווארץ, **ספר תבואות הארץ**, תר"ס, עמ' ר"ג
2. ↑  דבר לילדים, כרך א', חוברת 20, ה' באב תרצ"ו, 24.7.1936, עמוד 12

מראה פנורמי משייח אבריק: מימין בתי קריית טבעון וברקע הכרמל, ומשמאל עמק יזרעאל והרי השומרון

מראה פנורמי משייח אבריק: מימין בתי קריית טבעון וברקע הכרמל, ומשמאל עמק יזרעאל והרי השומרון
**ליעוז לוי** (נולדה ב-6 בנובמבר 1984) היא שחקנית ואמנית דראג טרנסג'נדרית ישראלית.

ביוגרפיה
--------

לוי נולדה בפתח תקווה לאם מטפלת ולאב קבלן שיפוצים, בכורה ל-2 אחים ואחות. בנעוריה למדה במגמת תיאטרון.

בגיל 17 החלה תהליך להתאמה מגדרית תוך קבלת תמיכה ועידוד מצד משפחתה והסביבה הקרובה.

קריירה מקצועית
--------------

### משחק

ב-2017 השתתפה ב"על הרצף - תנועה מגדרית חדשה בישראל", סדרה דוקומנטרית שיצרו זוהר מלינק עזרא ואפק טסטה לאונר. הסדרה מציגה את עולמן הרגשי והחברתי של 10 דמויות שונות מהקהילה הטרנסג’נדרית בישראל. הסדרה הייתה מועמדת בתחרות הקולנוע הדוקומנטרי הישראלי של פורום היצירה הדוקומנטרי לשנת 2017 והוצגה בפסטיבלים שונים בישראל ומחוצה לה.

ב-2019 שיחקה בסדרת הטלוויזיה "המדובב" בתפקיד שיי, אישה טרנסית קשת יום בשנות ה-30 לחייה המנהלת טמבוריה שהייתה בבעלות אביה שנפטר. לוי היא אחת מהטרנסג'נדריות הראשונות בישראל שנבחרו לגלם תפקיד של אישה טרנסית, לאחר ביקורת שהועלתה כנגד הנטייה ללהק נשים סיסג'נדריות לתפקידים מסוג זה ביצירות ישראליות.

ב-2020 השתתפה בסרט העלילתי הקצר "ריקוד חסידי" שביימה בר כהן.

ב-2022 נבחרה לראשונה לגלם דמות ראשית בסדרה "מלאך משחית", ששודרה החל מאפריל 2023 בערוץ "כאן 11".

בנובמבר 2022 השתתפה בצילומי סרטו של דורון ערן "10 קילו קוקאין" בגואטמלה וגילמה את דמותה של טרי. הסרט מיועד להקרנה בסוף 2023. 

### פעילות חברתית

לוי הופיעה תחת שם הבמה Oz בערבי דראג ומסיבות של קהילת הלהט"ב ומופעיה עוסקים באתגור תפיסות מגדר ובנושאים חברתיים ופוליטיים. היא מרבה לדבר בפתיחות על תהליך ההתאמה המגדרית שעברה ולהשתמש בסיפור חייה למטרות הסברה.

במסגרת מחאת הלהט"ב בקיץ 2018 לוי פעלה לרתום עסקים וחברות לתמוך בשביתה שיזמו ארגוני הקהילה, ונבחרה לשאת דברים בעצרת המרכזית בכיכר רבין בה השתתפו כ-80 אלף איש.

לוי מרצה ומנחה סדנאות הכשרה לאנשי מקצוע מתחום הרפואה מטעם ארגון "חוש"ן", ומלווה נערות ונערים הנמצאים בתהליך התאמה מגדרית.

