recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אנדראס סקוב אולסן** (בדנית: **Andreas Skov Olsen**; נולד ב-29 בדצמבר 1999 בהילרוד שבדנמרק) הוא כדורגלן דני המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת קלאב ברוז' ובנבחרת דנמרק.

קריירת מועדונים
---------------

### נורשלן

אולסן גדל במחלקת הנוער של נורשלן מליגת העל הדנית, אליה הצטרף בגיל 12. ב-23 ביולי 2017 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 2–3 על ברונדבי במסגרת המחזור השני בליגה לעונת 2017/2018. בסך הכל ערך חמש הופעות ליגה בעונה זו, בהן שיחק 21 דקות בלבד במצטבר.

בעונת 2018/2019 הפך אולסן לשחקן מפתח במועדון. ב-12 ביולי 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–1 על קליפטונוויל במסגרת סיבוב ההעפלה הראשון של הליגה האירופית לעונת 2018/2019. ב-22 ביולי הבקיע את שער הבכורה שלו בליגה, בתיקו 1-1 נגד אורהוס גימנסטיקפורנינג במסגרת המחזור השני. בסך הכל ערך אולסן 36 הופעות ליגה בעונה זו, בהן הבקיע 22 שערים וסיים כסגן מלך השערים של הליגה, אחרי רוברט סקוב.

### בולוניה 1909

ב-24 ביולי 2019 חתם אולסן בבולוניה 1909 מהסרייה א'. ב-15 בספטמבר הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3–4 על ברשה במסגרת המחזור השלישי בליגה לעונת 2019/2020. ב-1 בדצמבר הוא הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1–2 על נאפולי במסגרת המחזור ה-14 בליגה. בשתי עונותיו הראשונות במועדון ערך אולסן 52 הופעות ליגה, בהן הבקיע שלושה שערים.

### קלאב ברוז'

ב-28 בינואר 2022 חתם בקלאב ברוז' מליגת העל הבלגית.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-7 באוקטובר 2020 ערך אולסן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת דנמרק, בניצחון 0–4 על נבחרת איי פארו במשחק ידידות. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת.

הוא היה חלק מסגל נבחרת דנמרק לטורניר יורו 2020 בשנת 2021,, וערך שתי הופעות בטורניר, בו הגיעה נבחרתו לשלב חצי הגמר.

תארים
-----

**קלאב ברוז'**

* אליפות בלגיה: 2021/2022
* הסופר קאפ הבלגי: 2022

קישורים חיצוניים
----------------

* אנדראס סקוב אולסן, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  17-årige Olsen efter debut for FC Nordsjælland: Kræver hårdt arbejde hver dag באתר Tonsser, ‏ 17 ביולי 2017 (בדנית)
2. ↑  Andreas Skov Olsen al Bologna באתר הרשמי של בולוניה 1909, 24 ביולי 2019 (באיטלקית)
3. ↑  Denmark v Faroe Islands game report באתר ESPN, ‏ 7 באוקטובר 2020 (באנגלית)
4. ↑  26 SPILLERE KLAR TIL EM FOR DANMARK באתר התאחדות הכדורגל הדנית, 25 במאי 2021 (בדנית)

| **נבחרת דנמרק – יורו 2020** |
| --- |
| 1 שמייכל • 
2 אנדרסן • 
3 וסטרגארד • 
4 קר • 
5 מיילה • 
6 כריסטנסן • 
7 סקוב • 
8 דילייני • 
9 ברייטווייט • 
10 אריקסן • 
11 סקוב אולסן • 
12 דולברג •
13 מ. יורגנסן • 
14 דמסגור •
15 נורגארד •
16 לוסל •
17 סטריגר לארסן •
18 ואס •
19 וינד •
20 פאולסן •
21 קורנליוס •
22 רונו •
23 הויביירג •
24 ינסן •
25 כריסטיאנסן •
26 בוילסן •
מאמן: יולמן | דנמרקדנמרק |
**מוקש אמבאני** (**Mukesh Ambani**; נולד ב-19 באפריל 1957 בתימן) הוא מיליארדר הודי.

אמבאני מחזיק ב 48% ממניות Reliance Industries ההודית, חברת החזקות, בה הוא גם מכהן כמנהל הכללי. הוא גם הבעלים של קבוצת הקריקט **מומבאי אינדיאנס**.

בינואר 2024 הוערך הונו האישי במעל 110 מיליארד דולר.

ביוגרפיה
--------

מוקש נולד בתימן לאב שעסק בייצוא תבלינים מהודו לתימן והיה מקאסטת סוחרים. מצבה הכלכלי של המשפחה לא היה קל. במהלך השנים השתפר מצבה של המשפחה אולם זכרונות הזמנים הקשים והכרת חיי המעמד הבינוני-נמוך מכלי ראשון מלווים את אמבאני עד היום.

לאחר סיום לימודי התיכון, התקבל אמבאני למכון לטכנולוגיה כימית של אוניברסיטת מומבאי (UDCT), וסיים לימודי הנדסה כימית. משם עבר לתוכנית במנהל עסקים באוניברסיטת סטנפורד שבארצות הברית, אולם סיים רק שנת לימודים אחת מתוך שתיים. בשנת 1981 קרא לו אביו לחזור לעסק המשפחתי, לעסוק בנושא ייצור חוטים, ומשם פיתח את החברה לעסקי פטרוכימיקלים, אנרגיה, תקשורת ורשת חנויות.

אחיו הצעיר של מוקש הוא אוניל אמבאני, גם הוא ברשימת 500 העשירים של מגזין פורבס. אחרי שנפטר אביהם ב-2002, התגלע סכסוך ירושה בין האחים שזכה לסקירה ולהתעניינות, ונפתר בהתערבות האם, שדאגה לפיצול עסקי הבנים.

אמבאני נשוי לניטה אמבאני, ולהם שני בנים ובת. הם גרים במומבאי בגורד שחקים פרטי בשם אניטיליה בן 27 קומות בשטח מגורים כולל של 37,161 מ"ר ו-168 מקומות חניה, ששוויו מיליארד דולר.

בינואר 2024 הוערך הונו האישי במעל 110 מיליארד דולר, מקום 11 בעולם.

### חזון חברתי-כלכלי

פרט לחזונו הכלכלי, בו הוא שואף לפיתוח כלכלי של הודו ושל החברות שבשליטתו, יש לאמבאני שאיפות לקדם את החקלאות ההודית ואת מצבם של 700 מיליון החקלאים ההודים.

כשילוב בין שאיפתו הכלכלית והחברתית, הקים אמבאני רשת של חנויות הקונות את מוצריהן ישירות מהחקלאים במחירים מעט גבוהים מאשר משלמים להם המתווכים וכך פער התיווך מתחלק בין החקלאי לאמבאני והלקוחות. יתרון נוסף של פעולתו זו של אמבאני היא הוספת איסוף מהחקלאים שעד כה היו מחוץ לשרשרת האספקה החקלאית לשווקים והחנויות.

אמבאני מנסה לנצל את יתרונה התרבותי-היחסי של הודו, של חיים ועבודה בקהילות, וליצור מרכזי ייצור של מוצרים עתירי עבודה בכפרים עצמם. הוא מנסה להתחרות בסינים היוצרים מפעלי ענק לצורך ייצור מוצרים אלו ונזקקים להשקעה גדולה בהקמתם, על ידי השקעה קטנה יותר שתחפה על הרווחים הקטנים יותר. חלק מהייצור יוכל לשיטתו להיעשות בבתי האיכרים עצמם, ובכך הוא מיישם את גישתו של גנדי שהטיף לכך שכל ההודים ילבישו "קהדי" (בגדים מתוצרת ביתית) ולשם כך קרא גנדי לכל ההודים להקדיש זמן מדי יום לשם טוויית חוטים ואריגה של קהדי. את המוצרים האלו ירכוש אמבאני ישירות מהכפריים וימכור אותם בחנויות שלו או לייצוא.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מוקש אמבאני** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של מוקש אמבאני
* מרק מגנייר, הבית היקר בעולם: כאן גר האיש העשיר בהודו, לוס אנג'לס טיימס, 2 בנובמבר 2010
* פז חסדאי‏, מעושרים: נער החידות ממומבאי, באתר וואלה!‏, 12 בנובמבר 2012
* מוקש אמבאני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  הפרופיל של אמבאני באתר פורבס
2. ↑  #4 Mukesh Ambani, אתר פורבס.
3. ↑  Mukesh Ambani, Forbes (באנגלית)
4. ↑  שי לוי, כך מבזבז האיש הכי עשיר בהודו 21 מיליארד דולר, באתר mako, ‏4 בפברואר 2016
5. ↑  החקלאי ההודי מקבל בדרך כלל בין חמישית לרבע מהמחיר בו נמכרת התוצרת בחנויות רגילות

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1084216620
* LCCN: n2005207680
* VIAF: 16645365
* WorldCat: lccn-n2005207680

 |
**מכון משנת הרמב"ם** – עמותת מכון משנת הרמב"ם (**מכון מש"ה** בראשי תיבות) היא עמותה המקדמת את חקר משנת הרמב"ם וחקר יהדות תימן.

