recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**חוג הקוטב** הוא כינוים של שני קווי רוחב: חוג הקוטב הצפוני - שנקרא גם החוג הארקטי, שהוא קו הרוחב 66.5° צפון, וחוג הקוטב הדרומי - שנקרא גם החוג האנטארקטי, שהוא קו הרוחב 66.5° דרום. ניתן להרחיב את ההגדרה ולהתייחס ל"חוג הקוטב" ככלל השטח שבין קווי רוחב 66.5° לקטבים הקרובים אליהם.

נטיית כדור הארץ וקביעת חוג הקוטב
--------------------------------

אורך היום (מהזריחה עד לשקיעה) בתל אביב לעומת סטוקהולם
קביעת חוגי הקטבים לקווי הרוחב 66.5° נובעת מנטייתו של ציר הסיבוב של כדור הארץ מהציר המאונך למישור המלקה ב־23.5°. נטייה זו היא הגורמת לשינויים באורך היום והלילה (כמות שעות האור ביממה) בנקודה ספציפית על־פני העולם לאורך השנה, והשינויים הללו בתורם הם הגורמים ל**עונות השנה**.

בקו המשווה, אורך היום נשאר קבוע לכל אורך השנה והוא עומד על 12 שעות בהן השמש נראית מעל האופק (יום), ו־12 שעות בהן השמש נמצאת מתחת לאופק ("לילה"). בגלל נטיית כדור הארץ, ככל שמתקדמים מקו המשווה לכיוון הקטבים, כך מקצין השוני באורכי היום והלילה לאורך השנה. כך למשל, כפי שניתן לראות באיור, ביום הארוך בשנה (ה־21 ביוני, תחילת הקיץ בחצי הכדור הצפוני) תל אביב (שנמצאת על קו רוחב 32° צפון) נהנית מ־14 שעות אור, בעוד שסטוקהולם (שנמצאת על קו רוחב 59° צפון) נהנית מ־18 שעות אור, ואילו בתחילת החורף, ביום הקצר בשנה (ה-21 בדצמבר, תחילת החורף בחצי הכדור הצפוני) תל אביב נהנית מ־10 שעות אור, בעוד שסטוקהולם הצפונית יותר נהנית רק מ-6 שעות אור.

הייחוד בקו הרוחב 66.5°
----------------------

הייחוד של קו הרוחב 66.5° צפון (החוג הארקטי) הוא שביום הארוך בשנה, אורך היום הוא 24 שעות אור - כאורך כל היממה. ביום זה השמש לא שוקעת אלא נותרת מעל האופק לכל אורך היממה, תופעה המכונה שמש חצות. לעומת זאת, ביום הקצר בשנה אורך היום הוא אפס שעות אור, כלומר לאורך כל אותו יום השמש לא זורחת, אלא נותרת מתחת לאופק. קו החוג הארקטי הוא קו הרוחב הדרומי ביותר (בחצי הכדור הצפוני) בו מתקיימת התופעה של שמש חצות (ביום אחד בלבד, ב־21 ביוני). תנאים דומים מתקיימים בקו הרוחב 66.5° דרום (החוג האנטארקטי), המהווה את קו הרוחב הצפוני ביותר (בחצי הכדור הדרומי) בו מתקיימת התופעה של שמש חצות (ב־21 בדצמבר). 

קו הרוחב 66.5° נקבע כתוצאה מההפרש בין קו הרוחב בקוטב (90°) לנטיית כדור הארץ ממישור המלקה (23.5°). ככל שמתרחקים מחוגי הקוטב לכיוון הקטבים הקרובים אליהם, מספר הימים בהם השמש לא שוקעת בקיץ ולא זורחת בחורף גדל. לדוגמה, בקו רוחב 70° עוברים כ־60 יום בהם השמש לא שוקעת בקיץ ולא זורחת בחורף, בהשוואה ליום בודד בקו רוחב 66.5°. בקטבים, בקו רוחב 90°, השמש אינה שוקעת במשך שישה חודשים בשנה ואינה זורחת במשך ששת החודשים הנותרים.

אם נתייחס למונח "חוג הקוטב" כאל כלל השטח שבין קווי הרוחב 66.5° לקטבים הקרובים אליהם, ניתן גם לתארו ככלל השטח על־פני כדור הארץ שבו יש לפחות יום אחד עם שמש חצות.

ראו גם
------

* לילות לבנים
* ליל קוטב

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **חוג הקטב** |

* ynet, היום הארוך בשנה? כאן השמש זורחת באמצע הלילה, באתר ynet, 21 ביוני 2016

| קווי רוחב חשובים |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| חוג הקוטב • חוג הקוטב הצפוני • חוג הסרטן • קו המשווה • חוג הגדי • חוג הקוטב הדרומי |

 |
בתורת החוגים, **חוג בזו** הוא חוג קומוטטיבי R המקיים את "תכונת בזו": כל אידיאל נוצר סופית הוא אידיאל ראשי. למעשה די להניח את התכונה עבור שני איברים (המקרה הסופי הכללי נובע באינדוקציה): לכל שני איברים a,b בחוג, קיים איבר d כך ש- {\displaystyle Ra+Rb=Rd}. 

כל חוג רגולרי קומוטטיבי הוא חוג בזו (יתרה מזו: בכל חוג רגולרי, כל אידיאל שמאלי נוצר סופית הוא ראשי). בחוג בזו נותרי, כל אידיאל נוצר על ידי איבר אחד. המחלקה החשובה ביותר של חוגי בזו מורכבת מתחומי בזו - תחומי שלמות שכל אידיאל נוצר סופית שלהם הוא ראשי.

תכונות קרובות
-------------

פולינום מעל חוג קומוטטיבי R, שהוא מחלק אפס בחוג הפולינומים, הוא בעל **תכולה מאפסת** אם אפשר לפרק אותו כמכפלה {\displaystyle cf} כאשר c סקלר שהוא מחלק אפס, ו-f רגולרי. חוג קומוטטיבי מקיים את **תכונת EM** אם לכל פולינום מחלק אפס מעליו יש תכולה מאפסת. לחוג יש **תכונת Armendariz** אם מהשוויון {\displaystyle fg=0}, כאשר f,g פולינומים מעל החוג, נובע שכל מכפלות המקדמים הן אפס. כל חוג בזו הוא בעל תכונת EM, וכל חוג בעל תכונת EM הוא Armendariz.

חוגים לא קומוטטיביים
--------------------

תכונת בזו ניתנת להכללה לחוגים לא קומוטטיביים. ההכללה המיידית היא לחוגים שבהם כל אידיאל שמאלי (או ימני) נוצר סופית הוא ראשי. **חוג הרמיט ימני** הוא חוג שמעליו כל מטריצה {\displaystyle 1\times 2} דומה למטריצה מהצורה {\displaystyle (d\ 0)} (כלומר, יש מטריצה הפיכה {\displaystyle 2\times 2} המעבירה את הווקטור הנתון לצורה זו). בדומה אפשר להגדיר חוג הרמיט שמאלי. חוג הרמיט ימני ושמאלי נקרא **חוג הרמיט**. מעל חוג הרמיט שמאלי, כל מטריצה דומה למטריצה משולשית. הרמיטיות ימנית עוברת לחוגי מטריצות. תחום (חוג ללא מחלקי אפס) הוא חוג הרמיט אם ורק אם כל אידיאל שמאלי או ימני נוצר סופית הוא ראשי, וגם כל חיתוך של אידיאלים ראשיים (ימניים או שמאליים) הוא ראשי. חוג קומוטטיבי הוא הרמיט אם ורק אם הוא חוג בזו.

מקורות
------

* Irving Kaplansky, *Elementary Divisors and Modules*, Proc. AMS, 1949.

קישורים חיצוניים
----------------

* חוג בזו, באתר MathWorld (באנגלית)
החפירות הארכאולוגיות בצידו הצפון מזרחי של התל (חפירות דומות נערכו בצידו הדרום מערבי)
גשר הרכבת מעל נחל גרר בקרבת תל שרע - צילום מ-1917
אחד מבסיסי עמודי הגשר. נמצא על גדתו הדרומית של נחל גרר
**תל שֶׁרַע** (בערבית: **תַל אַ-שַרִיעַה**) הוא תל גדול בנגב הצפוני, בגדתו הצפונית של נחל גרר, מדרום-מזרח לנתיבות ליד העיר הבדואית רהט, צפונית לבאר שבע. התל מתנשא על גבעת כורכר לרום של 169 מטרים, וכולל בשטחו כ-20 דונם. תל שרע נחרץ על ידי מדרונות תלולים רבים, ובינו לבין תל הרור נובעים מעיינות רבים.

זיהוי האתר
----------

זיהוי האתר היה נתון לוויכוח ביו הארכאולוגים. אולברייט הציע לזהות את האתר עם חרמה, חוקרים אחרים הציעו את גרר ואת גת-פלשתים. לעומתם בנימין מזר, יוחנן אהרוני וארכאולוגים נוספים העדיפו לזהות את תל שרע עם העיר המקראית צִקְלַג. זיהוי זה שנעשה על בסיס שיקולים היסטוריים וגאוגרפיים, נתמך לאחר מכן בממצא הארכאולוגי שנמצא בחפירות באתר, שכללו קרמיקה פלשתית.