קישורים חיצוניים
----------------

* ליעוז לוי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "כמה שיש החפצה כלפי נשים, יש עוד יותר החפצה כלפי טרנסג'נדריות", באתר ‏מאקו‏, 12 בפברואר 2017
* "אם נפסיק למשטר בנות מבחינת הנראות שלהן, אנשים יהיו פחות מדוכאים", באתר WDG‏, 20 בספטמבר 2018
* ליעוז לוי, ‏"ואז הוא שאל אותי: מה יש לך בין הרגליים?", באתר ‏מאקו‏, 12 באוקטובר 2018
* אתר למנויים בלבד איתי שטרן, "מה לא מתאימה? לעבודה בבורגר קינג? סירייסלי ביץ'?", באתר הארץ, 4 באוגוסט 2019
* זוהר אורבך, ‏אני רואה את הטרנסיות שלי כברכה, אבל רוב חיי ראיתי אותה כקללה, באתר ‏מאקו‏, 8 ביוני 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד איתי שטרן, לאחר המחאה: שחקנית טרנסית לוהקה לסדרה הישראלית "המדובב", באתר הארץ, 31 בדצמבר 2018
2. ↑  תומר אלדובי, ‏"ההורים שלי הפסידו בן, אבל הרוויחו בת", באתר ‏מאקו‏, 11 בספטמבר 2020
3. ↑  כששחקנית טרנסג'נדרית מגלמת אישה חרדית - זו בשורה על גאולה ושינוי | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il
4. ↑  טל שניידר, ‏מחאת הלהט"בים: 80 אלף איש הפגינו למען שוויון בכיכר רבין, באתר גלובס, 22 ביולי 2018
קלף השוטה מחפיסת Rider–Waite
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.  
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
**השוטה** אשר קרוי גם בשמות: הטיפש, מומוס, הלמך, המשוגע והליצן, הוא אחד מ-78 קלפי הטארוט, אחד מ-22 הקלפים של הארקנה הגדולה. לקלף זה במקור לא היה מספר, אך בחבילות החדשות משייכים לו את המספר 0 או 22.

קלף השוטה
הקלף מתאר בדרך כלל נווד צעיר בלבוש צבעוני או ליצן מזוקן האוחז בצרור ומחזיק מקל הליכה או שושנה וננשך על ידי כלב או חתול. לעיתים מעליו מרחף פרפר, ולעיתים מולו ישנה תהום עמוקה או תנין. 

בחבילת "השחר המוזהב" מתאר פעוט ליד שיח שושנים מלווה בזאב קשור ברצועה.

משמעות הקלף
-----------

קלף השוטה מייצג תמימות, נאיביות, לב טהור, וכניסה אל הלא נודע.

ניתן לחלק את משמעותו של קלף השוטה לשני היבטים עיקריים. ההיבט הראשון הוא יציאה למסע חדש, היציאה היא אל ה"לא נודע". ההיבט השני הוא אמון, השוטה יוצא למסעו מתוך אמון ואופטימיות שהדברים יהיו טובים. כמו כן, השוטה מסמל את הנשמה הזכה המתחילה את מסעה כשהיא "לוח חלק".

כאשר הקלף יוצא במהופך בקריאת טארוט, ניתן לייחס את המשמעות לצד השלילי של השוטה - התעלמות מההשלכות, בורות, וממש כפי שנראה בציור, הוא אינו שם לב עד כמה הנקודה בה הוא עומד מסוכנת.

לפי הנומרולוגיה, קלף זה מיוצג על ידי הספרה 0 - שמשמעותה אפשרויות בלתי מוגבלות.

תפיסת השחר המוזהב, מזוהה קלף השוטה עם האות א' ויסוד האוויר, ואילו אליפז לוי קישר בינו לבין האות ש'.

לפי ארתור אדוארד וייט, קלף השוטה מסמל מצד אחד את הנשמה יוצאת למסע בעולם החומר כדי לצבור חוויות וניסיון ותפיסת עולם הרוח מצד אחד, ואיוולת, טירוף, שיכרון חושים, חוסר זהירות, בטלנוות, והבל מצד שני.