המכון עוסק, חוקר ומוציא ספרים הנוגעים בהלכה, הגות, מנהגי תימן, משפט עברי, כולם ברוח משנת הרמב"ם. כמו כן, המכון מוציא ספרים עתיקים שטרם ראו אור, ביניהם מאור האפלה, מדרש הביאור, פירושים עתיקים על חמש המגילות ועוד. המכון נמצא כיום בקריית אונו, והרב רצון ערוסי, תלמידו של הרב יוסף קאפח, הוא נשיא העמותה. יוסף פרחי מכהן כיושב ראש העמותה.

המכון שותף בפורום המכונים התורניים-ציונים, 'פורום חותם'.

על המכון
--------

עיקר עיסוקו של המכון הוא בספרים ובחיבורים העוסקים במשנת הרמב"ם, חלק מרכזי מהם, נכתבו בערבית ותורגמו על ידי הרב יוסף קאפח. כמו כן, המכון הוציא ספרים רבים של ראשוני ספרד.
גולת הכותרת של המכון, הוא מחקרו המרכזי של הרב קאפח, משנה תורה לרמב"ם, שיצא על פי כתבי יד עתיקים מתימן, ב-24 כרכים. הסדרה שכללה אוסף פירושים מכשלוש מאות מפרשים שונים, רוכזה ובוארה על ידי הרב קאפח, בצמוד להלכות שכתב הרמב"ם.

במסגרת המכון הוצאו מספר רב של ספרים של רב סעדיה גאון. ביניהם, הנבחר באמונות ובדעות, פירושו לתורה, ופירושיו לחמש מגילות, איוב, משלי, תהילים ודניאל. כמו כן, יצאו הספרים "הכוזרי", "תורת חובות הלבבות", "ספר האמיתיות" ועוד.

כיום המכון עוסק, בנוסף, בהפצת תורתו של הרב קאפח. בין היתר, המכון הוציא עשרות דיסקים המכילים שיעורים של הרב קאפח, במורה הנבוכים, הקדמות הרמב"ם למשנה, שמונה פרקים, הנבחר באמונות ובדעות, ועוד. כמו כן, המכון מוציא כתב עת, "מסורה ליוסף", הכולל עשרות מאמרים העוסקים בתורת הרב קאפח, ביהדות תימן, משנת הרמב"ם ועוד.

אוצר מכון משה
-------------

אוצר מכון משה הוא תקליטור המכיל כותרים וספרים רבים שהוצאו במסגרת המכון.

ראו גם
------

* הרב יוסף קאפח

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מכון משנת הרמב"ם
* על המכון(הקישור אינו פעיל), באתר נצח ישראל
* מכון משנת הרמב"ם, באתר המו"לים הישראלי
* מכון משנת הרמב"ם (קרית אונו), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007311635905171
* GND: 1211190889
* LCCN: no2002087705
* VIAF: 138712319
* WorldCat (עם VIAF): 138712319

 |
**יהודה נחשוני (רזמיבש)** (כ"ח בשבט תרע"ה, 12 בפברואר 1915 - ג' בחשוון תשמ"ג, 20 באוקטובר 1982) היה מראשי פועלי אגודת ישראל, עיתונאי, סופר ואיש הגות. שימש כעורך היומון שערים.

ביוגרפיה
--------

נולד במחוז מרמורש שבטרנסילבניה (כיום רומניה). בעל השכלה תורנית. פרסם בחו"ל ספר שירים, וכמו כן חיבר ספרים ביוגרפיים על השל"ה והבעל שם טוב.

עלה לישראל בשנת 1950. עם בואו החל בפעילות פוליטית במסגרת פא"י והיה חבר מזכירות המפלגה. בשנות ה-50 שימש סגן העורך של ביטאון התנועה "שערים", ומשנות ה-60 ועד פטירתו, במשך כעשרים שנה, שימש כעורך העיתון.

היה בעל השקפה לאומית-חרדית. פרסם בקביעות מאמרי הגות והשקפה על מכלול הנושאים שעל סדר יומה של היהדות הדתית והחרדית בישראל. לא נמנע מלהתעמת עם דעותיהם של גדולי התורה של אגודת ישראל, ועקב כך ספג ביקורת מצד חרדים.

במשך שנים פרסם מעל גבי העיתון דברי הגות ופרשנות על פרשיות התורה. לימים הוציא את מאמריו בסדרת הספרים "הגות לפרשיות השבוע" שזכתה לתפוצה רבה.

לאחר מותו הנציחה עיריית בני ברק את זכרו בקריאת רחוב על שמו בשכונת נוה אחיעזר שהקימה פא"י, ובראשיתה הוא עצמו היה מתושביה. בית הכנסת המרכזי של פא"י במרכז העיר נקרא על שמו - "נר יהודה" (נ"ר - ראשי התיבות של שם משפחתו: **נ**חשוני-**ר**זמיבש).

חיים אישיים
-----------

התגורר בבני ברק.

בניו הם הרב משה נחשוני, רב שכונה בראשון לציון וראש מחלקת הכשרות בעיר, והעיתונאי יצחק נחשוני.

מספריו ומחקריו
--------------

* **הגות בפרשיות התורה** - פרשנות מקורית לפי פרד"ס בהכוונת ראשונים ואחרונים (2 כרכים)
* **החתם סופר - אישיותו ופעליו**
* **משפחת ה"כהנים" בסיגט** - ביטאון מרמורש-סיגט, ינואר 1971

קישורים חיצוניים
----------------

* יהודה נחשוני, "ביקשתי למות - אלוקים התעקש שאחיה", באתר ynet, 24 באפריל 2017

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007305527305171
* ISNI: 0000 0001 1883 1265
* LCCN: n79011590
* NKC: zmp20211134518
* VIAF: 160948166
* WorldCat (עם VIAF): 160948166

 |
הרב **אברהם שהרבני** (כ"ו באלול תרצ"ו, 13 בספטמבר 1936 - י"א באייר תשע"ח, 26 באפריל 2018) היה רב ודיין רבה הספרדי של העיר רחובות.

ביוגרפיה
--------

נולד בבגדאד שבעיראק לגורג'יה ולרב גבריאל שכיהן לימים כרב וחזן קהילות יוצאי עיראק בערים חולון ורחובות. בהיותו בן שש שנים היה הולך עם אביו מדי יום ראשון לבית המדרש בית זלכה ולא היו חוזרים עד ליום שישי לביתם, סדר הלימוד החל כשעתיים קודם זמן נץ החמה והסתיים לאחר תפלת ערבית, סדר לימוד זה ליווה את הרב עד ימיו האחרונים כאשר נודע שמו כשקדן עצום וכמתמיד אשר הספר לא זז מתחת ידיו.

בשנת 1950 (תש"י) בהיותו בן ארבע עשרה שנה עלה עם הוריו ושאר בני משפחתו ארצה בעליה הגדולה של יהודי עיראק, ושוכנו במעברת זרנוגה הסמוכה לעיר רחובות.
משם המשיך הנער בלימוד בישיבת קלצק ברחובות בראשות הרב צבי יהודה מלצר בנו של הרב איסר זלמן מלצר.

בהיותו כבן עשרים ושתים שנה עוד טרם נישואיו שלח אותו הרב אלימלך בר-שאול בהסכמת הרב הראשי והראשון לציון, יצחק נסים, לכהן כרב מושב העובדים בן זכאי הסמוך לעיר יבנה.

בשנת תשי"ט נישא לאורה ויחד התגוררו במושב בן זכאי עד לשנת תשכ"ט. בשנים אלו כיהן במקביל על אף גילו הצעיר כראש ישיבת 'רבנו יוסף חיים' בעיר תל אביב. לאחר מכן ביקשו הרב חיים דוד הלוי לימים רבה של תל אביב יפו ובעת ההיא רבה של ראשון לציון לכהן כרב שיכון המזרח בראשון לציון.

בשנת תשל"ד נפטר הרב יחזקאל כהן רבה של רחובות, ובצוואתו הורה שרצונו הוא שהרב שהרבני מראשון לציון ימלא את מקומו כרב העיר.

בשנת תשנ"ד הקים כולל אברכים 'עטרת גבריאל' על שם אביו.

כחודשיים לפני פטירתו נכנס הרב לניתוח בלבו ממנו לא קם. לאחר מאבק במשך תשעה שבועות נפטר.

משפחתו
------

לרב שהרבני ארבע בנות ושלשה בנים. בכור בניו, הרב יצחק שהרבני, כיהן כרב מושב אחיסמך ולאחר מכן כרב האזורי חבל מודיעין.

לקריאה נוספת
------------

* **אחד היה אברהם** - אלחנן שהרבני
**שלומי אמוני ישראל** או בשמה המוכר יותר **שלומי אמונים** היא סיעה פנים מפלגתית בתוך מפלגת אגודת ישראל. הסיעה פעילה לפרקים כמפלגה נפרדת בבחירות לרשויות המקומיות בישראל.

