**מועצה אזורית הדר השרון** נוסדה בשם **מועצה אזורית תל מונד באזור השרון**, ישראל. המועצה האזורית תל מונד החליפה את **ועד ישובי גוש תל מונד** וגורמים אחרים. המתיחות, שבין ההתיישבות החקלאית (המושבים) ובין ההתיישבות העירונית (השכונות), הביאה לפיצול המועצה האזורית הדר השרון והקמת המועצה המקומית תל מונד ב-01 אפריל 1954. בעידוד השלטון המרכז  התמזגו המועצות האזוריות הדר השרון והשרון הצפוני ב-01 יוני 1952, ונהפכו ל**מועצה אזורית לב השרון** ב-1 ביוני 1984.

המועצה האזורית הדר השרון, לפני איחודה למועצה אזורית לב השרון, הכילה את הישובים; בני דרור, חרות, כפר הס, כפר יעבץ, עזריאל, משמרת, עין ורד, עין שריד ופורת. היישובים; עזריאל , עין שריד ופורת נוספו למועצה האזורית הדר השרון כאשר נוסדו/יושבו בשנים 1951-1950. היישובים; כפר זיו, כפר תל מונד ושכונת יעקב פוצלו מהמעוצה האזורית הדר השרון ונהפכו למועצה מקומית תל מונד. יישובי גוש תל מונד, בני דרור, כפר יעבץ, משמרת ושכונת יעקב הרכיבו את המועצה האזורית תל מונד בהיוסדה. יישובי גוש תל מונד היו; מושב חרות, מושב כפר הס, מושב עין ורד, שכונת כפר זיו ושכונת כפר תל מונד .

המועצה האזורית הדר השרון הוקמה כמועצה אזורית תל מונד בזמן שהשם "הדר השרון" אושרר ע"י ועדת שמות הישובים, התקבל ע"י ועד ישובי גוש תל מונד  ב-08 דצמבר 1949, התקבל מחדש ע"י המועצה האזורית תל מונד  ב-09 נובבמבר 1950, ולמעשה הדר השרון מופיע במסמכים ב-27 נובמבר 1950; 14 מרץ 1951; 08 אפריל 1951.

המועצה האזורית הדר השרון גבלה; בצפון עם קדימה ועם מועצה אזורית השרון הצפוני ; במזרח עם קלנסווה עם טייבה ועם טירה; בדרום עם מועצה אזורית השרון התיכון; ובמערב עם מועצה אזורית חוף השרון ועם אבן יהודה. 
להלכה נוצר חלל במרכז-מערב של שטח המועצה עכב הפיצול של כפר זיו, של כפר תל מונד ושל שכונת יעקב מתחום המועצה האזורית הדר השרון, 01 אפריל 1954.

היסטוריה ההתיישבות החקלאית והתיישבות העירונית (כיבוש/הפרחת השממה)
-----------------------------------------------------------------

 פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לערוך אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הסיבה היא: סגנון לא אמציקלופדי: "לקורא הפתרונים".
בתקופתה המדוברת,

הקמת התיישבות חקלאית (קיבוץ, מושב) ואחזקתה הייתה מעשי שבשגרה; היו מוסדות מיישבים שעסקו במיון המתיישבים ובחירת **ועד אגודה**, אימון, הדרכה וליווי; קהק"ל שעסקה ברכישת הקרקע והחכרתו למתיישבים; הסוכנות היהודית שעסקה באיתור המתיישבים, הקמת היישובים וביסוסם, תמיכה וסיוע כלכלי ליישוב ולמתיישבים. ובנוסף המועצות האזוריות שעסקו במתן שירותים מונציפאליים ושירותים ממלכתיים.

ומנגד, הקמת התיישבות עירונית (השכונות) ואחזקתה נתקלה בקשיים רבים; ולו עכב העובדה שפרנסת ההתיישבות העירונית (השכונות) אקראית/אינה-מובטחת והיתה תלוייה בהתיישבות החקלאית (קיבוץ, מושב). חוסר הפרנסה הקבוע והלא-חקלאי חיזק את נטישת המתיישבים החזקים לכוון הפרנסה העירונית.

