recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**האחים אזולאי** מאיר, יצחק (ג'קי), דוד וניסים הקימו את חברת התקליטים "האחים אזולאי" בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20. פעילותם תרמה רבות להתפתחותה ושימורה של המוזיקה המזרחית בשנותיה הראשונות של מדינת ישראל.

קורות חיים
----------

האחים אזולאי הגיעו לארץ ממרוקו בשנת 1948 והתגוררו ביפו העתיקה. אביהם, רפאל אזולאי, עבד לפרנסתו כפועל בניין.  
 בתחילת שנות ה-50 החליט אזולאי האבא לפתוח חנות בשוק הפשפשים ביפו ביחד עם בנו הבכור, ג'קי, שעסקה בעיקר בקנייה ומכירה של  פטיפונים. באותה תקופה הופקו והופצו בארץ תקליטים עם מוזיקה של הזרם המרכזי על ידי חברות תקליטים שהזניחו את הז'אנרים שכללו מוזיקה ערבית, מוזיקה מזרחית ומוזיקה של עדות המזרח. עובדה זו והאהבה העזה למוזיקה שינק מביתו, גרמה לג'קי לפנות לתחום ההפקה של מוזיקה מזרחית ולגרור אחריו את אֶחָיו.

השיר הראשון שהאחים הפיקו היה שיר הודי בשם "איצ'יקידנה" שבוצע על ידי הזמר והמלחין נעים רג'ואן. מרגע יציאתו, הפך השיר ללהיט גדול בארץ. הצלחתו של השיר עודדה את האחים להמשיך את עבודתם בתחום ולתת מענה מוזיקלי לציבור המאזינים המזרחי שהלך וגדל לנוכח העלייה הגדולה מארצות ערב באותן השנים. האחים החלו לגייס אמנים מתחילים, בעיקר מתחום הזמר המזרחי, כאשר אחד מאמנים אלו היה יוסף (ג'ו) עמר, שהפך עם השנים לטרובדור הגדול של הז'אנר המזרחי. הצלחותיו של עמר עם שני שיריו הראשונים: "שיר השיכור" ו- "שלום לבן דודי", הקנו לאחים אזולאי הצלחה רבה.

בתחילת שנות ה-60 החליטו האחים אזולאי להקים חברת תקליטים מקצועית שנקראה בפשטות - "האחים אזולאי". החברה הקליטה, הפיקה והפיצה מוזיקה בסגנונות מזרחיים מגוונים: ערבי, תימני, מרוקאי, טריפוליטאי, יווני וישראלי. כחלק מפעילותם, האחים עבדו עם אמנים כגון: אריס סאן, טריפונס, גאולה ברדה, דוד נידם, יוסף "מנגו" בוארון, ויטו ג'רבי, סופה כחלון, זוהרה אלפסיה, גבי שושן, בני אלבז, אהובה עוזרי, סמיר שוקרי, שייך מואיז'ו, עופר לוי, צביקה פיק ועוזי פוקס.

פעילות כיום
-----------

החנות המקורית של האחים אזולאי עדיין קיימת ביפו – ברחוב רזיאל מול מגדל השעון. בחנות עצמה ניתן למצוא בעיקר תקליטים של מוזיקה יהודית-דתית, תחום בו האחים מתרכזים בימים אלו.

יצחק (ג'קי) אזולאי, הבכור מבין האחים אזולאי, נפטר בנובמבר 2023.

ראו גם
------

* קוליפון

קישורים חיצוניים
----------------

* נויה כוכבי, האוצר הבלום של המוזיקה המזרחית, באתר הארץ, 22 ביולי 2009
**ברוציו** (בקורסיקאית: **Brocciu**) היא גבינה קורסיקנית המיוצרת משילוב של חלב ומי גבינה, המקנה לה חלק מהמאפיינים של גבינת מי גבינה.

מאפיינים
--------

היא מיוצרת מחלב כבשים. גבינה זו בולטת כתחליף לריקוטה האיטלקי העשירה בלקטוז, על אף שברוציו מכילה פחות לקטוז.

הגבינה מיוצרת על האי קורסיקה בלבד, ברוציו נחשבת למזון המייצג ביותר של האי. כמו ריקוטה, זוהי גבינה לבנה צעירה ומשודכת לעיתים קרובות ליינות לבנים קורסיקניים. היא מתוארת כ"גבינה המפורסמת ביותר" בקורסיקה.

המילה brocciu קשורה למילה הצרפתית brousse ופירושה גבינה טרייה העשויה מחלב עיזים או כבשים.

ייצור
-----

ברוציו מיוצרת ממי גבינה וחלב. ראשית, מי גבינה מחומים לטמפרטורה נמוכה של כ-38 מעלות צלזיוס ולאחר מכן מוסיפים את חלב הכבשים ומחממים עוד ל-93 מעלות צלזיוס. לאחר החימום, מרוקנים את הגבינה לסלסילות.

הגבינה מוכנה לצריכה למעשה מיידית, אם כי היא עשויה להבשיל גם למשך מספר שבועות (בקורסיקנית: brocciu passu or brocciu vechju). זמן ההבשלה האידיאלי עבור ברוציו הוא 48 שעות עד חודש.