"שלומי אמונים" הוקמה על ידי מנחם פרוש, לקראת הבחירות הפנימיות שנערכו באגודת ישראל בשנת תשל"ו - 1976. הסיעה נועדה לייצג את הירושלמים בני היישוב הישן וחלק מן הליטאים בתוך המסגרת המפלגתית של אגודת ישראל. שמה של הסיעה נגזר מן הפסוק: "אָנֹכִי שְׁלֻמֵי אֱמוּנֵי יִשְׂרָאֵל" (ספר שמואל ב', פרק כ', פסוק י"ט), כשהשם "שלומי אמוני ישראל" שימש את סניף אגודת ישראל בפולין למן הקמתו בשנת 1918.

באותן בחירות פנימיות זכתה הסיעה במקום השני במישור הארצי, עם 24.88% מקולות המצביעים. במישור המקומי זכתה הסיעה ברוב קולות הבוחרים במחוז ירושלים של התנועה, וקיבלה את השליטה בסניף זה.

במשך השנים שינתה "שלומי אמונים" את צביונה הירושלמי, היות שחלק גדול מחבריה אשר השתייכו לקהילות הפרושים-הליטאים, עזבו את אגודת ישראל בתשמ"ט - 1988, ועברו למפלגת דגל התורה. הסיעה החלה לייצג את הקהילות החסידיות הקטנות שלא היו מיוצגות על ידי הנציגים הפוליטיים של החסידויות הגדולות גור, ויז'ניץ ובלז. בין החסידויות הקשורות בסיעה: צאנז, קרלין-סטולין, ברסלב, חסידות ערלוי, סערט-ויז'ניץ, ביאלא ובוסטון, כמו גם קהילת מתמידים. מלבד מנחם פרוש, כיהנו במהלך השנים כחברי כנסת מטעם הסיעה גם בנו מאיר פרוש ויהושע פולק.

בבחירות למועצת אלעד שנערכו באלול תשס"ד (ספטמבר 2004), התמודדו נציגי הסיעה לראשונה באופן עצמאי שלא במסגרת אגודת ישראל, והשיגו 2 מושבים במועצה המקומית.

בבחירות למועצת ביתר עילית שנערכו בחשוון תשס"ח (אוקטובר 2007), התמודדו נציגי הסיעה ברשימה משותפת עם ש"ס, ונציגם מאיר רובינשטיין נבחר לראשות העיר, במועצת העירייה קבלה הסיעה 5 מושבים מתוך 9 בהם זכתה הרשימה המשותפת. לכך התוסף מושב שישי של ראש העיר שרץ למועצה ברשימה נפרדת. מצד שני איבדה הסיעה את תמיכתה של חצר גדולה שהלכה עמה כברת דרך – חסידות בויאן, שרצה במפלגה למועצת העיר בנפרד ואף זכתה בשני מושבים. בבחירות 2008 נכשל מאיר פרוש במירוץ על ראשות עיריית ירושלים. בבחירות 2013, זכו נציגי הסיעה בראשות עיריית ביתר עילית (רובינשטיין) ואלעד (ישראל פרוש). כמו כן, הסיעה התמודדה בנפרד בבית שמש.

נציגי הסיעה נבחרו גם לחברי מועצה בירושלים, בני ברק, בית שמש, מודיעין עילית, אלעד, פתח תקווה, עמנואל וגבעת זאב.

קישורים חיצוניים
----------------

* אגודת שלומי אמוני ישראל, פולין, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  אברהם דוב גרינבוים, 'יהדות התורה' - סקירה היסטורית ואקטואלית, באתר מגזין ליברל, ‏8 באוגוסט 2017

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007298144705171
* LCCN: nr2005024738
* VIAF: 132994726
* WorldCat: lccn-nr2005024738

 |
**שמואל אלעזר שאולזון** (י"ט באב תרפ"ה, אוגוסט 1925 - כ"ז באלול תש"מ, ספטמבר 1980) היה סגן ראש עיריית ירושלים וממנהיגי אגודת ישראל בירושלים.

ביוגרפיה
--------

נולד בשכונת מאה שערים בירושלים למשפחה המקורבת לחוגי חב"ד לנחמה ולרב אלתר פרץ חיים. התייתם מאביו בהיותו בן 6. למד בישיבת עץ חיים.

בשנת תש"ו התחיל לכתוב טור לנוער בעיתון קול ישראל של אגודת ישראל, בשנת תש"י היה מחנך בת"ת "עץ חיים", בסיון תשי"א התחתן עם רחל בתו של משה לייב קרישבסקי, בשנת תשי"ד התחיל לעבוד במשרדי מרכז אגודת ישראל יחד עם משה פרוש ובנו מנחם, ועם השנים מונה למזכ"ל המשרד. בשנת תשל"ג מונה כנציג תנועת אגודת ישראל לסגן ראש עיריית ירושלים ובמסגרת תפקידו פעל למען הציבור החרדי.

נפטר בפתאומיות באור לכ"ז באלול תש"מ (1980), במשרדו בבית אגודת ישראל ברחוב פרס, ירושלים ונקבר בהר הזיתים.

לשאולזון יש שלושה בנים וארבע בנות, בנו הרב חיים הוא בלוגר חרדי-אמריקאי. חתנו, הרב חיים ניסלביץ, משמש שליח חב"ד ורב שכונת ארמון הנציב בירושלים.

הנצחה
-----

בשנת 1984 נקרא על שמו רחוב בשכונת הר נוף בירושלים.

לקריאה נוספת
------------

* שמואל אלעזר היילפרין, **עסקן מזן נכחד**, עיתון כפר חב"ד, גיליון 1159, ערב ראש השנה תשס"ו

קישורים חיצוניים
----------------

* אבי ז"ל, הרב שמואל שאולזון 35 שנה לפטירתו - מאמר מאת בנו חיים שאולזון
* אהוב ונערץ 8 שנים לפטירתו
* לוי יצחק הירושלמי, איש מאה שערים שקיבל את מירב הקולות אחרי טדי קולק: "נצחון אגודת-ישראל בירושלים הוא פרי אי-תכנון (המשפחה)", מעריב, 17 בנובמבר 1978

הערות שוליים
------------

1. ↑  היה בן אחר בן לרב יהודה לייב מינוביץ' אחיו של רבי שניאור זלמן מלאדי
2. ↑  יאיר אטינגר, הבלוגר שהפך לאימת האדמו"רים, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2012

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007291100405171
* ISNI: 0000 0003 8105 5347
* VIAF: 260082848
* WorldCat: viaf-260082848

 |
**אליעזר ביננפלד "ביני"** (י"ט בניסן ה'תרצ"ו, 11 בנובמבר 1936 - ט"ז בחשוון ה'תשע"ז) היה ראש המועצה האזורית חבל יבנה מ-1994 עד 2013, במשך קרוב ל-20 שנה.

ביוגרפיה
--------

נולד בתל אביב לשלמה ומלכה ביננפלד, עולים מפולין. אמו נפטרה כשהיה כבן 16. למד בבית הספר ביל"ו ובתיכון צייטלין. לאחר גמר התיכון הצטרף לגרעין "איתנים", ובמסגרתו יצא לשנת לימודים בישיבת נתיב מאיר ובסמינר למורים מזרחי. התגייס לנח"ל ובמסגרתו היה קומונר (מרכז סניף) של בני עקיבא בבת ים. לימד בבית הספר תחכמוני בבת ים, שם למדו ילדי כפר עציון.

בשנת 1958 נישא ועבר להתגורר בבני דרום, שבאותה תקופה החל להפוך מקיבוץ דתי למושב שיתופי. בשנים הראשונות לאחר מכן לימד בבית הספר האזורי בקבוצת יבנה. בגיל 24 החל לשמש כגזבר המושב למשך כעשרים שנה. כמו כן, שימש כרכז המשק במשך כעשור, וכן ניהל את מפעל "ברזל און". השלים תואר ראשון בכלכלה באוניברסיטת בר-אילן.

בשנת 1970 יצא עם משפחתו לשלוש שנות שליחות מטעם הסוכנות היהודית בארצות הברית, שם השלים תואר שני בכלכלה. עם שובו ארצה החל ללמד כלכלה באוניברסיטת בר-אילן. היה מרכז איגוד המושבים השיתופיים, יועץ כלכלי לשר החינוך זבולון המר וסגן ראש המועצה האזורית חבל יבנה ומחזיק תיק החינוך.

בשנת 1994 נבחר לראשות המועצה, וכיהן בתפקידו קרוב ל-20 שנה עד שנת 2013, כאשר במשך שנים אלו לא התקיימו בחירות משום שאף אדם לא הגיש מועמדות מולו. במהלך כהונתו זכה במספר פרסים למינהל תקין ממשרד הפנים.

נפטר בט"ז בחשוון ה'תשע"ז, בגיל 81, ונקבר בבית העלמין המשותף בני דרום-ניר גלים.

חיים אישיים
-----------

היה נשוי להדסה לבית בן עזר-ראב, דור שביעי בארץ. לזוג שלושה ילדים. בנם הבכור הרב עמיהוד בניה הוא רב המועצה האזורית ברנר וממלא מקום רבה של גדרה. בנם השני הרב עוזי ביננפלד הוא ראש מדרשת "אורות עציון" בגבעת וושינגטון וחתנו של הרב חיים דרוקמן. בתו מלכה היא כלתו של נתן אשל.

