recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**ורטיגו פרוקסיזמלי פריפרי** (באנגלית: **Benign Paroxysmal Positional Vertigo**, ובראשי תיבות – BPPV) היא בעיה הנגרמת כתוצאה מפתולוגיה באוזן הפנימית. התסמינים הם אירועים חוזרים של ורטיגו פוזיציונלי (positional vertigo), כלומר תחושה של סיבוב או סחרחורת הנגרמת כשיש שינויים בתזוזת הראש.

קלספיקיציה
----------

ורטיגו, מונח רפואי שלרוב נוטים לבלבל עם סחרחורת, הוא תופעה נפוצה יחסית, אשר מתחלקת למספר סוגים שונים. ורטיגו מסוג BPPV מאובחן אצל כ-17% עד 42% מכלל האנשים המתלוננים על ורטיגו.

תסמינים וסימפטומים
------------------

תסמונת BPPV מאופיינת על ידי אפיזודות קצרות, של שניות עד דקות, של ורטיגו חמור, לעיתים עד כדי בחילות והקאות. התסמינים יכולים לקרות עם כל שינוי של תנוחת הראש אך בדרך כלל הם הכי חמורים בעת שכיבה עוברית, כשהאוזן הפגועה היא למטה. לרוב אין אובדן שמיעה. 

* תחושה של סחרחורת - כאילו הכל מסתובב סביב החולה.

* הוורטיגו נמשך למשך שניות עד דקות בלבד (פרוקסיזמלי, ומכאן שמו).

* הוורטיגו נגרם בגלל שינוי מנח (קשור לשינוי תנוחה מסוים).

* לרוב מלווה בבחילה.

* קיימות הפרעות ראייה - יש קושי לקרוא או לראות במהלך הוורטיגו לאור קיומו של ניסטגמוס נלווה.

* תחושה המדמה התעלפות, או פרה-סינקופה או סינקופה - יכול להתקיים אבל לרוב לא נפוץ

* הקאות - תסמין לא נפוץ, אולם אפשרי.

בדיקה גופנית
------------

בבדיקה גופנית ניתן להתרשם מניסטגמוס רוטטורי המאופיין בסטיית המבט לכיוון האוזן הפגועה. הניסטגמוס נחלש ונעלם עם הזמן, ולא אמור להימשך מעל 30 שניות או דקה.

קיים מבחן הנקרא דיקס הולפייק (Dix hallpike) שבו מזיזים את החולה באופן מסוים כדי לנסות ולאפיין את הניסטגמוס הקיים ואת משכו. אחד מהמאפיינים של ורטיגו מסוג BPPV הוא, שתחילת הניסטגמוס היא מושהה- כלומר מתחילה כמה שניות לאחר התנוחה הגורמת לגירוי הוורטיגו. כמו כן, הניסטגמוס והורטיגו חולפים לאחר שניות עד דקות, ובביצוע מבחן זה פעמים נוספות, התגובה הולכת ונחלשת (זאת לעומת ורטיגו ממקור מרכזי, שאיננו BPPV, ובו לא חייב להופיע ניסטגמוס, ואם הוא מופיע אזי הופעתו היא מיידית ואין התעייפות של ההופעה כאשר חוזרים על המבחן). 

באופן כללי, מטופלים הסובלים מ-BPPV לא אמורים לסבול בנוסף מחסרים נוירולוגיים שונים כגון נימול או חולשה. אם תסמינים אלו קיימים, יש לבחון סיבות נוספות לקיום הוורטיגו, כגון שבץ שמקורו במערכת הסירקולטורית האחורית במוח.

סיבות
-----

בתוך הלבירינת, איבר בתוך האוזן הפנימית האחראי על שיווי המשקל, קיימים קריסטלים מסידן הקרויים אוטוקוניה (otoconia). אצל מטופלים עם BPPV, חלקיקים אלו ניתקים ממקומם הטבעי (ב- utricle) והם נודדים עם הזמן לאחת מהתעלות הסמי-סירקולריות באוזן הפנימית - בעיקר לתעלה הפוסטריורית עקב מיקומה האנטומי. 
כאשר יש תזוזה של הראש ביחד לכוח הכובד, חלקיקים אלו מביאים לתחושה של ורטיגו. תופעה זו קרויה בשם canalolithiasis- מצב בו יש גירוי של התעלות הסמי-סירקולריות על ידי חלקיקים אלו הצפים בהן.

טיפול
-----

הטיפול ב- BPPV כולל ביצוע מניפולציות תנועתיות הנקראות Repositioning maneuvers- מסובבים את החולה באופן מסוים הקשור לכוח המשיכה, באופן בו החלקיקים מסולקים מתוך התעלה אל אזור הקרוי vestibule שם הם נספגים. בתקופה החריפה של המחלה ניתן להשתמש גם בתרופות לדיכוי של המערכת הווסטיבולרית- כגון אנטיהיסטמינים, אנטיכולינרגיים, בנזודיאזפינים ותרופות סימפטומימטיות. 

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**מבצע עיניים ירוקות** היה מבצע צבאי בלבנון, אותו ביצעו יחידת שלדג ופלנ"ט צנחנים ב25 דצמבר 1986.

ההכנות למבצע
------------

במסגרת הקו ההתקפי שהוביל אלוף פיקוד הצפון, יוסי פלד, כנגד ארגוני המחבלים בדרום לבנון, הוחלט לפשוט על בסיס החזבאללה בכפר מיידון, ששימש בסיס פעילות לפעילי הארגון בדרום לבנון. עיקר המבצע הוטל על יחידת שלדג, עליה פיקד סא"ל אליק רון, שנדרשה להכווין מסוקי קרב וארטילריה. בנוסף צורף למבצע כוח מפלנ"ט צנחנים, עליה פיקד סרן יאיר גולן, שעליו הוטל לירות טילי טאו לעבר מבנים, עמדות ורכבים בכפר.

מהלך המבצע
----------

לילה לפני הפעולה התמקם כוח מיחידת שלדג, בפיקוד איתי רוזנפלד, בתצפית נסתרת במרחק קילומטר מהכפר, אסף מודיעין וסייע לבנות תמונת מודיעין מלאה בטרם התקיפה. בליל הפעולה יצאו כוחות מיחידת שלדג, בפיקוד רון, וכוח הפלנ"ט למשימותיהם. כוחות שלדג נעו על בסיס רכבי שטח ולאחר שפרקו מהם בסמוך ליעדים נעו לעמדות תצפית וצליפה שתוכננו מראש. במקביל נע כוח הפלנ"ט על גבי נגמ"שים, ולאחר מכן פרק והתמקם בעמדות אש בג'בל רחאיית. רון פיקד על המבצע מעמדת חפ"ק סמוך לכפר. 

עם שחר, פתח כוח צלפים מיחידת שלדג, עליו פיקדו אוהד שפריר וסגנו מוני כץ, באש ופגע בפעילי חזבאללה רבים. במקביל ירה כוח הפלנ"ט, בפיקוד גולן, טילי טאו לעבר עמדות ומבנים של פעילי חזבאללה בכפר. לאחר מכן הכווין כוח מיחידת שלדג, בפיקוד רוזנפלד, מסוקי קרב של חיל האוויר ואש ארטילריה, וירה טילי מילאן מעמדותיו על מטרות בכפר.

המבצע נמשך 36 שעות, ולאחר מכן נסוגו הכוחות לברכת ג'עבור, ומשם בחזרה לשטח ישראל. בסך הכול נהרגו במבצע כ-6 פעילי חזבאללה, נפגעו עמדות, מבנים ורכבים ששימשו את החזבאללה בכפר וכן סוללת נ"מ קני.[דרוש מקור]

קישורים חיצוניים
----------------

* אלכס פישמן, מנחם הורוביץ, צה"ל פשט על כפר בשליטת חיזבאללה ופוצץ מיבנים, חדשות, 25 בדצמבר 1986

הערות שוליים
------------

1. ↑  יוסי פלד, **איש צבא** (כתבה: רונית ורדי), תל אביב: ספרית מעריב, תשנ"ג-1993, עמודים 299.
2. ↑  אלישיב רייכנר, **רופא בדם**, ידיעות ספרים, 2011, עמודים 65–66
3. ↑  גל פרל פינקל ואבירם רינג, ‏מבצע חוק וסדר 30 שנה אחרי, **מערכות** 477, 2018
**סיריל צ'איי צ'אמבה** (בצרפתית: **Cyrille Tchayi Tchamba**; נולד ב-25 בפברואר 1998 בבאנגאנגטה שבקמרון) הוא כדורגלן קמרוני המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת איחוד בני שפרעם מהליגה הלאומית.

קריירת מועדונים
---------------

צ'אמבה גדל במחלקת הנוער של אוניון דואלה. בשנת 2019 הצטרף לוויטיס וילנה מליגת המשנה הליטאית, במדיה ערך 25 הופעות ליגה והבקיע 20 שערים. ב-28 במאי 2020 הושאל לריטראי מליגת העל הליטאית, ובסך הכל ערך במדיה שתי הופעות ליגה.

ב-12 במרץ 2021 חתם צ'אמבה בדאינבה אליטא מליגת העל הליטאית. הוא ערך 31 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שלושה שערים.

ב-25 בפברואר 2022 חתם צ'אמבה בסמטרדיה מליגת המשנה הגאורגית. בתום עונת 2022 העפיל עם המועדון לליגת העל הגאורגית. בסך הכל ערך 43 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שמונה שערים.

