פיוטים הפותחים את סדר ברכת המזון בשבת ויום טוב
**בִּרְכַּת הַמָּזוֹן** היא ברכה אחרונה הנאמרת על פי ההלכה בסיום כל סעודה בה נאכל לחם בכמות משביעה (ומדברי חכמים, אפילו בכמות של כזית). ברכה זו היא מצווה מן התורה, הנלמדת מן הפסוק "וְאָכַלְתָּ וְשָׂבָעְתָּ וּבֵרַכְתָּ אֶת ה' אֱלֹהֶיךָ עַל הָאָרֶץ הַטֹּבָה אֲשֶׁר נָתַן לָךְ" (ספר דברים, פרק ח', פסוק י').

ביסוד ברכת המזון עומדת חובת האדם להודות לבוראו על המזון שממנו הוא מתקיים, ולהכיר בכך שהמזון, גוף האדם והקרקע ניתנים מידי הבורא ובהשגחתו.

המאכלים המחייבים ברכה
---------------------

במשנה ישנה מחלוקת בין התנאים על אילו מאכלים מברכים ברכת המזון. לדעת רבן גמליאל יש לברך ברכת המזון על כל מאכל משבעת המינים, שהם המופיעים בתורה בפרשה של ברכת המזון. לדעת רבי עקיבא מברכים ברכת המזון על כל מה שאדם אוכל ממנו כדי לשבוע ועושה אותו עיקר סעודתו, ואפילו יהיה זה ירק. לדעת חכמים, מברכים ברכת המזון על לחם בלבד, וכך נפסק להלכה. עוד נפסק להלכה, כי מאכלי פת הבאה בכסנין, כגון עוגה, בכמות גדולה (משקל 3 או 4 ביצים), נחשבים כלחם ומברכים גם עליהם ברכת המזון.

המקור לחיוב ברכת המזון בלחם דווקא הוא באזכור הלחם בפסוק הקודם למצווה זו בתורה: "אֶרֶץ, אֲשֶׁר לֹא בְמִסְכֵּנֻת תֹּאכַל-בָּהּ לֶחֶם" (דברים ח', ט').

הכמות המחייבת בברכה
-------------------

מהתורה חייב אדם לברך ברכת המזון כאשר אכל ושבע, שנאמר: "וְאָכַלְתָּ וְשָׂבָעְתָּ וּבֵרַכְתָּ". וחכמים הוסיפו ותקנו, שגם אדם שאכל כ'זית', כיוון שנהנה, יברך את כל ברכת המזון. ואמרו חכמים, שטענו המלאכים לפני הקב"ה: "רבונו של עולם, כתוב בתורתך: "אֲשֶׁר לֹא יִשָּׂא פָנִים וְלֹא יִקַּח שֹׁחַד", והלא אתה נושא פנים לישראל, שנאמר (במדבר ו, כו): יִשָּׂא ה' פָּנָיו אֵלֶיךָ. אמר להם: וכי לא אשא פנים לישראל? שכתבתי להם בתורה: "וְאָכַלְתָּ וְשָׂבָעְתָּ וּבֵרַכְתָּ אֶת ה' אֱלֹוהֶיךָ", והם מדקדקים על עצמם ומברכים עד כזית".

כאשר התעורר לאדם ספק אם בירך ברכת המזון על מה שאכל, אם שבע, כיוון שהספק הוא במצווה מהתורה עליו להחמיר ולברך את ברכת המזון (ללא הברכה הרביעית, שהיא מדרבנן, ולגביה זהו ספק ברכות להקל). ואם לא שבע, כיוון שהספק במצווה מדברי חכמים, לא יברך.

ואם חבירו זוכר שראה אותו מברך, יכול לסמוך עליו. וכן אם הוא יודע בעצמו שהוא רגיל לברך מיד לאחר אכילתו, אף על פי שאינו זוכר זאת במדויק, יכול לסמוך על החזקה שמן הסתם בירך.

לדעת רוב הפוסקים, גם אם אכל מהלחם שיעור כ'זית' בלבד, אם אכל עוד מאכלים, ומכולם יחד נעשה שבע, הרי שהוא חייב לברך ברכת המזון מהתורה.