במטבח הקורסיקאי הגבינה משמשת להכנת אינספור מנות, ממנות ראשונות ועד לקינוחים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ברוציו** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Delicious Corsica: Sampling the best of Corsican cuisine". National Geographic. 8 באפריל 2019. אורכב מ-המקור ב-13 ביולי 2019. נבדק ב-13 ביולי 2019. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  Gavin, P. (1997). *French Vegetarian Cooking*. M. Evans. p. 74. ISBN 978-1-59077-269-0. נבדק ב-2021-04-19.
3. ↑  "Brocciu Cheese-France: French Cheese Guide".
4. ↑  Schapira 1994, p. 14.
**הלן גריינר** (אנגלית: **Helen Greiner**; ‏‏נולדה ב־6 בדצמבר 1967) היא יזמת ומהנדסת רובוטים. ייסדה את חברת iRobot, שמייצרת רובוטים כמוצרי צריכה. היא יצרה את ה"iRobot Roomba Vacuum". קיבלה הרבה פרסים בהם "Entrepreneur of the Year" של "Good Housekeeping". גריינר תרמה רבות לשדה המחקר שלה.

קורות חיים
----------

הלן גריינר נולדה בלונדון לאבא הונגרי ואמא בריטית. כשהייתה בת חמש, היא ומשפחתה עברו לניו יורק. כילדה, הלן קינאה באחיה הגדול מכיוון שהיו לו מכוניות עם שלט רחוק וצעצועים רובוטיים אחרים, אך היא הבינה את הרצון שלה לעבוד עם רובוטים, אחרי שראתה את הסרט "מלחמת הכוכבים". גריינר הבינה שרובוטים יכולים לעשות טוב לעולם, כמו R2-D2. היא הייתה מאוד משועשעת כשלמדה ש-R2D2 הוא פשוט בן אדם בתחפושת מפלסטיק. כל הילדות שלה היא רצתה לבנות רובוט כמו R2D2 אבל ההורים שלה לא חשבו שזה יקרה.

למדה ב-MIT, וקיבלה תואר ראשון בהנדסת מכונות ותואר שני במדעי המחשב. עבדה במעבדה להנעה סילונית של נאס"א ובמעבדה לבינה מלאכותית של MIT.

ב-1990 הקימה את חברת "iRobot" עם רודני ברוקס וקולין אנגל. החברה ייצרה רובוטים חדשים ומכרה אותם לצרכנים פרטיים. גריינר הייתה אחת מהיוצרות של ה-iRobot Roomba Vacuum, שואב אבק שמנקה בעצמו. היא הייתה הנשיאה של החברה עד 2004, ויו"ר עד 2008. ב-2008 גריינר הקימה חברה שנקראת "CyPhy" אשר עובדת עם רחפנים חכמים והיא עזבה את החברה ב-2018. ב-2018 היא הלכה לעבוד כראש צוות רובוטיקה בשביל הצבא האמריקאי, וב-2020 היא מונתה למנכ"לית של חברה חקלאית טכנית בשם"Tertill".

פרסים
-----

גריינר קיבלה הרבה פרסים ותארים. ב-2003 היא קיבלה את התואר של אחת מה- "Top Ten Creators" של כתב העת "פורצ'ן". באותה השנה, היא וקולין אנגל קיבלו את התואר של "Ernst and Young New England Entrepreneurs" ."Good Housekeeping" קרא לגריינר "Entrepreneur of the Year" ו-"Kennedy School של אוניברסיטת הרווארד in Conjunction with the US News & World Report" קרא לה אחת מהמנהיגות טובות ביותר בארצות הברית. גריינר קיבלה את ה-"Pioneer Award" מה-"Association of Unmanned Vehicle Systems Institute (AUVSI) "ב-2006. ב-2007 גריינר הוכנסה ל-"Women in Technology Hall of Fame".

בנוסף, יש לה תואר כבוד מ-"Worcester Polytechnic Institute (WPI)" ותואר כבוד נוסף מ-Clarkson University."

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הלן גריינר** בוויקישיתוף
* הלן גריינר, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* הלן גריינר, ברשת החברתית LinkedIn
* עבודותיה של גריינר ב-"Massachusetts Institute of Technology (MIT)"
* מידע על הלן גריינר באתר HOWOLD
* גריינר באתר Go Science Girls

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Alissa Mariello Mallinson, Helen Greiner, MitMeche, ‏July 7, 2015
2. 1 2 3  Helen Greiner Biography, Howold
3. ↑  Angela, Helen Greiner - The Robot Queen, Go Science Girls, ‏April 21, 2021
4. ↑  Helen Greiner, Chairman & Co-Founder, iRobot Corporation, Women of Influence, October 31, 2007

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: n2009021585
* VIAF: 86243915
* WorldCat: lccn-n2009021585

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"הלן גריינר"**.
**ברכה רוזנפלד** (נולדה ב-15 באוקטובר 1946 בגרמניה), היא משוררת, מבקרת ספרות, מתרגמת, עורכת ופובליציסטית ישראלית. ממייסדי תנועת משוררים לימין ישראל.

קורות חיים
----------

ברכה רוזנפלד למדה בתיכון חשמונאים בבת ים. בוגרת תואר ראשון באוניברסיטת תל אביב בספרות עברית ובפילוסופיה כללית, ולמדה עריכה עיתונאית וספרותית מטעם האוניברסיטה הפתוחה.

רוזנפלד נולדה כבת בכורה להורים ניצולי שואה במחנה מעבר בקרבת העיר מינכן, גרמניה. אמה היא הציירת, הפסלת והסופרת לנה פיינבורג-ליליינהיים.