ב-2 ביולי 2023 חתם צ'אמבה בסבורתלו טביליסי מליגת העל הגאורגית. הוא ערך 11 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שלושה שערים. בנוסף זכה עם המועדון בגביע הגאורגי.

ב-5 בפברואר 2024 חתם צ'אמבה באיחוד בני שפרעם מהליגה הלאומית.

תארים
-----

סבורתלו טביליסי
* הגביע הגאורגי (1): 2023

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  PRIE KOMANDOS PRISIJUNGĖ PUOLĖJAS CYRILLE TCHAYI TCHAMBA באתר הרשמי של דאינבה אליטא, 12 במרץ 2021 (בליטאית)
2. ↑  Welcome Cyrille Tchamba בחשבון הפייסבוק הרשמי של איחוד בני שפרעם, 5 בפברואר 2024 (בערבית)
**שלומי הייזלר** (נולד בח' באלול ה'תשל"ג, 4 בספטמבר 1973) הוא איש ציבור ישראלי, המכהן כמנכ"ל משרד האוצר. קודם לכן כיהן כראש מטה התכנון הלאומי.

ביוגרפיה
--------

הייזלר נולד וגדל בירושלים, עד שעבר בשנת 1996 לבית שמש.

למד בבית הספר חורב, ואחר כך בישיבה התיכונית נתיב מאיר. בהמשך למד בישיבת ההסדר הר עציון שבאלון שבות. ב-1992 התגייס לצה"ל ושירת בחיל תותחנים.

את שירותו הציבורי החל ב-2002 בפרקליטות המדינה במחלקה האזרחית בפרקליטות מחוז ירושלים.

מ-2007 הוא שימש כפרקליט במחלקה הפיסקלית בפרקליטות המדינה, שמטפלת בעיקר בענייני אכיפה אזרחית ופלילית של תחום המיסים. הוא נכנס לתחום הנדל"ן כאשר מונה ב-2010 למפקח בכיר על רישום מקרקעין בירושלים והדרום.

בשנת 2015 מונה לתפקיד מנהל הרשות לרישום והסדר זכויות מקרקעין במשרד המשפטים (הטאבו), תפקיד שבו שימש במשך שש שנים.

בשנת 2022 בממשלת ישראל השלושים ושש, מונה על ידי שרת הפנים דאז איילת שקד, לראש מטה התכנון הלאומי. אשר במסגרת תפקידו משמש גם כיו"ר המועצה הארצית לתכנון ובנייה ויו"ר הוועדה לתשתיות לאומיות.

ב-15 בינואר 2023 בממשלת ישראל השלושים ושבע, מונה הייזלר על ידי שר האוצר בצלאל סמוטריץ', למנכ"ל משרד האוצר, הוא נכנס לתפקידו ב-22 בינואר.

להייזלר תואר ראשון ושני במשפטים.

חיים אישיים
-----------

הייזלר נשוי למיכל ואב לחמישה. מתגורר בבית שמש.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שלומי הייזלר** בוויקישיתוף
* מנכ"ל האוצר שלומי הייזלר: מנהל מעולה, אך ללא מומחיות כלכלית, בעיתון מקור ראשון, 7 בינואר 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  חזקי ברוך, הממשלה אישרה: שלומי הייזלר מונה למנכ"ל משרד האוצר, באתר ערוץ 7, 15 בינואר 2023

| מנכ"לי משרד האוצר |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| דוד הורביץ • אהוד אבריאל • פנחס ספיר • שמחה גולן • יעקב ארנון • אברהם אגמון • ארנון גפני • עמירם סיון • יעקב נאמן • עזרא סדן • עמנואל שרון • ברוך ניסים • עמנואל שרון • ויקטור מדינה • יעקב ליפשיץ • שלום זינגר • אהרון פוגל • דוד ברודט • שמואל סלבין • בן-ציון זילברפרב • אבי בן-בסט • אוהד מראני • יוסי בכר • ירום אריאב • חיים שני • דורון כהן • יעל אנדורן • שי באב"ד • קרן טרנר אייל • רם בלינקוב • שלומי הייזלר |

 |
**הסֶדֶר הדּוֹרִי** (בלטינית: **ordo Doricus**; באנגלית: **Doric order**) הוא אחד משלושת סדרים קלאסיים באדריכלות יוון העתיקה. כמו שאר הסדרים, הסדר הדורי הוא סגנון בנייה אשר הגדיר את רכיבי המבנה לפרטי פרטים ואת הפרופורציות ביניהם על מנת להגיע לשלמות אסתטית ומבנית. עקב הפשטות העיצובית של הסדר הדורי ולפיכך גם העלות הנמוכה של בנייתו, השתמשו בסדר הזה בקומות הקרקע או בקומות התחתונות. בקומות גבוהות יותר השתמשו בסדרים מורכבים יותר, הסדר הקורינתי והסדר האיוני.

מקורו בצפון ובמערב יוון כבר במאה ה-7 לפנה"ס והוא הגיע לתצורתו המושלמת במאה ה-5 לפנה"ס.

המאפיין הבולט של הסדר הדורי הוא הכותרת הפשוטה והחלקה. העמוד הדורי הוא גליל העומד על הרצפה כמעט תמיד ללא בסיס נוסף. כותרת העמוד אינה מעוטרת והיא מורכבת מחרוט קטום הפוך שמעליו אבקוס ישר ופשוט. העמוד הולך וצר לקראת 2/3 מגובהו, דבר שנתן לו מראה מעט יותר "שמנמן". במצב כזה קוטרו העליון של העמוד קטן מקוטרו התחתון בכשמינית. הקוטר התחתון הוא ביחס של 1:4 לעומת גובה העמוד. בגוף העמוד הדורי מופיעים 20 חריצים אורכיים (Fluting).

שכבת האפריז הדורית כוללת מטופות וטריגליפים המודגשים במקצב כפול מזה של העמודים. הטריגלפים ממשיכים את קו העמודים או נמצאים במרכז המרווח שביניהם והמטופות, תבליטים קישוטיים, ממלאים את הרווח שביניהם.

הפרתנון שנמצא באקרופוליס של אתונה ידוע בתור המקדש היווני הדורי המושלם ביותר שנבנה. מקדש הפייסטוס הנמצא בסמוך אליו גם הוא דוגמה קלאסית של מקדש דורי והוא אף נשתמר טוב יותר עד ימינו.

הרומאים אימצו את הסדר הדורי ופיתחו סדר נוסף דומה הנקרא "הסדר הטוסקאני" שהוא גרסה פשטנית יותר של זה הדורי. הסדר הטוסקאני נפוץ במיוחד באדריכלות הרנסאנס האיטלקי. האדריכל הרומי ויטרוביוס אשר תיעד בספרו "De architectura" את כל רכיביו ומידותיו של הסדר הדורי הגדיר אותו כ"גברי" לעומת הסדר האיוני אשר הוגדר כ"נשי" בצורתו. לפיכך, בסדר הדורי, יחס קוטר הבסיס התחתון של העמוד וגובהו צריך להיות 1:6, כלומר, גובה העמוד אמור להיות כ־6 פעמים אורך קוטר הבסיס התחתון. פורפורציות אלו אמורות לדמות את גוף הגבר.

פרטים
-----

* [1] טימפנון
* [2] אקרוטריון(אנ')
* [3] קרניז
* [4] קורונה (Corona)
* [5] מוטולה (Mutule)
* [7] אפריז (Frieze)
* [8] טריגליף
* [9] מטופה
* [10] רגולה
* [11] טיפות (Guttae)
* [12] סיומת הארכיטרב (Taenia)
* [13] ארכיטרב
* [14] כותרת (Capital)
* [15] אבקוס(אנ')
* [16] אכינוס (Echinus)
* [17] עמוד
* [18] חריצים (Flutes)
* [19] סטילובטה

שכבות החזית מוגדרות מלמעלה ללמטה באופן הבא: אנטבלטורה, עמוד ובסיס. האנטבלטורה כוללת קרניז, אפריז וארכיטרב. הגמלון, החלק המשולש שבחזית, הוא חלק מהאנטבלטורה אך אינו בהכרח חייב להופיע.

לקריאה נוספת
------------

* ויטרוביוס, **על אודות האדריכלות**. תרגם לעברית והוסיף מבוא, הערות, איורים ומפתחות רוני רייך. תל אביב, דביר, 1997.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הסדר הדורי** בוויקישיתוף
* הסדר הדורי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* עמודים, דוריים, דף שער בספרייה הלאומית

| הסדרים הקלאסיים |
| --- |
|  |  |  |
| **הסדר הדורי** | **הסדר האיוני** | **הסדר הקורינתי** |
| מונחים באדרכילות קלאסית |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007284730405171
* BnF: cb12503386d (data)
* GND: 4150469-0
* LCCN: sh85028769

 |
נוף טיפוסי בקונמארה
 שתים עשרה הפסגות (Twelve Bens)
**קונמארה** (באנגלית: **Connemara**; באירית:  **Conamara**) הוא חבל ארץ במערב אירלנד, במחוז גולוויי שבפרובינציית קונכט, השוכן בחצי אי לחוף האוקיינוס האטלנטי. השם קונמארה מקורו באירית "Conmhaicne Mara" שמשמעותו צאצאי הים. 

קונמארה היא אזור מיושב בדלילות יחסית, עשיר בנוף הררי, באגמים בנחלים ובביצות-כבול. אוסקר ויילד כינה את נופי החבל "יופי פראי". גבולה המזרחי הוא אגם לוך קוריב, והגבול הצפוני הוא פיורד ארוך המוביל לנמל קילרי. במערב ובדרום גובל החבל בחופי ים.

