חבלים גאולוגיים בעולם:

קרום יבשתי:
  שילד
  משטח יבשתי
  רכס הרים
  אגן מבני
  משטח בזלת נרחב
  התמשכות קרום
קרום ימי:
  סלעים בני עד 20 מ"ש
  סלעים בני 20–65 מ"ש
  סלעים בני יותר מ-65 מ"ש

**משטח יבשתי** או **פלטפורמה** הוא חבל גאולוגי, מישור בחלקו העליון של שילד הנוצר לאחר שסחיפה הסירה ממנו סלעים ומבנים. על המשטח שנוצר עשויים להצטבר סלעי משקע.

מקובל להשתמש ב"משטח" או "פלטפורמה" כמונחים כלליים להגדרת רצף של משטחים קרבונטיים המצויים במים רדודים. משטחים קרבונטיים עשויים להתפתח במרבית המיקומים הטקטוניים, אך הם נפוצים בעיקר בשולי יבשת סבילים. רבים משדות הנפט בעולם נובעים משכבות סלעי משקע המצויות לאורכם של משטחים קרבונטיים כאלה. דוגמה למשטח קרבונטי כזה היא מפרץ הדסון בקנדה.

היווצרות
--------

מישור גידוע במערב מדינת ניו יורק
לאחר שמסתיימת בניית השילד באמצעות אורוגנזה והוא חדל מלהתרומם, מתפתח בחלקו העליון מישור גידוע. מישור זה הוא תוצר סופי של סחיפה החלה על השילד בתנאים של ים רדוד. הסחיפה האיטית גודעת את הרכסים שהתהוו בשילד בשלבי היווצרותו, ומותירה פני שטח ישרים.

במישור הגידוע נחשפת התשתית הקריסטלינית של השילד המורכבת מסלעי יסוד וסלעים מותמרים. בהמשך השהייה בים הרדוד מצטברים על מישור הגידוע משקעים המצטברים לשכבות סלעי משקע.

משטח כזה החל להיווצר לקראת סוף הקמבריון בשילד הערבו-נובי, ועליו הורבדו במהלך הזמן סלעי משקע. משקעים קמבריים אלה נוצרו כנראה על ידי קרחון יבשתי נרחב, וכיום הם מוסרים בחלקם באמצעות סחיפה וחושפים את סלעי התשתית.

מאפיינים
--------

בדומה לשילדים, גם המשטחים היבשתיים הם אזורי קרום יציבים מבחינה טקטונית ובעלי תבליט טופוגרפי שטוח למדי. משטחים אלה חסרי כיסוי משקעי או שהם מורכבים מכיסוי משקעי מועט שאינו עולה על קילומטרים ספורים. בסלעי המשקע המצויים על משטחים יבשתיים לא חל מעוות וגילם נע בדרך-כלל מהפרקמבריון ועד הקנוזואיקון. למשטחים היבשתיים מאפיינים סייסמיים דומים לאלה של שילד.

משטחים יבשתיים מרכיבים כ-35% מנפח הקרום ואת מרבית שטחו החשוף. המשטח הגדול ביותר מצוי בשטחה של אירואסיה ומשתרע על חלק גדול משטחה. משטח גדול נוסף הוא "אגן ויליסטון" (Williston basin) במרכזה של אמריקה הצפונית ובשוליו המערביים של השילד הקנדי.

ראו גם
------

* גאולוגיה - מונחים
* טקטוניקת הלוחות
* אורוגנזה
* סחיפה
* קראטון
* מסיב

לקריאה נוספת
------------

* עמנואל מזור, **גיאולוגיה בפטיש ישראלי**, האוניברסיטה הפתוחה, 1994, מסת"ב 965-06-0276-3
* שלמה שובאל, **צפונות כדור הארץ**, האוניברסיטה הפתוחה, 2006, מסת"ב 965-06-0872-9
* עקיבא פלכסר, **גיאולוגיה, יסודות ותהליכים**, אקדמון, 1992, מסת"ב 965-350-026-0

* **Encyclopedia of Geology**, Elsevier Academic Press, First edition 2005, מסת"ב 0-12-636380-3
* **Glossary of Structural Geology and Tectonics**, Satish Serial Publishing House, 2008, מסת"ב 81-89304-44-5
* **Dictionary of Geology & Mineralogy**, McGraw-Hill, Second Edition 2003, מסת"ב 0-07-141044-9

קישורים חיצוניים
----------------

* היווצרות קרום כדור הארץ באתר האנציקלופדיה של כדור הארץ (אנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  **משטח יבשתי** במילון המונחים של האוניברסיטה הפתוחה
2. ↑  **שולי יבשת סבילים** – אזור מעבר בין קרום יבשתי לקרום אוקייני של אותו לוח טקטוני, שלא מתקיימת בו געשיות
3. ↑  **קריסטליני** – סלע גבישי אנאורגני, בניגוד לסלעים הבנויים משרידים אורגניים כאבן גיר
4. ↑  **Encyclopedia of Geology**, כרך 1, עמ' 4
5. ↑  **Encyclopedia of Geology**, כרך 5, עמ' 173

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007283190605171
* GND: 4301985-7
* LCCN: sh85019854

 |