חפירות ארכאולוגיות
------------------

באתר נערכו חפירות ארכאולוגיות על ידי החוג לארכאולוגיה של אוניברסיטת בן-גוריון בראשות א' אורן ובסיוע החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה. החפירות נערכו במשך שש עונות חפירה רצופות בין השנים 1979-1972. באתר נחפרו 13 שכבות ארכאולוגיות ונמצא רצף התיישבותי מהתקופה הכלקוליתית ועד התקופה הביזנטית. הממצאים באתר כוללים מבנים רבים, כגון אסמים מהתקופה הפרסית, ארמון (משערים שהארמון הוא מתקופתו של אסא מלך יהודה), ומבנה גדול מהתקופה הרומית. על פסגת התל קיים בית קברות מוסלמי.

התל בתקופת מלחמת העולם הראשונה
------------------------------

 ערך מורחב – **קרב תל א-שריעה ותל הוריירה (1917)**  

בתקופת מלחמת העולם הראשונה נבנו בסביבת התל מחנות של הצבא העות'מאני כחלק מהערכותם לבלימת הכוחות הבריטים. מסילת הרכבת מנחל שורק לקוסיימה עברה למרגלות התל ולשם כך נחפר חפיר ממערב לתל ובהמשכו נבנה גשר בן 7 קשתות מעל נחל גרר. מדרום לגדת הנחל, בנו הטורקים תחנת רכבת ששירתה את הכוחות. במהלך נסיגתם פוצצו הטורקים חלק מהגשר אך הוא שוקם על ידי הבריטים והמשיך לשרת אותם. בהמשך הוסט קו הרכבת לבאר שבע מזרחה והאתר נזנח.

נכון ל-2016 הגישה לערוץ הנחל חסומה על ידי צמחייה עבותה ולא ניתן לחפש את שרידי הגשר. ניתן עדיין לראות את הסוללה משני צידי הנחל וכן את החפיר. על הגדה הדרומית של הנחל ממצאים הקשורים לגשר ולתחנת הרכבת.

לקריאה נוספת
------------

* א' אורן, **שרע - תל**, האנציקלופדיה החדשה לחפירות ארכאולוגיות בארץ ישראל, החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, 1992, עמ' 1563–1570

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תל שרע** בוויקישיתוף
* תל שרע, באתר "עידן התנ"ך"
* עונת חפירות ראשונה ועשירה בתל א-שריעה, דבר, 24 בספטמבר 1972
* ממצאי תל-שרע מחזקים ההשערה אודות איתור צקלג המקראית, דבר, 30 ביולי 1973
* צבי אילן, מצודה שהוחרבה בידי סנחריב נחשפה בנגב, דבר, 27 בספטמבר 1974
* תל שרע (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  שלמה גבעון, חוקרים עלו על תל א-שריעה, מעריב, 21 ביולי 1974

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007467837605171

 |
**לגנוסוכוס** (שם מדעי: ***Laganosuchus***; משמעות השם: "laganon" - פנקייק, "souchos" - תנין, כלומר: "תנין הפנקייק") הוא סוג נכחד של דמוי-תנין, אשר חי לפני 95 מיליון שנה בקרטיקון העליון. המאובנים שלו התגלו בידי החוקרים פול סרנו והנס לארסון במשלחת מ-2009 שמצאה מינים שונים של דמויי-תנינאים כמו הקפרוסוכוס והאנטוסוכוס. בסוג זה נמצאו שני מינים. הראשון נמצא בתצורות אקאר (Echkar Formation) שבניז'ר והשתייך למין *L. thaumastos*. מין נוסף, *L. maghrebensis* נמצא בדרום-מזרח מרוקו.

הלגוסוכוס היה תנין מוזר בעל גולגולת ולסת שטוחים שדמו במראם לפנקייק עגול. אורך הגולגולת הגיע למטר אחד ואורך הגוף עד ל-6 מטרים. תנין זה עוצב למארב תת-מיימי בצורה שנתנה לו להמתין בשכיבה על הקרקעית וללכדו כל יצור קטן כמו דגים, חסילונים ויצורי מים נוספים ששחו בקרבת מקום ולא חשדו שהלסת שייכת לתנין. אז התנין סגר את הלסת במהירות ולכד עם שיניו את היצור הקטן.

הוא חי במקווי מים רדודים שהיו נפוצים אז איפה שהיום מדבר סהרה. ייתכן שהפצת המדבר העצום גרמה להכחדתו והכחדת הדגים שחיו סביבו.

ראו גם
------

* אגיסוכוס - תנין בעל לסת שטוחה דומה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לגנוסוכוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |
**משפט אולם** הוא משפט בתורת המבנה של חבורות אבליות. המשפט ממיין את החבורות האבליות המפותלות בנות-המניה, עד כדי איזומורפיזם.

סדרת אולם
---------

חבורה אבלית היא **פרימרית** (עבור ראשוני p), אם כל האיברים הם מסדר חזקה של p. תהי A חבורה אבלית פרימרית. מגדירים, באינדוקציה טרנספיניטית, שרשרת של תת-חבורות באופן הבא:
{\displaystyle G\_{0}=G},
{\displaystyle G\_{\alpha +1}=pG\_{\alpha }} לכל סודר \alpha ,
{\displaystyle G\_{\alpha }=\bigcap \_{\beta <\alpha }G\_{\beta }} לכל סודר גבולי \alpha .
ה**אורך** של החבורה הוא הסודר שבו היא נעצרת (לראשונה ולתמיד). השרשרת נעצרת בתת-החבורה החליקה המקסימלית של A. החבורה A היא **מצומצמת** אם אין לה תת-חבורה חליקה (שונה מאפס); כלומר, כאשר A מצומצמת השרשרת מגיעה לאפס.

נסמן ב-P את אוסף האיברים מסדר p ב-G.

הממדים {\displaystyle f(\alpha )=\dim \_{\mathbb {F} \_{p}}(P\cap G\_{\alpha })/(P\cap G\_{\alpha +1})} נקראים **סדרת אולם** של החבורה G. (אפשר להגדיר גם {\displaystyle f'(\alpha )=\dim \_{\mathbb {F} \_{p}}(P+G\_{\alpha })/(P+G\_{\alpha +1})}, ואז {\displaystyle \dim \_{\mathbb {F} \_{p}}G\_{\alpha }/G\_{\alpha +1}=f(\alpha )+f'(\alpha )}).

נאמר שסדרה המסתיימת בסודר בן-מניה היא **אפשרית** אם בין כל שני סודרים גבוליים מתחת לגובה הסדרה, יש אינסוף מקומות שבהם הסדרה אינה מתאפסת. **משפט אולם** קובע שסדרת אולם של חבורה אבלית פרימרית מצומצמת בת-מניה היא אפשרית, ושהסדרה קובעת את החבורה עד כדי איזומורפיזם.

מכיוון שתת-חבורה חליקה היא מחובר ישר וכל חבורה חליקה מפותלת היא סכום ישר של מרכיבים ידועים, ומכיוון שכל חבורה מפותלת מתפרקת לסכום ישר של חבורות פרימריות, משפט אולם ממיין באופן מלא את כל החבורות האבליות המפותלות בנות-המניה.

משפט אולם חל בשינויים קלים על מודולים נוצרים מנייתית מעל כל תחום ראשי.

מקורות
------

* I. Kaplansky, ``Infinite abelian groups*, section 11.*
**קרייג הריסון** (באנגלית: **Craig Harrison**; נולד בנובמבר 1974) הוא קורפורל במילואים של רגימנט הכחולים והמלכותיים של צבא בריטניה, אשר התפרסם כאשר קבע את שיא מרחק הצליפה הגדול ביותר בקרב כאשר ירה במחבלים של הטליבאן ממרחק של 2,475 מטרים. שיא זה נבדק ואומת על ידי ספר השיאים של גינס. הריסון ידוע בעיקר בשל פועלו באפגניסטן, אם כי לקח חלק גם בקרבות בעיראק ובבלקן.

כצלף
----

הפעם הראשונה בה הריסון ירה ברובה צלפים הייתה במחנה אימונים בספליט, קרואטיה, הרובה היה מדגם דרגונוב שמיוצר ברוסיה. בספרו האוטוביוגרפי תיאר הריסון את הרובה כקלצ'ניקוב "מוארך" וכן שלאחר שפגע בעץ בעזרת הרובה התבקע זה באמצעו.

שיא הצלפות
----------

רובה הצלפים מדגם L115A3
בנובמבר 2009 פגע הריסון ביריה אחת בשני מקלענים של ארגון הטליבאן בעיר מוסה קאלה שבאפגניסטן ממרחק של 2,474 מטרים, הירי הושג באמצעות רובה צלפים בריטי מדגם L115A3 (הדגם של צבא בריטניה של רובה האקורסי אינטרנשיונל ארקטיק וורפר מגנום (AWM)). בריאיון לרשת BBC, סיפר הריסון כי נזקק לתשע יריות איכון בטרם ירה את הקליע הקטלני. לאחר מכן ירה ירייה מדויקת לעבר המטרה ופגע ב"מכה אחת" בשני המקלענים. המחבל הראשון נורה בבטנו והשני נורה מצד הגוף. מאוחר יותר באותו היום, חג מסוק אפאצ'י מעל נקודת הפגיעה במחבלים ובעזרת מכשירי לייזר נקבע מרחק הצליפה במדויק, וכך הושג האישור שמדובר בצליפה המרוחקת ביותר בהיסטוריה. הריסון הוסיף וסיפר שבעת הירי התנאים היו אידיאליים לצליפה מושלמת: רוח אפסית, מזג אוויר נעים וראות מרבית.