בירוק: מחוז גולוויי. קונמארה מהווה את חלקו המערבי של המחוז
החוף במערב מפורץ וסלעי מאוד, והוא אחד ממקורות המשיכה העיקריים לתיירים חובבי הנוף. בלב החבל רכס הרים הכולל 12 פסגות ושמו Twelve Bens. הרכס, יחד עם נהר אוונגלין, מחלק את החבל לשני חלקים - הצפוני והדרומי. 

בסמוך לרכס שוכן הפארק הלאומי קונמארה שנפתח ב-1980 ושמשתרע על פני 16,000 דונם של הרים, ביצות, מדשאות, יערות ושטחים צחיחים. בפארק ניתן למצוא צמחייה מגוונת, לצד מגוון בעלי כנף ומספר מצומצם של יונקים.

לא הרחק מהפארק, לחוף אגם, שוכן מנזר קיילמור (טירה הנקראת Kylemore Abbey). הטירה שנבנתה בין 1863 ל-1868 על ידי חבר פרלמנט בריטי לצורך מגורי משפחתו, נחשבת לאחת מהטירות היפות באירלנד. כיום היא משמשת כמנזר בנדיקטי וכפנימיה לבנות. המנזר נחשב לאחת האטרקציות התיירותיות המובילות בקונמארה.

העיירה הגדולה בקונמארה היא קליפדן, שמונה כ-1,500 תושבים. מרבית החבל נמנית עם הגיילטאכט - האזורים באירלנד בהם האירית (ולא האנגלית) היא השפה השלטת.

גלריית תמונות
-------------

* נוף בקונמארהנוף בקונמארה
* מנזר קיילמורמנזר קיילמור
* הפיורד של נמל קילרי - גבולה הצפוני של קונמארההפיורד של נמל קילרי - גבולה הצפוני של קונמארה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קונמארה** בוויקישיתוף
* קונמארה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007555420105171
* BnF: cb122177536 (data)
* GND: 4090528-7
* LCCN: sh85031192
* VIAF: 315125416
* WorldCat: viaf-315125416

 |
ילדים משחקים בגומי

**גומי** (שנקרא בארה"ב **גומי יפני** וכן, בשמו האחר **גומי הולנדי**) הוא משחק ילדים, העושה שימוש בטבעת ארוכה (מספר מטרים) של גומי גמיש מאוד ("גומי תחתונים"). למשחק דרושים לפחות שלושה משתתפים. לפחות שניים מן המשתתפים פוסקים את רגליהם מעט, ומשמשים כעמודים, המחזיקים את טבעת הגומי הנמתחת ביניהם. המשתתף הפעיל קופץ על הגומי לפי תבנית קבועה מראש, עד שהוא מחמיץ קפיצה, והתור עובר למשתתף הבא בתור. בהגיע שוב תורו של המשתתף שנפסל, הוא ממשיך מאותה נקודה, כלומר ניצב מול אותו אתגר שהוצב בפניו קודם לכן.

שלבי המשחק, המכונים "ראשון", "שני" "שלישי" וכן הלאה (במלעיל), הם בדרך כלל: גומי בגובה הקרסוליים, אמצע השוק, ברך, אמצע הירך, מותן, בית השחי, צוואר.

אחת מתבניות הקפיצה היא לקפוץ על הקו הראשון של הגומי, לקפוץ אל בין פסי הגומי, לקפוץ על הקו השני, מעבר לו, לקפוץ על הראשון ולצאת. תבניות קפיצה אחרות כרוכות בפיתול שני פסי הגומי בין הרגליים באמצעות קפיצה סיבובית.

למשחק רמות קושי:

1. **רמה בסיסית** - מתוארת לעיל
2. **רמה שנייה** - נקראת גם "צמצום" או "צמודים", כאשר המשתתפים האוחזים בגומי מצמידים רגליהם ובכך מצמצמים את מרחב המשחק לשחקן הפעיל.
3. **רמה שלישית** - נקראת גם "צמצום רגל", כאשר המשתתפים האוחזים בגומי מוציאים רגל אחת מחוץ למרחב המשחק. על המשתתף הפעיל לאחוז בצד אחד של הגומי על מנת שיוכל להכניס אחת מרגל למרחב המשחק.
4. **רמה רביעית** - נקראת גם "רגל", כאשר המשתתף הפעיל מבצע את כל השלבים (ראשון והלאה) באמצעות קפיצה על רגל אחת.
5. **רמה חמישית** - נקראת גם "דום", כאשר המשתתף הפעיל עומד במקום לקפוץ, במצבי הביניים בהם לא נדרש לדלג מעל פס הגומי.
6. **רמה שישית** - נקראת גם "קיפי", כאשר המשתתף הפעיל מבצע את כל השלבים בעיניים עצומות.

בהיעדר מספר המשתתפים המינימלי, ניתן להשתמש בכיסא או כל דבר אחר סביבו ייכרך הגומי, בגבהים מקבילים לחלקי הגוף בשלבים השונים.

המשחק נפוץ בעיקר בקרב בנות. הוא מצריך מיומנות, יכולת פיזית ודיוק מוטורי.

ראו גם
------

* קלאס
* חבל קפיצה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גומי** בוויקישיתוף
**גירסא דינקותא** הוא ביטוי ארמי שמקורו בתלמוד הבבלי, שמשמעותו היא השינון שנלמד בגיל הינקות. לפי הקשרו, הלימוד שאדם לומד בהיותו קטן וצעיר נחקק בו חזק יותר מאשר לימודים שלמד בגיל מאוחר יותר. הביטוי נפוץ בספרות התורנית ונעשה בו שימוש גם בעברית בת ימינו.

הביטוי ומקורו
-------------

מובא בתלמוד שאביי שמע הסבר להלכה מסוימת בעניין הדלקת נרות חנוכה בשם רבי ירמיה ולא קיבל אותו, ולאחר מכן שמע את אותו ההסבר בשם רבי יוחנן וקיבל אותו. על כך התבטא אביי:

"אמר: אי זכאי גמירתיה לשמעתיה מעיקרא."

ושאל על כך התלמוד: "והא גמרה"

ומיישב התלמוד:"נפקא מינה לגירסא דינקותא."

רעיון דומה מצאנו במשנה במסכת אבות:
"אלישע בן אבויה אומר: הלומד ילד למה הוא דומה? לדיו כתובה על נייר חדש, והלומד זקן למה הוא דומה? לדיו כתובה על נייר מחוק."

פרשנות הביטוי
-------------

רש"י מפרש שהגרסה שאדם לומד בקטנותו מתקיימת יותר ואינה נשכחת ממנו מזו שלמד בזקנותו.

רבנו מנחם המאירי מסיק מכך מסקנה לגבי לימוד התורה לילדים: "לעולם יהא אדם זהיר לחנך את בנו בלמוד בילדותו, שלמודה שבזמן הילדות היא העומדת לדורות, כמאמר החכם שאמר: למוד החכמה בימי הנעורים כפתוח על האבן, והוא שאמרו גירסא דינקותא מעלי".

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"א, עמוד ב'.
2. ↑  משנה, מסכת אבות, פרק ד', משנה כ'. הקישור לביטוי "גירסא דינקותא" מופיע בביאורו של הרשב"ץ למשנה באבות.
3. ↑  בית הבחירה למאירי מסכת ברכות דף מ עמוד א.
**יום הילד הבין-לאומי** או בשמו הנוסף **יום זכויות הילד**, מצוין במדינות שונות במועדים שונים ונועד לקידום רווחתם של ילדים ושל נערים בעולם. שני התאריכים הנפוצים ביותר לציון יום הילד הם 1 ביוני ו-20 בנובמבר.

היסטוריה
--------

חגיגות יום הילד בטולוקה, מקסיקו
במקור, יום הילד הראשון בהיסטוריה חל ביום ראשון השני של יוני 1856. יום הילד היה רעיון של הכומר ד"ר צ'ארלס לאונרד מהכנסייה הכלל עולמית בצ'לסי, מסצ'וסטס (universalist church of the redeemer). הוא קרא ליום "יום הוורדים" (rose day), לאחר כמה שנים שונה שמו ל"יום ראשון של הפרחים" (flower Sunday), ורק לאחר מכן שונה לשמו הנוכחי "יום הילד".

יום הילד הבין-לאומי הוכרז לראשונה כחג לאומי באופן רשמי על ידי הרפובליקה הטורקית ב-1929, ונקבע ל-23 באפריל, אך נחגג באופן לא רשמי כבר בשנת 1923. אף על פי שהוא לא הוכרז רשמית כחג לאומי עד 1929, תאריך זה כבר היה מוכר בעיתונות ובשלטון כיום שמוקדש לזכויות הילד.

החל משנת 1950 יום ההגנה על ילדים הוכר במדינות רבות, נקרא יום הילד ונחגג ב-1 ביוני. הוא הוכר באופן רשמי במדינות רבות בזכות הפדרציה הבין-לאומית של נשים בקונגרס שנערך במוסקבה בשנת 1949. מאז, לכל מדינה יש גרסה משלה ליום הילד. יום הילד ב־1 ביוני נחגג בארץ החל מ 1950 בעצרות שונות.

בשנת 1954 המליץ האו"ם למדינות החברות בו לציין מדי שנה את יום הילד הבין-לאומי, ואף נקבע לו תאריך – 20 בנובמבר. מטרות יום הילד הן, בין היתר: גיוס התקשורת למודעות וקידום מעמדם וזכויותיהם של הילדים ברחבי העולם בקרב הציבור והעלאת המודעות לזכויות הילד בקרב הילדים עצמם.