קישורים חיצוניים
----------------

* הדסה ואליעזר ביננפלד, תמונות ומסמכים באתר "סיפור מקומי".

הערות שוליים
------------

1. ↑  "ביני פעל בצורה זכה וטהורה", באתר ערוץ 7, 17 בנובמבר 2016
**חמש השנים האחרונות** (באנגלית: **The Last Five Years**) הוא מחזמר אמריקאי מאת ג'ייסון רוברט בראון.

היסטוריה
--------

המחזמר הופק לראשונה באוף ברודוויי במרץ 2002, וזכה להפקה מחודשת עטורת שבחים ב-2013, גם כן באוף ברודוויי. מאז עלה בהפקות מחודשות בארצות הברית ובכל רחבי העולם.

הסיפור בוחן מערכת יחסים של חמש שנים בין ג'יימי ווילרסטיין, סופר עולה, וקאת'י הייט, שחקנית כושלת. המחזמר בנוי באופן שבו העלילה לא ליניארית. הסיפור מנקודת מבטה של קאת'י מסופר בסדר כרונולוגי הפוך (המחזמר מתחיל בסוף הנישואים) והסיפור מנקודת מבטו של ג'יימי מסודר בסדר כרונולוגי נכון (שמתחיל מיד לאחר שהזוג נפגש לראשונה). לדמויות אין אינטראקציה ישירה למעט שיר החתונה באמצע - כשצירי הזמן שלהם מצטלבים.

חמש השנים האחרונות הושפעו מהנישואים הכושלים של ג'ייסון רוברט בראון לתרזה או'ניל. או'ניל איימה בפעילות משפטית בטענה שסיפורו של המחזמר ייצג את הקשר שלה עם בראון באופן מדויק מדי, ובראון שינה את השיר "I could be in love with someone like you" ל-"Shiksa goddess" על מנת להקטין את הדמיון בין הדמות של קאת'י לאו'ניל.

האלבום "The Last Five Years" יצא לחנויות באפריל 2002.

עיבוד קולנועי למחזה, בכיכובם של אנה קנדריק וג'רמי ג'ורדן, יצא לאקרנים בפברואר 2015.

ההפקה הישראלית
--------------

מיטל קליקה, סטודנטית לתיאטרון, יחד עם מנהל בית הספר שלה, הבמאי עידן ליפר, הביאו את המחזמר להפקה ישראלית. חל משלב הגשת הבקשה לקבלת הזכויות מהיוצרים, דרך מלאכת התרגום, ההפקה ועד לתפאורה, ובשיתוף עם המנהל המוזיקלי ארנון זיו, יצרו יחד מחזמר עצמאי של שני שחקנים בלבד בליווי מוזיקה חיה.

ההפקה הישראלית עלתה לראשונה בתיאטרון הקאמרי בפברואר 2018.

* תרגום לעברית: מיטל קליקה, עמית לויט, מאי באום.
* במאי: עידן ליפר.
* ניהול מוזיקלי: ארנון זיו.
* שחקנים: בן נפתלי, מיטל קליקה.
* הפקה: מיטל קליקה.
* תפאורה: קארין נפתלי.

קישורים חיצוניים
----------------

* חמש השנים האחרונות, באתר Jason Robert Brown
* חמש השנים האחרונות, באתר Musical Theatre International
* חמש השנים האחרונות, באתר Meital Kalika
* חמש השנים האחרונות, באתר תיאטרון הקאמרי
* חמש השנים האחרונות, באתר הבמה
* חמש השנים האחרונות, באתר הארץ
* חמש השנים האחרונות, באתר סרטים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: e58a496f-1fc5-402d-826a-41bd9c3baaf0

 |
**שגיאה בביטוי: אופרנד < בלתי צפוי**

**ויליאם מל טוגי** (בצרפתית: **William Mel Togui**; נולד ב-7 באוגוסט 1996 בלקוטה שבחוף השנהב) הוא כדורגלן איווארי, המשחק בעמדת החלוץ בטוזלספור מהליגה המשנה הטורקית.

קריירת מועדונים
---------------

טוגי החל את הקריירה המקצוענית שלו במועדונים מליגת העל של חוף השנהב וליגת העל המרוקאית.

ב-1 ביולי 2018 חתם במכלן מהליגה הבלגית השנייה. בתום עונת 2018/2019 העפיל עם הקבוצה לליגת העל הבלגית.

ב-1 בפברואר 2021 הושאל למשך חצי עונה לאספראנסה דה תוניס מליגת העל התוניסאית.

ב-31 באוגוסט 2021 הושאל למשך עונה אחת ל-RWDM מהליגה הבלגית השנייה.

ב-18 ביולי 2022 הושאל לעונה אחת להפועל ירושלים. ב-20 באוגוסט ערך את משחק הבכורה שלו בקבוצה, בתיקו 1-1 מול הפועל חדרה. ב-18 בספטמבר הבקיע את שער הבכורה שלו, בניצחון 3–0 על מכבי חיפה.עונה לאחר מכן חתם בטוזלספור מהליגה המשנה הטורקית.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-14 בינואר 2018 ערך טוגי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת חוף השנהב, בהפסד 0–1 לנבחרת נמיביה, במסגרת אליפות האומות האפריקאיות 2018.

תארים
-----

אספראנסה דה תוניס
* ליגת העל התוניסאית (1): 2020/2021

מכלן
* הגביע הבלגי (1): 2018/2019

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  WILLIAM TOGUI SIGNE AU RWDM באתר הרשמי של RWDM, ‏ 31 באוגוסט 2021 (בצרפתית)
2. ↑  מערכת ONE, ‏החלוץ ווילאם טוגי חתם בהפועל ירושלים, באתר ONE‏, 18 ביולי 2022

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"ויליאם טוגי"**.
**יואב רוטמן** (נולד ב-24 בפברואר 1995) הוא שחקן טלוויזיה, תיאטרון וקולנוע ישראלי.

ביוגרפיה
--------

רוטמן נולד וגדל בקדימה. בשנת 2010 החל ללמוד במגמת תיאטרון בבית הספר לאמנויות "תלמה ילין". הוא סיים את לימודיו בשנת 2013. בצבא שירת בתיאטרון צה"ל.

### קריירת המשחק

בשנים 2008–2009 קיבל את התפקיד הטלוויזיוני הראשון שלו, כאשר גילם את יעקב בסדרת הדרמה "לאהוב את אנה" בבימויו של ציון רובין למשך כשתי עונות, לצידם של משה איבגי, עפר שכטר, יאנה גור ואחרים.

בשנת 2011 שיחק בתפקיד ראשי בסרט הקולנוע "מבול", שם גילם את יוני רושקו, אח של אוטיסט (מיכאל מושונוב) ששב הביתה מהמוסד.

ב-2012 שיחק בתפקיד אורח בסדרה "המיוחדת", שם גילם את יותם רפאלי.

בשנת 2013 שיחק בסדרת הטלוויזיה "בני ערובה", בבימויו של רותם שמיר, ששודרה בערוץ 10, שם גילם את אסף דנון, אחד מבני הבית שנחטפו.

בשנת 2014 החל לשחק בסדרת הנעורים "מועדון החנונים" בערוץ זום, בתפקיד הראשי את דמותו של יותם. ב-2017 השתתף גם בסרט שהופק על הסדרה, "מועדון החנונים: הסרט". באוגוסט אותה שנה החל להשתתף בהצגה "דג מוסר" בתיאטרון הקאמרי.

בשנת 2015 שיחק בעונה השנייה של "שטיסל", שם גילם את חנינא טוניק, והמשיך לגלם את דמותו גם בעונה השלישית, שיצאה בשנת 2020.

בשנת 2016 שיחק בסרט "מעבר להרים ולגבעות", בתפקיד אביתר.

בשנת 2017 גילם את עידו, הדמות הראשית בעונה החדשה של "ראש גדול".

באותה שנה גילם רוטמן את עומר בסדרה "נעלמים" בעונה השנייה.

בשנת 2018 גילם את ניסן בסדרת הטלוויזיה לנוער "אילת". ב-2019 שיחק בסרט "מראות שבורות".

בשנת 2019 שיחק נער גבעות שמשתף פעולה עם השב"כ בסדרת הטלוויזיה הישראלית-אמריקאית "הנערים", המבוססת על רצח הנער מוחמד אבו חדיר.

בשנת 2020 גילם את איתמר בסדרת הטלוויזיה "בלקספייס" ברשת 13.

בשנת 2021 גילם רוטמן את אסף סחרוב בעיבוד החדש למחזה "משחקים בחצר האחורית".

בשנת 2022 גילם רוטמן את נפתלי, בעלה של פייגי העקרה בסרט עקרה. באותה שנה שיחק בדרמת הנוער "המתחם ה-25", בתפקיד גיורא, אחראי המתנדבים בגן.

בשנת 2023 גילם רוטמן את גלעד, סטודנט לקולנוע, בסדרת הטלוויזיה "סובייצקה" בכאן 11.