גם נשים חייבות בברכת המזון, אלא שקיים ספק האם נשים חייבות בברכת המזון מהתורה (מדאורייתא) או מדרבנן. להלכה נשים חייבות כגברים, אך במקרה של ספק נוסף, כגון איננה זוכרת אם בירכה או לא, נחלקו הפוסקים האם תחזור לברך, ולדעת הרב עובדיה אינה חוזרת, אך טוב שתהרהר הברכה בליבה.

כמות האכילה המחייבת מן התורה בברכת המזון היא **כדי שביעה**, דהיינו אכילת לחם בכמות משביעה שהיא כזית לכל הפחות, אומנם עדיף לאכול כביצה. שיעור זה נלמד מהפסוק "ואכלת ו**שבעת** וברכת את ה' אלוהיך". מדרבנן, כל האוכל לחם בשיעור כזית, מתחייב בברכת המזון.

לפי דעה אחרת בגמרא, "ואכלת" מתייחס לאכילה, ו"ושבעת" מתייחס לשתייה. לפי זה, פסק הרמ"א (או"ח קצז:ד) שמי שלא שתה לא יזמן להוציא אחרים ששתו.

תוכן הברכה
----------

ראשית ברכת הזן, מתוך סידור מאוייר מהעיר פירט, 1738ראשית ברכת הזן, מתוך סידור מאוייר מהעיר פירט, 1738
ברכת המזון מורכבת מארבעה חלקים שנקבעו במהלך הדורות. בתורה לא נקבע נוסח מדויק לברכה, אלא הוזכר באופן כללי שתוכן הברכה יהיה הודיה לה' על האוכל ועל נתינת ארץ ישראל לעם ישראל. המקור החשוב ביותר למקורן של הברכות מצוי בתלמוד הבבלי במסכת ברכות:

> 
> אמר רב נחמן:  
> 
> משה תקן לישראל ברכת הזן בשעה שירד להם מן;  
> 
> יהושע תקן להם ברכת הארץ כיון שנכנסו לארץ;  
> 
> דוד ושלמה תקנו בונה ירושלים: דוד תקן "על ישראל עמך ועל ירושלים עירך" ושלמה תקן "על הבית הגדול והקדוש".  
> 
> הטוב והמיטיב ביבנה תקנוה, כנגד הרוגי ביתר. דאמר רב מתנא: אותו היום שנתנו הרוגי ביתר לקבורה, תקנו ביבנה הטוב והמיטיב.
> 
> 
> 
> 

### ברכת הזן

אחרי הזימון: נוסח ברכת הזן, ברכת הארץ ועל הניסים לחנוכה
תוכנה הוא הודאה לה' שמזין את העולם, ונותן לחם לכל חי, וכל השפע שאנו מקבלים הוא רק מה', ולא ממעשה האדם. ועם ישראל התנסה בזה, בניסיון המן- שנאמר: "וְזָכַרְתָּ אֶת כָּל הַדֶּרֶךְ אֲשֶׁר הֹלִיכֲךָ ה' אֱלֹהֶיךָ זֶה אַרְבָּעִים שָׁנָה בַּמִּדְבָּר, לְמַעַן עַנֹּתְךָ לְנַסֹּתְךָ לָדַעַת אֶת אֲשֶׁר בִּלְבָבְךָ הֲתִשְׁמֹר מִצְוֹתָיו אִם לֹא". החיים במדבר קשים, אפשר מרוב קשיים להתריס כלפי מעלה, ומנגד, אפשר להתחזק באמונה, ולהתבונן בניסים שעל ידם הקדוש ברוך הוא מקיים את ישראל. הניסיון הקשה ביותר היה קשור לאכילת המן. אדם רגיל לדאוג ליום המחר, לשם כך הוא מכין לעצמו את מזונותיו על ידי מלאכתו בשדה, בחרושת ובמסחר. אולם כל זה לא היה אפשרי במדבר. אפילו לשמור מן מיום אחד למחרתו היה אסור, ואפילו לאכול יותר ממה שאדם נצרך לא היה ניתן, כי כמות המן הייתה מוגבלת למה שאדם זקוק לאכול ביום אחד ולא יותר. והיה כל יהודי צריך להאמין בה' שגם מחר יוריד לו מן מהשמיים. מי שלא היה חזק באמונתו, חש תמיד רעב, וכפי שנאמר (שם ג-ד): "וַיְעַנְּךָ וַיַּרְעִבֶךָ וַיַּאֲכִלְךָ אֶת הַמָּן אֲשֶׁר לֹא יָדַעְתָּ וְלֹא יָדְעוּן אֲבֹתֶיךָ". ועיקר המצווה לברך את ה' כאשר אדם אכל ושבע, שנאמר: "וְאָכַלְתָּ וְשָׂבָעְתָּ וּבֵרַכְתָּ אֶת ה' אֱלֹהֶיךָ עַל הָאָרֶץ הַטֹּבָה אֲשֶׁר נָתַן לָךְ". מפני שכאשר אדם שבע הוא עלול להתגאות ולשכוח שהכל מאת ה'.