בשנת 1958 עלתה לישראל מפולין עם הוריה ואחיה והתגוררה בבת ים. עסקה בבנקאות ובמסחר.

רוזנפלד כתבה את שיריה הראשונים בשנות העשרה של חייה בפולנית. בעברית פרסמה לראשונה בשמה הקודם – ברכה בר-אל - בשנת 1975 ב"על המשמר".

שיריה, רשימות ביקורת ותרגומי השירה והפרוזה שלה מרוסית, מאנגלית ובעיקר מפולנית, פורסמו ב"מעריב", "על המשמר", "דבר", "הארץ ספרים", "מאזניים", "עתון 77", "עכשיו", "דימוי", "פסיפס", "אפיריון", "נתיב", "רוח אחרת", "מהות", "הליקון", "ביטאון שירה", ו"אנתולוגיה מקוונת לשירה עברית".

שיריה התפרסמו גם בכתבי עת חשובים ובאנתולוגיות בישראל ובפולין, ותורגמו לאנגלית, פולנית, רומנית ואלבנית.

רוזנפלד עורכת ספרי שירה ופרוזה ומנחה סדנאות לכתיבה יוצרת. ערכה והנחתה אירועי ספרות רבים בבית הסופר ובבית מאניה ביאליק, בתל אביב.

משנת 1998 חברה באגודת הסופרים העברים במדינת ישראל וב-2002 כיהנה כיושבת ראש האגודה. ממייסדי תנועת משוררים לימין ישראל, תנועה המוגדרת כלאומית־ציונית שמטרת העל שלה היא השבת הלגיטימציה לכתיבת שירה ציונית.

רוזנפלד נשואה ואם לשני בנים ומתגוררת בבת ים.

ספריה
-----

* **הייתי נערה של אש, הייתי נערה של מים** (תל אביב: ספרית הפועלים, 1994)
* **שולמית ואיש האש** (תל אביב: ספרי עתון 77, 1998)
* **אמי מציירת** (תל אביב : עקד, 2008)
* **אחר כך הייתי בראשית** (ספרא, 2010)
* **עבודת טלאים** (ספרא, 2016)
* **בית וצלו** (ספרא, 2020)

פרסים, מלגות ומענקים
--------------------

ספרה של רוזנפלד, "אחר כך הייתי בראשית" זיכה אותה בפרס איגוד סופרי ישראל (אס"י).  

כמו כן, זכתה במלגות ומענקים מקרן עמו"ס, מ"יד ושם" ומקרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב.

לקריאה נוספת
------------

* ברכה רונפלד, **אמי מצירת את עיי הרחוב**, באנתולוגיה "תמונה קבוצתית" (ספרות ישראלית במאה ה-21), עמ' 346, הוצאת כרמל, 2017.

קישורים חיצוניים
----------------

* ברכה רוזנפלד, ברשת החברתית פייסבוק
* ברכה רוזנפלד, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה"
* ברכה רוזנפלד, ב"לקסיקון הקשרים לספרות ישראלית"
* מאמרים ושירים של ברכה רוזנפלד, באתר מחלקה ראשונה
* מיא שם-אור, לקראת כנס המשוררים 2012 בכנסת: ברכה רוזנפלד על משורר ושירה, באתר מגפון, 1 במאי 2012
* שירים של ברכה רוזנפלד וראיון איתה, באתר של נילי דגן, 6 בפברואר 2013
* אתר למנויים בלבד ברכה רוזנפלד, שירים מן הבידוד, באתר הארץ, 7 במאי 2020

### ביקורות על ספריה

* הכאב של ברכה רוזנפלד, בבלוג של אלי אשד, 27 בינואר 2009
* מלכה נתנזון, אחר כך הייתי אחר כך הייתי בראשית - שירים / ברכה רוזנפלד, באתר אימגו, 8 באוגוסט 2012

הערות שוליים
------------

1. ↑  שמחת נוף מחמדים - ברכה רוזנפלד / פסיפס אפריל 1997
2. ↑  שירים של ברכה רוזנפלד באנתולוגיה מקוונת לשירה עברית
3. ↑  הזוכים בפרס איגוד סופרי ישראל

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007301609405171
* VIAF: 66353899
* WorldCat: lccn-nr94038069

 |
**ויליאם ר. היולט** (באנגלית: **William Reddington Hewlett**;‏ 20 במאי 1913 - 12 בינואר 2001) היה, יחד עם דייב פקארד, מייסד חברת היולט פקארד (HP).

חייו
----

היולט נולד באן ארבור, מישיגן אבל הוריו עברו לסן פרנסיסקו כשהיה בן 3. הוא למד בבית הספר היוקרתי תיכון לוואל והתקבל לאוניברסיטת סטנפורד כטובה לאביו המנוח, אלביון וולטר היולט, אשר מת מגידול במוח בשנת 1925.

היולט קיבל את התואר הראשון שלו מאוניברסיטת סטנפורד בשנת 1934, ואת התואר השני ממכון המחקר של מסצ'וסטס (MIT) בשנת 1936. בסטנפורד למד היולט אצל פרד טרמן ובהכנת עבודת הסיום הכיר את דייב פקארד. היולט ופקארד החלו לדון בהקמת חברה ב-1937 וייסדו רשמית את היולט-פקארד ב-1 בינואר 1939. באותה שנה נשא היולט את פלורה למסון לאשה. לזוג נולדו חמישה ילדים.