חיים אישיים
-----------

אביו ואימו של הריסון היו מאלפי כלבים בשירות משטרת חיל האוויר המלכותי. הם נפרדו כאשר היה צעיר מאוד, והוא השני מבין שני בנים. בגיל 16 הצטרף לאקדמיה הצבאית ובהמשך שירת ברגימנט הכחולים והמלכותיים. הוא נשוי לטניה ולזוג בת אחת.

לאחר חזרתו מאפגניסטן בשנת 2009 למולדתו, הוא החל לפתח תסמינים של הפרעת דחק פוסט-טראומטית ושוחרר משירות צבאי בשנת 2014. בראיון שנערך עמו בנושא אמר:

> 
> הצטרפתי [לצבא] בגיל 16 ומאז שכל זה קרה הרגשתי נטוש, לגמרי נטוש על ידי הרגימנט שלי...השקעתי 22 שנים בנאמנות לרגימנט הזה, סיכנתי את חיי בביצוע סיורים, והם פשוט נטשו אותי. האמון שלי באנשים, אנשי הצבא - נעלם.
> 
> 
> 
> 

משרד ההגנה הבריטי שילם להריסון 100,000 פאונד על כך שזהותו נחשפה והוא היה תחת איום אפשרי של חטיפה על ידי אנשי הטליבאן. הלחץ שהופעל על הריסון גרם לו לעומס נפשי שהוביל לשחרורו מהצבא.

הריסון כתב ספר אוטוביוגרפי בשם "The Longest Kill" על חייו ועל הקריירה שלו כצלף צבאי.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: n2015062918
* VIAF: 349144782714935850319
* WorldCat: lccn-n2015062918

 |
**ערסלניים** (שם מדעי: Linyphiidae) הם משפחה של פרוקי-רגליים מסדרת העכבישאים השנייה בגודלה במספר המינים לאחר משפחת הקופצניים. הערסלניים, כוללים יותר מ 4,300 מינים מתוארים ב-578 סוגים. מינים חדשים עדיין מתגלים בכל העולם, והידע על המשפחה מוגבל בשל הקושי בזיהוי עכבישים זעירים כאלה.

משפחה זו מתאפיינת ברשתות דמויי ערסל (ומכאן שמה העברי) הנבנות בעשביה נמוכה או בין שיחים נמוכים, כאשר העכביש תלוי במהופך בתחתית הערסל. בלועזית, עכבישים במשפחה זו מכונים אורגי יריעה (sheet weavers), או עכבישי הכסף (money spiders ; בשל אמונה טפלה הנפוצה בבריטניה, אירלנד, ניו זילנד, ובפורטוגל, לפיה אם עכביש כזה רץ לכיוון אדם, הוא מגיע במטרה לטוות עבורו בגדים חדשים, והדבר מסמל הצלחה כלכלית).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ערסלניים** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

* ערסלניים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* חיזור והזדווגות אצל ערסלנית הגינה - בלוג חרקים - עולם קטן בגדול
* איתי אופטובסקי, איריס מוסלי, פיליס ויינטראוב ויעל לובין, 'לאן הולכים האויבים הטבעיים של המזיקים כשהחיטה נקצרת? בתי גידול חלופיים–עונתיים לעכבישים בסביבה החקלאית של צפון הנגב', כתב העת 'אקולוגיה וסביבה', פברואר 2013.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007531520105171

 |
**שלמה שונפלד** (באנגלית **Solomon Schonfeld**;‏ 21 בפברואר 1912, לונדון, הממלכה המאוחדת - 6 בפברואר 1984, לונדון, הממלכה המאוחדת) היה רב באנגליה. היה שותף להצלת מאות ילדים ממזרח אירופה בשנות השואה.

קורות חיים
----------

שלמה שונפלד נולד בלונדון בשנת 1912. למד בישיבת סלובודקה שבליטא ובישיבת ניטרה שבסלובקיה, שבה התיידד עם הרב מיכאל דב
וייסמנדל. בגיל 22 מונה במקום אביו לרב קהילת 'עדת ישראל' שבשכונת סטמפורד היל שבלונדון, והיה גם למנהל בית-הספר התיכון היהודי הראשון בלונדון ולראש הרבנים של איחוד הקהילות האורתודוקסיות.

כמייסד "מועצת החירום של הרב הראשי בבריטניה" מהדמויות הדומיננטיות בתחום ההצלה ומבצע ה"קינדרטרנספורט".

במרוצת שנת 1938 שיתף פעולה עם ניקולס וינטון וקלט דרך בית הספר היהודי 'שפורד' בלונדון ילדים יהודים מארצות הרייך, והתמודד עם תופעת הפליטות והבעיות שהיו כרוכות בה. בין הילדים הפליטים, היה הגאב"ד יצחק טוביה וייס. ע"פ ההיסטוריון נורמן לברכט (גאונות וחרדה, עמ' 353) **היה אחראי שונפלד להצלתם של למעלה מ-10,000 נפשות במהלך** **השואה**. "לימים, כשילדיו מבקשים ממנו לספר על הרפתקאותיו, מעדיף הרב ד"ר סלומון שונפלד להחליף נושא. "אלוקים הטיל עלי את המשימות האלה", הוא אומר, "ולא ארצה לזקוף לזכותי את מה שהוא עשה, שמא לא יבקש ממני שוב".

ב-1 בספטמבר 1939, עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, פונה בית הספר ל"שפורד" - אזור כפרי במרכז בריטניה, כאמצעי התגוננות מפני ההפצצות הצפויות.

לקריאה נוספת
------------

* יהודית גרינפלד, **גלות באפרים ירוקים**, הוצאת פלדהיים ירושלים, 1993.

קישורים חיצוניים
----------------

* שונפלד, שלמה (1912-1982), באתר יד ושם
* גלות באפרים ירוקים
* שלמה שונפלד (1912-1984), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007303717605171
* BnF: cb15576429f (data)
* GND: 12906291X
* ISNI: 0000 0000 7736 2879
* LCCN: n82148825
* SNAC: w6xv11z5
* VIAF: 33352653
* WorldCat: lccn-n82148825

 |
**משפט** (באנגלית: **Trial**) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 1955 עם גלן פורד, ארתור קנדי ודורותי מקגוויר בתפקידים הראשיים.

התסריט נכתב על ידי דון מנקייביץ (אנ') ומבוסס על ספרו "משפט" שיצא לאור באותה שנה.

זאת  דרמת משפט נוקבת עם גזענות קשה ונימה פוליטית אנטי קומוניסטית שנכתבה בעת המלחמה הקרה. נער היספני נאשם ברצח והופך לקרבן על רקע גזעי ולידיו של עורך דין קומוניסטי שמטרתו להרשיעו לטובת דעותיו הפוליטיות.

תקציר העלילה
------------

אנג'ל צ'אבס (רפאל קמפוס) הוא נער היספני המואשם ברצח נערה לבנה על חוף הים בעיירה סן ג'ונו בקליפורניה. אמו (קייטי חוראדו) שוכרת את שירותיו של עורך הדין ברני קסאל (ארתור קנדי).

דייוויד בלייק (גלן פורד) הוא פרופסור למשפטים באוניברסיטה. נאמר לו שאם ברצונו להמשיך באוניברסיטה, עליו לרכוש ניסיון בהופעה במשפטים. לאחר דחייה ממספר עורכי דין, הוא מתקבל אצל קאסל שמטיל עליו את התיק של אנג'ל.

בלייק חוקר את הנער שמודה שניסה לנשק את הנערה אך היא ברחה וכעבור זמן קצר נמצאה מתה. הרצח מעורר הפגנות בעיירה שבראשם אנשי קו קלוקס קלאן המגיעים לבית הכלא ומנסים להתפרץ ולערוך משפט לינץ' באנג'ל. בלייק מצליח לפזר אותם כשהוא מבטיח שהנער יזכה למשפט "ואחר כך ייתלה".

קאסל טס לניו יורק כדי "לגייס כסף" למימון המשפט. מזכירתו אייב (דורותי מקגוויר) נשארת כדי לעזור לבלייק ומתפתח ביניהם סיפור אהבה. תאודור מוטלי (חואן הרננדז), ממוצא אפרו-אמריקאי, מתמנה לשופט במשפט הטעון הזה. בלייק מצליח להוכיח כי חבר המושבעים מוטה והם מוחלפים. הוא חוקר את רופא המשפחה ומוכיח שהנערה סבלה מבעיה לבבית על רקע קדחת שיגרונית וזה כנראה גרם למותה.

קאסל מזמין את בלייק לכנס ענק בניו יורק לגיוס כספים לטובת המשפט. בכנס מעורר קסל את הקהל לתרום למען הנער ולמען מטרתה הצודקת של המפלגה הקומוניסטית התומכת בשוויון. הוא קורא לבלייק לנאום אבל זה מסרב.

המשפט נמשך וקסל חוזר לקליפורניה כשמטרתו הנסתרת היא להרשיע את אנג'ל שעם מותו ייהפך ל"קדוש" ויגדיל את הפופולריות של המפלגה. הוא מפטר את בלייק וחבר המושבעים מרשיע את אנג'ל ונותן לשופט אפשרות לקבוע את העונש. התובע ארמסטרונג (ג'ון הודיאק), לא מתנגד. בלייק מקבל רשות להופיע כידיד בית המשפט שם הוא נואם ומדגיש כי הנאשם הוא קטין ואשמת הרצח אינה מבוססת. השופט מחליט לשלוח את אנג'ל למוסד לשיקום עבריינים צעירים. קאסל מתרעם על כך והשופט גוזר עליו 30 ימי מאסר על ביזיון בית המשפט.