**לשאלה: האם ההתיישבות החקלאית (הותיקה) סיפקה פרנסה להתיישבות העירונית (העולים החדשים)** או **שמא התיישבות עירונית (העולים החדשים) היא חוֹטֵבֵי עֵצִים וְשׁוֹאֲבֵי מַיִם של ההתיישבות החקלאית (הותיקה)? לקורא הפתרונים**.

היסטוריה, מועצה אזורית
----------------------

האופי המיוחד של מועצה אזורית, בישראל, הוא שטחי חקלאות עצומים ומעט אוכלוסייה, 100-25 דונם למשפחה. ותפקידה של מועצה אזורית היה שמירה על פעילות מלאה של החקלאות, מתן שירותים מוניצפליים עם/בלי הועדים המקומיים, ושמירה על עצמאות הועדים המקומיים. הועדים המקומיים ממונים על גביית מיסי המועצה האזורית ומיסי הועד המקומי. ובהעדר גבייה המועצה האזורית תכנס לנעליו של הועד המקומי.

מועצה אזורית מורכבות מיישובים שיתופיים ומיישובים שאינם שיתופיים, ליישוביים השיתופיים, בהיותם אגודה שיתופית, יש ועד אגודה המטפל בענייני המשק החקלאי והעיסקי. ועד האוגדה, בעל הארגון והכח הכלכלי, מהוה גם הועד המקומי. בניגוד ליישוב שאינו שיתופי בעל ועד מקומי דל אמצעים וכח. מליאת המועצה האזורית נבחרת בבחירות אזוריות, כלומר כל יישוב בוחר את נציגיו במועצה. וראש המועצה נבחר מתוך מליאת המועצה ע"י חבריה (בתקופת המועצה האזורית תל-מונד/הדר-השרון).

מכן, שמקום מיגורי חברי מליאת המועצה וראש המועצה, בהיותם נציגי יישובם, משפיע על החלטותיהם ומשפיע ישירות על מצבו הכלכלי של כל תושב המועצה האזורית, לדוגמא ע"י; שיטת המיסוי (פרטני או יישובי), שיטת הגבייה (פרטני או יישובי), שיטת מתן השירותים (יישובי או כלל המועצה), היטל השבחה (פטור לחוכרים 3 שניים), שירותי החינוך (יישובי או כלל המועצה), וכו'. 

**ולשאלה; מה מצבו היחסי של חבר-אגודה מול שאר התושבים? לקורא הפתרונים**.

היסטוריה
--------

ישובי גוש תל מונד התארגנו בוועד יציג שארגן את ענייניהם המשותפים, כמו חינוך וייצוג בפני שלטונות המנדט הבריטי. בשנת 1937, כאשר החלו השלטונות בהקמת מועצות מקומיות הביעו אנשי ועד הגוש את רצונם במועצה אחת שתקיף את כל יישובי הגוש, בדומה להצעה שהועלתה להקמת מועצה אזורית עמק חפר. אולם בניגוד לאזור עמק חפר, המועצה האזורית לא קמה ודרישה נוספת להקמת מועצה אזורית עבור גוש תל מונד הוצגה לשלטונות בשנת 1945. בינואר 1946 הוגש תזכיר בנושא למושל מחוז שכם, בו הוצע להקים מועצה אזורית אחת לעין ורד, כפר הס, חרות, כפר יעבץ, כפר עבודה, כפר זיו ושטחי מטעי ארץ ישראל של ישראל משה זיו. המושל הבטיח לטפל באופן נמרץ בבקשה, אולם המועצה לא הוקמה ובנובמבר 1946 התייצבה משלחת נוספת בפני מושל המחוז כדי לבקש להקים את המועצה. בספטמבר 1947 נחתם הסכם עם בעלי המטעים על הקמת המועצה. לאחר הקמת מדינת ישראל הוחלט להקים את המועצה האזורית, אולם ההכרזה נתעכבה עד ינואר 1950.

בעת הקמת המועצה היא נקראה מועצה אזורית תל מונד, אולם במהרה על פי המלצת ועדת השמות הסבה את שמה למועצה אזורית הדר השרון[דרוש מקור]. עד ספטמבר 1951 הכפילה המועצה את אוכלוסייתה ל-4000 נפש, בהתווסף לה אנשי מעברת תל מונד, עין שריד, נוה עובד, פורת, עזריאל וכ-400 נפשות שנקלטו במושבים הוותיקים.