היולט היה נשיא היולט פקארד (HP) בשנים 1964–1977, וכיהן כמנכ"ל מ-1968 עד 1978. אחריו כיהן ג'ון א. ינג. עד 1983 היה היולט יו"ר מועצת המנהלים, ולאחר מכן כיהן כסגן יו"ר עד 1987.
בשנת 1995 הוא קיבל פרס הצטיינות ממכון המחקר של מסצ'וסטס על מפעל חיים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ויליאם היולט** בוויקישיתוף

* ויליאם היולט, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
* ויליאם היולט, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* ויליאם היולט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007449825105171
* GND: 1024497771
* ISNI: 0000 0000 7904 7944
* LCCN: n88644982
* MGP: 119067
* NKC: jx20090507002
* SNAC: w6960dn5
* VIAF: 88562708
* WorldCat: lccn-n88644982

 |
**וִדּוּי** הוא שיר עברי שכתב המשורר אלכסנדר פן בשנת 1941. השיר פורסם לראשונה בעיתון "דבר" ב-10 באפריל 1970, והוא האחרון מבין שיריו של פן שראה אור עוד בחייו.

כתבי היד של השיר מלמדים שהשם: "וידוי" לא היה שמו הראשון. שמותיו המוקדמים היו: "הפגישה על הגשר" ו"וידוי של אשה".

השיר נאמר מפיה של אישה, שאהבתה לגבר גורמת לה להשלים עם אלימותו, ואף התנהגותו אינה פוגמת באהבתה, והיא מבקשת: "אִם יִהְיֶה זֶה שֵׁנִית אַל יִהְיֶה זֶה אַחֶרֶת".

השיר
----

### מבנה השיר

השיר בנוי שלושה בתים, עם בית חוזר אחרי כל אחד מהם. הבתים כתובים בתבנית סקסטיה ספרדית כפולה (sextilla), בחריזת א-א-ב-ג-ג-ב; ואילו הבית החוזר הוא בתבנית טריולט - סטנצה מתומנת, שורות במבנה א-ב-א-א-א-ב-א-ב.

השיר הוא מונולוג דרמטי טרגי ורומנטי, בו מדברת הדוברת אל אהובהּ, שבו היא מוכנה לדבוק עד מוות, למרות הקשר המתפורר ביניהם ("הָיָה זֶה לֹא טוֹב, הָיָה רַע לְתִפְאֶרֶת"), העוני המלווה את חייהם, ולמרות אלימותו, ניאופיו ושכרונו.

בבית הראשון מתוארת פגישתם של השניים. הדוברת מצהירה שעל אף שקילל אותה קללות קשות ("אף למוות אתה קיללתני לא פעם") בעוניים ובזעמו, רעדו כתפיה משמחה - היה לה ברור שסיפור אהבתם יוביל אותו לחטא ולפשע ("שיובילו אותך בגללי בנחושתיים"), ובכל זאת היא תדבק בו.

בבית השני מתארת הדוברת את קנאתה לאהובה הנואף ("וקינאתי לך ובחושך ארבתי"), השב הביתה "מרוד כמו כלב" (- ניתן להבין זאת כשיכור), נוקם בה עבור עלבונות שנעלב מזרים, ולבסוף נוטש אותה הרה ללדת.

בבית השלישי מתוודה הדוברת כי היא יודעת שאהובה ירצח אותה בזעמו, או ימית אותה לאט ביחסו המשפיל אליה, אך גם אחרי מותה תשוב אליו כי, כדברי הבית החוזר "אותה אהבה עניה וסוררת" יקרה ללבה ו"אִם יִהְיֶה זֶה שֵׁנִית אַל יִהְיֶה זֶה אַחֶרֶת, יִהְיֶה כָּךְ, כָּךְ יִהְיֶה אוֹת בְּאוֹת".

### דימויים

בכל אחד משלושת בתי השיר מופיע דימוי:

* בית ראשון: "והיה לי ברור כמו שתיים ושתיים / כי אהיה בשבילך כמו לחם ומים / וכאל מים ולחם אלי תחזור"
* בית שני: "ובשובך אל הבית, מרוד כמו כלב"
* בית שלישי: "הוא יבוא פתאומי, כגרזן על עץ יער".

לחנים וביצועים
--------------

השיר הולחן מספר פעמים, לחנו המוכר ביותר הוא זה של סשה ארגוב, אותו ביצעה לראשונה מיכל טל ב-1971. לחן זה זכה לביצועים רבים נוספים, בין השאר של צילה דגן, אורה זיטנר, יהודית רביץ, מתי כספי, ומארינה מקסימיליאן בלומין, ובתו של פן - אילנה רובינא. המשקל בלחן זה הוא 6/8 בחלקו האחד ו-6/8-9/8 בחלקו השני.

גילה אלמגור הקליטה את השיר בלחן פחות מוכר, של שמעון שגיא. כמו כן ישנם לחנים של משה וילנסקי ושלום חנוך.

בדרך כלל נוהגים להימנע משירת הבית האחרון, על סופו הנוגה.

השיר מסיים את ההצגה "היה או לא היה" של התיאטרון הקאמרי, העוסקת ברומן הסוער של פן עם חנה רובינא.