בתרבות
------

* קלף השוטה של חבילת הריידר הוא סמלה המסחרי של חברת המשחקים "U. S. Games" שבין חבילות הטארוט שהם משווקים ישנן מספר גרסאות של חבילת הריידר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **השוטה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Amazon.com: Fool Tarot, Zero Arcana Marcel Tarot, Tarot de Marseille, Version Oswald Wirth, Man Silver Signet Ring (15) : Handmade Products, www.amazon.com
2. ↑  הילה טארוט, **פשוטארוט**
3. ↑  השוטה, באתר מודרן טארוט - מיסטיקה במאה ה-21
4. ↑  אורי רז, טארוט - קלף השוטה, באתר הטארוט של אורי רז
5. ↑  Arthur Edward Waite, **The pictorial key to the tarot**, Mineola, NY: Dover Publications, 2005, ISBN 0-486-44255-1

| קלפי טארוט |
| --- |
| הארקנה הגדולה | השוטה, הקוסם, הכוהנת, הקיסרית, הקיסר, הכהן הגדול, הנאהבים, המרכבה, הצדק, הנזיר, גלגל המזל, כוח, התלוי, המוות, המיזוג, השטן, המגדל, הכוכב, הירח, השמש, יום הדין, העולם |
**נהר אנקומפגרה** (באנגלית: **Uncompahgre River**) הוא יובל של נהר גניסון בדרום-מערב מדינת קולורדו שבארצות הברית.

גאוגרפיה
--------

אורכו 121 ק"מ, ושטח אגן הניקוז שלו 2,885 קמ"ר, וספיקתו הממוצעת 9 מ"ק לשנייה. מקורותיו של הנהר באגם קומו (Lake Como‏, 37°55′09″N 107°37′11″W﻿ / ﻿37.919167°N 107.619722°W﻿ / 37.919167; -107.619722), אגם קטן השוכן בגובה 3,723 מטרים בצפון מחוז סן חואן ביער הלאומי אנקומפגרה בצפון-מערב הרי סן חואן. הנהר זורם לצפון-מערב דרך היישובים יוראי, רידג'ווי (Ridgway), מונטרוז (Montrose) ואולאת (Olathe) ונשפך לגניסון בפארק מפגש הנהרות (Confluence Park) בעיירה דלתה (Delta‏, 38°45′24″N 108°05′25″W﻿ / ﻿38.756667°N 108.090278°W﻿ / 38.756667; -108.090278).

הנהר יוצר את נקיק פוקיפסי (Poughkeepsie Gulch) ואת קניון אנקומפגרה (Uncompahgre Gorge). היובלים הראשיים של הנהר הם כולם פלגים המנקזים את צפון-מערב הרי סן חואן.

יש שני סכרים על נהר האנקומפגרה, סכר הטיה קטן בקניון אנקומפגרה, וסכר רידג'ווי (Ridgway Dam) מתחת לעיירה רידג'ווי היוצר את מאגר רידג'ווי (Ridgway Reservoir).

הנהר משמש להשקיה בעמק אנקומפגרה. בנוסף, מים מהגניסון מוסטים לעמק דרך מנהרת גניסון. לא ניתן לשוט באנקומפגרה למעט בתקופות של משקעים רבים.

מקור השם "אנקומפגרה" (IPA: ʌnkʌm'pɑːgreɪ) במילה משפת שבט היוט *Uncompaghre* המתורגמת באופן רופף ל"מים מלוכלכים", "אגם אדום", או "מעיין מים אדומים" וקרוב לוודאי מתייחס למעיינות החמים המרובים בקרבת יוראי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנקומפגרה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  William Bright, *Colorado Place Names*

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007566038105171
* LCCN: sh94001851
* VIAF: 315527837
* WorldCat: viaf-315527837

 |
**הגברת עם הקמליות** (בצרפתית: **La Dame aux camélias**) הוא הרומן המפורסם ביותר שכתב אלכסנדר דיומא הבן, שיצא לאור בשנת 1848.