לאור הגידול של תל מונד בעולים חדשים שהתיישבו בשיכונים, נוצרו סכסוכים בין תל מונד ושאר יישובי המועצה. אנשי השיכונים בתל מונד טענו שהמועצה מזניחה אותם ועל כן הפסיקו לשלם ארנונה. בתגובה לכך הפסיקה המועצה לתת שירותים לאנשי השיכונים. בסוף 1951 הוחלט במועצה על הוצאת תל מונד, כפר זיו ושכונת יעקב שיהיו למועצה מקומית נפרדת. נתמנה בורר ולאחר דיונים רבים והמלצה של הוועדה המוניציפלית של ההסתדרות החלוקה יצאה אל הפועל בשנת 1954 באופן רשמי, הגם שכבר מאמצע 1953 התנהלו המועצות בנפרד. בשנת 1958 ביקשו גם אנשי עין שריד להתנתק מהמועצה האזורית ולחבור לתל מונד, אולם בקשתם לא נענתה.

בשנת 1967 עלתה ההצעה לאחד את המועצה עם מועצה אזורית השרון הצפוני במטרה להגיע לכך שמועצות אזוריות בישראל יקיפו כ-10,000 תושבים. ביוני 1984 אוחדה המועצה עם מועצה אזורית השרון הצפוני ליצירת מועצה אזורית לב השרון. עד היום נקראים היישובים שהיו פעם במועצה אזורית הדר השרון "יישובי גוש תל מונד".

יישובי המועצה
-------------

| # | צורת היישוב | יישוב | שנת הקמה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | מושב | בני דרור | 1946 |  |
| 2 | חרות | 1930 |  |
| 3 | יעף | 1968 |  |
| 4 | כפר הס | 1931 |  |
| 5 | כפר יעבץ | 1932 |  |
| 6 | משמרת | 1946 |  |
| 7 | עזריאל | 1951 |  |
| 8 | עין ורד | 1930 |  |
| 9 | עין שריד | 1950 |  |
| 10 | פורת | 1950 |  |
| 11 | מושבה, מעברה | תל מונד | 1929 | עד שנת 1954 |