### ברכת הארץ

תוכנה הוא הודאה על הארץ, על מצוות ברית המילה ועל התורה ומצוותיה, שנתפסות גם הן כמתנת הבורא. על פי המסורת, ברכת הארץ נתקנה על ידי יהושע בן נון עם כיבוש ארץ ישראל.

### ברכת בונה ירושלים

תוכנה של הברכה הוא תפילה על מלכות בית דוד ועל בנין ירושלים ובית המקדש. בזמן קיום הבית התפילה הייתה למען המשך קיומו וקיום שושלת בית דוד, ומעת החורבן התפילה היא למען השבתם של המלכות וירושלים ובית המקדש. הברכה כוללת גם בקשה לפרנסה טובה, ומוסיפים לה תוספות מיוחדות בשבת ומועד (ראו להלן). על פי המסורת, דוד המלך התקין את חלקה הראשון של ברכת בונה ירושלים, ואת חלקה השני התקין בנו, שלמה המלך, שבנה את בית המקדש הראשון.

### ברכת הטוב והמטיב

בה מודים לאל על הטבתו עם ישראל. על פי התלמוד, ברכת הטוב והמטיב נתקנה על ידי חכמי המשנה לאחר מרד בר כוכבא, כתפילת הודיה ושבח. **הטוב** - על כך שהורשו לקבור את גופותיהם של הרוגי ביתר, שקבורתם הושהתה. **המטיב** - שגופות הרוגי ביתר לא העלו סירחון, לא נרקבו ולא נאכלו על ידי בעלי חיים.

לפי פירוש קרבן העדה, ברכה זו קשורה לברכת הטוב והמיטיב שנאמר על היין: מפני שהיה נהוג לברך ברכת המזון יחד עם שתיית כוס יין, היו רגילים לברך "הטוב והמטיב" ברגע זה, ולפיכך תיקנו וריאציה של אותה ברכה כאן כזכר להרוגי ביתר.

תוספות לברכה
------------

נוסח זימון
### מים אחרונים

 ערך מורחב – **מים אחרונים**  

**מים אחרונים**, זהו כינוי להלכה של נטילת ידיים בסוף הסעודה לפני שמברכים ברכת המזון. חיוב זה הותקנה על ידי חכמי המשנה משתי סיבות, ניקיון הידיים לכבוד ברכת המזון. וכן מטעמי בריאות, לנקות את הידיים ממלח סדומית שיכול לסמא את העיניים אם יגע בהן. יש מחלוקת אם גם בזמננו צריך ליטול מים אחרונים. האם כיוון שאנחנו אוכלים עם סכו"ם ידינו נקיות, וגם אין משתמשים במלח סדומית אם כן אין צורך ליטול ידיים. או שמא גם כעת הידיים מתלכלכות בשעת אכילה, וכן יש מלחים אחרים עם תכונות של מלח סדומית. לפי הקבלה יש טעמים נוספים ליטול ידיים השייכים גם בזמננו. השולחן ערוך כותב בסימן המדובר ש:"מים אחרונים חובה", אך בהמשך מוסיף: "יש שאין נוהגים ליטול מים אחרונים...".

לפני שנוטלים מים אחרונים, יש שנוהגים לומר את ההלכה הנזכרת בשולחן ערוך: "מים אחרונים חובה" (אורח חיים, סימן קפ"א, סעיף א'),
וזאת כדי לומר דברי תורה בסעודה.