בסוף שנת 2020 יצא חידוש לשיר בחלק השלישי של פרויקט צו השעה, בביצועם של דניאל זמיר ובניה ברבי.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "וידוי" באתר מיוזיק בריינז
* "וידוי" באתר בית לזמר העברי
* מילות השיר "וידוי" באתר שירונט
* אלכסנדר פן, וידוי, דבר, דבר לספרות ולאמנות, 10 באפריל 1970 – פרסומו המקורי של השיר
* השיר "וידוי" - מילים וביצועים באתר הספרייה הלאומית
* ביצוע השיר על ידי הזמרת יהודית רביץ, בערוץ "מוסיקה ישראלית"
* יוסי חרסונסקי, צילה דגן יהודית רביץ, וידוי, 29 בדצמבר 2010
* חן מלול, הווידוי של אלכסנדר פן, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 25 בדצמבר 2017

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: 4835a7ce-c435-48bd-b3c1-73c44115c7d0

 |
קליפה פורחת של גבינת קולומייה
**קליפה פורחת** (באנגלית: **Bloomy rind**) היא קליפת גבינה רכה ונימוחה וצבעה לבן. בגבינות שבייצורן משתמשים ב-Penicillium camemberti נוטה לפתח קליפה פורחת (פניציליום קממברטי הוא סוג של פטרייה מסוג פניציליום. היא משמשת בייצור גבינות קממבר, ברי, לנגרה, קולומייה וקמבוזולה, שעליהן מושבות של פניציליום קממברטי שיוצרות קרום לבן וחצי קשה). ניתן לתאר גבינת קליפה פורחת כבעלת טעמים "עדינים ולקטיים" שעשויים להידמות לבצל או לפטריות. הם מתוארים כ"מבשילים מבחוץ", ובדרך כלל יש להם מרקמים קרמיים.

הברי כאמור הוא סוג של גבינה הנוטה לקליפה פורחת.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Sasha Davies (2010). *The Guide to West Coast Cheese: More Than 300 Cheeses Handcrafted in California, Oregon, and Washington*. Timber Press. p. 13. ISBN 978-1-60469-090-3.
2. ↑  Hazard, Jessica (2013-08-19). "Style Highlight: Bloomy Rind Cheeses". *Culture*. נבדק ב-6 בפברואר 2015. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  Thorpe, Liz (20 במאי 2014). "Cheese 101: All About Bloomy Cheese (AKA Brie and Its Brothers)". *Serious Eats*. נבדק ב-9 באפריל 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
**דניאל לַפִּין** (נולד ב-25 באוקטובר 1959) הוא תסריטאי, מחזאי, מתרגם, במאי וסאטיריקן ישראלי.

חייו
----

לפין נולד בטורונטו שבקנדה בשנת 1959 לפרופ' בן לפין ולעדה לבית אוירבך, בתו של המשורר והסופר אפרים אוירבך.

בשנת 1970 עלתה משפחתו לישראל.

למד בחוג לאמנות התיאטרון ובחוג לבלשנות באוניברסיטת תל אביב.

בשנת 1984 כתבו לפין ויוני להב את הקומדיה המוזיקלית "כולם היו בני חוץ מנעמי או חופי שווייצריה", אשר זכתה להצלחה ואף זכתה בפרס כינור דוד בשנת 1985. בין מחזותיו הנוספים של לפין: "הבית ברחוב שינקין" (1986) (עם יוני להב), "אני יודה ואחותו של הרמטכ"ל" (1992) (עם מיכאל גורביץ'), "המצליחים" (2006) (עם מיכאל גורביץ') ו"ארבע אימהות" (2021).

לפין עיבד ותרגם מספר מחזות, ביניהם "השוטר אזולאי" של אפרים קישון ו"להציל את איש המערות" מאת רוב בקר.

לפין היה תסריטאי בין היתר לתוכניות הטלוויזיה "יצפאן", "המופע של קושניר", "לילה גוב" ו"זהו זה!".

לפין יצר וכתב סדרה המבוססת על חייו כתסריטאי, "החיים זה לא הכל" בכיכובם של אבי קושניר וענת וקסמן. הסדרה עוסקת בין היתר בחוסר פרגון של המבקרים והזלזול של האנשים להם התסריטאי כותב. הסדרה זכתה להצלחה רבה ולביקורות טובות ממבקרי הטלוויזיה ושודרה במשך 9 עונות בין השנים 2001–2011 והייתה בין הסדרות המצליחות בישראל.

ב-2010 הגיש בגלי צה"ל את "ציפורי לילה מחפשות פואנטה" יחד עם רמי ורד.

ב-2012 עיבד לישראל (יחד עם גאיה וילדמן) את הסדרה "משפחה לא בוחרים", קומדיית מצבים המשודרת בערוץ 2 רשת. בכיכובם של יובל ינאי, נועה קולר ושלמה בראבא.

ב-2015 יצר, כתב וביים את הסדרה הקומית "פרודים" לזכיינית רשת בערוץ 2.

בשנת 2019 עלה בתיאטרון הבימה המחזמר שלפין כתב, "גבעת חלפון אינה עונה", המבוסס על הסרט בכיכובם של הגשש החיוור שכתבו אסי דיין (שגם ביים את הסרט) ונפתלי אלטר.

משנת 2020 משמש כתסריטאי ראשי בעונות האיחוד של "זהו זה!" בערוץ כאן 11.