ב-20 בנובמבר 1959 הוכרזה באו"ם הצהרת זכויות הילד. בהצהרה מוזכרים עשרה עקרונות הנוגעים לילדים ולזכויותיהם. שלושים שנה לאחר מכן, ב-20 בנובמבר 1989, אימץ האו"ם את אמנת זכויות הילד. האמנה מכילה כללים מפורטים לשמירה על הזכויות שהופיעו בהצהרת זכויות הילד, והיא אושרה על ידי 200 מדינות וביניהן ישראל, בה אישור ההצהרה לווה בתיקון לחוק העונשין, לפיו מתקיימת חובת דיווח על אלימות במשפחה. לכן, 20 בנובמבר הוא היום הבין לאומי לציון זכויות הילד. במסגרת יום זה אמצעי התקשורת מתגייסים למען העלאת המודעות לרווחת ובריאות הילדים ולעידוד השמירה על זכויותיהם ברחבי העולם.

ראו גם
------

* יום הילדה הבין-לאומי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יום הילד הבין-לאומי** בוויקישיתוף
* 
* Universal Children's Day, באתר האו"ם
* פרטי עיתונות היסטוריים על יום הילד הבין-לאומי באתר עיתונות יהודית היסטורית
* היום הבין-לאומי לזכויות הילד וציונו במערכת החינוך, באתר של משרד החינוך
* יום הילד הבין-לאומי, 20 בנובמבר, בארכיון החגים הקיבוצי
* עינת בן מנחם, יום הילד הבינלאומי, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
* הוועדה המיוחדת לזכויות הילד, באתר הכנסת
* אמנת האו"ם בדבר זכויות הילד
* אמנת האו"ם בדבר זכויות הילד - תרגום לעברית, אתר משרד החינוך
* יום זכויות הילד הבין-לאומי (Universal Children's day), אתר האו"ם
* יום הילד הבינלאומי, היסטוריום: רגע היסטורי למורים ותלמידים, המרכז ללימודי רוח בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  רות לוביץ', מועצת הפדרציה העולמית של הנשים הדמוקרטיות במוסקבה, קול העם, 1 בפברואר 1950
2. ↑  "יום הילד הבינלאומי" הוחג בסימן המאבק הבינלאומי לשלום, קול העם, 12 ביוני 1950
3. ↑  ראשון לחסות ולסעד, על המשמר, 1 בנובמבר 1959
4. ↑  83, חדשות, 29 בנובמבר 1989
**גיא סמט** (נולד ב-20 בדצמבר 1972) הוא מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה.

ביוגרפיה
--------

סמט נולד ב־1972. בשנת 2000, עם סיום לימודיו בהנדסת סביבה בטכניון, חיפש עבודה בתחום ופנה לפרופסורים שלימדו אותו ושאל לעצתם. אחד מהפרופסורים, יעקב ממן, אמר שמחפשים עובד במשרד להגנת הסביבה בתחום איכות אוויר במחוז מרכז. במקביל הייתה לו עוד הצעה ממשרד תכנון אבל סמט החליט ללכת לעבוד במשרד ממשלתי.

התפקיד הראשון של סמט במשרד להגנת הסביבה היה ראש ענף איכות אוויר במחוז מרכז. לאחר כשנתיים מונה לעוזר מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, שמואל הרשקוביץ, בתקופה בה צחי הנגבי כיהן כשר להגנת הסביבה. לאחר מכן המשיך בתפקיד עוזר המנכ"ל תחת מנכ"לית המשרד ד"ר מיקי הרן, וגם תחת המנכ"ל שי אביטל.

בשנת 2008 מונה סמט לסמנכ"ל מינהל שאחראי בין השאר על נושאי תקציב, כוח אדם ומנהלה במשרד. 3 שנים לאחר מכן מונה למנהל מחוז דרום ובאפריל 2016 מונה סמט לתפקיד סמנכ"ל שלטון מקומי במשרד להגנת הסביבה, בו הוביל את הבנייה ותחילת היישום של תוכנית אסטרטגית חדשה לענף הפסולת בישראל.

ב-1 בינואר 2019 עם התפטרותו של המנכ"ל המשרד להגנת הסביבה ישראל דנציגר מונה על ידי השר זאב אלקין למנכ"ל בפועל, למשך תקופה של שנה וחצי. במקביל שימש גם כסמנכ"ל בכיר לשלטון מקומי במשרד. הוא הוחלף בתפקיד על ידי דוד יהלומי ביוני 2020.

מינואר 2021 עד ספטמבר 2022 שימש מִנהל אוצרות טבע במשרד האנרגיה.

מינואר 2022 עד אוגוסט 2022 שימש מנהל חטיבת אנרגיה מתחדשת ואוצרות טבע (משנה למנכ"ל).

ב-16 בינואר 2023 נבחר על ידי השרה להגנת הסביבה עידית סילמן לתפקיד מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, וב-22 בינואר אושר מינויו בממשלה.

סמט הוא בעל תואר בהנדסה סביבתית מטעם הטכניון. ומתגורר במושב צופית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גיא סמט** בוויקישיתוף
* גיא סמט מונה למנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, באתר infospot, ‏31 בדצמבר 2018
* ראיון עם גיא סמט, מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, באתר infospot, ‏7 בינואר 2020
* שני אשכנזי, מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה החדש: הממונה על הנפט לשעבר, באתר כלכליסט, 16 בינואר 2023
* אילנה קוריאל, אלכסנדרה לוקש, מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה על הפסקות החשמל: "במשבר האקלים צריך להתכונן לאירועי קיצון", באתר ynet, 7 ביוני 2023

הערות שוליים
------------

1. 1 2  גיא סמט מונה למנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, באתר infospot, ‏31 בדצמבר 2018
2. ↑  שני אשכנזי, ‏מנכ"ל המשרד להגנת הסביבה לשעבר, מונה לממונה על הנפט במשרד האנרגיה, באתר גלובס, 13 בינואר 2021
3. ↑  מערכת אייס, עידית סילמן בחרה: זה המועמד שלה למנכ"ל המשרד להגנת הסביבה, באתר אייס, 16 בינואר 2023

| מנכ"לי המשרד להגנת הסביבה |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| אורי מרינוב • ישראל פלג • אהרון ורדי • נחמה רונן • רוני קומר • יצחק גורן​ • שמואל הרשקוביץ • מיקי הרן • שי אביטל • יוסי ענבר • אלונה שפר-קארו • דוד לפלר • ישראל דנציגר • גיא סמט • דוד יהלומי • גלית כהן • גיא סמט | המשרד להגנת הסביבה |

 |
**אנסו דוד גונסאלס מדינה** (בספרדית: **Enso David González Medina**; נולד ב-20 בינואר 2005), הוא כדורגלן פרגוואי המשחק כקיצוני בקבוצת וולברהמפטון וונדררס.

קריירה
------

גונסאלס נולד באסונסיון, בירת פרגוואי. בילדותו שיחק כדורגל אולמות. הוא החל את הקריירה המקצועית שלו בליברטד, וערך את הופעת הבכורה שלו ב-4 בספטמבר 2022, כשנכנס כמחליף מאוחר בהפסד 0–1 לסרו פורטניו בליגה הפרגוואית. הוא הבקיע את שער הבכורה שלו עבור המועדון בעונה שלאחר מכן, הראשון בניצחון 0–4 על רסיסטנסיה ב-17 באפריל 2023. לאחר המשחק, מאמן ליברטד דניאל גרנרו השווה אותו לבן ארצו חוליו אנקיסו, ואמר "חוליטו הוא התכשיט, ואנסו הוא היהלום". שערו השני במועדון הגיע באותו חודש, נגד נסיונל. ב-29 באפריל, לאחר שפתח בהרכב, הוא קיבל כדור מקטור ויאלבה בקצה הרחבה, חדר פנימה מימין תוך כדי עקיפת שני מגינים, ובעט פנימה לפינה הימנית העליונה. ביולי 2023 דורג על ידי המרכז הבינלאומי ללימודי ספורט כקיצוני הצעיר הרביעי המנוסה בעולם.

ב-31 באוגוסט 2023 חתם בוולברהמפטון וונדררס מהפרמייר ליג.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר TransferMarkt
**אוזן כרובית** או **אוטוהמטומה** או **המטומה באוזן** 
(באנגלית: **perichondral hematoma** או **hematoma auris** או **Cauliflower ear**) היא פציעת אוזן הנפוצה בעיקר בענפי ספורט לחימה (דוגמת MMA, איגרוף, ג'יו ג'יטסו ברזילאי והיאבקות), ומתרחשת גם בענפי ספורט מגע (אנ') אחרים דוגמת רוגבי. הפציעה גורמת לעיוות אפרכסת האוזן המזכיר בצורתו פרחי כרובית. אף על פי שמדובר בעיוות שעשוי להיחשב לבלתי אסתטי, יש ספורטאים הרואים באוזן הכרובית סמל סטטוס המעיד על ניסיון, אומץ, קשיחות ודבקות במטרה. במאה ה-19, פציעה זו נקשרה לעיתים לשיגעון.