### זימון

 ערך מורחב – **זימון**  

חובת אמירת זימון לפני הברכה חלה בסעודה שבה סעדו ביחד לפחות שלושה גברים שהם בני מצווה. הזימון הוא קריאה של מברך אחד לחבריו לברך עמו בצוותא "נברך (את) שאכלנו משלו", ותשובתם "ברוך שאכלנו משלו ובטובו חיינו". כאשר הסועדים הם עשרה או יותר, חובה להזכיר את שם ה' בברכת הזימון. אזי הפניה היא "נברך אלוהינו שאכלנו משלו", והתשובה בהתאם "ברוך אלוהינו" וכו'.

### הוספות בגוף הברכה

נוסח ברכת בונה ירושלים, רצה, יעלה ויבוא, הטוב והמטיב, הרחמן - מתוך הגדת פרחי
ישנן מספר הוספות לברכה במועדים שונים.

* **על הנסים** - תוספת לברכת הארץ הנאמרת בחנוכה ובפורים.
* **רצה** - בשבת נוספה לברכת "בונה ירושלים" לפני "ובנה ירושלים", הוספה הפותחת במילים: "רצה והחליצנו".
* **יעלה ויבוא** - תוספת לברכת בונה ירושלים במועדים הבאים: ראש חודש, פסח (חג המצות), שבועות, סוכות, שמחת תורה (שמיני עצרת), ראש השנה (מכונה בנוסח התפילה - יום הזיכרון) וכן ביום כיפור למי שנאסר עליו להתענות.

### הוספות לאחר הברכה

רבים נוהגים לומר לאחר הברכה בקשות רבות המכונות יחד "**הרחמן**", מכיוון שכולן פותחות בתואר זה. יש הנוהגים להוסיף אחריהן פסוקים שונים. בין בקשות אלו נהוגה במיוחד **ברכת האורח**, תוספת שאומרים אורחים ובהם בקשת ברכה לבעלי הבית. רבים חילופי הנוסחאות בין עדות ישראל בברכות הרחמן ובפסוקים שאחריהן.

יזכור שני בדבר יום טוב שבתות ומועדים אחרים שלאחר הרחמן הוא יפרוס סוכת שלומו כגון הרחמן הוא- יחדש עלינו את החודש... או יגיעו למועדפים אחרים ועוד.

בנוסף בחלק נוסף של סוף ברכת המזון תיקנו כי בכי בחלק מימות השנה ובהם כל יום שנאמר בו מוסף ובסעודת מצווה של מילה או סעודת פורים וכדומה צריך לומר **מיגדול** ולא **מגדיל** כבשאר ימות השנה.

ב"חיידר" המסורתי נהגו לסכם את ברכת המזון ביידיש ("אלע מאל בענטשן מיר..."). בקרב יהדות לוב, כורדיסטן, בוכרה ועוד (מהנוהגים על פי נוסח ליבורנו), נוהגים להוסיף בסיום הברכה: "ברוך הזן, ברוך שולחן, ברוך משה בן עמרם; הודו לה' כי טוב כי לעולם חסדו". חלק מעדות אלו נוהגות להוסיף פסוקים נוספים, למשל "יי ימלוך לעולם ועד". בקרב קהילות יהודי גאורגיה, נוהגים בסיום ברכת המזון בתוספות מיוחדות של מזמורי התהלים כ"ד וקכ"ח. ולאחריהם אומרים את הפסוקים הבאים: פעמיים את הפסוק וראה בנים לבניך וכו', לאחריו: שלום רב לאוהבי תורתך וכו', ומסיימים עם הפסוק: ה' עוז לעמו יתן, ה' יברך את עמו בשלום.