נסיבות כתיבת הרומן
------------------

הרומן התבסס על פרשת אהבים של דיומא הבן עם הקורטיזנה מרי דופלסי (Duplessis) בשנת 1844. דופלסי הייתה במקור נערה ענייה בשם אלפונסין פלסי מכפר באזור נורמנדי שהגיעה לפריז בגיל חמש עשרה והפכה תוך זמן קצר לזונת צמרת. היא שינתה את שמה, למדה קרוא וכתוב ושיעורי פסנתר, והייתה מבקרת תכופות בבית האופרה של פריז ובהצגות בכורה בתיאטרון. את דיומא הבן פגשה כאשר שניהם היו בני עשרים. דופלסי מתה משחפת בשנת 1847, בהיותה בת 23, זמן קצר לאחר פרידתם, לא לפני שהייתה מעורבת בפרשה דומה עם המלחין פרנץ ליסט.

שמו של הרומן נגזר מהעובדה שדיופלסי נהגה להתהלך בציבור כשזר של פרחי קמליה בצבע לבן צמוד לגופה, במשך 25 ימים בחודש, ובצבע אדום ביתר ימי החודש.
בפתח הספר מדגיש הסופר כי מדובר בסיפור אמיתי, וכי כל הדמויות בסיפור, להוציא מרגריט, עדיין בחיים.

הספר טומן בחובו ביקורת חברתית נוקבת, בעיקר כלפי דחייתה של מרגריט, זונת הצמרת, על ידי משפחתו של ארמן, הצעיר המאוהב.

עלילה
-----

על רקע חיי הלילה של פריז במאה התשע-עשרה נפגשים הקורטיזנה מרגריט גוטייה, יצאנית צמרת במקצועה, החיה חיי הוללות על חשבון מאהביה העשירים, וארמן דובאל, צעיר בן טובים ממשפחה בורגנית, והופכים לזוג אוהבים.
ארמן, שסיים לימודי משפטים, אינו עובד למחייתו אלא חי מקצבה שמעניק לו אביו. גוטייה חולה בשחפת, ולמרות זאת ארמן המאוהב מצליח לשכנע אותה לנטוש את חיי ההוללות ולחיות איתו.

בשלב מסוים מתערב בנעשה אביו של ארמן. הוא מנסה לשכנע את בנו לנטוש את אהובתו, למען כבוד המשפחה. משנכשל, בא האב לדבר על לבה של גוטייה ומשכנעה כי לטובת אהובה הצעיר עדיף שייפרדו.
בצל הפרידה מאהובה גוססת גוטייה ממחלתה.

עיבודים ליצירה
--------------

הרומן עובד על ידי דיומא למחזה מצליח בשם זהה שעלה על בימת התיאטרון רק ב-1852, בשל בעיות צנזורה. מאוחר יותר כתב המלחין ג'וזפה ורדי את האופרה "לה טרוויאטה" בהתבסס על עלילתו.

"הגברת עם הקמליות" עובדה לא רק למחזה, בלט ואופרה פופולריים, אלא גם לקולנוע ולטלוויזיה. בקולנוע הופיעו בתפקיד גוטייה השחקניות שרה ברנאר (בסרט צרפתי בשם זה מ-1911) וגרטה גרבו (בסרט "קאמיל" ב-1936), ושחקניות רבות אחרות.

תרגומים
-------

הספר בתרגום ללדינו, סלוניקי, 1922
הספר תורגם מצרפתית לעשרות שפות. בעברית הופיעו התרגומים הבאים :

* על ידי אריה ענבי, הוצאת נקודים תל אביב, 156 עמודים, 1949
* על ידי קרלה פרלשטיין, הוצאת כנרת רמת גן, 189 עמודים, 1985
* על ידי אירית עקרבי, הספריה החדשה, הוצאת הקיבוץ המאוחד / ספרי סימן קריאה, 252 עמודים, 2002

הספר הופיע גם בשנת 1904 בניו יורק בתרגום ליידיש ("דיא קאמעליענדאמע"), ובשנת 1922 הופיע בסלוניקי בתרגום ללדינו ("לה דאמה אלאס קאמילייאס").