גורמים
------

פציעת אוזן כרובית מתרחשת עקב טראומה הנגרמת לרוב ממהלומות חוזרות ונשנות (באמנויות לחימה, הדבר עלול להיגרם עקב מהלומות אגרוף, בעיטות ולחץ מחניקות). כלי הדם המחברים את העור לסחוס האוזן נפגעים, נוצרת המטומה (דימום בין העור לסחוס) והאזור הפגוע מתחיל להתנפח מדם הנאגר בו. אספקת הדם לאזור משתבשת ותאי הסחוס הפגוע מתים. תאי הסחוס המתחדשים אינם נוצרים בצורה סימטרית אלא נבנים בצורה מעוותת שמעבה את הסחוס הפגוע – דבר המקנה את מראה פרחי הכרובית.

דרכי מניעה וטיפול
-----------------

פציעת אוזן כרובית עלולה לגרום לזיהום, לפגיעה בעור התוף ובתעלת האוזן. על מנת להימנע מאוזן כרובית, יש להקפיד על חבישת כיסוי ראש (אנ') או מגני אוזניים בזמן האימונים, הקרבות או המשחקים. טיפול רפואי באוזן כרובית עשוי להיות כרוך בנטילת אנטיביוטיקה ובניקוז דם במרפאת אף אוזן גרון. טיפול אסתטי כרוך בניתוח פלסטי.

גלריה
-----

* לוחם MMA - רנדי קוטורלוחם MMA - רנדי קוטור
* לוחם MMA - ז'וזה אלדולוחם MMA - ז'וזה אלדו
* תמונה מתוך ספר מחלות נפש משנת 1897 - אוזן הכרובית מתוארת כאחד המאפיינים של מחלת הנפש של הגבר המצולםתמונה מתוך ספר מחלות נפש משנת 1897 - אוזן הכרובית מתוארת כאחד המאפיינים של מחלת הנפש של הגבר המצולם
* אוזן הכרובית של המתאגרף מקווירינאלהאוזן הכרובית של המתאגרף מקווירינאלה
* כיסוי ראש לאמני לחימהכיסוי ראש לאמני לחימה
* כיסוי ראש לשחקני רוגביכיסוי ראש לשחקני רוגבי
* מגני אוזניים בקרב היאבקותמגני אוזניים בקרב היאבקות

ראו גם
------

* אמנויות לחימה משולבות

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוזן כרובית** בוויקישיתוף
* יובל גינור, אוזן כרובית, האקדמיה לג'יו ג'יטסו ו-MMA ישראל(הקישור אינו פעיל)
* עיוות גופני כאות כבוד – אוזן כרוב ב MMA - אקבן.
* Cauliflower Ear, Sports Medicine
* Preston Williams, For Wrestlers, a Swelled Sense of Pride, washington post, March 6, 2008
* ניקוז דם מאוזן כרובית - Perichondral Hematoma, thatpaintballkid סרטונים
* לוחמי ה-UFC מספרים על יחסם לאוזן הכרובית. UFC fighters discuss cauliflower ear and how to deal with it, MMAjunkie סרטונים
* Cauliflower Ear Club: Tony Ferguson, Newaza Apparel סרטונים
* אוזן כרובית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הרב חיים נפתלי ויסבלום עם בנו הרב ד"ר משה ויסבלום 2015
הרב **חיים נפתלי ויסבלום** (תרצ"ב (1932-י"ד בתשרי תשע"ו, 26 בספטמבר 2015) כיהן כרבה של שכונת נוה שאנן בחיפה במשך למעלה מיובל שנים, ולפני כן כיהן כרבו של מושב שדה יעקב וראש ישיבת "תקות יעקב".

תולדותיו
--------

נולד בסטניסלב שבגליציה לרב יעקב יצחק ויסבלום, רבה של שכונת הדר הכרמל, ולחנה שושנה (אייזן) נכדת האדמו"ר מסטרטין ואחות האדמו"ר רבי משה פינחס אייזן מברודי. למד בבית הספר "יבנה - נצח ישראל" בחיפה ואחר כך בישיבת פוניבז'. בתום לימודיו בישיבת פוניבז' הוסמך לרבנות על ידי הרבנים הראשיים לישראל, הרב איסר יהודה אונטרמן והרב יצחק נסים.

לפני נישואיו כיהן כרבו של מושב שדה יעקב במשך מספר שנים ובו ייסד את הישיבה התיכונית "תקות יעקב" ועמד בראשה. לאחר נישואיו המשיך לכהן כרבו של מושב שדה יעקב במשך כעשור והמשיך לעמוד בראש הישיבה התיכונית "תקות יעקב" שייסד. בתשכ"ד מונה לרבה של שכונת נוה שאנן בחיפה ושימש במשרה זו במשך למעלה מ-51 שנים עד פטירתו. בתקופת כהונתו ייסד בתי כנסת ומוסדות תורניים.

במקביל לרבנותו היה ממונה על תחום העירוב בצפון הארץ מטעם הרבנות הראשית. יסד והקים את מקווה הטהרה בשכונת נוה שאנן. לימד גמרא, הלכה ותורה שבעל פה באולפנת סגולה, במכללת שאנן ובישיבת ההסדר מעלות, ושימש ראש כולל ההלכה בישיבה. כן ערך ספרים בתחום ההגות וההלכה, כמו "יד רא"ם" ו"סוגיות בקדשים".

נפטר בערב חג הסוכות, תשע"ו ונקבר בבית הקברות היהודי בהר הזיתים.

משפחתו
------

למשפחת ויסבלום שורשים בחסידות זידיטשוב וחסידות סטרטין. מצד אביו היה דור שביעי בן אחר בן לרבי אלימלך ויסבלום מליז'נסק ונכד האדמו"ר ר' צבי הירש מזידיטשוב בעל ה"עטרת צבי". אחיו הרב יהודה צבי היה משגיח בישיבת "קרלין" בבני ברק. אחיו הרב אורי וייסבלום הוא משגיח ישיבת נחלת הלויים. אחותו פנינה נישאה לרב משה שלמה סלונים, שהיה ראש רשת החינוך של מוסדות חב"ד בישראל. אחותו מרים רבקה נשואה לרבי יצחק מנחם וינברג, האדמו"ר מטולנה.

בנו הרב ד"ר משה הוא רב בית הכנסת הגדול באנאפוליס, מרילנד, ומחבר ספרים. בנו הרב אורי הוא חתנו של האדמו"ר רבי שמואל ברזובסקי, ראש הישיבה הקטנה לבחורים "נתיבות שלום" בביתר של חסידות סלונים. חתניו הם הרב דוד אברהם מנדלבוים, שכתב וערך מאות ספרים; הרב מרדכי זילברשטיין, מגיד שיעור בישיבת גור באשדוד; הרב נחמן יוסף וילהלם, משגיח הישיבה הקטנה "חזון נחום" בבני ברק; הרב ברוך וינגוט, מגיד שיעור בישיבת גור בירושלים; והרב צבי גינזבורג, דיין וראש ישיבה באשדוד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חיים נפתלי ויסבלום** בוויקישיתוף
* משה וייסברג, אבל בחיפה: הגאון רבי חיים נפתלי ויסבלום זצ"ל, באתר בחדרי חרדים
* אריה יואלי, ‏ברוך דיין האמת: הרב נפתלי וייסבלום זצ"ל, באתר "סרוגים", ליל י"ד בתשרי תשע"ו (26 בספטמבר 2015)
* הרב חיים נפתלי וייסבלום הלך לעולמו. סיקור מסע הלוויה, סיקור הלוויה של הרב ויסבלום באתר "חי פה" שעוסק בכל המתרחש בחיפה
* מוטי יוגב, ‏ח"כ מוטי יוגב סופד לרב נפתלי וייסבלום זצ"ל, באתר "סרוגים", י"ד בתשרי תשע"ו (26 בספטמבר 2015)
* ברוך שרגר, ‏המשך לדמותם של הרב קוק ור' אריה לוין / הספד לרב נפתלי וייסבלום, באתר "סרוגים", ליל ט"ז בתשרי תשע"ו (28 בספטמבר 2015)

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007500679305171
* GND: 1067888462
* ISNI: 0000 0000 4943 9461
* LCCN: nr94030729
* VIAF: 54032635
* WorldCat: lccn-nr94030729

 |
הרב **שמואל יצחק שור** (תקצ"ט; 1839 – ד' באדר ב' תרס"ב; 1902) היה רבה של מונסטריץ שבגליציה, בעל ספר שו"ת "מנחת שי".

תולדות חייו
-----------

נולד בעיר מונסטריץ', לרב משה חיים שור שהיה רבה של העיר. מיוחס לרבי יוסף בכור שור מבעלי התוספות. מקטנותו גילה שמואל יצחק שור סימני גאונות, ובהיותו בן 11 חיבר חיבור על מסכת נזיר. 

נישא לגיטל, בתו של הרב שמשון (שמאי) מרגליות מזלוזיץ, שהיה בן אחיו ותלמידו של הרב אפרים זלמן מרגליות בעל ה"בית אפרים". לאחר חתונתו עבר להתגורר ליד חמיו בזלוזיץ. לאחר מכן החל לכהן ברבנות, תחילה בטלומץ' ואחר כך בקניהניץ'. 

בשנת תרנ"א (1891), עם פטירת אביו, נבחר למלא את מקומו כרבה של מונסטריץ', וכיהן בתפקידו עד מותו בשנת תרס"ב (1902). בתקופת רבנותו במונסטריץ' התפרסם ברחבי גליציה ופולין ונמנה עם חשובי הרבנים בדורו.

היה חסידו של האדמו"ר רבי דוד משה פרידמן מצ'ורטקוב.