שחקנים
------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| גלן פורד | דייוויד בלייק | עורך דין |
| ארתור קנדי | ברני קאסל | עורך דין |
| דורותי מקגוויר | אייב נייל | מזכירה |
| רפאל קמפוס | אנג'ל צ'אבס | נאשם ברצח |
| קייטי חוראדו | קונסואלה שאבז | אמא של אנג'ל |
| חואנו הרננדז | תיאודור מוטלי | שופט |
| ג'ון הודיאק | ג'ון ארמסטרונג | תובע |

פרסים
-----

ארתור קנדי היה מועמד לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר.

הוא זכה בפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר - סרט קולנוע.

קישורים חיצוניים
----------------

* "משפט", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "משפט", באתר AllMovie (באנגלית)
* "משפט", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "משפט", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קטע מהסרט, חקירה ראשונה באתר יוטיוב
* משפט, באתר TCM
**ויליאם ג'וזף סימונס** (באנגלית: **William Joseph Simmons**; ‏1880 - 18 במאי 1945) הוא מייסד ארגון הקו קלוקס קלאן השני, בשנת 1915.

סימונס שירת בצבא האמריקני בזמן מלחמת ארצות הברית–ספרד, ומאוחר יותר שיקר בטענה כי רכש השכלה רפואית באוניברסיטת ג'ונס הופקינס.

ברבות הימים החל לשרת כמטיף בכנסייה האפיסקופלית המתודיסטית בדרום ארצות הברית, עד להדחתו מתפקידו בשנת 1912 על ידי הכנסייה על רקע חוסר יעילות במילוי תפקידו.

לאחר שעבד במספר תעסוקות, התקבל לעבודה ב"אגודת האחווה של היערנים העולמיים". הוא הצטרף כחבר לשתי כנסיות ול-12 אגודות אחווה שונות, כשנהג להסתובב ברחובותיה של העיר אטלנטה לקידום נושאי אחוות היערנים. רבים הכירו אותו בשם ג'ו "דוק" (בזיקה ל"הכשרתו" בלימודי רפואה) או בשם "קולונל" (בזיקה לדרגה שלו באגודת היערנים העולמיים).

בשנת 1915, בזמן שהחלים מתאונת דרכים בה נפגע ממכונית, החל סימונס לפעול לשם בנייתו מחדש של ארגון הקו קלוקס קלאן, שאת תיאורו ראה בסרט "לידתה של אומה". הוא השיג עותק של "מצוות" השיקום של הקלאן והחל להיעזר בו כדי להעלות על הכתב את האסטרטגיה שלו בנוגע להחייאת הארגון. עם זאת, הוא בחר לעכב את הוצאתן לפועל של תוכניותיו עד לחריצת הדין התקשורתית נגד ליאו פרנק, יהודי שהואשם ברצח הנערה מרי פייגן, בפרשייה שהסעירה את אטלנטה באותה עת. אירוע זה הפך לתחילתה של התעוררות אנטישמית במדינת ג'ורג'יה, ששיאה בלקיחתו של פרנק מבית הכלא ב-16 באוגוסט 1915 בידי אספסוף שביצע בו לינץ' ותלה אותו. רבים מהאספסוף, שקראו לעצמם "אבירי מרי פייגן", טיפסו ב-16 באוקטובר על הר סטון שבפאתי אטלנטה ושרפו בו צלב ענק שנצפה מכל חלקי העיר. דימוי הצלב הבוער, שלא היה קיים בארגון הקלאן המקורי, הוצג לראשונה בסרט הראינוע של ד. וו. גריפית' "לידתה של אומה". הסרט, בתורו, שאב את הדימוי מעבודותיו של הסופר הגזען, הכומר תומאס דיקסון, שקיבל השראה לכך משבטים סקוטים קדומים ששרפו צלבים לשם איתות מפסגת הר אחד למשנהו (הדימוי מופיע גם ב-"גבירת האגם" מאת וולטר סקוט).

סימונס איגד בקבוצה 34 אנשים שהיוו את הגרעין של ארגון הקלאן המתחדש, רבים מהם מ"אבירי מארי פייגן", ולהם נוספו שני קשישים שהיו חברים בארגון הקלאן המקורי. חמישה-עשר מהם הלכו יחד עם סימונס להר סטון כדי לשרוף צלב נוסף ולחנוך באופן רשמי את ארגון הקלאן החדש. בתיאורו את יום החניכה מתאר סימונס את היום בדרמטיות רבה כיום שבו "הטמפרטורה הייתה הרבה מתחת לאפס", אף על פי שרשומות מזג האוויר מציינות שהטמפרטורה לא הייתה נמוכה מ-7 מעלות באותו ערב. למעשה, עד היום עוסקים בשאלה מהו תאריך היווסדו של ארגון הקלאן השני, כאשר חלק מהמקורות מציינים את "חג ההודיה של שנת 1915".

סימונס הכריז כי הוא "המכשף הגדול של הקלאן החדש".

סימונס מת בשנת 1945 באטלנטה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ויליאם ג'וזף סימונס** בוויקישיתוף
* כתבי ויליאם ג'וזף סימונס בפרויקט גוטנברג (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb17009833g (data)
* ISNI: 0000 0000 6385 3976
* LCCN: n89612417
* SNAC: w6qv5vkt
* Trove: 1207301
* VIAF: 18824734
* WorldCat: lccn-n89612417

 |
**HomePod Mini** (נכתב mini) הוא רמקול חכם שפותח על ידי חברת אפל, כגרסתו הקטנה והזולה יותר של ה-HomePod המקורי. הרמקול נחשף ב-13 באוקטובר 2020 באירוע השקה ששודר בשידור חי בערוץ היוטיוב של אפל. הפצתו של הרמקול החלה בחודש העוקב.

צורתו של הרמקול עגולה ככדור, הוא עטוף בבד ומגיע בשני צבעים: לבן ו"אפור חלל". רוחבו 97.9 מ"מ, גובהו 84.3 מ"מ ובראשו מסך מגע עם בקרי שליטה על עוצמת השמע.

עיקר השימוש ברמקול הוא להשמעת מדיה ותפעול של בית חכם. אופן השליטה והשימוש ברמקול הוא על ידי פקודות קוליות באמצעות פניה אל העוזרת הווירטואלית סירי, ולשם כך מצויד הרמקול ב-4 מיקרופונים המאזינים לטווחים ארוכים. HomePod Mini משמיע צליל אחיד בשדה קול של 360 מעלות, וניתן לחברו ל-HomePod Mini נוסף אשר יחדיו יהוו מערכת סטריאו.

ה-HomePod Mini תומך ברשת Wi-Fi 802.11n, בלוטות' 5.0 והוא מצויד בשבב UWB לשידור בטווחים קצרים. הרמקול תומך בפרוטוקול רשת Thread לבתים חכמים והוא מתקשר עם כל מכשיר חכם התומך במסגרת התוכנה של אפל לבתים חכמים: HomeKit.

לצורך הגדרתו הראשונית של ה-HomePod Mini, נדרשים חיבור לרשת אלחוטית ומכשיר iOS או iPadOS תומך. על הרמקול להיות מחובר לחשמל ולרשת האלחוטית באופן קבוע.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **HomePod Mini** בוויקישיתוף
* אירוע השקת ה-HomePod Mini בערוץ היוטיוב של אפל.
* HomePod Mini, באתר אפל

הערות שוליים
------------

1. ↑  *Introducing HomePod mini — Apple*, נבדק ב-2021-09-08
2. 1 2 3 4  HomePod mini - Technical Specifications, Apple (באנגלית)
חזית הכניסה לבניין ה-NHC
**המרכז הלאומי להוריקנים** של ארצות הברית (באנגלית: **National Hurricane Center**; בראשי תיבות: **NHC**) הוקם ב-1965. המשרד הראשי ממוקם באוניברסיטת פלורידה הבין-לאומית (FIU) שבמיאמי. המרכז הוא חטיבה של שרות מזג האוויר הלאומי (באנגלית: National Weather Service או NWS, נקרא בעבר Weather Bureau) האחראית על ניטור וייצור תחזיות על מערכות מזג אוויר בחוגים בתחומים בין קו האורך 0 (Prime meridian) לבין קו האורך 140 מערב (140th meridian west) וקו הרוחב 30.

יחידת ה "Tropical Analysis and Forecast Branch (או TAFB)" מוציאה תחזיות ועדכוני מזג אוויר ימיים שוטפים. לחטיבה אגף טכנולוגיה בשם "Technology and Science Branch" המבצע אינטגרציה עם טכנולוגיות חיצוניות והטמעתם בארגון.

יחידת ה "Chief, Aerial Reconnaissance Coordination, All Hurricanes" (או CARCAH) מוציאה מטוסים למחקר ותפעול אל תוך ציקלונים בזמן עונת ההוריקנים האטלנטית (Atlantic Hurricane Season) וכן באירועי מזג אוויר קיצוניים כמו סופות שלגים ומערבולות פולאריות קשות.

המחקר מתבצע תחת פרויקט ה "Hurricane Forecast Improvement Project" (או HFIP) ויוזמת "Joint Hurricane Test Bed" (או JHT).