### פיוטי ברכת המזון

מראשית ימי הפיוט הוחל בכתיבת פיוטים לברכת המזון, ממש כפי שנכתבו יוצרות ומערביות לברכות קריאת שמע או קרובות לחזרת הש"ץ. ככל הנראה נתפשה ברכת המזון שלאחר סעודות חגיגיות כמעמד דומה לזה של תפילה בציבור, ולכן זכתה להתפייט בדומה לה. בדומה לשאר סוגי הפיוט הקלאסיים, מעיקרם נועדו גם פיוטי ברכת המזון להחליף את נוסח הקבע של הברכה ולא להצטרף אליו (בתקופה מאוחרת החלו לומר את הפיוט בנוסף לנוסח הקבוע). לכן המבנה הרגיל שלהם הוא מערכת בת שלשה קטעים, אחד לכל אחת משלש הברכות הראשיות של ברכת המזון. הברכה הרביעית, הטוב והמטיב, לא זכתה בדרך כלל לקטע מפויט, ונאמרה בנוסח הקבע. למן התקופה הקדם-קלאסית של הפיוט (המאה ה-5) עבור בתקופה הקלאסית, וכלה בתקופה המזרחית המאוחרת (המאה ה-11), היו פיוטי ברכת הזמון סוג פופולרי למדי, ובגניזה הקהירית נמצאו שרידים של למעלה ממאה פיוטים כאלה. ישנם פיוטי ברכת המזון המיועדים לימות החול הרגילים (בהם נוסחאות קצרות במיוחד הכוללות מילים ספורות לכל ברכה), כאלה המיועדים לשבת, לראשי חודשים, למועדים, לשמחות כנישואין וברית מילה ואף לאבלים. מרבית פיוטי ברכת המזון הללו אינם חתומים בשם המחבר, אך יש גם המכילים אקרוסטיכון של שמו, לעיתים פייטן מפורסם וידוע-שם כרבי אלעזר בירבי קליר ורבי שמואל השלישי. פיוטים רבים מסוג זה התפרסמו בידי אברהם מאיר הברמן, וכולם התפרסמו מחדש בצירוף מחקר מקיף בידי אבי שמידמן.

בפיוט הספרדי והמרכז-אירופאי ירדה קרנם של פיוטי ברכת המזון, ונכתבו פיוטים ספורים מסוג זה. גם אלו לא נכתבו במבנה המסורתי שהיה מקובל במזרח, ולעיתים הרחיבו רק ברכה אחת מברכת המזון ולא את כולן. במנהגים שבתקופת הדפוס נותר פיוט בודד מפיוטים אלה, הוא הפיוט אלהים צוית לידידך בחירך מאת רבי אפרים מבונא המיועד לברכת המזון של סעודת ברית מילה ונועד להרחיב את הברכה השנייה של ברכת המזון, היא הברכה בה מזכירים את ברית המילה. פיוט זה נהוג במנהג אשכנז המערבי עד ימינו.

ברכת המזון על כוס יין
---------------------

 ערך מורחב – **כוס של ברכה**  

לאחר ברכת המזון יש שנוהגים לברך את ברכת "בורא פרי הגפן" ולשתות כוס של יין. ברכת המזון בה מברכים ברכה זו נקראת "ברכת המזון על הכוס" וכוס היין נקראת "כוס של ברכה". ישנה מחלוקת מתי יש חיוב לעשות כן. ישנם הסוברים שבכל אכילה שמברכים בה ברכת המזון-חובה לברך על "כוס של ברכה". יש דעות לפיהן אין חיוב ו"כוס של ברכה" היא מנהג. למעשה, נוהגים לברך על "כוס של ברכה" בעיקר בעת שמחות, ויש נוהגים לעשות כן בכל פעם שיש זימון או זימון בעשרה.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **ברכת המזון** |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **ברכת המזון** |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **התבוננות בברכת המזון** |