משפחתו
------

הרב שמואל יצחק שור היה נשוי לרבנית גיטל שור. לאחר פטירתו נישאה לרב שלום מרדכי הכהן שבדרון מברז'אן, בעל שו"ת מהרש"ם. על מצבתה נכתב: "אשת שני המאורות הגדולים". 

ילדיו של רבי שמואל יצחק שור היו: 

* בנו הרב אברהם צבי שור, שעלה לארץ ישראל וכיהן כראב"ד בבד"צ חסידים בירושלים. נישא לבת שבע, בתו של רבי פנחס ברנדווין מברז'אן (שושלת סטרטין). רבקה, בתו של הרב אברהם צבי שור נישאה לרב מרדכי הכהן.
* בתו שנישאה לזלמן לייב גרפונקל.
* בתו לאה הינדא, נישאה לרב צבי יהודה לאו מלבוב, אביו של הרב משה חיים לאו.
* בתו מרגלא, נישאה לרב יעקב שמשון שפירא, בנם הוא הרב מאיר שפירא מלובלין.
* בתו שרה עטיל, אשת אריה בקנרוט מסכודניצה (מבני משפחתו: אברהם יוסף שפירא).

ספרו
----

* **מנחת שי** ארבעה חלקים על ארבעת חלקי השולחן ערוך.
**אַכְסַדְרָה** (מכונה בעברית גם "**סְטָיו**" או בלועזית: "**קוֹלוֹנָדָה**") היא שדרת עמודים מקורה. שדרות עמודים קיימות בצורות ובשימושים שונים בחזיתות מבנים, בסמוך לחצרות ובשימושים אדריכליים שונים נוספים. כאשר האכסדרה מקושתת, כלומר בין העמודים מצויים קשתות ולעיתים גם קמרונות, היא נקראת "מקשת" או "ארקדה".

שימוש באכסדרות נפוץ מאוד באדריכלות בסגנונות ובמקומות שונים. האכסדרה משמשת לרוב כחלל תווך בין המבנה וחלקו החיצוני המטשטש את הגבול בין הפנים והחוץ. שהייה בחלל האכסדרה נותנת מצד אחד תחושה של חוץ ומצד שני שייכות למרחב המבנה. לחלופין, מאפשרת אכסדרה מעבר מקורה לאורך בניין, סביב חצר ואף לאורך רחוב.

אחת האכסדראות הידועות מהעולם העתיק היא האכסדרה הגדולה בתדמור, סוריה, שנבנתה בשלושה שלבים במאות ה-2 וה-3 לפנה"ס. אורכה הכולל הוא מעל ק"מ.

אטימולוגיה
----------

הן המילה העברית "אכסדרה" והן המילה הנרדפת "סטיו", מקורן ביוונית. המונח היווני המקורי "אֶכְּסֶדְרָה" (ἐξέδρα) התייחס למרפסת המקורה המופרדת מהחצר או מן החוץ על ידי שורת עמודים. המילה "סטיו" מקורה במושג "סטואה" (στοά) – מבנה טיפוסי לאדריכלות יוון העתיקה בעל אכסדרה.

גלריה
-----

* קטע מהאכסדרה הגדולה בתדמורקטע מהאכסדרה הגדולה בתדמור
* אכסדרה באוסטנדה, בלגיהאכסדרה באוסטנדה, בלגיה
* אכסדרה בבית המשפט העליון, ירושליםאכסדרה בבית המשפט העליון, ירושלים

ראו גם
------

* ארקדה – אכסדרה מקושתת.
* קלויסטר – חצר אופיינית למבני מנזר, המוקפת אכסדראות.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **אכסדרה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אכסדרה** |

* אכסדרה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* הערך "אכסדרה", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb11996035t (data)
* GND: 4164727-0

 |
**פוטוריאליזם** הוא ז'אנר אמנות הכולל ציורים, רישומים ויצירות אמנות חזותית ריאליסטיות אחרות בהן האמן למד תצלום ברזולוציה גבוהה ולאחר מכן ניסה לשחזר את התמונה באופן ריאליסטי ככל האפשר במדיום אחר תוך הקפדה על פרטים ודיוק, באופן שלעיתים רבות מטשטש את הקווים בין מציאות לאשליה.

הגם שניתן להשתמש במונח באופן נרחב כדי לתאר יצירות אמנות במדיות רבות ושונות, הוא משמש במיוחד גם לקבוצת ציורים וציירים בתנועת אמנות אמריקאית שהחלה בסוף שנות ה-60 ותחילת שנות ה-70.

את המילה "פוטוריאליזם" טבע לראשונה סוחר האמנות האמריקני לואיס ק. מייזל(אנ') בשנת 1969, והיא הופיעה לראשונה בדפוס בשנת 1970 בקטלוג של מוזיאון ויטני לאמנות אמריקאית.

האמנים שיוצרים את יצירות האמנות שלהם בסגנון זה משתמשים בטכניקות שונות על מנת ליצור את יצירותיהם אשר עשויות לכלול שימוש ברשתות בבסיס הציור, מקרנים, ושבלונות על מנת לוודא שהציור יהיה מדויק ככל הניתן על הקנבס. למרות שהאמנים מסתמכים על צילומים על מנת ליצור את אותן יצירות האמנות, לרוב האמנים משלבים ביצירותיהם גם פרשנויות וניואנסים סגנוניים משלהם.

המדיום הפופולרי ביותר ליצירות פוטוריאליסטיות הם ציורי שמן, בעוד שמדיות פופולריות נוספות כוללות צבעים אקרילים, צבעי מים ורישומים.

ציירים בז'אנר נוטים לעיתים רבות לצייר נופים (בעיקר נופים אורבניים), פורטרטים וטבע דומם.

אמנים בולטים בז'אנר
-------------------

* גוטפריד הלנוויין
* אודרי פלאק
* צ'אק קלוז(אנ')
* ריצ'רד אסטס(אנ')

גלריית תמונות
-------------

* הציור הפוטוריאליסטי "הדינר של ג'ון והשברולט של ג'ון", 2007הציור הפוטוריאליסטי "הדינר של ג'ון והשברולט של ג'ון", 2007
* הציור הפוטוריאליסטי "קתדרלת רגנסבורג" מאת הצייר הגרמני מקס פאלרהציור הפוטוריאליסטי "קתדרלת רגנסבורג" מאת הצייר הגרמני מקס פאלר
* תצלום של הציור הפוטוריאליסטי "ראש של ילדה" מאת הצייר האוסטרי-אירי גוטפריד הלנוויין במוזיאון הרוסיתצלום של הציור הפוטוריאליסטי "ראש של ילדה" מאת הצייר האוסטרי-אירי גוטפריד הלנוויין במוזיאון הרוסי
* תצלום של הציירת סוזאן הראל בעודה מציירת את הציור הפוטוריאליסטי "תזונה מאוזנת", 2015תצלום של הציירת סוזאן הראל בעודה מציירת את הציור הפוטוריאליסטי "תזונה מאוזנת", 2015

ראו גם
------

* אמנות עכשווית
* היפר-ריאליזם
* ריאליזם (אמנות)
* טרומפ-לויל

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פוטוריאליזם** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Meiselgallery.com
2. ↑  Meisel (1989), p. 12.
כופתאות גבינה ממולאות תות
**גומבוץ** (בהונגרית: **Gombóc**) הן כופתאות העשויות מבצק המוגשות במטבח ההונגרי כקינוח. 

לגומבוץ מספר גרסאות, התלויות בזמינות הפירות ובעונות השנה: בקיץ ובסתיו כופתאות הבצק ממולאות בשזיפים (נקראות סילבש גומבוץ Szilvás Gombóc) או באפרסק (נקראות בָּרָצקוֹש גומבוץ Barackos Gombóc). הכופתאות עשויות כדור בצק תפוחי אדמה, מבושל במים רותחים ומגולגלת בפרורי לחם המטוגנים בחמאה ואבקת סוכר. יש לנגוס בכופתאה בזהירות כיוון שהיא מלאה במיץ פירות רותח. לעיתים הכופתאות מוגשות ברוטב העשוי שמנת חמוצה ויש המטגנים את פרורי הלחם במלח לפני גלגול הכופתאות בתוכם.

בחודשי החורף ממולאות הכופתאות בריבת פובידל או שזיף מיובש שאת גלעינו מחליפה קוביית סוכר ויש גם גרסאות ממולאות קונפיטורה של דובדבנים.

כופתאות אלה דומות לכופתאות המַרילֵנקנדל (Marillenknödel) - בגרמנית: כופתאות משמשים, מהמטבח האוסטרי ולכופתאות הקניידלי המוגשות במטבח הצ'כי.

כופתאות גבינה (טורוש גומבוץ Túros Gombóc) הן סוג כופתאה קלילה יותר, העשויה מקמח, סולת, ביצים וגבינה. הכופתאות מבושלות במים ומוגשות מגולגלות באבקת סוכר (ולעיתים גם בפרג).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גומבוץ** בוויקישיתוף
* עופר ורדי, מי אמר גומבוץ ולא קיבל?, באתר ynet, 29 בנובמבר 2006
* מתכון של גיל חובב באתר mako
* מתכון של חיים כהן באתר מבשלים
**יוקו קמיקאווה** (ביפנית: **上川陽子**; נולדה ב-1 במרץ 1953), היא פוליטיקאית יפנית המשמשת כשרת החוץ היפנית מאז ספטמבר 2023. היא הייתה שרת המשפטים במשך מספר קדנציות והשרה לשוויון מגדרי ועניינים חברתיים. היא חברה בבית הנבחרים של יפן מאז 2000. קמיקאווה היא חברה במפלגה הליברל-דמוקרטית.