בשנת 2021 עלתה ההצגה פרי עטו "ארבע אמהות" בתיאטרון בית לסין בבימויו של אילן רונן.

בשנת 2023 עלתה ההצגה פרי עטו, "בין קודש לחולון" בבית לסין. גם הצגה זו בבימויו של אילן רונן.

חיים אישיים
-----------

לפין היה נשוי לבמאית התיאטרון והמרצה רימונה לפין. בתם, אביגיל לפין, בוגרת תיכון אלון ברמת השרון במגמת תיאטרון, שיחקה בסדרה "החיים זה לא הכל".

לפין נשוי בשנית לתסריטאית והבמאית גאיה וילדמן.

קישורים חיצוניים
----------------

* דניאל לפין, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* דניאל לפין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* דניאל לפין, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* דניאל לפין, דף שער בספרייה הלאומית
* דניאל לפין, בלקסיקון הספרות העברית החדשה
* דניאל לפין, בארכיון הבימה
* דניאל לפין, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה"
* נשאר בחיים מאתר nrg
* שירים של דניאל לפין מאתר שירונט
* בלעדיי יצפאן אילם מאתר ynet
* כתיבה זה כמו מוזיקה מאתר "אישים"

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007491739205171
* ISNI: 0000 0000 7007 6714
* LCCN: no2008070791
* VIAF: 78589019
* WorldCat: lccn-no2008070791

 |
**וינסטון רויס** (באנגלית: Winston W. Royce) (1929 - 1995) היה חוקר בתחום הנדסת תוכנה, ידוע בעיקר (**בטעות**) כמי שפיתח את מתודולוגיית פיתוח התוכנה מפל-המים. במאמר מפורסם שכתב בשנת ‏1970‏, יצא רויס חוצץ כנגד שיטות "תכנת ותקן" שהיו נהוגות באותה התקופה. בחלק השני של המאמר, הציע רויס מודל איטרטיבי לפיתוח תוכנה, דהיינו, כזה המעודד פיתוח מחזורי. רויס המליץ לפתח מערכות תוכנה בשני מחזורי פיתוח ('Do it twice'), וטען שבפרויקטים בהם מידת החדשנות גדולה, יש להתייחס למחזור הפיתוח הראשון של המערכת כפיילוט שצריך לזרוק אותו ('Throw-away').

את המאמר עיטרו מספר דיאגרמות שביארו את המודל, ואחת מהן, אחרי פרשנות נאיבית שעשו לה אחרים (בעיקר בארגון NATO), הפכה לדיאגרמה המקובלת המציגה את מודל מפל-המים (רויס כלל לא השתמש במטפורה "מפל-מים" במאמר). מאז, רויס מזוהה בטעות כמי שפיתח את המתודולוגיה, ותקופה ארוכה נחשב לאבי השיטה. בהתבסס על הפרסום המקורי וכן על ראיון שנערך עם בנו של רויס, קבע קרייג לרמן בספרו שהפרשנות הפשטנית שנשתרשה לדברים של רויס הפוכה לחלוטין מכוונתו המקורית, ולמעשה אין הוא אחראי למתודולוגיה זו.

יש לציין שמתודולוגיית מפל המים השפיעה עמוקות על תעשיית התוכנה והיא הייתה, ונכון לתחילת המאה העשרים ואחת - עודנה, מקור עיקרי לבעיות בפרויקטים לפיתוח תוכנה.

ראו גם
------

* מפל-המים
* מתודולוגיית פיתוח תוכנה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וינסטון רויס** בוויקישיתוף

* וינסטון רויס, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
* וינסטון רויס, באתר dblp

הערות שוליים
------------

1. ↑  Royce, Winston W. (1970): Managing the Development of Large Software Systems: Concepts and Techniques. In: Technical Papers of Western Electronic Show and Convention (WesCon). August 25-28, 1970, Los Angeles, USA.
2. 1 2 3  Larman, Craig (2003), **Agile and Iterative Development: A Manager's Guide**, Addison-Wesley Professional, p. 102-106, ISBN 0131111558

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* dblp: 05/6935
* MGP: 39430

 |
**בארי בֶּם** (באנגלית: **Barry W. Boehm**;‏ 16 במאי 1935 - 20 באוגוסט 2022) היה מהנדס תוכנה, חלוץ בתחום הנדסת תוכנה ומתודולוגיות הפיתוח האיטרטיביות, ונודע כראשון שזיהה שעלות פיתוח התוכנה תהיה המרכיב העיקרי במערכות מחשבים (ראו גם משבר התוכנה). בם פיתח את המודל הספירלי להנדסת תוכנה ושיטות להערכת המשאבים הנדרשים לפיתוח תוכנה, בהן COCOMO ו-Wideband Delphi. עבודתו המעשית והאקדמאית תרמה רבות לביסוס תחום הנדסת התוכנה כתחום הנדסי ושיטתי, והיא שימשה השראה לפיתוח מתודולוגיית הפיתוח Unified Process.

בשנות השמונים, בם שימש כמנהל תחום מדעי המידע והטכנולוגיה בסוכנות למחקרים מתקדמים של משרד ההגנה האמריקאי (DARPA). בתפקידו זה, ערך בם מחקר על העלויות הכרוכות בפיתוח מערכות מחשב. ממצאי הדוח, שנחשבו מפתיעים באותה התקופה, סייעו להתוות כיוון חדש בתחום המחשוב ולהדגיש את חשיבותם של דרכים שיטתיות לפיתוח תוכנה.