* נוסח ברכת המזון: ברכת המזון - נוסח כל העדות, הלכות ומנהגים.
* הרב עמנואל מזרחי, טעם ברכת המזון, באתר הידברות
* מידע על ברכת המזון בקטלוג הספרייה הלאומית
* הרב יצחק ברנד, "נוסח ברכת המזון לאחר כיבוש ארץ ישראל בדורנו", בתוך **קדושת ציון**, גיליון 44.
* חלק ממערך שיעור בנושא ברכת המזון באתר דעת
* הלכות מים אחרונים וברכת המזון בקיצור שולחן ערוך
* הרב אליעזר מלמד, ברכת המזון באתר פניני הלכה
* מבוא לברכת המזון באתר הפיוט והתפילה מבית הזמנה לפיוט
* ברכת המזון בנוסחי עדות והמזרח ואשכנז - כולל הלכות מהשולחן ערוך והרמב"ם באתר אשובה
* כתב יד, סדר ברכת המזון, מאה 18, אמשטרדם, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית
* ברכת המזון בנוסח עדות המזרח אשכנז ותימן באתר פרשת יהדות
* סדרת סרטונים קצרה בנושא ברכת המזון.
* ברכת המזון נוסח עדות המזרח מותאם לנייד
* הערך "ברכת המזון", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה
* מאמרים בנושא ברכת המזון, באתר ספריית אסיף

הערות שוליים
------------

1. ↑  משנה, מסכת ברכות, פרק ו', משנה ח'.
2. ↑  הרב יצחק יוסף,  ילקוט יוסף, קיצור שולחן ערוך, סימן קנח', סעי ז'.
3. 1 2 3  ספר דברים, פרק ח', פסוק י'
4. ↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ', עמוד ב'
5. ↑  ספר דברים, פרק י', פסוק י"ז
6. ↑  הרב יצחק יוסף, ילקוט יוסף קיצור שולחן ערוך, סימן קפד' - "לברך ברכת המזון במקום שאכל, והמסופק אם בירך ברהמ*ז", סעיף ד'*
7. ↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קפ"ד, סעיף ד'
8. ↑  מהרש"ם ד, כט
9. ↑  על פי הלק"ט ב, רעח, וע' כף החיים קפד, כא
10. ↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קפ"ו, סעיף א', משנה ברורה, סימן קפ"ז, סעיף קטן ט'
11. ↑  הלל מאיירס, האם נשים חייבות בברכת המזון מדאורייתא?. הידברות
12. ↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ה, עמוד א'; משנה תורה לרמב"ם, ספר אהבה, הלכות ברכות, פרק א', הלכה א'.
13. ↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ט, עמוד ב'
14. ↑  "על הארץ הטובה אשר נתן לך", והכוונה לארץ ישראל, ובפרשיה זו מוזכרים גם שבעת המינים שבהם השתבחה הארץ
15. ↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ח, עמוד ב'
16. ↑  ספר דברים, פרק ח', פסוק ב'
17. ↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ח, עמוד ב'
18. ↑  קרבן העדה, ירושלמי תענית ד ה
19. ↑  או"ח, סימן קפ"א, סעיף א'
20. ↑  סעיף י'
21. ↑  Siddur Edot HaMizrach, Post Meal Blessing 59, www.sefaria.org
22. ↑  הוספה בברכת המזון - תשובת הרב אברהם יוסף. מנהגי העדה הבוכרית. ברכת המזון.
23. ↑  עזרא פליישר, **היוצרות בהתהוותם והתפתחותם**, ירושלים: הוצאת מאגנס תשמ"ד, עמ' 14.
24. ↑  א"מ הברמן, "ברכות מעין שלוש ומעין ארבע: פיוטים מתוך הגניזה לברכת המזון", **ידיעות המכון לחקר השירה העברית** ה (תרצ"ט), עמ' מג–קה, באתר היברובוקס.
25. ↑  אבי שמידמן, **ברכות המזון המפויטות מן הגניזה הקהירית**: מבוא ומהדורה מדעית, עבודת דוקטורט, אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ט.