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **הגברת עם הקמליות** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **הגברת עם הקמליות** |

* מרי דיופלסי - סיפורה של קורטיזנה באתר של הוצאת ענבר

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007345674105171
* BNE: XX1954905
* BnF: cb12481891c (data)
* GND: 4394240-4
* LCCN: n2001021459
* NLA: 35852832
* SUDOC: 034020977
* VIAF: 177130847
* WorldCat (עם VIAF): 177130847

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בתוכנית טלוויזיה ישראלית. אם התכוונתם למונח, ראו מולדת; אם התכוונתם לשיר של ריטה, ראו ארץ מולדת (שיר של ריטה).

**ארץ מולדת** היא סדרת דרמה מקורית ישראלית, המציגה באמצעות שיחזורים, אירועים נבחרים שאירעו בראשית תולדות היישוב היהודי בארץ ישראל, משנת 1827 ועד לשנים הראשונות לקום המדינה. הסדרה עלתה לשידור לראשונה ב-1 בנובמבר 1981, בטלוויזיה החינוכית הישראלית ובהפקתהּ. החל משנת 2012, פרקי הסדרה זמינים לצפייה בערוץ של הטלוויזיה החינוכית הישראלית באתר YouTube וגישה אליהם קיימת גם מאתר האינטרנט של הטלוויזיה החינוכית. 

כל פרק מציג בצורה ייחודית ויוצאת דופן תקופה אחרת בתולדות היישוב היהודי בארץ ישראל ועל פי סדר כרונולוגי. הסדרה משחזרת אירועים נבחרים שאירעו בארץ ישראל, כאשר הפרק הראשון מתחיל בתיאור ביקורו הראשון של סר משה מונטיפיורי בארץ ישראל, עוד משנת 1827 ואילו הפרק האחרון מציג את העליות הגדולות לארץ לאחר קום המדינה עד לשנת 1950. 

קבוצת שחקנים משחקת בכל פרק דמויות מעולם אחר ותוך כדי שחזור השפה, התלבושות ואורח החיים מוצג לצופים סיפורה של ארץ ישראל והדילמות שעמדו בפני היישוב היהודי בראשית הווייתו והתגבשותו; דילמות חברתיות, מדיניות, דתיות וכלכליות.

נעימת הסדרה היא השיר הוי, ארצי! מולדתי! אשר מנוגן אינסטרומנטלית.

קישורים חיצוניים
----------------

* "ארץ מולדת", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* ארץ מולדת, באתר הטלוויזיה החינוכית הישראלית סרטונים
* עידו רמתי, ‏'ארץ מולדת': מיתוס העלייה השנייה בסדרת הטלוויזיה החינוכית, **סליל**, כתב עת להיסטוריה, קולנוע וטלוויזיה, אביב 2008
**לוסיה אצ'בריה** (בספרדית: **Lucía Etxebarría**) היא סופרת ספרדייה ממוצא בסקי. היא נולדה בוולנסיה בשנת 1966 להורים בסקים, הצעירה בין שבעה ילדים.

קריירה
------

ספרה הראשון היה ביוגרפיה של קורט קוביין וקורטני לאב: *La historia de Kurt y Courtney: aguanta esto* משנת 1996. 

הרומן הראשון שלה, **אהבה, פרוזאק, סקרנות וספקות** (1997) יצא בעברית בהוצאת עם עובד בתרגום יערית טאובר בן-יעקב בשנת 2004. הרומן השני שלה, *Beatriz y los cuerpos celestes*, זכה בפרס נדאל. הרומן *De todo lo visible y lo invisible* משנת 2001 זכה בפרס פרימוורה. הרומן **איזון מופלא** משנת 2004, שיצא בעברית בהוצאת עם עובד בתרגום יערית טאובר בן-יעקב בשנת 2007, זיכה אותה בפרס פלנטה בשנת 2004. בנוסף לרומנים, פרסמה גם שירה; אוסף שיריה *Actos de placer y amor* זכה בפרס ברקרולה לשירה בשנת 2004. היא פרסמה גם שני קבצים של מאמרים פמיניסטיים, וכן עסקה בכתיבת תסריטים.