באמצע-סוף שנות השמונים, שימש חבר בכוח המשימה של משרד ההגנה האמריקאי לבחינת הכשלים הרבים שאירעו בפרויקטים גדולים לפיתוח תוכנה באותה העת. כוח המשימה, בהובלתו של פרד ברוּקס, הגיע למסקנה שיש לעבור לשיטה של בנייה ואספקה מחזורית והדרגתית של תוכנה, ולזנוח את מודל מפל המים ותקן DoD-STD-2167‏‏. המלצות אלה היו הגרעין ממנו צמחו בהמשך מתודולוגיות הפיתוח האיטרטיביות, ו-Unified Process בפרט.

לבם היה תואר דוקטור במתמטיקה מאוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס (UCLA).

זכה באותות הוקרה רבים, ובהם עמית ACM ועמית IEEE.

נפטר ב-20 באוגוסט 2022.

פרסומים עיקריים
---------------

* ‎Software Risk Management (1989)‎
* ‎Software Engineering Economics (1981)‎
* ‎Software Cost Estimation with Cocomo II (2000)‎
* ‎Balancing Agility and Discipline: A Guide for the Perplexed (2003)‎
* ‎Value-Based Software Engineering (2005)‎

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בארי בם** בוויקישיתוף

* בארי בם, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
* בארי בם, באתר dblp
* בארי בם, באתר גוגל סקולר

הערות שוליים
------------

1. ↑  Report of the Defense Science Board Task Force on Military Software. Washington: Dept. of Defense, September 1987.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007421505005171
* ACM DL: 81100662018
* BnF: cb14446535q (data)
* CiNii: DA00920621
* dblp: b/BarryWBoehm
* GND: 1089699565
* ISNI: 0000 0001 1761 5894
* LCCN: n50010067
* MGP: 13239
* NKC: xx0042170
* NTA: 068236603
* SNAC: w67v30q5
* SUDOC: 070007802
* VIAF: 46981669
* WorldCat: lccn-n50010067

 |
בניין המוסקובייה ב-1902
שלט ההנצחה בחזית המבנה
ה**מוסקוביה** הוא מתחם עירוני השוכן בסמוך לכיכר המעיין בצפון העיר העתיקה בנצרת. המתחם כולל מספר בנייני אבן המקיפים חצר סגורה.

היסטוריה
--------

הבניין נבנה על ידי החברה הפרובוסלבית בארץ ישראל על קרקע שנרכשה בשלהי המאה ה-19. בנייתו החלה ב-1904 בתכנונו של האדריכל גוטליב שומאכר, והוא נחנך ב-1907 ונקרא על-שם סרגיי אלכסנדרוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה, מייסד החברה הרוסית הפרבוסלאבית בארץ ישראל, שנרצח במוסקבה ב-1905. אף על פי שמו הרשמי של המתחם, בקרב תושבי העיר הוא נודע בכינוי "המוסקוביה" על-שמה של העיר מוסקבה. המתחם בן שתי קומות ולו שתי חזיתות מונומנטליות שבהם שני שערים - האחד להולכי רגל והאחר לכרכרות. המתחם שימש כאכסניה לעולי רגל רוסים שפקדו את כנסיית גבריאל הקדוש הסמוכה, ולכן לא הוקמה בו כנסייה. הוא כלל חדר אוכל, מרפאה, בית מרקחת, בית ספר ופנימייה ששירתו את אוכלוסיית העיר. האכסניה הייתה יכולה לשכן עד אלף צליינים.

בעקבות פרוץ מלחמת העולם הראשונה ב-1914, וביתר שאת עם התחוללותה של מהפכת אוקטובר בשנת 1917, פסק זרם עולי הרגל מברית המועצות, והמבנה נמסר לשלטונות המנדט הבריטי ושימש כמרכז שלטוני. בשנות ה-60 של המאה ה-20 יזם ראש הממשלה לוי אשכול את רכישת המתחם משלטונות ברית המועצות, ותמורתו שולמה בתפוזים. ישראל הייתה אז אחת מיצואניות התפוזים הגדולות בעולם, ובעקבות העסקה שנודעה כ**"עסקת התפוזים"** או "תפוזים תמורת מבנים", יוצאו תפוזי Jaffa לברית המועצות. המבנה שימש כתחנת משטרה ולמשרדי ממשלה, ולבסוף שכן בו בית משפט השלום של נצרת, עד שזה הועבר לנצרת עילית בשנת 1999. כיום המבנה משמש כתחנת משטרת נצרת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מוסקוביה** בוויקישיתוף
* רון פז, ‏קשה היא דרך הצליינים, באתר גלובס, 10 במרץ 2011
* המוסקוביה באתר התיירות של נצרת
נשיא סיישל דני פאורה (מימין) נפגש עם גל גנדלר, נובמבר 2018
**נח גל גנדלר** (נולד ב-12 באוגוסט 1957) הוא דיפלומט ישראלי, שכיהן כשגריר ישראל באוזבקיסטן, בולגריה, קניה ואלבניה.