| ספר דברים |
| --- |
| פרשת דברים | ערבות מואב • חטא המרגלים • חטא המעפילים |
| פרשת ואתחנן | עשרת הדיברות • שמע ישראל • שמע ישראל (פרשיה) • תפילין |
| פרשת עקב | כוחי ועוצם ידי • תורת הגמול • חטא העגל • והיה אם שמוע • ברכת המזון • שבעת המינים • לא תערץ מפניהם |
| פרשת ראה | היתר אכילת בשר • נביא שקר • מסית • עיר הנידחת • סימני כשרות בבעלי חיים • תרומות ומעשרות • שמיטת כספים • עבד עברי • שלוש רגלים • עלייה לרגל |
| פרשת שופטים | משפט עברי • איסור שוחד • איסור עבודה זרה • זקן ממרא • מצוות מינוי מלך • זרוע, לחיים וקיבה • ראשית הגז • מכשפה • ידעוני • רוצח בשגגה • עיר מקלט • עדות שקר • עדים זוממים • לא תערוץ מפניהם • הלכות מלחמה • כהן משוח מלחמה • מצוות קריאה לשלום במלחמה • בל תשחית • עגלה ערופה |
| פרשת כי תצא | אשת יפת תואר • משפט הבכורה • בן סורר ומורה • תלייה • השבת אבידה • לא ילבש • שילוח הקן • שילוח הקן • מוציא שם רע • מפתה • איסור קדשה • גירושין • ייבום וחליצה • ממזר • מצוות טעינה • איסור ריבית • משכון • הלנת שכר • מתנות עניים • לא תחסום שור בדישו • כלאי הכרם • לא תחרוש בשור ובחמור יחדו • שעטנז • לא ילבש • השבת אבדה • איסור גנבת נפש • אתנן זונה ומחיר כלב• קבורת המת • שילוח הקן • מצוות מעקה • ציצית • נדרים • מלקות |
| פרשת כי תבוא | מקרא ביכורים • וידוי מעשרות • מעמד הר גריזים והר עיבל |
| פרשת נצבים | תשובה • קיבוץ גלויות |
| פרשת וילך | הקהל • הסמכת יהושע • כתיבת משה את התורה |
| פרשת האזינו | שירת האזינו |
| פרשת וזאת הברכה | ברכת משה • מות משה • הר נבו |
| דמויות מרכזיות | משה • יהושע בן נון |
| ספר בראשית • ספר שמות • ספר ויקרא • ספר במדבר • ספר דברים |