מבט פנורמי - חדר הבקרה של TAFB

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המרכז הלאומי להוריקנים** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של המרכז הלאומי להוריקנים (באנגלית)
* המרכז הלאומי להוריקנים, ברשת החברתית פייסבוק

* המרכז הלאומי להוריקנים, ברשת החברתית טוויטר

* המרכז הלאומי להוריקנים, סרטונים בערוץ היוטיוב

* המרכז הלאומי להוריקנים, הבלוג הרשמי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1084885-X
* ISNI: 0000 0001 2174 5931
* LCCN: n82010771
* Trove: 1151199
* VIAF: 143707829
* WorldCat: lccn-n82010771

 |
**שטורמפאנצרוואגן A7V** (רכב סער משוריין A7V) או בקיצור, **A7V**, היה הטנק הגרמני הראשון. הטנק יוצר במספרים קטנים לקראת סוף מלחמת העולם הראשונה.

רקע
---

למרות האימה שהטילו הטנקים הבריטים הראשונים בחי"ר הגרמני, ולמרות ההצלחות הלא מבוטלות של הנשק החדש הזה, המטה הגרמני העליון במלחמת העולם הראשונה לא ראה ערך רב בטנקים. הגנרלים הגרמנים, רובם אנשי פרשים, ראו בטנק מעין צעצוע מכני שאין לו מקום בצבא רציני. לכן רק ב-1917 החל ייצור הטנקים בגרמניה, וגם אז בכמויות קטנות. ה-A7V היה הטנק הגרמני היחיד במלחמה, והוא הוטל לקרב בפעם הראשונה במרץ 1918 במתקפת האביב.

A7V
---

הטנק הגרמני היה פרי תכנונו של יוזף וולמר(אנ'), קצין תובלה גרמני. ה-A7V היה למעשה ארגז שריון שהורכב על שלדה של טרקטור. הוא היה גדול יותר ממקביליו הבריטיים, ותופעל בידי 18 אנשי צוות. השריון היה עבה יותר מזה של הטנק הבריטי, והחימוש כלל תותח 57 מילימטר ושישה מקלעי 7.92 מילימטר. לא היה לו צריח והחימוש סודר כך שתותח ה-57 מילימטר היה בחזית הטנק, שני מקלעים בכל צד, ושניים באחורי הטנק. ההנעה סופקה על ידי שני מנועי "דיימלר" מבוססי בנזין, שכל אחד מהם הפיק 100 כוחות סוס. השימוש בשני מנועים אלה איפשר לטנק מהירות של 8 קילומטר לשעה. 

לכאורה היה מדובר ברכב שעולה על הטנק סימן 1 הבריטי כמעט בכל, אך למעשה לא כך היה הדבר. ה-A7V סבל מבעיות מכניות קשות. המנועים ושאר מערכת ההנעה התקלקלו תכופות, ושריון הטנקים הגרמני היה מאיכות ירודה. למעשה השימוש היחיד שהיה ל-A7V היה בהעלאת מורל החי"ר הגרמני, ובכך שהחי"ר הבריטי נטה להימלט מפניו (כפי שעשה החי"ר הגרמני כאשר הותקף על ידי טנקים בריטיים).

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **A7V** |

* איור חתך של ה-A7V
* הטנק באנציקלופדיית הטנקים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007532215905171
* GND: 4203889-3
* LCCN: sh91003977

 |
**בית הספר הצבאי לפרשים** ו**המרכז הלאומי לרכיבה** בעיר ריו דה ז'ניירו, ממוקמים יחד במתחם של כ-100 דונם באתר בשם "וילה מיליטר" (בפורטוגזית: Vila Militar), סמוך לפארק דאודורו בעיר. מרכז הרכיבה נחנך בשנת 1922, והוא מציע שלל קורסי אימונים לצד אורוות מרווחות המכילות מאות סוסים, מתקני טיפול ומרפאות לסוסים ומכונים לחקר סוסי מרוץ והשבחתם, הכשרת פרשים, מאמנים ומטפלים ופנימייה עבורם. המכון מעניק תואר ראשון לפרשים מאומנים, מבצע שיתופי פעולה בינלאומיים נרחבים ומארח תחרויות.

בין המתקנים המרכזיים לרכיבה המאפשרים למרכז הרכיבה הלאומי לאמן ולארח תחרויות נמצא היפודרום וכן מסלול מחופה דשא באורך 6 ק"מ שחלקים ממנו הם מסלול בתוואי הררי לאימון לתחרויות כמו קפיצה על מכשולים וגם לאימוני רכיבה צבאיים. בית הספר הצבאי ומרכז הרכיבה האזרחי חולקים את מתקני האימון והטיפול אך הסוסים של בית הספר הצבאי משוכנים באורוות נפרדות וכן מבוצעים הפרדות נוספות בשטח.

ב-2007 הוקם סמוך למתחם עבור המשחקים הפאן-אמריקאיים היפודרום למרוצי סוסים ורכיבה אמנותית שהכיל 3,200 מקומות ביציע. מרכז הרכיבה הלאומי בריו נבחר לארח את תחרויות הרכיבה על סוסים באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) ולצורך כך שודרג המתחם. ההיפודרום הורחב ל-14,000 מקומות המקיפים אותו מכל צדדיו לצד תוספת מבנים נחוצים נוספים. בהיפודרום יתקיימו תחרויות הרכיבה אמנותית והקפיצות ראווה במסגרת תחרויות הרכיבה האולימפיות בעוד לתחרויות הרכיבה שחלקן נעשה בתנאי שטח הוכשרו מקומות ל-20,000 צופים במסלול הרכיבה בתנאי שטח הסמוך להיפודרום. תחרות הקפיצות ראווה של הקרב חמש מודרני תיערך באצטדיון דאודורו הנמצא בקרבתו ומכיל 15,000 מקומות שיארח גם תחרויות נוספות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המרכז הלאומי לרכיבה** בוויקישיתוף

| מתקני אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| 

לחצו על המיקום המתאים במפה לניווט |

 |
קיימן שחור הוא מין שיש עבורו תוכנית הצלה מהכחדה בעתיד. קודם לכן הוא ניצוד בכמויות בשביל עורו.
מצב השימור של מין **תלוי שימור** (באנגלית: **Conservation Dependent"** CD") הוא מצב שימור הנחשב לאחד ממצבי "סיכון נמוך" (Lower risk), הנמצא באמצע בין מצב ללא חשש לבין מצב קרוב לסיכון. המצב מתאר מינים שאינם בסכנה ואינם באוכלוסייה מתמעטת בצורה דרסטית והם עלולים להפגע בעתיד הקרוב, אך מוכנת עבורם תוכנית הצלה שתעלה אותם למצב "ללא חשש". 

למינים אלה ישנה תוכנית גידול או הצלה שתוכל לשמר אותם בטבע ולהחזיר אותם לאולוסייה גדולה. אם לאחר 5 שנים מהתחלת התוכנית או הגידול האוכלוסיות לא גדלות כמו שצריך, המין יעבור לדרגה קרובה יותר לסכנת הכחדה. 

בקבוצה זו מעט מאוד מינים ביחס לשאר מצבי השימור. כיום ישנם רק 209 מיני צמחים ו-29 מיני בעלי חיים במצב זה. לא תמיד ההבדל בין מין שמצוי במצב זה למצב "ללא חשש" בולטים וחלקם מוכללים ברשימה האדומה של IUCN כיצורים ללא חשש.

דוגמאות
-------

* צב אראו
* קיימן שחור
* תנין מורלט
* עטלף Miniopterus schreibersii (אנ')
* דג Mistichthys luzonensis (אנ')

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תלוי שימור** בוויקישיתוף
**רשימת שימור** היא רשימה בה נכללים ניירות-ערך של החברות אשר אינן עומדות בכללי השימור של הבורסה לניירות ערך בתל אביב. 

כללי השימור הם דרישות מינימליות המחייבות חברה ציבורית לעמוד בהן, כתנאי להמשך רישום החברה בבורסה. מטרתם של כללי השימור הוא לעודד את החברות להגדיל ולשמר את ההון העצמי שלהן ואת פיזור מניותיהן בקרב ציבור המשקיעים. אי עמידה באחת מהדרישות הכמותיות למשל, מהווה עילה להעברת נייר הערך לרשימת השימור, ועשויה בשלב מתקדם יותר, אף להביא למחיקתו מהמסחר בבורסה. 
כללים מסוג זה מקובלים בבורסות רבות בעולם, והונהגו בבורסה לניירות ערך בתל אביב החל משנת 1998. ניירות ערך אשר נכללים ברשימת השימור מסומנים על ידי הוספת האות "ש" לשם החברה ולשם נייר הערך. כאשר החברה מוסרת הודעה, מתווספת המילה "בשימור" לשם החברה. 

בנוסף, ניירות ערך המצויים ברשימת השימור נסחרים במסחר רב צדדי פעמיים ביום: בתחילת יום המסחר (שלב הפתיחה) ובסיום יום המסחר (שלב הנעילה) ואינם נסחרים במסחר הדו צדדי הרציף. 

רשימת ניירות הערך שברשימת השימור מתפרסמת באתר הבורסה לניירות ערך בתל אביב.

עיקרי כללי השימור
-----------------

תקנון הבורסה קובע את כללי השימור. על פי כללים אלו, כל סוגי המניות של חברה רשומה, נדרשים לעמוד בשני התנאים הבאים:

* שווי החזקות הציבור לא יפחת מ-5 מיליון שקלים. שיעור החזקות הציבור לא יפחת מ-15% מהון המניות. במקרים שבהם שווי החזקות הציבור במניות עולה על 15 מיליון שקלים, אין צורך לעמוד בדרישה לשיעור החזקות הציבור מעל ל-15%.

