פירוש נוסף ערך זה עוסק בכפר ברוסיה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו לובביץ' (פירושונים).

הכפר **לוּבַּבִיץ'** (ברוסית: **Люба́вич**; ביידיש: **ליובאוויטש**; בפולנית: **Lubawicze**) הוא כפר קטן ברוסיה במחוז סמולנסק סמוך לגבול עם בלארוס. משמעות שם הכפר היא: 'עיר האהבה'. הכפר ידוע כמרכז פריחתה של חסידות חב"ד.

הכפר לובביץ' שוכן במרכז היישוב החקלאי ליובאביצ'י (Любавичское сельское поселение), בחבל רודניאנסקי במחוז סמולנסק. הכפר שוכן על גדות נהר מלאיה ברזינה.

במשך הדורות, הכפר השתייך למחוזות אורשה, סמולנסק, ויטבסק ומוהילב.

היסטוריה
--------

הכפר נוסד בערך לפני כחמש מאות שנים. הוא קרוי על שם הנסיכות ליובומירסקי, שהייתה שליטת הקרקעות.

בשנים הראשונות לקיומו היה הכפר בשטח האיחוד הפולני-ליטאי, עד שנת 1654. ב-1784 התרחב היישוב והשתייך אז למשפחת הדוכס סטניסלב ליובומירסקי (Любомирские)(אנ'). בעת הפלישה הצרפתית לרוסיה ב-1812, נכבש היישוב על ידי כוחותיו של נפוליאון שהחזיקו בו במשך שבועיים.

בתקופת האימפריה הרוסית היה הכפר לשטעטל בפלך מוהילוב. ב-1857, התגוררו בכפר כ-2,500 איש. בכל אופן, על פי מקור משנת 1880 בכפר גרו 1,516 איש בלבד (978 מתוכם היו יהודים). על פי מקורות שונים מאותה שנה היו בכפר 313 בתים, 2 כנסיות אורתודוקסיות ושני בתי כנסת.

בסוף המאה ה-19, לקראת תחילת המאה ה-20, התפתח בליובאביץ' השוק הגדול ביותר בפלך מוהילוב, שגלגל למעלה מ-1.5 מיליון רובלים. לאחר מהפכת אוקטובר, נטשו מנהיגי חסידות חב"ד את הכפר והאוכלוסייה היהודית של הכפר החלה להצטמצם ומספרהּ ירד בהדרגה.
בשנות ה-20 של המאה העשרים ישבו בכפר כ-950 יהודים – כמחצית אוכלוסייתה. בין מלחמות העולם הם התפרנסו ממלאכה זעירה, מסחר ועבודה חקלאית;

בתקופת מלחמת העולם השנייה, ב-4 בנובמבר 1941 נרצחו 483 יהודים בכפר, על ידי הנאצים ועוזריהם. חיילי הוורמאכט כבשו את הכפר ב-21 ביולי 1941. לאחר ימים אחדים נאסרה קבוצת יהודים ונאמר להם שהם מובלים לעבודה, אך כולם נורו למוות. כחודש לאחר מכן הוכרחו היהודים לשאת טלאי צהוב והוטלו איסורים שונים. ב-27 בספטמבר 1941 יהודי הכפר רוכזו בגטו. הם נצטוו להתייצב בכיכר המרכזית של הכפר ולקחת מטען יד בלבד. בכיכר הם נשדדו, 17 מהם נאסרו ונרצחו, והיתר הועברו לגטו תחת משמר של שוטרים רוסים ושל אנשי פלוגת אס-אס. גטו לובביץ' כלל רחוב אחד בלבד וב-19 הבניינים שבו נדחסו כ-500 יהודים – בני המקום ופליטים ממקומות אחרים. בגטו לא הייתה אספקת מזון סדירה וחומרי הסקה. תושביו נלקחו לעבודת כפייה בתיקון ואחזקת דרכים וגשרים. ב-4 בנובמבר 1941, חוסל הגטו כאשר אנשי אס אס ושוטרים מקומיים כיתרו את הגטו. היהודים גורשו מבתיהם לכנסייה וממנה נלקחו בקבוצות ונרצחו בירי בתעלה לא רחוק מהכפר.