בשנת 2011, הכריזה אצ'בריה שתחדל מכתיבה, היות שלדבריה ההעתקה הפיראטית של ספריה הפכה את הכתיבה לבלתי-משתלמת. למרות זאת, פרסמה ספרים גם בשנת 2012 ו-2013, וכן הקימה כתב עת (עם אחרים) בשם AllegraMag בשנת 2012.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לוסיה אצ'בריה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של לוסיה אצ'בריה

הערות שוליים
------------

1. ↑  ג'יילס טרמלט, "Spanish novelist Lucía Etxebarria quits writing in piracy protest" באתר הגרדיאן, 20 בדצמבר 2011.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007453658605171
* BIBSYS: 99002465
* BNE: XX1173703
* BnF: cb13532554v (data)
* CANTIC: a10807664
* GND: 120444607
* ICCU: TO0V290103
* ISNI: 0000 0001 1033 2410
* LCCN: nr97017049
* NKC: jo2006324867
* NLA: 40008450
* NLG: 84133
* NLP: a0000001884657
* NTA: 160581095
* RERO: 02-A005686466
* SELIBR: 286122
* SNAC: w6dz425s
* SUDOC: 050494961
* VIAF: 116171910
* WorldCat: lccn-nr97017049

 |
**רשין מקדונלד** (באנגלית: **Rusheen McDonald**; נולד ב-17 באוגוסט 1992) הוא אתלט ג'מייקני. זוכה מדליית ארד באליפות העולם באולם (גלאזגו 2024) ושיאן ג'מייקה בריצת 400 מטר.

ביוגרפיה
--------

מקדונלד נולד במנדוויל.

### 2012

במבחנים הג'מייקנים לאולימפיאדת לונדון (2012) סיים מקדונלד במקום השני בריצת 400 מטר בתוצאה של 45.1 שניות. במשחקים עצמם בשלב המוקדמות הוא קבע תוצאה של 46.67 שניות ואל הצלינלעלות לשלב חצי הגמר.

### 2013

#### מדליית כסף באליפות עולם

באליפות העולם שנערכה במוסקבה, רוסיה בשנת 2013 זכה מקדונלד במדליית כסף בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 2:59.88 דקות, אחרי ארצות הברית (2:58.71 דקות) ולפני רוסיה (2:59.90 דקות).

### 2015

באליפות העולם שנערכה בבייג'ינג, סין בשנת 2015 בשלב המוקדמות קבע מקדונלד בריצת 400 מטר, שיא ג'מייקה חדש של 43.93 שניות, שיפור לשיא בן ה-5 שנים של ג'רמיין גונזלס (44.40 שניות) ועלה מהמקום השני אחרי יוסף מסרחי מערב הסעודית שקבע תוצאה זהה ושיא אפריקה חדש. בחצי הגמר קבע תוצאה של 44.86 שניות ולא העפיל לגמר.

### 2016

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו זכה עם ג'מייקה במדליית כסף בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 2:58.16 דקות. בריצת 400 מטר קבע תוצאה של 46.12 שניות ולא העפיל לגמר.

שיאים אישיים
------------

* ריצת 200 מטר: 20.57 שניות (2015)
* ריצת 300 מטר: 31.97 שניות (2013)
* ריצת 400 מטר: 43.93 שניות (2015)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רשין מקדונלד** בוויקישיתוף
* רשין מקדונלד, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* רשין מקדונלד, ברשת החברתית אינסטגרם
* רשין מקדונלד, באתר olympedia.org
* רשין מקדונלד, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
* רשין מקדונלד, באתר ליגת היהלום
* רשין מקדונלד, באתר Track and Field (גברים)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 14468667

 |