ראשי המועצה
-----------

| # | שם | יישוב | שנות כהונה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | מרדכי גלר | כפר הס | 1950-1951 |
| 2 | אפרים בן אפרים | עין ורד | 1951-1960 |
| 3 | אברהם אברך | חרות | 1960-1973 |
| 4 | צבי חרות | חרות | 1973-1984 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  ארגון המועצות האזוריות - ועד גוש תל-מונד, ארכיון המדינה, תיק ש-62/14, עמ' 499, 01 נובמבר 1950
2. 1 2  ארגון המועצות האזוריות - ועד גוש תל-מונד, ארכיון המדינה, תיק ש-62/14, עמ' 615, 12 ינואר 1950
3. ↑  צו המועצות המקומיות (א), תשי"א-1950, בעניין תל מונד, 1 אפריל 1954
4. ↑  ארגון המועצות האזוריות - ועד גוש תל-מונד, ארכיון המדינה, תיק ש-62/14, עמ' 287, 01 יוני 1952
5. ↑  מציעים לאחד מועצות אזוריות, דבר, 14 בפברואר 1967
6. ↑  צו המועצות המקומיות (מועצה אזורית)(לב השרון, תיקון), התשמ"ד-1984, קובץ התקנות, 4639, עמ' 1645-1653, 31 במאי 1984
7. ↑  צו המועצות המקומיות, קובץ התקנות, 4639, 31 במאי 1984, עמ' 1645-1653
8. ↑  ארגון המועצות האזוריות - ועד גוש תל-מונד, ארכיון המדינה, תיק ש-62/14, עמ' 500, 01 נובמבר 1950
9. ↑  מועצה האזורית הדר השרון (תל מונד), ארכיון המדינה, תיק ג-1960/16, עמ' 36;90, 23 ספטמבר 1953
10. ↑  ארגון המועצות האזוריות - ועד גוש תל-מונד, ארכיון המדינה, תיק ש-62/14, עמ' 414, 28 מאי 1951
11. ↑  צו המועצות המקומיות (מועצה אזורית תל מונד), תש"י-1949, קובץ התקנות, 53, 11 דצמבר 1949, עמ' 252-251
12. ↑  ארגון המועצות האזוריות - ועד גוש תל-מונד ארכיון המדינה, תיק ש-62/14, עמ' 628, 26 דצמבר 1949
13. ↑  ארגון המועצות האזוריות - ועד גוש תל-מונד ארכיון המדינה, תיק ש-62/14, עמ' 491, 20 נובמבר 1949
14. ↑  ארגון המועצות האזוריות - ועד גוש תל-מונד ארכיון המדינה, תיק ש-62/14, עמ' 430 431 440 488, 27 נובמבר 1950
15. ↑  הדר השרון, ארכיון המדינה, תיק גל-48161/1, עמ' 39; 14; 13, אין תאריך
16. ↑  תיקים כלליים - הדר השרון (תל-מונד), ארכיון המדינה, תיק ג-1960/16, עמ' 36, 23 ספטמבר 1953
17. ↑  י. אבישי, עניני החינוך בגוש תל מונד, דבר, 17 בספטמבר 1935
18. ↑  כביש אל היישובים והבאת קרובים מחוץ לארץ, דבר, 19 במאי 1937
19. ↑  להקמת מועצה אזורית בתל מונד, דבר, 24 בספטמבר 1945
20. ↑  מועצה אזורית לגוש תל מונד, דבר, 31 בינואר 1946
21. ↑  מועצה אזורית לגוש תל מונד, דבר, 14 בפברואר 1946
22. ↑  שאלת הקמתה של מועצה אזורית וכביש תל מונד, דבר, 7 בנובמבר 1946
23. ↑  מועצה לגוש תל מונד, דבר, 5 בספטמבר 1947
24. ↑  שר הפנים אינו משתף פעולה עם ועדת הפנים, על המשמר, 11 באוגוסט 1949בגוש יישובי תל מונד, דבר, 27 בספטמבר 1949
25. 1 2  ועד גוש תלמונד - מועצה מקומית, דבר, 9 בינואר 1950
26. ↑  ש. עין גיל, במועצה אזורית הדר השרון, דבר, 20 בספטמבר 1951
27. ↑  ש. אנגל, מחלוקת בגוש תל מונד, דבר, 21 ביולי 1952
28. ↑  ע. עופר, המועצה האזורית הדר השרון במצב של תוהו ובוהו, על המשמר, 27 ביולי 1952; המשך
29. ↑  הוסדרו העניינים המוניציפאליים בישובי גוש תל מונד, דבר, 31 במאי 1953
30. ↑  פני תל מונד כעת, דבר, 20 בינואר 1957
31. ↑  ראו למשל: 
המועצה האזורית הדר השרון, דבר, 9 בספטמבר 1953
32. ↑  ג. שרוני, מה החריד את עין שריד?, מעריב, 21 בדצמבר 1958
33. ↑  מציעים לאחד מועצות אזוריות, דבר, 14 בפברואר 1967
34. ↑  צו המועצות המקומיות, קובץ התקנות, 4639, 31 במאי 1984, עמ' 1645-1653
35. ↑  אנשים ומוסדות, דבר, 20 בפברואר 1951
36. ↑  אלכס ינאי, דרך העפר של איש הורדים, מעריב, 14 בדצמבר 1960א. אברך - ראש מועצת הדר השרון, דבר, 3 בדצמבר 1964א. אברך - ראש מועצת הדר השרון, דבר, 14 בנובמבר 1968
37. ↑  הוסר הערעור נגד המועצה האזורית הדר השרון, דבר, 4 בדצמבר 1960אלכס ינאי, היו"ר נבחר לאחר "חבלי לידה" ממושכים, מעריב, 11 בדצמבר 1960
38. ↑  אברהם הרצפלד ז"ל, דבר, 3 בספטמבר 1973
לחפירת תעלות ניקוז, מעריב, 28 באוגוסט 1979

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007415785405171

 |