בסוף שנות ה-80 רכשה קהילת חב"ד במוסקבה את בית אדמו"רי חב"ד.

בשנת 2001 נחנך מוזיאון לתולדות חסידות חב"ד, וב-16 ביולי 2002 נחנכה אנדרטה לזכר רצח יהודי לובביץ'.

בשנת תשפ"ג שוחזר המבנה של ישיבת תומכי תמימים בלובביץ' שפעלה בעיירה בשנים תרנ"ז - תרע"ח.

חסידות חב"ד
-----------

 ערך מורחב – **חסידות חב"ד**  

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
בית הקברות היהודי בלובביץ'
אוהל רבניות אדמור"י חב"ד, בבית הקברות היהודי
השני בשושלת אדמו"רי חסידות חב"ד - רבי דובער שניאורי, ה"אדמו"ר האמצעי", התיישב בכפר זה בשלהי שנת תקע"ג (1813), וייסד בכך את הזרם החבד"י הקרוי גם על שם העיירה, "חב"ד ליובאוויטש". מהדור הרביעי של חב"ד התקיימו במקביל לחב"ד ליובאוויטש, זרמים חב"דיים אחרים, שנקראו בשם העיירות בהן ישבו אדמו"ריהם, דוגמת חב"ד קאפוסט וחסידות ליאדי (אנ'). אדמו"רי שושלת ליובאוויטש ישבו בכפר במשך 102 שנים. העובדה כי בסופו של דבר מכל ענפי השושלת החב"דית התמיד בקיומו רק ענף זה הביאה לזיהוי של חב"ד בכלל עם שם הכפר.

במשך שנות פעילות החסידות בכפר, היו רוב תושביה יהודים, הרב היה אברהם זליקסון ואחריו חתנו דוד יעקובסון. גם אחרי שעזב אדמו"ר הרש"ב את הכפר בשנת ה'תרע"ו (1916) עקב מלחמת העולם הראשונה, בית הכנסת הפעיל בכפר נסגר בשנת תרצ"ו על ידי הקומוניסטים באמצע החורף, ובכל זאת נותרו יהודים רבים בכפר עד לשואה שבה הושמדו מרבית יהודי הכפר. כיום אין יהודים בלובביץ'.

בכפר נמצאים קבריהם של שניים משושלת אדמו"רי חב"ד ליובאוויטש, רבי מנחם מנדל שניאורסון ה"צמח צדק" - האדמו"ר השלישי, ובנו רבי שמואל שניאורסון "המהר"ש" - האדמו"ר הרביעי, מעל הקברים הוקם אוהל. יש בכפר בית השייך לרבי מליובאוויטש (נקנה בתחילת שנות ה-90) ומוזיאון השייך לחסידות חב"ד שהוקם על ידי אגודת חסידי חב"ד בחבר העמים בשנת תש"ס, 2000. כיום פועל לאחזקת המקומות הקדושים בלובביץ', הרב גבריאל גורדון, שליח חב"ד.

לקריאה נוספת
------------

* אלישיב קפלון, **ליובאוויטש** העיירה של חב"ד, תשע"ז, 566 עמודים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לובביץ'** בוויקישיתוף
* תולדות העיירה באתר ממשלת מחוז סמולנסק
* הכפר לובביץ' באתר האדמיניסטרציה של חבל רודניאנסקי
* לובוויצ'י (Lubavichi), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם
* ליובאוויטש שלי - אתר המתעד את תולדות חסידות חב"ד בעיירה ליובאוויטש ברוסיה ומידע למבקר
* ליובאוויטש, תולדות העיירה בתקופת היותה מרכז תנועת חב"ד
* "לובביץ'", באתר השטעטל הווירטואלי
* ואדים דובסון, ליובאביצ'י, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק B, עמ' 1802–1803), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
* "לובביץ'", באתר JewishGen (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "לראשונה מוצאים את העיירה ליובאוויטש נזכרת במסמך של שנת (רפ"א) 1521", פרק יסוד העיירה ליובאוויטש אדר ה'תשס"א, שלום בער לוין.
2. 1 2  היסטוריית העיירה ליובאוויטש
3. ↑  ד"ר איליה לוריא, **עדה ומדינה**. בספר הזיכרונות של אדמו"ר הריי"צ נרשמה סיבה אחרת, והיא - אדם בשם מאיר הקים אותו, וכיון שתושביו היו אוהבי הבריות, ואוהבי כל יצוריו של הבורא, נקרא שמו ליובוב- שמשמעות שמו היא "אהבה".