ביוגרפיה
--------

קמיקאווה נולדה בעיר שיזואוקה במחוז שיזואוקה, יפן. היא סיימה את לימודיה באוניברסיטת טוקיו ב-1977. ב-1977 הצטרפה למכון המחקר של מיצובישי ועבדה כחוקרת. בשנת 1988 היא קיבלה תואר שני במנהל ציבורי מבית הספר לממשל ע"ש ג'ון פ. קנדי, באוניברסיטת הרווארד. לאחר מכן היא שימשה כחברת צוות המדיניות הציבורית של הסנאטור האמריקני מקס בוקוס מהמפלגה הדמוקרטית. מאוחר יותר ב־1988 חזרה ליפן ונכנסה לתפקיד נשיאת מכון המחקר היפני Globalink.

היא נבחרה לבית הנבחרים של יפן לראשונה ביוני 2000.

בין 2007 ל-2008 הייתה שרת המדינה לשוויון מגדרי ולעניינים חברתיים בממשלתו של יאסואו פוקודה. בתקופה זו יזמה אמנה שנחתמה בדצמבר 2007 בין הממשלה, המעסיקים ואיגודי העובדים ומטרתה לשבור את הדימוי המסורתי של חלוקת המשימות בתוך המשפחה היפנית. האמנה נחתמה במטרה לעודד חלוקת משימות בבית ולאפשר לנשים שהפכו לאימהות להמשיך בקריירה המקצועית שלהן ובמקביל להעלות את שיעור הילודה, שירד ב-2006 לממוצע של 1.32 ילדים לאישה. האמנה מעודדת יוזמות תאגידיות להקלת העסקת אמהות (כגון בניית מעונות יום או העסקת נשים אחרות במשרה חלקית כדי להחליף עובדים שחזרו הביתה מוקדם כדי לטפל בילדיהם). עם זאת, העובדה שצעדים אלו נותרו לרצונן החופשי של חברות, ללא אמצעים מגבילים, זכתה לביקורת הן מצד ארגונים פמיניסטיים והן מצד האופוזיציה.

היא הייתה שרת המשפטים בכמה תקופות: בין 2014 ל-2015, בין 2017 ל-2018 ובין 2020 ל-2021.

ביולי 2018 במהלך תקופת כהונתה כשרת המשפטים, הורתה קמיקאווה על הוצאות להורג של חברי כת יום הדין של אום שינריקיו, שפעולות הטרור שלהם כללו בין השאר את מתקפת הגז ברכבת התחתית של טוקיו ב-1995.

היא חזרה לממשלה בספטמבר 2023 כשרת החוץ. ב-2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, ביקרה בישראל ונפגשה עם שר החוץ אלי כהן ועם שר החוץ הפלסטיני ריאד אל-מאלכי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוקו קמיקאווה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של יוקו קמיקאווה
* יוקו קמיקאווה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Profile of Minister for Foreign Affairs KAMIKAWA Yoko, Ministry of Foreign Affairs in Japan
2. ↑  "Japanese justice minister's 16 execution orders the most since end of death penalty moratorium in 1993". 26 ביולי 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  יפן: הוצא להורג מנהיג הכת שבצע מתקפת גז ברכבת התחתית, באתר ישראל היום, 7 ביולי 2018
4. ↑  שרת החוץ של יפן לפני הביקור בישראל: "מצפה לדבר על המצב ההומניטרי בעזה", באתר ynet, 2 בנובמבר 2023

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* The CINII id DB00003888 is not valid.
* NDL: 001176577
* VIAF: 309864294
* WorldCat (עם VIAF): 309864294

 |
**דמסוס הראשון** או **דמסוס הקדוש** (**Damasus I**;‏ 305 – 11 בדצמבר 384) כיהן כבישוף של רומא מ-1 באוקטובר 366 עד מותו. הוא הכווין את סינוד רומא של שנת 382, בו נקבע קאנון כתבי הקודש. דמסוס יצא נגד תפישות המינות של האפולינריזם והאריאניות, והזמין את הוולגטה שנערכה ותורגמה על ידי הירונימוס. כמו כן, הוא שיקם את היחסים בין כנסיות רומא ואנטיוכיה, וטיפח את האדרת עדי האמונה.

דמסוס נולד בשנת 305 לערך באזור העיר אידנייה א וליה בפורטוגל של ימינו; ייתכן אף שנולד באזור קשטלו ברנקו, גם הוא בפורטוגל של ימינו. בתקופתו, נקרא האזור לוסיטניה, והיה חלק מן האימפריה הרומית המערבית. הוא חי בתקופת עלייתו לשלטון של קונסטנטינוס, איחוד החלק המערבי של האימפריה עם זה המזרחי והפילוג המחודש, ומעל הכל, בתקופה שבה החלה הנצרות להפוך לדת השלטת באימפריה הרומית.

בצעירותו שירת בקודש בכנסיית סן לורנצו בפניספרנה. ירש את ליבריוס כאפיפיור ה-37. נחשב אחרי מותו לקדוש נוצרי. יום חגו חל ב-11 בדצמבר. לפי הנצרות האורתודוקסית יום חגו חל ב-13 בנובמבר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דמסוס הראשון** בוויקישיתוף
* דמסוס הראשון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  דמסוס הראשון, באתר NNDB

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**ליבריוס** | **אפיפיור(רשימת האפיפיורים)** | **הבא**:**סיריקיוס** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007260042505171
* BIBSYS: 95001179
* BNC: 000344644
* BNE: XX1204538
* BnF: cb13517392n (data)
* CANTIC: a10477974
* CiNii: DA04672587
* GND: 118878689
* ICCU: SBLV019783
* ISNI: 0000 0001 1773 9336
* LCCN: n85257304
* NKC: kup19980000019684
* NLA: 35065954
* NLG: 220483
* NLP: a0000001841414
* NSK: 000570920
* NTA: 070431809
* RERO: 02-A000046768
* SELIBR: 183318
* SNAC: w61r87pm
* SUDOC: 060143843
* Trove: 816524
* VcBA: 495/23953
* VIAF: 267405622
* WorldCat: lccn-n85257304

 |
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "בופאל (הודו הבריטית)".

**בופאל** (באנגלית: **Bhopal State**; בהינדי: **भोपाल राज्य**) הייתה מדינה הודית, שהתקיימה בין 1949 ל-1956. המדינה הוקמה מתוך המדינה הנסיכותית בופאל, ואוחדה עם מדינות שכנות ליצירת מאדהיה פרדש ב-1956.

היסטוריה
--------

לפני עצמאות הודו, המדינה הנסיכותית בופאל הייתה מונרכיה שנשלטה בידי נוואבים ששלטונם עבר בירושה. בעת עצמאות הודו הנסיכויות בהודו הבריטית שוחררו מהתחייבויות האמנה שלהן כלפי הבריטים וקיבלו את הזכות להחליט האם להצטרף לאחת מהדומיניונים החדשים של הודו ופקיסטן. במרץ 1948 הביע הנוואב האחרון את רצונו לשלוט בבופאל כמדינה עצמאית. עם זאת, מרידות נגד שלטונו פרצו בדצמבר 1948, והובילו למעצרם של מנהיגים בולטים, בהם שנקר דיאל שרמה. מאוחר יותר שוחררו העצורים הפוליטיים וב-30 באפריל 1949 חתם הנוואב על מסמך הצטרפות לדומיניון של הודו. הנוואב המשיך לנהל את המדינה במהלך מאי 1949, וב-1 ביוני 1949 בופאל עברה לשליטת ממשלת הודו והוכרזה כמדינה חלק ג', סיוג שהתייחס לחלקי הנספח לחוקת הודו שהגדיר את מעמד המדינות השונות ואשר המדינות שנכללו בו היו בשליטתה הישירה של ממשלת הודו, על ידי נציב ראשי שימונה על ידי נשיא הודו.

במהלך הארגון מחדש של מדינות הודו בשנת 1956, מדינת בופאל שולבה במדינת מאדהיה פרדש, ובירתה, בופאל הוכרזה כבירת המדינה החדשה שהוקמה.

ממשל ופוליטיקה
--------------

הקונגרס הלאומי ההודי זכה בבחירות היחידות שנערכו לאספה המחוקקת של בופאל ב-1952, כשהוא זוכה ב-25 מתוך 30 המושבים.**Statistical Report on General Election, 1951 to The Legislative Assembly of Bhopal**, Election Commission of India שנקר דיאל שרמה שימש כראש השרים של המדינה.

בירת המדינה הייתה בופאל.

