הרב **דוד אסֵאו** (1914–2002) היה חכם באשי ורבה הראשי של טורקיה.

ביוגרפיה
--------

נולד באיסטנבול שבאימפריה העות'מאנית בשנת 1914 ליצחק אסאו, בן למשפחה ספרדית שאבותיה הגיעו לטורקיה לאחר גירוש ספרד. בילדותו למד בתלמוד תורה "תפארת ישראל", ומשם המשיך לבית ספר של חברת כל ישראל חברים ברובע חאסקוי בעיר. בסיום לימודיו המשיך לישיבה ברובע, שבה למד אצל הרב יצחק אריאל, שהיה אב בית הדין של קושטא.

בחודש יולי 1928 נשלח על ידי לשכת בני ברית באיסטנבול לבית המדרש לרבנים באי רודוס שביוון. בשנת 1933 סיים את לימודיו לאחר שהוסמך שם להוראה, וכן לשמש כמורה לעברית וליהדות. עם סיום לימודיו, החל להיות פעיל במוסדות החינוך היהודיים באיסטנבול. באותה שנה החל לשמש בין היתר כמורה לעברית בבית ספר תיכון יהודי בעיר.

עם סיום שירותו הצבאי בשנת 1936, החל לשמש כחבר בבית הדין הרבני המקומי, ולאחר מכן שימש כמזכיר בית הדין וכמזכירו של החכם באשי של טורקיה, הרב רפאל סבאן. הרב סבאן קירבו, הסמיכו לרבנות ומינה אותו לחבר במועצת הרבנות המקומית.

בשנת 1950 מונה לשמש כרבה הראשי של הקהילה היהודית-איטלקית באיסטנבול. בשנת 1955 מונה לשמש כמנהל בית המדרש לרבנים באיסטנבול.

לאחר פטירת הרב רפאל סבאן בשנת 1960, נבחר הרב אסאו ב-9 בדצמבר 1961 לשמש תחתיו כחכם באשי וכרבה הראשי של טורקיה. ביום הכתרתו, קושט בית הכנסת הגדול המקומי "נוה שלום", ובמעמד ההכתרה השתתפו מושל טורקיה, רפיק טולגה, נציגי הפטריארך היווני, הפטריארך הארמני, הפטריארך הקתולי והפטריארך האורתודוקסי, נציג האפיפיור מרומא, הפטריארך של הכנסייה הביזנטית, וראשי הדת המוסלמית והנוצרית.

בחודש מרץ 1965, ביקר בישראל, לאחר ששב מוועידת רבנים בלונדון. יחד עם רעייתו, ביקר בביתו של הרב איסר יהודה אונטרמן, שם נערכה לו קבלת פנים על ידי הרב אונטרמן ושר הדתות זרח ורהפטיג, יחד עם שרים וחברי כנסת נוספים. בחודש אפריל של אותה השנה ערך ביקור בביתו של נשיא המדינה זלמן שזר, ונפגש עמו.

בחודש יולי 1966 ביקר הרב יצחק נסים בטורקיה כאורחו של הרב אסאו, שערך עבורו קבלת פנים וסעודה גדולה.

ב-28 בנובמבר 1979 נפגש עם האפיפיור, במסגרת פגישה של מנהיגי דת עמו.

בחודש ספטמבר 1980 נזרקה פצצה לעבר בניין הרבנות, שבו שכן משרדו של הרב, ומשרדי הקהילה היהודית, כ"תגובה" לחוקים שהעבירה ממשלת ישראל בנוגע לירושלים. הבניין ניזוק מעט, אולם לא היו נפגעים.

בחודש יולי 1984 נפגש עם סגן שר החוץ של ארצות הברית, אליוט אברמס, ודן עמו בנוגע למצב הקהילה היהודית בטורקיה.

בשנת 1986, בתקופה שבה כיהן גם כרב בית הכנסת הגדול "נוה שלום" באיסטנבול, התרחש בו "הפיגוע בבית הכנסת באיסטנבול", שבו נרצחו 22 יהודים. בראש ההלווייה שנערכה לנרצחים, צעדו הרב אסאו והרב מרדכי אליהו.

במשך שנות כהונתו, שמר על קשר עם אישי דת מוסלמים, קתולים-איטלקים, יוונים וארמנים, וכן עם אישים בכירים בממשלת טורקיה, בהם שרים ומנהיגי מפלגות פוליטיות.

שימש במשך כ-41 שנים כמנהיג הקהילה היהודית במדינה, ועד לפטירתו, היה הרב שכיהן במשך התקופה הכי ארוכה כרב ראשי במדינה באירופה.

שלט בשש שפות, בהן צרפתית, יוונית, איטלקית, לאדינו ועברית.

בשנים האחרונות לחייו מונה הרב יצחק חליבה לשמש כסגנו, בשל גילו המתקדם, שמנע ממנו לבצע את כלל התפקידים המוטלים על החכם באשי.

הלך לעולמו באיסטנבול ב-14 ביולי 2002 (ה' באב ה'תשס"ב), ונקבר בבית הקברות היהודי הספרדי "אולוס" בעיר. הלווייתו יצאה מבית הכנסת הגדול "נוה שלום" באיסטנבול. ספדו לו נשיא טורקיה, אחמט נג'דט סזר, וראש הממשלה, בולנט אג'וויט.

השאיר אחריו שתי בנות ושני נכדים. סגנו, הרב יצחק חליבה, מונה לשמש תחתיו כחכם באשי וכרבה הראשי של טורקיה.

קישורים חיצוניים
----------------

* נח זבולוני, כך הוכתר רבה הראשי של יהדות טורקיה, 1 בינואר 1961, באתר נח זבולוני
* הרב הראשי של טורקיה נפטר אתמול בגיל 88, באתר ערוץ 7, 15 ביולי 2002
* נפטר הרב הראשי של יהודי טורקיה, 15 ביולי 2002, באתר וואלה!
* Eric Pace, David Asseo, 88, of Turkey, Europe's Senior Chief Rabbi, באתר הניו יורק טיימס, 16 ביולי 2002
* דוד אסיאו, הרב הראשי של איסטנבול, טורקיה, 1966, תמונה, באתר בית התפוצות
* א.א. בחירת הרב הראשי ליהודי טורקיה, בעיתון במערכה, 13 בספטמבר 1961, באתר עיתונות יהודית היסטורית

הערות שוליים
------------

1. ↑  לעיתים נכתב "אסיאו"
2. ↑  עיתון הצופה, 18 במרץ 1965, באתר עיתונות יהודית היסטורית
3. ↑  הרב הראשי נסים הגיע לאיסטנבול, עיתון הצופה, 19 ביולי 1966, באתר עיתונות יהודית היסטורית

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**הרב רפאל סבאן** | **רבנים ראשיים של טורקיה** | **הנוכחי**:**הרב יצחק חליבה** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987012160775805171
* GND: 1123835004
* VIAF: 804148523889820970000
* WorldCat (עם VIAF): 804148523889820970000

 |