| חסידות חב"ד |
| --- |
| שושלת ליובאוויטש | **הראשון:** שניאור זלמן מלאדי ("אדמו"ר הזקן", "בעל התניא") • **השני:** דובער שניאורי ("האדמו"ר האמצעי") • **השלישי:** מנחם מנדל שניאורסון ("הצמח צדק") • **הרביעי:** שמואל שניאורסון ("מהר"ש") • **החמישי:** שלום דובער שניאורסון ("הרש"ב") • **השישי:** יוסף יצחק שניאורסון ("הריי"צ") • **השביעי:** מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מלובביץ'") |
| ענפים נוספים בחסידות | אהרן מסטרשלה | **קאפוסט:** יהודה לייב שניאורסון • שלמה זלמן שניאורסון • שלום דובער שניאורסון מרציצה • שמריה נח שניאורסון מבאברויסק | **לאדי:** חיים שניאור זלמן שניאורסון • יצחק דובער שניאורסון • לוי יצחק מסיראטשין | **ניעז'ין:** ישראל נח שניאורסון | עץ שושלת חב"ד |
| כתבים | **אדמו"ר הזקן:** ספר התניא • שולחן ערוך הרב • סידור אדמו"ר הזקן • תורה אור ולקוטי תורה • מאמרי אדמו"ר הזקן | **האמצעי:** קונטרס ההתפעלות | **הצמח צדק:** צמח צדק • אור התורה • דרך מצותיך | **הרש"ב:** המשך יו"ט של ר"ה תרס"ו • בשעה שהקדימו תרע"ב | **הריי"צ:** אגרות קודש הריי"צ | **ספרי הרבי מלובביץ':** היום יום • לקוטי שיחות • אגרות קודש הרמ"מ • תורת מנחם • רשימות | **אחרים:** ספר הערכים • קטגוריה:כתבי עת חב"דיים |
| אתרים | מרכז חב"ד – 770 • אוהל חב"ד לובביץ' • כפר חב"ד • קטגוריה:בתי כנסת חב"דיים • קטגוריה:ריכוזים חב"דיים | לובביץ' |
| מושגים | **ניגוני חב"ד**: ארבע בבות • צמאה לך נפשי • ופרצת • ניגוני הרבי מלובביץ' • תבנית:ניגוני חב"ד • קטגוריה:ניגוני חב"ד | **פעילות:** בית חב"ד • שלוחי חב"ד • מבצעי הרבי מחב"ד | **התוועדויות:** התוועדות • מאמר חסידות • משפיע | **מועדים:** חג הגאולה • | **תקנות:** סעודת משיח • מקווה "בור על גבי בור" • תקנת לימוד החת"ת • תקנת לימוד הרמב"ם | **שונות:** פולמוס המשיחיות |
| ארגונים מרכזיים | אגודת חב"ד העולמית • ספריית חב"ד • בית דין רבני חב"ד • הוצאת ספרים קה"ת • רשת ישיבות תומכי תמימים • כולל חב"ד • מרכז לענייני חינוך • נשי חב"ד • צעירי אגודת חב"ד בישראל • רשת חינוך חב"ד • צבאות ה'  קטגוריה:ארגוני חב"ד • רשת ישיבות תומכי תמימים ליובאוויטש (ישיבות תומכי תמימים) |
| שונות | קטגוריה:חסידי חב"ד • קטגוריה:רבניות חב"ד |
| קטגוריה:חסידות חב"ד |