פרסים ומועמדויות
----------------

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט | מועמדות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקן אהוב בסדרת נוער | המתחם ה-25 | **מועמדות** |

קישורים חיצוניים
----------------

* יואב רוטמן, ברשת החברתית אינסטגרם
* יואב רוטמן, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* יואב רוטמן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* יואב רוטמן, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* יואב רוטמן, באתר ספר הקולנוע הישראלי
* דניאל שירין, עכבר העיר אונליין, מתלמה ילין למאה שערים: הכוכבים הצעירים והמסקרנים של "שטיסל", באתר הארץ, 15 בינואר 2016 סרטונים
* אינה טוקר, יואב רוטמן: "אל תקראו לי חמוד", באתר ynet, 2 באוגוסט 2017
* ריקי רט, ‏בשידוך חוזר: יואב רוטמן חוזר לשטיסל מבוגר ומשוחרר, בעיתון מקור ראשון, 20 בדצמבר 2020
* לירון שמם, ‏ילד טוב, באתר ‏מאקו‏, 21 באוקטובר 2021
**לורה ולסבלום** (בהולנדית: **Laura Vlasblom**; נולדה ב-8 באוקטובר 1968) היא זמרת הולנדית.

ביוגרפיה
--------

ולסבלום נולדה בדראכטן, היא הייתה חברה בלהקת הבנות "Frizzle Sizzle", ביחד עימם ייצגה את הולנד באירוויזיון 1986.

ב-1992 השתתפה בפסטיבל השירים הלאומי של הולנד המהווה את קדם האירוויזיון ההולנדי ושם הייתה במקום השני.

היא לקחה חלק בהפקות דיבוב רבות בשפה ההולנדית, ביניהם בסרטי אולפני ההנפשה של וולט דיסני כמו "פיטר פן" (בתפקיד וונדי), "בת הים הקטנה" (בתפקיד אריאל) ו"אלאדין" (בתפקיד יסמין), היא גם דיבבה את התפקיד הראשי בסרט "אצבעונית" ואת ברבי במספר סרטים מסדרת סרטי ברבי.

ב-2010 שיחקה בהפקה ההולנדית של המחזמר "לא רק בלונדינית" בתפקיד פולט.

ב-2008 נישאה לבן זוגה ולה בן ממערכת יחסים קודמת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לורה ולסבלום** בוויקישיתוף
* לורה ולסבלום, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* לורה ולסבלום, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* לורה ולסבלום, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* לורה ולסבלום, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* לורה ולסבלום, באתר Discogs (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: 2c8a217d-aed3-4b0b-8d33-2634677daebc

 |
ב-27 במרץ 1964 התרחשה **רעידת אדמה באלסקה**, שהייתה רעידת האדמה השנייה בעוצמתה שנמדדה בהיסטוריה, והחזקה ביותר ביבשת אמריקה הצפונית. היא התרחשה בדרום אלסקה בשעה 17:36 (זמן מקומי) ביום שישי הטוב, נמשכה 4 דקות ו-38 שניות והגיעה לעוצמה של 9.2 בסולם מגניטודה לפי מומנט. מוקד הרעש היה כ-123 ק"מ מזרחית לעיר אנקורג' ובעומק של 25 ק"מ.

רובם של 131 הרוגי רעידת האדמה נספו כתוצאה מגלי צונאמי באזור מפרץ הנסיך ויליאם. גל הצונאמי, בגובה 67 מטר, החריב כליל את העיר הקטנה ואלדז. 30 מתושביה ששהו בקרבת הנמל, רובם ילדים שהמתינו לספינה, נהרגו. לאחר מכן נבנתה ואלדז מחדש במרחק מה מהעיר המקורית.

באי קודיאק (ראו במפה שמשמאל) התרוממה הקרקע לגובה של 9.1 מטר. מזרחית לאנקורג' ירדו פני הקרקע ב-2.5 מטרים, והים הציף את האזור. במהלך רעידת האדמה נגרמו תזוזות קרקע חזקות מאוד (תזוזות אנכיות עד 11.5 מטרים). באנקורג', העיר הגדולה באלסקה, הורגש הרעש בעוצמה רבה, על אף מאה עשרים ושלושה הקילומטרים שהבדילו בינה לבין מוקדו. בעיר נגרם נזק רב לרכוש, בתים נחרבו, תשעה בני אדם נהרגו, צינורות מים נותקו ותושבים רבים נאלצו להתקיים משלג שהופשר. מגדל הפיקוח בנמל התעופה הבינלאומי קרס. אנקורג' ניצלה מהצונאמי ומאסון גדול בהרבה.

גלי הצונאמי הגיעו עד לקליפורניה, שבה נספו שנים עשר איש בקרסנט סיטי שבצפון המדינה. באורגון נהרגו ארבעה אנשים. הדיה של הרעידה החזקה הגיעו למרחק אלפי קילומטרים, ואפילו בדרום אפריקה נצפו תנודות במעיינות.

מכיוון שמוקד הרעש היה באזור שאינו מיושב, מספר ההרוגים (131) היה קטן באופן יחסי. תרמה לכך גם בניית העץ הנפוצה באלסקה והתרחשות הרעידה ביום שישי הטוב, שהוא בנצרות יום שישי שלפני חג הפסחא, יום שבתון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רעידת האדמה באלסקה** בוויקישיתוף
* רעידת-אדמה בעוצמה אדירה זרעה הרס ברחבי אלאסקה, דבר, 29 במרץ 1964
* מאות קרבנות והרס רב ברעש באלסקה, הַבֹּקֶר, 29 במרץ 1964; המשך
* הרעש באלסקה, הַבֹּקֶר, 29 במרץ 1964
* מאות נהרגו ברעש אדמה באלסקה, הצופה, 29 במרץ 1964; המשך

* רעידת האדמה באלסקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  רעידת האדמה באלסקה, באתר earthquake.usgs.gov (באנגלית).

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007559177405171
* LCCN: sh2003006459

 |
**ולדימיר פטר קֶפֶּן** (בגרמנית: **Wladimir Peter Köppen**;‏ 25 בספטמבר 1846 – 22 ביוני 1940) היה מטאורולוג, קלימטולוג ובוטנאי גרמני. פיתח את **שיטת קפן** לסיווג אקלימים, שבה משתמשים (עם שינויים ותוספות) גם בימינו.

חייו
----

קפן נולד בסנקט פטרבורג, בירת האימפריה הרוסית, במשפחה גרמנית שהתיישבה ברוסיה במאה ה-18 להזמנת הקיסרית יקטרינה השנייה. הוא למד בבית הספר בחצי האי קרים. כבר בהיותו בבית הספר נמשך קפן להתבוננות ביחסי הגומלין בטבע שבין האקלים לסוג הצמחייה שגדלה בו. מאוחר יותר למד קפן באוניברסיטאות של  היידלברג ולייפציג בגרמניה אותן סיים ב-1870. עבודת הגמר שלו דנה בהשפעת הטמפרטורה על קצב הגידול של הצמחים.

בין 1872 ל-1873 הועסק קפן בשירות המטאורולוגי הרוסי. אחר כך שב לגרמניה כדי לנהל את חטיבת המטאורולוגיה הימית שהוקמה כחלק ממצפה הכוכבים של חיל הים הגרמני (Deutsche Seewarte) שבסיסה בהמבורג. בחטיבה היה קפן אחראי על שירות תחזית מזג האוויר בחלק הצפון מערבי של גרמניה והאזורים הימיים הסמוכים. אחרי ארבע שנות שירות יכול היה קפן לעבור לתחום העניין העיקרי שלו – מחקר, והוא עזב את השירות המטאורולוגי.

בעקבות מחקריו המוקדמים של אלכסנדר זופאן (1879) החל קפן במחקר השיטתי של האקלים, ואף ערך בעצמו ניסיונות עם בלוני מחקר על מנת להשיג מידע מהחלקים הגבוהים של האטמוספירה. ב-1884, הוא פרסם את הגרסה הראשונה של מפת אזורי האקלים שלו שבה שורטטו תחומי הטמפרטורה העונתיים. עבודה זו הובילה לפיתוח שיטת קפן בשנת 1900 לערך, שהוא המשיך ושיפר במשך שארית חייו. הגרסה המלאה של השיטה הופיעה לראשונה ב-1918 ואחרי כמה שיפורים, פורסמה הגרסה האחרונה ב-1936.

מלבד תיאור סוגי האקלים השונים, הוא התוודע לפאלוקלימטולוגיה. ב-1924 הוא וחתנו אלפרד וגנר (Alfred Wegener) פרסמו מאמר בשם "האקלימים של העבר הגאולוגי" (*Die Klimate der Geologischen Vorzeit*) ובו סיפקו תמיכה מכרעת לתיאורית מילנקוביץ (Milutin Milanković) בנושא תקופות הקרח.