הערות שוליים
------------

1. ↑  S.R. Bakshi and O.P. Ralhan (2007). *Madhya Pradesh Through the Ages*. Sarup & Sons. p. 360. ISBN 978-81-7625-806-7.

| המדינות והטריטוריות של הודו |
| --- |
| מדינות | אוטר פרדש • אוטראקהאנד • אודישה • אנדרה פרדש • אסאם • ארונאצ'ל פרדש • ביהר • ג'הרקאנד • גואה • גוג'ראט • הימאצ'ל פרדש • הריאנה • טמיל נאדו • טלנגאנה • טריפורה • מאדהיה פרדש • מניפור • מגהלאיה • מהאראשטרה • מיזוראם • מערב בנגל • נאגאלנד • סיקים • פנג'אב • צ'האטיסגאר • קרנאטקה • קרלה • ראג'סטאן | מפת מדינות וטריטוריות הודו |
| טריטוריות איחוד | איי אנדמן וניקובר • ג'אמו וקשמיר • דאדרה ונאגר האוולי ודאמאן ודיו • טריטוריית הבירה הלאומית דלהי • לדאק • לקשאדוויפ • פודוצ'רי • צ'אנדיגאר |
| מדינות לשעבר | איחוד המדינות המזרחיות • איחוד מדינות פטיאלה ופנג'אב המזרחית • אג'מר • אנדרה • בומביי • בופאל • בילספור • ג'אמו וקשמיר (מדינה) • היידראבאד • וינדהיה פרדש • טרוונקור-קוצ'ין • קוץ' ביהאר • מאדהיה בהרט • מדראס • מייסור • סאורשטרה • פנג'אב המזרחית • קוץ' • קורג |
| טריטוריות איחוד לשעבר | ארונאצ'ל פרדש • גואה, דאמאן ודיו • דאדרה ונאגר האוולי • דאמאן ודיו • הימאצ'ל פרדש • טריפורה • מיזוראם • נאגאלנד |

23°15′N 77°24′E﻿ / ﻿23.250°N 77.400°E﻿ / 23.250; 77.400
**בני אברמוביץ'** (נולד ב-28 במרץ 1952) הוא לוחם שריון ישראלי, בעל עיטור העוז ממלחמת יום הכיפורים.

ביוגרפיה וסיפור המעשה
---------------------

בני אברמוביץ' נולד ברמת גן ובה רכש השכלה תיכונית. בהמשך, התגייס לצה"ל ושירת בגדוד 79 בחטיבה 401 של חיל השריון. בערב יומה הראשון של מלחמת יום הכיפורים הועבר הגדוד לכפיפות של חטיבה 14 בפיקודו של אמנון רשף. עם פרוץ מלחמת יום הכיפורים קיבל הגדוד הנחיה לחבור למעוז חיזיון אשר בקו בר-לב בזירת הדרום, שהיה נתון תחת מתקפה כבדה של הצבא המצרי. אברמוביץ' נהג בטנק מגח עליו פיקד מפקד הפלוגה זאב פרל. בדרך אל המעוז נפגע הטנק משני טילי סאגר, שני אנשי צוות נהרגו הטען-קשר חיים דנה והתותחן מוטי גבאי, ומפקד הפלוגה נפצע קשה ואיבד זמנית את מאור עיניו. אברמוביץ' הגיע עם הטנק לחצר מעוז חיזיון, כאשר המעוז מכותר מעבריו על ידי הצבא המצרי. בשלב זה נפגע הטנק על ידי מטול RPG-7 וחיילי חי"ר מצרים הקיפו אותו והחלו לטפס עליו.

אברמוביץ' נהג את הטנק בתנועות חדות, "ניער" את החיילים המצרים, פגע בהם ועזב את שטח המעוז מזרחה לכיוון קו התעוזים. בדרך, נורתה אליו אש מטנק מצרי אשר החטיאה. לאחר מספר קילומטרים נתקע הטנק, אברמוביץ' חילץ את מפקד הפלוגה הפצוע, והוביל אותו למקום בטוח תוך שהוא סועד אותו. למחרת היום הצליחו להגיע לאחד התעוזים ושם נפתחה עליהם אש כוחותינו שלא פגעה. לבסוף זוהו כחיילי צה"ל, האש פסקה והם הגיעו לקו כוחות צה"ל. בהמשך, שב אברמוביץ' לגדודו ולחם עד סוף המלחמה. במאי 1975 הוענק לו על ידי הרמטכ"ל מוטה גור עיטור העוז:

"במעשהו זה גילה אומץ-לב ואחוות לוחמים למופת."

לאחר המלחמה החל אברמוביץ' לעבוד בחברת החשמל, בה עבד 45 שנים וכיהן במספר תפקידי ניהול במערך שירות הלקוחות, עד לפרישתו לגמלאות. הוא רכש תואר ראשון במנהל עסקים מאוניברסיטת חיפה ותואר שני במזרחנות מאוניברסיטת תל אביב. בני אברמוביץ' נשוי לציפי, אב ל-3 ילדים וסב לנכדים.

ראו גם
------

* חטיבה 14 במלחמת יום הכיפורים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בני אברמוביץ'** בוויקישיתוף
* ראיון עם זאב פרל ובני אברמוביץ', 2010, באתר Vimeo
* סמ"ר בנימין אברמוביץ, באתר petah-tikva.gal-ed

הערות שוליים
------------

1. ↑  רמי מתן ועופר דרורי, גדוד 79 וגדוד 196 – היומיים הראשונים עד לאיחוד הגדודים, באתר gdud79.org.il, 21 באוקטובר 2013.
2. ↑  ארבעים שנה למלחמת יום כיפור: "אני היחיד בטנק שנשאר לתפקד", בבלוג של חברת החשמל, 8 בספטמבר 2013.
3. ↑  סמ"ר בני אברמוביץ', באתר "הגבורה".
**קרן אלן סמית'** (באנגלית: **Karen Ellen Amith**; נולדה ב-9 במאי 1965) היא מתמטיקאית העוסקת בגאומטריה אלגברית ובאלגברה קומוטטיבית.

ביוגרפיה
--------

סמית' נולדה ברד בנק (Red Bank), ניו ג'רזי.

אהבתה של סמית' למתמטיקה התגלתה כבר בבית ספר יסודי כשלמדה איך "ליצוק החוצה תשיעיות" ("cast out nines") – שיטה מהירה וקלה לאשור חישובי מכפלות. לאחר מכן כשלמדה בחטיבת הביניים ובתיכון היא למדה בעצמה איך "ליצוק החוצה" בבסיסים אחרים. היא אתגרה את עצמה ואת מוריה והעלתה תאוריות גאומטריות כבר כשהייתה בתיכון.

סמית' סיימה תואר ראשן באוניברסיטת פרינסטון, שם המרצה שלה, פרופ' צ'ארלס פפרמן, זיהה את כישרונה ועודד אותה להפוך למתמטיקאית מקצועית. בין התואר הראשון לשני, לימדה שנה אחת כמורה למתמטיקה בבית ספר תיכון. ב-1988 סמית' חזרה ללמוד באוניברסיטת מישיגן. ב-1993 היא סיימה את התזה שלה לדוקטורט באלגברה קומוטטיבית ובמשך שנה היא הייתה פוסט-דוקטורנטית באוניברסיטת פרדו. ב-1994 היא קיבלה מהמכון לטכנולוגיה של מסצ'וסטס (MIT) תואר המוענק לחוקרים מתמטיים מבטיחים והועלתה לדרגת פרופסור-חבר באוניברסיטת MIT. למרות קידום שקיבלה ב-MIT החליטה סמית' לחזור לעבוד באוניברסיטת מישיגן.

ב-1991 סמית' נישאה למתמטיקאי ג'ואה הינונן ( Juha Heinonen) ונולדו להם שלושה ילדים. בת בכורה ושמה סנלמה וזוג תאומים: טפיו והלנה. ב-2007 ג'ואה נפטר מסרטן.

תחום מחקר
---------

סמית' עוסקת בשני ענפי מתמטיקה: גאומטריה אלגברית ואלגברה קומוטטיבית.

גאומטריה אלגברית (algebraic geometry) הוא ענף החוקר צורות גאומטריות המוגדרות על ידי סדרה של משוואות פולינומיות. לענף זה יש שימושים רבים בתעשייה: בתחום הקידוד ובתחום הגרפיקה הממוחשבת, שמהווה בסיס לתחום המיכשור הרפואי ולתחומי הבידור. סמית' בחרה לעסוק בתחום לא בגלל שימושיו הרבים אלא משום שהיא אוהבת את המספרים ואת היופי שלהם.

אלגברה קומוטטיבית (commutative algebra) – ענף החוקר טבעות (rings) המוגדרות על ידי משוואות אלגבריות (לדוגמה סדרת פולינומים).

סמית' חוקרת את הקשר שבין שני התחומים ועל כך קיבלה פרס.

פרסים
-----

ב־2001 סמית' זכתה בפרס רות ליטל סאטר במתמטיקה שמוענק לנשים על התרומה שלהם בשש השנים האחרונות. הפרס הוענק לה על שני מאמרים: במאמר ראשון היא פיתחה את שיטת הקשר ההדוק (tight closure), ובמאמר השני היא מצאה קשרים חדשים בין גאומטריה אלגברית לאלגברה קומוטטיבית באמצעות הרעיון של קשר הדוק.

ספרים
-----

* **An invitation to algebraic geometry**
* **Rational and nearly rational algebraic varieties**
* **Johdatusta algebralliseen geometriaan**

קישורים חיצוניים
----------------

* קרן אלן סמית', באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
* קרן אלן סמית', באתר MacTutor (באנגלית)
* קרן אלן סמית', באתר גוגל סקולר

הערות שוליים
------------

1. ↑  מאמר על מדענים מתמטיקאים של ה- AMS (American Mathematical Society)
2. ↑  אתר ביוגרפיות
3. ↑  עמוד הבית של קרן אלן סמית'
4. ↑  מאמר על זוכות פרס סאטאר ב-2001

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007442978805171
* BnF: cb145583998 (data)
* GND: 128408677
* ISNI: 0000 0001 1059 2343
* LCCN: n00003986
* MGP: 7199
* NKC: jx20090601002
* SUDOC: 105978426
* VIAF: 42082057
* WorldCat: lccn-n00003986

 |