* ההון העצמי לא יפחת בכל עת מ-2 מיליון שקלים, בהתאם לארבעת הדוחות האחרונים שפורסמו על ידי החברה. במקרים בהם שווי החזקות הציבור בחברה עולה על 24 מיליון שקלים, אין צורך לעמוד בדרישה להון עצמי מינימלי.

במידה והחברה מעוניינת לחזור לרשימה הרגילה, בבחינת חידוש מסחר, הרי שעליה לעמוד בתנאים כמותיים גבוהים יותר מאלה שנקבעו כתנאי להעברתה לרשימת השימור.

מחיקה מרשימת השימור
-------------------

על מנת להימחק מרשימת השימור, חברה יכולה לחזור ולחדש את המסחר שלה בבורסה, על ידי עמידתה בתנאים כמותיים גבוהים. לחלופין, החברה תימחק כליל מרשימת המסחר בבורסה בשני מקרים: 

* אם החברה אינה עומדת ב"כללי השימור" (שהם כללים הדומים לכללים החלים על חברות אחרות הנסחרות בבורסה, רק מקלים יותר).
* אם חלפו 48 חודשים מאז הרישום ברשימת השימור, יימחקו ניירות הערך מהמסחר בבורסה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  תקנון הבורסה לניירות ערך, חלק רביעי, מדריך לחברות, הפסקת מסחר וכללי השימור
2. ↑  רשימת ניירות הערך
**קוֹנְוֶורְז'ן** הוא רומן מאת רביב יצחקי בהוצאת כנרת זמורה ביתן 2012. זהו רומן בשפה העברית החושף את הנעשה מאחורי הקלעים של תעשיית הפורנו וההימורים באינטרנט. דוד רוזנטל, בביקורת על הספר באתר וואלה כותב: 

> 
> קצת מוזר, אבל בעשרים שנות הקיום של האינטרנט (במתכונת שבה אנו מכירים אותו), לא נמצא כמעט אף רומן מכובד שיעסוק בנושא הזה ובמה שמסתתר מאחוריו. בדיוק מה שאמרו על אוננות עוד לפני עידן האינטרנט: כולם עושים את זה, אף אחד לא מדבר על זה. ...למרות הדומיננטיות הברורה הזו, איש כמעט לא העז להצביע על הפיל שעומד באמצע החדר. יצחקי עושה זאת, דרך מפרט מעניין של מושגים כמו אפיליאיישן, בוטים, קוד פתוח והמונח הנושא את שם הספר, קונוורז'ן. 
> 
> 
> 
> 

במרכזו של הרומן, סיפור אהבתו של מאתיו אנדרסון, האקר אמריקאי צעיר מניו ג'רזי, ל'דאקי' -יפהפייה דקיקה ומיוחדת המופיעה בחדרי צ'אט-חי. באחד הלילות הוא מקליט באקראי את אהובתו נאנסת באכזריות על ידי שני גברים. אחרי האונס היא נעלמת ללא עקבות. הקובץ המוקלט הופך לראיה רבת ערך כאשר מתבררת זהותו של אחד האנסים.

כאן מתערבים כוחות גדולים ממנו: ה-CIA הנלחם ב-סחר בבני אדם ובהלבנות הון. חברות הימורים השייכות לאוליגרכים שחיי אדם חשובים בעיניהם כקליפת השום, ופוליטיקאים ציניים ומושחתים.

מאתיו יוצא להציל את אהובתו במסע חוצה יבשות, במהלכו פוגש טיפוסים אקסצנטריים, האקרים, סוכנים, פעילי או"ם, דוגמניות פורנו ואנשי מדיה, הוא מגלה אמיתות מפתיעות על עצמו ועל נסיבות חייו.
"קונוורז'ן" מתאר את התרבות הנסתרת של ההאקרים. האקרים שבנגוד לדעה הרווחת - אינם פושעים ורואים את עצמם כמקימי ומפתחי רשת האינטרנט כפי שאנחנו מכירים אותה היום. להאקרים, על פי הספר - שפה, סמלים וסולם ערכים ייחודי להם.

הספר מעלה שאלות בנושא אפשרות הקשר הווירטואלי בין אנשים. האם ניתן להתאהב במישהי או במישהו דרך "צ'אט"? מה ניתן לדעת על אנשים כפי שהם מציגים את עצמם ברשת? האם השפה המדוברת ברשת היא קריטריון לזהות? 

שם הספר, קונוורז'ן, פירושו בעברית המרה שבשיווק אינטרנטי מתייחסת להמרת גלישת הגולשים לפעולות רווחיות עבור יוצרי האתר. בספר המילה קונוורז'ן מקבלת משמעויות נוספות, המתייחסות לתמורה שעוברים הגיבורים.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרק ראשון מקונוורז'ן
* העולם הבוקר - רשת(הקישור אינו פעיל)
* אסף גלעד, פורנו והימורים ברשת: "תעשייה ישראלית, שאיש לא מתגאה בה", באתר כלכליסט, 22 באוגוסט 2012
* 
* קונוורז'ן, באתר OCLC (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  דוד רוזנטל‏, "קונוורז'ן" של רביב יצחקי: עוסק בהיי טק ובלכלוך שמאחוריו, באתר וואלה!‏, 26 באוגוסט 2012
אנטנה לתקשורת חלל בכפר ווסטוצ'נויה, מחוז חברובסק.
**המרכז המזרחי לתקשורת חלל רחוקה** (ברוסית: **Восточный центр дальней космической связи**, היחידה הצבאית 14038) הוקם בשנת 1965 כתוצאה מהעברת החלק הרדיו-אלקטרוני של כוחות החלל הצבאיים (שנוצרו שוב ב-1957) באזור הכפר גליונקי, פרימוריה, רוסיה, 30 ק"מ מערבית לעיר אוסוריסק.

מטרת הקמת המרכז הוא שימוש ברשת הבקרה של חלליות אזרחיות וצבאיות כחלק של רשת החלל העמוק הרוסית. בשנת 1971, על בסיס המתחם שהוקם עם רדיו-טלסקופ בקוטר 35 מטר, נוצר המרכז המזרחי לתקשורת חלל רחוקה. אנשי המרכז השתתפו בתוכניות חלל, כולל בחללית ווסטוק, ווסחוד, סויוז, קוסמוס, לונה, פרוב, לונוחוד ואחרים. המכשיר העיקרי של המרכז הוא טלסקופ רדיו מדגם P-2500, שהוזמן בשנת 1984. אנשי המרכז השתתפו בתוכניות חלל, כולל החללית ווסטוק, ווסחוד, סויוז, קוסמוס, לונה, פרוב, לונוחוד ופובוס-גרונט, המרכז היה אמון על העבודה על תוכנית Vega - תקשורת עם חלליות במסלוליה של ונוס. עבודה על התוכנית "ונוס".

בשנת 1991, במסגרת הסכם עם סוכנות החלל היפנית ונאס"א, בוצעה מבחן לקליטת מידע טלמטרי מהחללית המרוחקת ביותר וויאג'ר 1 ו-וויאג'ר 2.

לפני סיפוח קרים לרוסיה, טלסקופ רדיו זה היה הגדול ביותר ברוסיה.

בשנת 2001, באמצעות אנטנת P-30S, הועברה פקודה מתחנת Kvant-P לטביעה של תחנת החלל מיר באמצעות אנטנת P-30S‏. רדיו-טלסקופ דומה מדגם RT-70 ממוקם במרכז לתקשורת חלל רחוקה ליד יבפטוריה שבחצי האי קרים ובמצפה הרדיו האסטרונומי הבינלאומי סופא באוזבקיסטן.

ראו גם
------

* חיל החלל הרוסי
* המרכז הראשי למודיעין חלל
* רדיו-טלסקופ

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המרכז המזרחי לתקשורת חלל רחוקה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Наблюдения на станции космического слежения в Приморье
2. ↑  «Космическое око» Приморья

44°01′28″N 131°45′26″E﻿ / ﻿44.02444°N 131.75722°E﻿ / 44.02444; 131.75722
בית מוסא שאהין, צילום אויר של המבנה העליון**בית מוסא שאהין,** צילום רחפן
**תל שָלָף** (או תל אֶ-שַׁלַאף) הוא תל בתחום העיר רחובות, ממערב לשכונת כפר גבירול, אשר יש המזהים אותו עם אלתקה, מערי הלויים של נחלת שבט דן.

בית מוסא שאהין בתל שלף**בית מוסא שאהין בתל שלף**

מיקום
-----

התל יושב על גבעת כורכר נמוכה המתנשאת 18 מטר מעל סביבתה, דרומית מערבית לשכונת כפר גבירול ברחובות, בצדו השני של כביש 411. התל נמצא מצפון למושב גאליה שבמועצה אזורית גן רווה, וממזרח לנחל גמליאל.

ממצאים
------

בסקר ארכאולוגי נמצאו בתל ובסביבתו ממצאים החל מתקופת הברונזה הקדומה. באתר נמצאו ממצאים מהתקופה הכנענית (ברונזה תיכונה) כולל חרסים ושבר משקוף עם הירוגליפים. כן נמצאו ממצאים מהתקופה הישראלית (ברזל), בהם כתובות עבריות מתקופת מלכי יהודה ושרידי בנייה הכוללים חומה רחבה. בתל נמצאו ממצאים גם מהתקופה הפרסית.