בסוף ימיו, שיתף קפן פעולה עם הקלימטולוג הגרמני רודולף גייגר (Rudolf Geiger) בכתיבת הספר בן חמשת הכרכים "המדריך לקלימטולוגיה" (*Handbuch der Klimatologie*). עבודה זו לא הושלמה מעולם, אך כמה חלקים, ששלושה מהם נכתבו בידי קפן, הודפסו. אחרי מותו של קפן ב-1940 בגראץ, אוסטריה, המשיך גייגר לעבוד על שינויים בשיטת סיווג האקלימים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ולדימיר קפן** בוויקישיתוף
* ולדימיר קפן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007273536905171
* BIBSYS: 6098110
* BnF: cb17075811n (data)
* CiNii: DA0755728X
* GND: 118713418
* ISNI: 0000 0000 8375 2005
* LCCN: n78072215
* LNB: 000173791
* NKC: jx20080506009
* NLA: 35981249
* NLP: a0000002518588
* NTA: 072022841
* RERO: 02-A003483472
* SUDOC: 12303499X
* Trove: 1172380
* VIAF: 40173156
* WorldCat: lccn-n78072215

 |
**נופר סקורקה** (נולדה ב־6 בפברואר 1989) היא כדורגלנית עבר ישראלית, אשר שיחקה בליגת העל בכדורגל נשים. כיום היא עוזרת שופט כדורגל בינלאומית המשמשת כעוזרת שופט בליגה הלאומית וכן בליגת העל לנשים.

קריירה כשחקנית
--------------

סקורקה נולדה בראשון לציון וגדלה באזור במשפחה אוהבת כדורגל וכך נחשפה למשחק בגיל צעיר. כנערה הצטרפה להפועל עירוני ראשון לציון ששיחקה בתקופה זו בליגת הנשים הבכירה. בסוף עונת 2010/2011 סיימה הקבוצה אחרונה, ירדה ליגה והתפרקה וסקורקה עברה למ.כ. רמת השרון ששיחקה בליגת הנשים השנייה, הייתה שחקנית סגל משמעותית ועזרה לקבוצה לעלות בתום העונה לליגת הנשים הראשונה. שיחקה בקבוצה עוד שתי עונות ועברה לשתי עונות נוספות במכבי חולון ששיחקה אף היא בליגה הראשונה.

קריירה כעוזרת שופט
------------------

עקב פציעות חוזרות, נאלצה להפסיק להיות שחקנית פעילה אך החליטה להישאר בתחום ועברה קורס שופטי כדורגל. בשנת 2016 הצטרפה לאיגוד השופטים ובשנת 2019 קיבלה את התג הבינלאומי מפיפ"א.

נכון ל־2020 משמשת כעוזרת שופט בקביעות בליגה הלאומית וכן בליגת העל לנשים.

עובדת כבודקת תוכנה בחברת סמסונג ישראל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נופר סקורקה** בוויקישיתוף
* פרופיל שחקנית באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל שופטת באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* יוסי חי חנוכה, חילוף חייה, בדרך לליגת העל, באתר ישראל היום, 8 במרץ 2019
* אחת על אחת – פרק 18 עם מיתר שמש ונופר סקורקה - אשרת עיני בפודקסט "בכל יום נתון", 26 באוגוסט 2020

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"נופר סקורקה"**.
נבחרת ישראל במחנה אימונים, 1959.מימין לשמאל: שושנה ריבנר, נוגה הררי, תמר זליג, דורית שרצר, גבריאל גינטר נסט ועוזי בק
הזמנה לנוגה הררי להשתתף במחנה אימונים של נבחרת ישראל בשחייה, מרץ 1959
**נֹגה הררי שגב** (נולדה ב-22 באוגוסט 1943) היא שחיינית עבר ישראלית, אלופת ישראל בשחייה 3 שנים ברציפות (1958 - 1960) במשחה ל-100 מטר גב.

ביוגרפיה
--------

שגב נולדה וגדלה בקיבוץ אפיקים בת לפרץ ופניה ואחות למרים. היא התאמנה בשחייה בקבוצה של הקיבוץ בהדרכת שמריהו נאבל.

### 1957

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בשנת 1957 זכתה הררי במדליית כסף בצוותא עם ברנר מברית מכבים עתיד בתוצאה של 1:31.7 דקות, אחרי ירדנה שאל מהפועל גוש זבולון 1:28.1 דקות.

### 1958

#### אלופת ישראל

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבריכת בת גלים בחיפה באוקטובר 1958 זכתה הררי במדליית זהב, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:28.5 דקות, לפני ירדנה שאל (1:28.8 דקות) ותלמה נויפלד מברית מכבים עתיד (1:33.2 דקות).

### 1959

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בבריכת בת גלים באוקטובר 1959 הגנה הררי על תוארה וזכתה במדליית זהב, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:27.5 דקות, לפני רמה קורין מהפועל. עמק הירדן (1:32.2 דקות) וקפילבסקי (1:37.1 דקות)..

### 1960

באליפות הפועל בשחייה ה-17 שנערכה בקבוצת שילר בספטמבר 1960, זכתה הררי במדליית זהב במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:25.6 דקות. באליפות ישראל בשחייה שנערכה באותה שנה היא זכתה בפעם השלישית במדליית זהב, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:26.1 דקות.

### 1961

בתחרויות השחייה של המכביה השישית שנערכו בספטמבר 1961 היא זכתה במדליית ארד במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ביחד עם חיותה מרצביאק, גלי להב וקורין בשיא ישראלי חדש של 5:47.2 דקות, אחרי ארצות הברית שקבעה שיא מכביה חדש של 5:09.8 דקות ודרום אפריקה (5:31.7 דקות) וסיימה במקום שישי במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:31.6 דקות.

חייה האישיים
------------

ב-12 באוקטובר 1962 היא נישאה לצביקה שגב ולזוג נולדו בן ושתי בנות. במשך שנים רבות עבדה כאחות בקיבוץ ועזבה את אפיקים ב-1986, לכפר סבא. לאחר מכן עבדה כמיילדת בבית חולים השרון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נוגה שגב** בוויקישיתוף

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

* יוסף טלקי, אורות וצללים בשתי אליפויות שחיה ארציות, דבר, 19 באוקטובר 1958

הערות שוליים
------------

1. ↑  ריבנר שחתה 100 חתירה-1:09,5, למרחב, 20 באוקטובר 1957
2. ↑  מ. אחי אברהם, עונת השחיה נסתיימה באכזבה רבה, חרות, 19 באוקטובר 1958
3. ↑  ב. מ. עתיד זכתה באליפות השחיה, הַבֹּקֶר, 28 בספטמבר 1958
4. ↑  ע. כרמלי, הפועל זבולון נטל את ההגמוניה מב.מ.ע. - טראובר ולהב שברו שיאים, מעריב, 18 באוקטובר 1959
5. ↑  טראובר ולהב הצטיינו באליפות השחייה, על המשמר, 18 באוקטובר 1959
6. ↑  מרצ'יביאק שיפרה את שיאה הארציים בשחייה, דבר, 18 בספטמבר 1960
7. ↑  יובנטוס תשחק היום בנעילת המכביה, על המשמר, 5 בספטמבר 1961
8. ↑  יובנטוס תשחק היום בנעילת המכביה, על המשמר, 5 בספטמבר 1961
**מוסדות ירים משה** הם קבוצת מוסדות הכוללים ישיבה גדולה,ישיבה קטנה, בית ספר יסודי לבנות וסמינר לבנות, ותלמוד תורה לבנים. כולם בראשות הרב עזרא ניסן.

היסטוריה
--------

מוסדות ירים משה הוקמו לאורך השנים על ידי הרב עזרא ניסן, למשפחות בני תורה מהציבור החרדי-ספרדי. המוסדות מתאפיינים בשמרנות ובאדיקות רוחנית, והם נותנים מענה למשפחות מתושבי האיזור ומהפריפריה.

ישיבת רינת התורה
----------------

הישיבה הוקמה על ידי הרב עזרא ניסן בא' באלול ה'תשנ"ג ספטמבר 1993. 

בתחילתה שהתה בשכונת הבוכרים (במבנה המשמש כיום את ישיבת תפארת לוי), משם עברה למבנה ברחוב רש"י ומשם למשכנה הנוכחי ברחוב מלכי ישראל בירושלים. 

בשנת ה'תשפ"ג יצאה הישיבה לקמפיין "נפשנו חכתה" למען הקמת בניין לישיבה, וגייסה כ-9,000,000 ש"ח.

### סגנון הישיבה

סגנון הישיבה נחשב לשמרני מאוד, והאווירה בה מלוכדת ומשפחתית. התלמידים והבוגרים מחזיקים בקשר קרוב לראש הישיבה ורבים מהם מתאמצים אחר נישואיהם לגור בסמיכות לישיבה.

### צוות הישיבה

* הרב **עזרא ניסן** - ראש הישיבה
* הרב **אלחנן פרץ** - ר"מ
* הרב **שמעון ניסן** - ר"מ
* הרב **אריאל** **מונסוניגו** - ר"מ
* הרב **יעקב פנחסי** - ר"מ

בית ספר ירים משה
----------------

בית הספר ירים משה הוא בית ספר יסודי שהוקם בשנת 2002 על ידי הרב עזרא ניסן, כבית ספר שמור למשפחות בני תורה מהזרם החרדי-ספרדי. בית הספר מתאפיין בקו שמרני ואדוק מאוד. 