| ברכות |
| --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |

| רשימת מצוות עשה לדעת הרמב"ם |
| --- |
| השקפות יסוד | אמונה בה' • ייחוד השם • אהבת ה' • יראת שמים • תפילה • לדבוק בה' • שבועה • ללכת בדרכיו • קידוש השם |
| מצוות מעשיות | קריאת שמע • תלמוד תורה • תפילין של ראש • תפילין של יד • ציצית • מזוזה • הקהל • ספר תורה של מלך • ספר תורה • ברכת המזון |
| מצוות המקדש | מצוות בניין בית המקדש • מורא מקדש • שמירת המקדש • מצוות הלוויים • קידוש ידיים ורגליים • הדלקת הנרות במקדש • ברכת כוהנים • לחם הפנים • לבונה • קטורת הסמים • מערכת התמיד • תרומת הדשן • שילוח טמאים |
| מצוות הקרבנות | קידוש זרעו של אהרן • בגדי כהונה • נשיאת הארון • שמן המשחה • משמרות כהונה • טומאה • כהן גדול • קרבן תמיד • מנחת כהן גדול • מוסף שבת • מוסף ראש חודש • מוסף פסח • מנחת העומר • מוסף שבועות • מנחת העומר • מוסף ראש השנה • מוסף יום כיפור • יום הכיפורים בבית המקדש • מוסף סוכות • מוסף שמיני עצרת • קורבן חגיגה • עלייה לרגל • שמחת הרגלים • קורבן הפסח • אכילת קרבן פסח • פסח שני • אכילת פסח שני • תקיעת הכהנים בחצוצרות • מחוסר זמן • תמות • מליחה • קורבן עולה • קורבן חטאת • קורבן אשם • קורבן שלמים • קורבן מנחה • חטאת בית הדין • הסיבה להבאת חטאת • אשם תלוי • אשם ודאי • קורבן עולה ויורד • וידוי • קרבנות הזב • קרבנות הזבה • קורבן יולדת • קרבן מצורע • מעשר בהמה • בכור בהמה טהורה • פדיון הבן • פדיון פטר חמור • עריפת פטר חמור • להביא את כל הנדרים למקדש ברגל הראשון • להקריב כל הקורבנות בבית הבחירה • להביא קדשים לבית הבחירה • פדיית קודשים • תמורה • אכילת שיירי מנחות • אכילת בשר חטאת ואשם • שריפת בשר טמא • שריפת בשר נותר ופיגול • גידול שיער של נזיר • סיום הנזירות • קיום נדרים • הפרת נדרים |
| טומאה וטהרה | טומאת נבילה • טומאת שרץ • טומאת אוכלים • טומאת נידה • יולדת • טומאת מצורע • נגעי בגדים • נגעי בתים • טומאת זב • טומאת שכבת זרע • טומאת זבה • טומאת מת • אפר פרה אדומה • טבילה • טהרת המצורע • גילוח מצורע • פריעה ופרימה • להכין אפר פרה אדומה • ערכי אדם • ערכי בהמה |
| הקדשות ומתנות | ערך ביתו של אדם • ערכי קרקעות • מעילה • נטע רבעי • פאה • לקט • שכחה • עוללות • פרט • ביכורים • תרומה גדולה • מעשר ראשון • מעשר שני • תרומת מעשר • מעשר עני • איסור שינוי סדר התרומות והמעשרות• וידוי מעשרות • מקרא ביכורים • חלה • הפקר בשביעית • שלא לעבוד בשמיטה • קידוש שנת היובל • שופר ביובל • גאולת קרקע • לאפשר לקונה לפדות את ביתו בעיר מוקפת חומה עד השלמת שנה • מניית שנות היובל • שמיטת כספים • לנגוש את הנוכרי עובד עבודה זרה • זרוע ולחיים וקיבה • ראשית הגז • נתינת החרם לכהן |
| מצוות שבאכילה | שחיטה • כיסוי הדם • שילוח הקן • סימני בהמות וחיות • לבדוק בסימני העוף • שרצי עוף • סימני דגים |
| מצוות המועדים | קידוש החודש • עיבור השנה • לשבות ביום השביעי • מצוות קידוש השבת בדברים • ביטול חמץ • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה בלילה הראשון • שביתת מלאכה בראשון של פסח • שביתת מלאכה בשביעי של פסח • ספירת העומר • שביתת מלאכה בשבועות • שביתת מלאכה בראש השנה • התענות ביום כיפור • איסור מלאכה ביום כיפור • שביתת מלאכה בסוכות • שביתת מלאכה בשמיני עצרת • סוכה • ארבעה מינים • תקיעת שופר בראש השנה • מחצית השקל |
| סמכויות ומשפט | לשמוע אל נביא אמת • מצוות מינוי מלך • לשמוע בקול בית דין בכל זמן • הכרעת רוב בדיינים • למנות שופטים ושוטרים • בצדק תשפוט עמיתך • להעיד עדות אמת • דרישה וחקירה • עד זומם • עגלה ערופה • ערי מקלט • ערי הלווים • מעקה |
| עבודה זרה ומלחמה | לאבד עבודה זרה ומשמשיה • עיר הנידחת • מחיית שבעת עממין • מחיית זכר עמלק • מצוות זכירת מעשי עמלק • לשלוח שלום לערים שצרים עליהן • כהן משוח • הקצאת מקום להתפנות מחוץ למחנה • התקנת יתד לכיסוי הצואה |
| בין אדם לחברו | השבת הגזילה • צדקה • מצוות הענקה • מצוות הלואה • הלואה בריבית לנכרי • החזרת משכון • ביומו תתן שכרו • להניח לשכיר לאכול מהמחובר שעושה בו • מצוות פריקה • מצוות טעינה • השבת אבידה • מצוות תוכחה • ואהבת לרעך כמוך • אהבת הגר • לשמור על איזון המאזניים והמשקלים והמידות • והדרת פני זקן • כיבוד אב ואם • מורא אב ואם |
| משפחה | פרייה ורבייה • נישואים • שמחת שנה ראשונה • ברית מילה • יבום • חליצה • אונס • מוציא שם רע • מפתה • אשת יפת תואר • גט • סוטה |
| מצוות בית הדין | מלקות • עיר מקלט • הרג • חנק • שרפה • סקילה • תליה • קבורה • עבד עברי • ייעוד • פדייה • לעולם בהם תעבודו • קנס • קרן • בור • גנב בתשלומין או במיתה • שן ורגל • הבער (אש) • שומר חינם • שומר שכר • שואל • מקח וממכר • טוען ונטען • רודף • ירושה |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007268712905171

 |