על גבעה נוספת במרחק של כ-600 מטר מצפון מערב לתל שָׁלָף נמצאו ממצאים נוספים מתקופת הברונזה והברזל.

התל כיום
--------

בית שהין, על תל שלף
על התל נמצאים כיום בתי פרדס ומטעים מסביבו. כן נמצאים על התל, סמוך לכפר גבירול, שני בתים נאים שנבנו בתקופת המנדט הבריטי על ידי שני אחים בני משפחת שהין הנכבדה מהכפר קובייבה הסמוך, אשר ננטש ונהרס במהלך מלחמת העצמאות. במבנה דו-קומתי יפה שנבנו בעשור השני של המאה ה-20, בחזיתו, שפונה מערבה, בנויה מרפסת ענקית שמקושטת בקשתות ובעמודים. הבתים הוכרזו על ידי המועצה לשימור אתרים כמבנים לשימור.

זיהוי
-----

בשנת 1976 זיהה בנימין מזר את התל עם אלתקה, אשר מתאים מבחינת מקומו, ושנמצאו בו ממצאים מתאימים לתקופת המקרא. בהתאם לזיהוי זה, משערים שהגבעה הנוספת הייתה פרבר או עיר בת של אֶלְתְּקֵה.

קישורים חיצוניים
----------------

* סיבוב בבית מוסא שאהין שבדרום רחובות בבלוג חלון אחורי, אוגוסט 2010
* תל שלף באתר הושבילים, אוגוסט 2018
* בית מוסא שאהין ב מע/אירים את ההיסטוריה, ינואר 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  תל שלף, רחובות, אתר צורנמל טורנר
2. ↑  נס ציונה. דור גולן. חדשות ארכיאולוגיות חפירות וסקרים בישראל. גיליון 126 לשנת 2014
3. ↑  תל שלף אתר ארכיון רחובות
4. ↑  יבנה, סקר מפה. משה פישר ואיתמר טקסל. חדשות ארכיאולוגיות חפירות וסקרים בישראל. גיליון 118 לשנת 2006
5. ↑  תל שלף, באתר הושבילים
6. ↑  עונת החפירות האחת עשרה בתל חרסים (נחל ברקאי), אוניברסיטת בר־אילן, המחלקה ללימודי ארץ־ישראל ע״ש מרטין (זוס), 2002
7. ↑  יוחנן אהרוני, **ארץ ישראל בתקופת המקרא: גאוגרפיה היסטורית**, הוצאת יד בן-צבי, 1987, עמ' 298
8. ↑  עולם התנ"ך, ספר יהושע, מאת גרשון גליל ויאיר זקוביץ. "דברי הימים" הוצאה לאור בע"מ, 1999, עמ' 188
9. ↑  צבי אילן, תמנה בנחל שורק, דבר, 29 באפריל 1977
גנרל **קונו-הנס פון בות** (בגרמנית: **Kuno-Hans von Both**;‏ 9 באפריל 1884 – 22 במאי 1955) היה מפקד בכיר בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

ביוגרפיה
--------

### קריירה מוקדמת

פון בות נולד ב-9 באפריל 1884 בסאברן, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית. בשנת 1903 התגייס לצבא הגרמני הקיסרי, והצטרף לרגימנט הגרנדירים ה-89 (הדוכסות הגדולה מקלנבורג-שוורין ה-1). עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הועבר לרגימנט הרובאים ה-90 (הדוכסות הגדולה מקלנבורג-שוורין ה-8 - הקיסר וילהלם), ולחם בשורותיו במהלך המלחמה. ב-25 בפברואר 1915 הועלה לדרגת האופטמן, וב-25 בנובמבר 1917 מונה למפקד הגדוד ה-1 של ברגימנט המילואים ה-90. ב-10 במאי 1918 נפצע במהלך הקרבות, וב-25 באוקטובר 1918 מונה לקצין מטה בדיוויזיה ה-226. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי הפור לה מריט, צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, צלב האבירים של מסדר בית הוהנצולרן עם חרבות, אות הפציעה בשחור, וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.

לאחר המלחמה הצטרף פון בות לפרייקור, ולאחר מכן הצטרף לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. באביב 1920 מונה פון בות למפקד פלוגה ברגימנט הרגלים ה-6, וב-1 באוקטובר 1922 מונה לקצין מטה בדיוויזיה ה-4 של הרייכסווהר. בתחילת שנת 1927 מונה למפקד הגדוד הממונע ה-4, וב-1 באוקטובר 1927 מונה לקצין מטה בפיקוד התותחנים ה-4. ב-1 בינואר 1928 הועלה לדרגת מיור, וב-1 בפברואר 1930 מונה כמדריך בבית הספר לטקטיקה של חיל הרגלים בדרזדן. ב-1 באפריל 1931 הועלה לדרגת אוברסט לויטננט, וב-1 באוקטובר 1931 מונה למפקד הגדוד ה-2 ברגימנט הרגלים ה-5 (הפרוסי). ב-1 בדצמבר 1933 הועלה לדרגת אוברסט. ב-1 בפברואר 1934 מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-6, וב-6 באוקטובר 1936 מונה כמפקד בית הספר הצבאי בהנובר. ב-1 בינואר 1937 הועלה פון בות לדרגת גנרל מיור, ב-1 באוקטובר 1938 הועלה לדרגת גנרל לויטננט, וב-10 בנובמבר 1938 מונה למפקד הדיוויזיה ה-21.

### מלחמת העולם השנייה

עם פרוץ המלחמה היה פון בות מפקד הדיוויזיה ה-21, ופיקד עליה במהלך הפלישה לפולין כחלק מהקורפוס ה-21 במסגרת הארמייה השלישית, וב-20 באוקטובר 1939 מונה למפקד הקורפוס ה-1. במהלך המערכה על צרפת לחם פון בות עם הקורפוס שבפיקודו כחלק מהארמייה הרביעית, ולאחר מכן כחלק מהארמייה ה-18 במסגרת קבוצת ארמיות B, וב-1 ביוני 1940 הועלה לדרגת גנרל חיל הרגלים.

במהלך מבצע ברברוסה לחם פון בות עם הקורפוס שבפיקודו כחלק מהארמייה ה-18, ולמשך זמן קצר כחלק מארמיית הפאנצר הרביעית ומהארמייה ה-16 במסגרת קבוצת ארמיות צפון, וב-9 ביולי 1941 קיבל על פעולותיו את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. ב-9 בספטמבר 1942 קיבל פון בות על פעולותיו את עיטור הצלב הגרמני בזהב, וב-1 באפריל 1943 מונה למפקד יחידת האבטחה האחורית של קבוצת ארמיות צפון. בשנת 1944 מונה פון בות למפקד הכוחות הגרמניים במזרח הונגריה, וב-1 ביולי 1944 למפקד יחידת האבטחה האחורית של קבוצת ארמיות דרום אוקראינה. ב-8 באפריל 1945 פרש פון בות מתפקידו, וב-2 במאי 1945 נפל בשבי בעלות הברית.

### לאחר המלחמה

פון בות שוחרר מהשבי ב-17 באפריל 1947. לאחר שחרורו התגורר בעיר הביכטסוואלד, עד למותו ב-22 במאי 1955, והוא בן 71 שנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קונו-הנס פון בות** בוויקישיתוף
* קונו-הנס פון בות באתר lexikon-der-wehrmacht בגרמנית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 133291642
* ISNI: 0000 0000 2239 5307
* VIAF: 15955959
* WorldCat (עם VIAF): 15955959

 |
**קשתיתיים** (שם מדעי: **Melanotaeniidae**) היא משפחה של מקריני סנפיר מסדרת האידרונאים. הם חיים במים מתוקים באוסטרליה, גינאה החדשה ואיי ראג'ה אמפט (Raja Ampat) באינדונזיה.

אלו דגים קטנים באורך של עד 20 סנטימטרים, ובעלי גוף מלבני עם ראש קטן וזנב ארוך מפוצל, כאשר סנפירי הגב והשת מוגבהים מאוד ויוצרים מפרש מלבני לאורך הגוף. הם צבעוניים בגווני אדום, צהוב, כחול, אפור, לבן ושחור. הנקבות מטילות ביצים בעונות הגשומות.

הם חיים בטבע באגמים, נהרות וביצות, וחיים במים רדודים סביב צמחייה מיימית.הם ניזונים מאצות, סרטנים קטנים וזחלי חרקים. רבים מהם מהווים דגי נוי, אך חלקם נמצאים בסכנה בטבע.

מיון
----

* משפחה **קשתיתיים** (Melanotaeniidae)
	+ סוג ומין יחיד *Cairnsichthys rhombosomoides*
	+ סוג *Chilatherina* - בו 11 מינים
	+ סוג *Glossolepis* - בו 9 מינים
	+ סוג ומין יחיד *Iriatherina werneri*
	+ סוג קַשְׁתִּית (*Melanotaenia*) - בו 86 מינים כולל קשת בוסמנית
	+ סוג ומין יחיד *Pelangia mbutaensis*
	+ סוג ומין יחיד *Rhadinocentrus ornatus*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קשתיתיים** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007554384805171

 |
תעודת מוסמך PMP
**מומחה לניהול פרויקטים** או **PMP** (ראשי תיבות באנגלית של: **P**roject **M**anagement **P**rofessional) היא הסמכה בינלאומית מוכרת הניתנת על ידי PMI (המכון לניהול פרויקטים). נכון למרץ 2018, היו 833,025 מוסמכי PMP ברחבי העולם. ההסמכה מבוססת על ה PMBOK (‏Project Management Body of Knowledge - תרגום: *גוף הידע לניהול פרויקטים*) של PMI.