בית הספר שוכן ברחוב מלכי ישראל בירושלים, ולומדות בו מעל מאה תלמידות.

סמינר ירים משה
--------------

סמינר לבנות ירים משה הוא מסגרת לימודית המשכית לבית הספר היסודי "ירים משה", ורוב מוחלט של התלמידות הלומדות בו למדו לפני כן בבית הספר היסודי. הסמינר אף הוא מתאפיין בשמרנות ואדיקות גבוהה, ושמירת ההלכה והמורשת הספרדית. 

הסמינר שוכן ברחוב יהודית בירושלים, ולומדות בו מעל מאה בנות.

קישורים חיצוניים
----------------

* מוסדות ירים משה באתר גיידסטאר
* מוסדות ירים משה באתר עולם התורה

* הקפות שניות בישיבת רינת התורה באתר יוטיוב
* סרטון על ישיבת רינת התורה באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  קמפיין "נפשנו חכתה" - ישיבת רינת התורה, באתר צ'רידי, ‏תמוז ה'תשפ"ג
2. ↑  בית ספר ירים משה באתר אינדקס מוסדות ושירותים
3. ↑  סמינר ירים משה באתר אולסקול
**בלה אורמוש** (במקור **שפיצר**, בהונגרית: **Ormos Béla**;‏ אויפשט, 1 במרץ 1899 – מחנה הריכוז מאוטהאוזן, 13 באפריל 1945) היה שחקן תיאטרון וקולנוע יהודי-הונגרי, קומיקאי ושחקן מוכשר, כישרון גדול עולה שנגדע באיבו בשואת יהודי הונגריה בגיל 46.

קורות חייו
----------

בלה שפיצר נולד במשפחה יהודית כבנם של ברטולד אלברט שפיצר (1858–1912), מלצר ושל הנרייטה גלנץ (יֶטִי). הוא למד משחק בבית הספר למשחק של ינה הרצג ושל קלמן רוז'אהדי. אורמוש קיבל את החוזה הראשון שלו ב-1920 בקברט בונבונייר (Bonbonnière Kabaré). מהשנה שלאחר מכן הפך לחבר ברויאל אורפאום (Royal Orfeum). לאחר מכן עזב את הבמה לכמה שנים. הוא עבד במסחר במשך שלוש שנים. מאוחר יותר שיחק בפשטארז'בט ובלהקות ערי שדה אחרות. בין 1930 לבין 1934, היה בחוזה ב"תיאטרון ככר בתלן" (Betlen-tér). ב-1934 הופיע על במת "בימת בודפשט", ב-1935 על "בימת בולוואר טרז" (Terézkörúti Szinpad) בין גדולי הקומיקאים של אותה תקופה ולאחר מכן ב-1936 שיחק שוב בתיאטרון ככר בתלן ובבודפוק. בשנת 1939, הוא נאלץ לעזוב את התיאטרון הקאמרי (Kamara Színház) עקב חקיקת החוקים ה(אנטי)יהודיים, שאסרו על יהודים להופיע בפני קהל לא יהודי ולאחר מכן, בשל מוצאו, הוא יכול היה להופיע רק על בימת תיאטרון גולדמארק במסגרת הפעילות האמנותית של אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך ורק בפני קהל יהודי. במהלך מלחמת העולם השנייה הוא נלקח למחנות לשירות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי), לאחר מכן גורש לגרמניה להמבורג כעובד כפייה. ב-29 במרץ 1945 הועבר למחנה הריכוז מאוטהאוזן, שם נפטר ב-13 באפריל.

רעייתו הייתה שרה אלינגר, איתה התחתן ב-24 בדצמבר 1932 בבודפשט.

תפקידו הקולנועי
---------------

* דודה איזה (1933)

ספריו
-----

* תקליטיי (Lemezeim)

לקריאה נוספת
------------

* Adatai a Petőfi Irodalmi Múzeum katalógusában (נתוניו במאגרי המוזיאון הספרותי פטפי)
* קורות חייו באתר הסרט המדבר (Hangosfilm)
* קורות חייו בארכיב של אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך
* Horák Magda: A magyar értelmiség veszteségei az 1940-es években (אבדותיה של האינטליגנציה ההונגרית בשנות הארבעים)
* Magyar Színművészeti Lexikon, Budapest, 1931 (לקסיקון הונגרי לאמנות הבמה)

קישורים חיצוניים
----------------

* בלה אורמוש, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* תקליטיי (Lemezeim)
* בלה אורמוש באתר hdke
* רשימת שחקני תיאטרון ככר בתלן

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Születési bejegyzése az újpesti polgári születési akv. 340/1899. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-01-09.
2. ↑  "Spitzer Bertold halotti bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári halotti akv. 2326/1912. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-01-09.
3. ↑  "Szülei házasságkötési bejegyzése a pesti neológ izraelita hitközség házassági akv. 272/1887. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-01-09.
4. ↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári házassági akv. 1559/1932. folyószáma alatt". נבדק ב-2021-01-09.
**קאוסאר מוחמד** (באנגלית: **Kausar Mohammed**) היא שחקנית, קומיקאית, סופרת ומדבבת אמריקאית. ידועה בעיקר ממשחקה בסרט "מה גברים רוצים", בסרט "בוסית בקטנה" ובדיבוב בסדרה "עולם היורה: מחנה הקרטיקון".

ביוגרפיה
--------

מוחמד נולדה בסן חוזה והתחנכה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, בה גם הצטרפה לקבוצה "UCLA Spring Sing". היא כתבה מספר פרויקטים דיגיטליים כמו "סמייל" או "נמסטה", אשר הופיעו באתרי החדשות הפינגטון פוסט וברשת NBC. כמו כן מונתה להיות השגרירה הדיגיטלית של קמפיין המפקד בקליפורניה.

היא החלה להופיע החל משנת 2016 בקומדיית המצבים "השייקריות" להופעה אחת. בשנת 2019 שיחקה בסרט "בוסית בקטנה" בתור גברת פארקר ושיחקה גם בסרט "מה גברים רוצים" בתור ג'נה אבידי. בנוסף היא דיבבה דמויות שונות, ביניהן יאז פדולה בסדרה "עולם היורה: מחנה הקרטיקון".

פילמוגרפיה
----------

* 2016, השייקריות- פאולט
* 2017, I Love Dick - שירין
* 2017, Idiotsitter - ננור
* 2018, ללא מילים - מגישה
* 2018, המתמחה - שושבינה של הכלה
* 2018, עמק הסיליקון - נדיה
* 2018, Nobodies - אנטוניה
* 2019, בוסית בקטנה - גברת פארקר
* 2019, מה גברים רוצים - ג'נה אבידי
* 2019, קרייג של הנחל - אמינה
* 2019, ברק שחור - האחות פאטל
* 2019, Merry Happy Whatever - סונה
* 2020, הקריירה השנייה של קרול - איישה
* 2020, East of La Brea - פרמה
* 2020, Great Pretender - אביגל ג'ונס
* 2020-2021, עולם היורה: מחנה הקרטיקון - יאז פדולה
* 2021-הווה, 4400 - סוראיה
* 2022-הווה, מונסטר היי - קליאו דה-ניל
* 2023: *Appendage* - אסתר

קישורים חיצוניים
----------------

* קאוסאר מוחמד, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* קאוסאר מוחמד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑
**מפלגת רומניה מארה** (**Partidul România Mare** - מפלגת רומניה הגדולה, שם הרומז לרומניה הגדולה) היא מפלגה רומנית בעלת אוריינטציה לאומית קיצונית.

רומניה מארה נוסדה בשנת 1991, בראש המפלגה עומד קורנליו ואדים טודור. טודור ביטא בעבר דעות אנטישמיות, הגם שמאוחר יותר התנצל בפני היהודים, לקח לו יועץ בחירות ישראלי ואף שיבץ ברשימתו, במקום ריאלי, ישראלי בשם נתי מאיר. המזכיר הכללי של המפלגה, גאורגה פונאר, התפרסם בעמדות האנטי-הונגריות שביטא כראש עיריית קלוז'-נפוקה.

כנגד המפלגה נטען שהיא נוקטת עמדות פופוליסטיות ומקדמת שנאת זרים, אנטישמיות והומופוביה. עד שנת 2004 המפלגה הכחישה את קיום שואת יהודי רומניה, אך שינתה את עמדתה לאחר שפורסם דו"ח של ועדת מומחים בנושא. בביטאון המפלגה "רביסטה רומניה מארה" הופיעו כותרות כדוגמת: "נירה בגנבים באצטדיונים עם מקלעים", "ממשלת רומניה מובלת על ידי היהודון ההונגרי ג'ורג' סורוס" וכדומה.