סילבוס הבחינה
-------------

הבחינה מבוססת על ה*PMP Examination Specification*‏, אשר מתאר מטלות מתוך חמישה דומיינים של ביצועים:

* ייזום הפרויקט (13%)
* תכנון הפרויקט (24%)
* ביצוע הפרויקט (31%)
* ניטור ושליטה על הפרויקט (25%)
* סגירת הפרויקט (7%)

המבחן מורכב מ 200 שאלות בחירה שנכתבו כנגד האפיון במסמך ה PMBOK והקוד האתי של PMP. הבחינה נערכת ללא כל חומר פתוח. 25 מהשאלות בבחינה הן "שאלות דוגמה" אשר משמשות לקליברציה של רמת הקושי ודיוק הבחינה וככאלה אינן נכנסות לחישוב הציון בבחינה והן מפוזרות באקראי לאורך הבחינה, כך שלמעשה הציון הוא כתוצאה מתשובות שאר 175 השאלות בלבד. האחוזים בסוגריים לעיל מציינים את אחוז השאלות לכל דומיין.

מטרה
----

ארגונים ממשלתיים, מסחריים ואחרים דורשים הסמכת PMP כדי לשפר את הסיכוי להצלחה של פרויקט, בכל תחומי הידע, על ידי קביעת סטנדרטיזציה משתפרת והולכת לקבוצת עקרונות של ניהול פרויקטים כפי שבאה לידי ביטוי בספרות PMBOK.

בדצמבר 2005 הסמכת PMP הוגדרה על ידי ZDNet שביעית במדד "עשרת ההסמכות הטובות בתחום ה-IT"‏. וב-2012 נבחרה על ידי CIO להסמכה החשובה ביותר.

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Certifications". Project Management Institute. נבדק ב-15 בפברואר 2019. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  "PMI Fact File". *PMI Today*. Project Management Institute: 4. במרץ 2018. נבדק ב-1 במרץ 2018. `{{cite journal}}`:  (עזרה)
3. ↑  *Project Management Professional (PMP) Examination Specification*. Project Management Institute. בספטמבר 2005. ISBN 978-1-930699-88-5. `{{cite book}}`:  (עזרה)
4. ↑  "Project Management Professional (PMP) ® Handbook" (PDF). Project Management Institute. נבדק ב-18 בספטמבר 2009. `{{cite web}}`:  (עזרה)
5. ↑  Dignan, Larry (11 בדצמבר 2008). "The 10 best IT certifications". נבדק ב-18 בספטמבר 2009. `{{cite web}}`:  (עזרה)
6. ↑  Hein, Rich (באוגוסט 2012). "12 IT Certifications That Deliver Career Advancement". `{{cite web}}`:  (עזרה)
מומינאבא ב"פארק המומינים" בפינלנד
**מומינאבא** (בשוודית: **Muminpappan**, בפינית: **Muumipappa**) הוא דמות ספרותית בסדרת ספרי "המומינים" מאת המאיירת והסופרת השוודית-פינית טובה ינסן.

בגרסה העברית של סדרת האנימציה "המומינים" דיבב עמי טראוב את קולו של מומינאבא.

מאפיינים
--------

מומינאבא מתגורר בעמק המומינים יחד עם אשתו (מומינאמא) ובנו (מומינטרול). מומינאבא הוא בעל רוח נעורים והרפתקנות, ויחד עם זאת- גאה להיות ראש המשפחה. הוא חולמני ונהנה מהרהורים פילוסופיים, ותמיד רוצה להיות במרכז העניינים כשמשהו מפתיע קורה בעמק המומינים.

מומינאבא מחשיב את עצמו כבעל ידע וכמומחה בתחומים רבים, ותמיד משיא עצות לאחרים. מומינאבא מוכן לעשות הכל למען המשפחה. הוא נהנה לחיות בעמק המומינים, והוא סקרן ומוכן לנסות דברים חדשים. הוא תמיד פתוח להרפתקאות, ולמזלו הן אכן נקרות בדרכו. מומינאבא אוהב סודות, למרות שלא תמיד מצליח לשמור אותם לעצמו. הוא מאוד אוהב ים, ומאמין שהוא בעצמו מלח ודייג מוכשר. מומינאבא נרגע בעת עישון מקטרת. הוא אוהב לשתות ויסקי בחברתם של חברים מפוקפקים, ונהנה להתפלסף על נושאים משמעותיים בחיים. לעיתים קרובות הוא רושם את מסקנותיו.
כתיבה מאוד חשובה למומינאבא. הוא ננטש על סף בית יתומים בילדותו, ובנעוריו החליט לברוח ועבר הרפתקאות מרתקות, עליהן אוהב לספר בכל הזדמנות. יום אחד נטל את עטו הנובע והחל בכתיבת זכרונותיו (המתוארים בספר "זכרונותיו של מומינאבא").

ניתן לזהות את מומינאבא לפי כובע הצילינדר השחור ומקל ההליכה. אנו פוגשים במומינאבא בספר המומינים הראשון "המומינים והשיטפון הגדול", ושם מספר לראשונה אודות האירועים המרגשים מתקופת נעוריו המתוארים בזיכרונותיו הכתובים.

מקור השם
--------

שמו של מומינאבא בגרסה השוודית המקורית הוא "Muminpappan". פירוש המילה "pappan" בשוודית הוא "אבא של". מומינאבא הוא אביו של מומין. בצעירותו נקרא "מומין" בלבד.

| המומינים |
| --- |
| יוצרים ומפתחים | טובה ינסון • לארס ינסון |  |
| משפחת מומין | מומינטרול • מומינאבא • מומינאמא |
| העולם של המומינים | עמק המומינים • בית המומינים • סניף • סנופקין • מאי הקטנה • סנורקה • סנורק • הגרוק • השמנטפים • דמויות נוספות |
| ספרי הסדרה | משפחת המומינים והשיטפון הגדול (1945) • כוכב השביט מגיע לעמק המומינים (1946) • משפחת המומינים - הסיפור על מגבעת המכשף (1948) • ספר הזכרונות של מומינאבא (1950) • קיץ מסוכן בעמק המומינים (1954) • משפחת המומינים - חורף קסום (1957) • הילדה הבלתי נראית (1962) • מומינאבא והים (1965) • עמק המומינים בנובמבר (1970) |
| ספרי תמונות וקומיקס | הספר על בימבל, מומינטרול ומאי הקטנה (1952) • מי יעודד את רשוש? (1960) • המסע המסוכן (1977) • אורח לא רצוי (1980) • שירים מעמק המומינים (1993) • מומינטרול (קומיקס) (1954 - 1975) |
| סרטים וסדרות טלוויזיה | משפחת החיות המוזרות (1973) • המומינים (1977 - 1982) • המומינים (1990 - 1992) • כוכב השביט מגיע לעמק המומינים (1992) • קיץ מסוכן בעמק המומינים (2008) • כוכב השביט מגיע לעמק המומינים (2010) • עמק המומינים (2019 - הווה) |
| שונות | פארק עולם המומינים • Metsä • מוזיאון עמק המומינים |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בפסגה בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו פסגת וולטון.

אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה, העוסק ברכס הרים בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה, עם הערך "הרי וולטון", העוסק ברכס הרים בארץ אלכסנדר שבאנטארקטיקה; ועם הערך הר וולטון (אנטארקטיקה) העוסק בהר בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.

**פסגת וולטון** (באנגלית: **Walton Peak**) היא פסגה חדה, באזור חוף פאלייר, בחוף המערבי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.

הפסגה מהווה חלק מהמצוק המפריד בין קרחון נורת'איסט לבין פיורד נני.

גובהה של הפסגה 825 מטרים מעל פני הים; והיא ההר ה-2,316 בגובהו באנטארקטיקה.

הפסגה ממוקמת 3.7 קילומטרים מצפון להר ראמנוס.

היסטוריה
--------

### גילוי ומיפוי הפסגה

הפסגה נסקרה לראשונה בשנת 1936 על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם, בפיקודו של ג'ון רידוך ריימיל.

הפסגה נסקרה מחדש בשנת 1946 ובשנת 1948 על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד.

### מקור השם

הפסגה נקראת על שמו של אריק וו. ק. וולטון (Eric W.K. Walton), שהיה מהנדס של סקר שטחי חסות איי פורלנד, בתחנת האי סטונינגטון בשנת 1946 ובשנת 1947. בשנת 1946 הציל וולטון את ג'יי. אי. טונקין (J.E. Tonkin), אף הוא איש סקר חסות איי פוקלנד, כאשר טונקין נפל לנקיק קרחוני, בקרחון נורת'איסט.

קישורים חיצוניים
----------------

* פסגת וולטון באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* פסגת וולטון באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* תצלום לוויין של אזור פסגת וולטון
* הר וולטון באתר peakery (מרחקים לאתרים סמוכים)
* פסגת וולטון באתר mountainplanet

הערות שוליים
------------

1. ↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  מידע גאוגרפי והיסטורי
3. 1 2  מידע על גובה ההר
4. ↑  לפי מקור אחר פסגת וולטון היא ההר ה-4,459 בגובהו באנטארקטיקה