למפלגה אין למעשה שום כוח פוליטי מעשי. אין לה שום נציגים בבית הנבחרים הארצי, בפרלמנט האירופי וברשויות המקומיות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רומניה מארה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של רומניה מארה (ברומנית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אטילה שומפלבי, מיוחד: ישראלי בדרך לפרלמנט הרומני, באתר ynet, 16 באוקטובר 2004

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007330264705171
* LCCN: nb2010026383
* VIAF: 150366050
* WorldCat: lccn-nb2010026383

 |
ויט ביר, בירת הדגל של מבשלת הוגרדן
**הוגרדן** (בהגייה פלמית: **ˈɦuʝardən**, ובאנגלית: ˈ**huːɡɑrdən**), היא מבשלת בירת חיטה בלגית, שנמצאת בבעלות בלג'יום אינבב - זרוע השיווק האירופאית של ענקית המבשלות אנהאוזר-בוש אינבב. מבשלה זו מייצרת את מותג הבירה המפורסם הוגרדן המופק מחיטה, אשר קרוי על שמה.

שמה של המבשלה נלקח מהכפר בו הוקמה לראשונה, הוחרדן (הו'), כפר הממוקם בסמוך לעיר לוון בבלגיה, אשר היה מוקף בחלקות חיטה רבות. מבשלה זו אשר על פי הערכות הוקמה בשנת 1445, נחשבת לייחודית במבשלות המיצרות בירה מבוססת חיטה, וכמובילה בתחום.

היסטוריה
--------

כבר בימי הביניים נודע כפר הוגרדן בבירות החיטה האיכותיות שלו. במאה התשע עשרה פעלו בתחומו תשע מזקקות אך בעקבות קשיים, בשנת 1955 נותרה מזקקת "תומיס" כאחרונת המזקקות שפעלה בכפר, ואף היא נסגרה באותה שנה. כעשר שנים מאוחר יותר החליט חלבן מקומי העונה לשם פייר סליס, להחיות את מורשתן של מבשלות הוגרדן, והחל לייצר בצורה עצמאית בירה מבוססת חיטה באסם הצמוד לביתו.

לתהליך בישול הבירה השתמש סליס במרכיבים המסורתיים של מבשלות הכפר: חיטה, שמרים, כשות, וכוסברה. ואף הוסיף קליפות תפוזים יבשות. במטרה להגדיל את התפוקה קנה סליס בשנת 1980 מזקקה שנסגרה מכבר בשם "הוגרדיה".

לאחר ששריפה פרצה במפעל, כפי הנהוג בבלגיה, הציעו מספר מזקקות את עזרתן. אחת מהן, הייתה המבשלה הגדולה ביותר בבלגיה - אינטרברו. זו הפכה מאוחר יותר למבשלת בלג'יום אינבב. מבשלה זו הלוותה לסליס סכומי כסף גדולים על מנת שיוכל לרכוש מבנים נוספים ולשקם את פס הייצור. עם הזמן החלה לדרוש מסליס להתאים את המשקה לטעם המוני ומסחרי יותר. מתוסכל, מכר סליס את המבשלה לאינבב, ועזב את בלגיה.

#### סליס נוסע לטקסס

כשהגיע לטקסס החל סליס לעבוד בקדחתנות על הקמתה של מבשלה חדשה. עם הכסף הרב שהרוויח מהעסקה עם אינבב הקים את "מבשלת סליס" באוסטין, טקסס, אשר נוסדה במטרה להמשיך ולייצר בירת חיטה לפי מה שהגדיר סליס "כמתכון המקורי של הוגרדן". מבשלה זו נקנתה בסוף על ידי "מבשלות מילר" ואף נסגרה על ידה כאשר הציוד עצמו נמכר לחברה בשם "מבשלות מישיגן".

בישראל מיובאת הבירה על ידי חברת תימקו בירה בע"מ

מותגים
------

* **וויט ביר (בירת חיטה)** - בירת הדגל. יוצרה לראשונה בשנת 1445, מתובלת בכוסברה וקליפות תפוזים. בירה זו אינה מסוננת ומכאן מראה הכהה והעכור.
* **רוז** - הושקה לראשונה בשנת 2007, בעלת 4.5% כוהל בנפח. ניחנת בניחוח פירות ומרקם מלא.
* **ציטרון** - הושקה בשנת 2008, ניחוח פירות הדר, 3% כוהל.
* **גרנד קרו** - הושקה לראשונה בשנת 1985, בעלת 8.5% כוהל.
* **ספסייל** - הושקה בשנת 1995, 6.7% כוהל. מהולה במעט וניל, ובעלת טעם המשלב מתיקות וחמיצות מעודנת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הוגרדן** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של הוגרדן (בפורטוגזית, באנגלית, בהולנדית ובצרפתית)
* אתר האינטרנט הרשמי של הוגרדן בישראל
* הוגרדן, ברשת החברתית פייסבוק

* הוגרדן, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* הוגרדן, ברשת החברתית אינסטגרם

* הוגרדן, סרטונים בערוץ היוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  שני מוזס, ‏מותג הבירה סטלה ארטואה עובר לידיים של נציגת קורונה בישראל | בלעדי, באתר גלובס, 8 באוקטובר 2020
**ינה מיקשה ארנסט** (בהונגרית: **Ernst Jenő** **Miksa**; בוטין, 12 בינואר , 1885 – בודפשט, 26 בפברואר 1944) היה עיתונאי, סופר יהודי-הונגרי, קצרן.

ביוגרפיה
--------

ינה ארנסט נולד במשפחה יהודית כבנם של בנם של יוז'ף ארנסט ושל שרולטה גרין (1865–1936). הוא למד, בין היתר, קצרנות בשיטת גבלסברגר-מרקוביץ' בגימנסיה הריאלית המלכותית ההונגרית הראשית בטימישוארה ולאחר מכן קיבל תואר בשפות הונגרית-גרמנית וצרפתית באוניברסיטת בודפשט (כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד). הוא השתתף במספר תחרויות קצרנות וכתב באותה מידה בכל שלוש השפות, דבר שהוא נדיר ביותר. הוא היה חבר באגודת הקצרנים. עסק גם בתולדות הקצרנות (היסטוריון). הוא היה עובד קבוע של סוכנות הידיעות ההונגרית (מילולית: משרד הטלגרף ההונגרי) וגם כתב של "המודיע של בודפשט".

אשתו, ינקה קיטהיי (1895–1966), הייתה מורה לפסנתר, בתם של מיקשה קיטהיי, מדפיס בבית דפוס וסוחר ספרים, ושל גיזלה דויטש, אותה נשא ב-3 ביולי 1932 בבודפשט.

ינה ארנסט הובא למנוחת עולמים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט (30 א-17–44).

עבודותיו העיקריות
-----------------

* חייו ומשמעותו ההיסטורית בקצרנות של אדולף פריני (בודפשט, 1932)
* חייו, תקופתו ותפקידו בתולדות הקצרנות של בלה ויקאר (בודפשט, 1941)

לקריאה נוספת
------------

* נתוניו במאגר מוזיאון הספרותי פטפי
* פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת אגנש קניירש

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Halotti bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári halotti akv. 544/1944. folyószáma alatt".
2. ↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VIII. kerületi polgári házassági akv. 742/1932. folyószáma alatt".

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"ינה ארנסט (עיתונאי)"**.
**רסמוס וינטר הוילונד** (בדנית: **Rasmus Winther Højlund**; נולד ב-4 בפברואר 2003 בדנמרק) הוא כדורגלן דני, המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת מנצ'סטר יונייטד.

קריירת מועדונים
---------------

הוילונד גדל במחלקות הנוער של בולקלובן 93, ברונדבי, הולבאק ופ.צ. קופנהגן. ב-25 באוקטובר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בפ.צ. קופנהגן, בניצחון 0–1 על אורהוס גימנסטיקפוינין במסגרת המחזור השישי ליגת העל הדנית לעונת 2020/2021. בסך הכל ערך 32 הופעות במדי המועדון בכל המסגרות, בהן הבקיע חמישה שערים.

ב-28 בינואר 2022 חתם הוילונד בשטורם גראץ מהבונדסליגה האוסטרית. ב-12 בפברואר הבקיע את שערי הבכורה שלו במועדון, צמד שערים בתיקו 2-2 נגד טירול במסגרת המחזור ה-19 בליגה לעונת 2021/2022. בסך הכל ערך 13 הופעות ליגה בחצי העונה הראשונה שלו במועדון, בהן הבקיע שישה שערים.

ב-5 באוגוסט 2023 חתם הוילנד במנצ'סטר יונייטד מהפרמייר ליג האנגלית, תמורת 74€ מיליון אירו בחוזה עד יוני 2028. ב-20 בספטמבר כבש את שער הבכורה שלו במשחק נגד באיירן מינכן בליגת האלופות.

קריירה בין־לאומית
-----------------

להוילונד הופעות בנבחרות הצעירות של דנמרק. בשנת 2022 החל לשחק הן בנבחרת הצעירה והן בנבחרת הבוגרים של דנמרק.

חיים אישיים
-----------

הוילונד הוא בנו של כדורגלן העבר הדני אנדרס הוילונד, ששיחק בקבוצת בולקלובן 93. אחיו הצעירים הם הכדורגלנים אוסקר ואמיל הוילונד, אשר משחקים בפ.צ. קופנהגן.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  Højlund Twins extend FCK contracts באתר הרשמי של פ.צ. קופנהגן, 23 בדצמבר 2021 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 6167984073133550191
* WorldCat (עם VIAF): 6167984073133550191

 |