ביוגרפיה
--------

גנדלר נולד ב-12 באוגוסט 1957 בקריית חיים. בשלהי שנת 1986 התקבל גנדלר לקורס הצוערים של משרד החוץ, ובשנת 1987 החל לעבוד במשרד. בין השנים 1989–1999, מונה למזכיר שני בשגרירות ישראל בקטמנדו, בירת נפאל. בשנת 1991 החל לעבוד בשגרירות הישראלית בבנגקוק, תאילנד, כסגן השגריר. במסגרת עבודתו בתאילנד, ביקר גנדלר במדינותהודו-סין - וייטנאם, לאוס וקמבודיה, במטרה ליצור יחסיהן דיפלומטיים בינם לבין מדינת ישראל. גנדלר נחשב לדיפלומט הישראלי הראשון שביקר במדינות שלאחר מלחמת וייטנאם[דרוש מקור]. בשנת 1993, בסיועו של גנדלר, חידשו המדינות את יחסיהם עם ישראל. בנוסף, יזם את פתיחת קו התעופה של חברת "אל על" לבנגקוק ב-1992[דרוש מקור]. את תפקידו בשגרירות בתאילנד סיים בשנת 1995, ולאחר מכן חזר לישראל.

גנדלר מונה למנהל קורס הצוערים של משרד החוץ. מחזור זה היה לגדול בתולדות משרד החוץ, עם 50 צוערים. בשנת 1997 מונה גנדלר לשגריר ישראל בטשקנט, בירת אוזבקיסטן. בעת כהונתו ביקרו באוזבקיסטן מספר אישים ישראלים דוגמת נשיא ישראל עזר ויצמן, ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, שר הביטחון יצחק מרדכי ושר הכלכלה והתעשייה נתן שרנסקי. כמו כן, נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב ערך ביקור ממלכתי בישראל ב-18 בדצמבר 1998.

בשנת 2003 שב גנדלר לישראל, ומונה לראש כוח האדם של משרד החוץ. בשנת 2006 מונה על ידי שר החוץ לשגריר ישראל בסופיה, בירת בולגריה. בשנת 2011 יצא גנדלר לחל"ת, והחל לעבוד בחברת המים הלאומית "מקורות", כמנהל פיתוח עסקי בישראל ומחוצה לה. שאול כמיסה החליף אותו כשגריר ישראל בבולגריה. עם שובו למשרד החוץ, מונה לשגריר מיוחד לענייני ביטחון, מזון ומים במסגרת המרכז לשיתוף פעולה בינלאומי (מש"ב). בשנת 2017 מונה לשגריר ישראל בניירובי, קניה. במסגרת תפקידו, הואמן גנדלר על שכנותיה של קניה, אוגנדה, טנזניה, מלאווי ואיי סיישל.

בקיץ 2019, מונה לשגריר ישראל באלבניה במקום בעז רודקין. כמו כן היה שגריר לא תושב בבוסניה והרצגובינה. בעת כהונתו, ננזף גנדלר על ידי מנכ"ל משרד החוץ, אלון אושפיז, בעקבות מסמך של השגרירות שהביע תמיכה ברפורמה בשיטת הבחירות בבוסניה והרצגובינה, בניגוד לעמדת הממשלה והקהילה היהודית במדינה.

חיים אישיים
-----------

גנדלר נשוי ללירון, בתו של דני ז'ק, ראש עיריית קריית ביאליק לשעבר. לזוג חמישה ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נח גל גנדלר** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  מינויים בשירות החוץ, באתר משרד החוץ
2. ↑  בואו לפגוש את השגריר היוצא לאלבניה ובוסניה הרצגובינה, באתר מכון הייצוא
3. ↑  שגריר ישראל, נח גל גנדלר, הגיש (30.6) את כתב אמנתו לנשיא בוסניה, ספיק דזפרוביץ (Sefik Dzaferovic), בנוהל קורונה, הטקס כולו נוהל עם מסכות ושמירת מרחק, בעמוד הפייסבוק של משרד החוץ
4. ↑  אתר למנויים בלבד סם סוקול, בעקבות הפרסום ב"הארץ", משרד החוץ נזף בשגריר בבוסניה על תמיכה בחוק פרו-לאומני, באתר הארץ, 24 באוגוסט 2022
**הכוחות המזוינים של ערב הסעודית** (בערבית: **القوات المسلحة السعودية**, מילולית: "הכוחות המזוינים הסעודיים") מורכבים מארבע זרועות מרכזיות: הצבא הערבי הסעודי, חיל האוויר המלכותי הסעודי, חיל הים המלכותי הסעודי, וזרוע ההגנה האווירית המלכותית הסעודית. הרמטכ"ל הסעודי המכהן הוא עבד א-רחמן בן צאלח בן עבד אללה אלבניאן.

הכוחות המזוינים של ערב הסעודית מונים כ-200,000 חיילים, ותקציב הביטחון של המדינה נאמד ב-88 מיליארד דולר (10% מהתל"ג). תקציב הביטחון של ערב הסעודית הוא הגדול מבין מדינות המזרח התיכון.

עם תום מלחמת המפרץ השקיעה ערב הסעודית סכומי כסף גדולים ברכישת מערכות נשק מתקדמות, אימון מתקדם ושדרוג מערכות קיימות. מרבית מערכות הנשק נרכשו מארצות הברית ומבריטניה אם כי בשלוש השנים האחרונות[דרושה הבהרה] בוחנת ערב הסעודית את האפשרות לרכוש מערכות נשק מתקדמות מתוצרת רוסיה כגון טנק T-90, מסוקי מיל Mi-35 ומיל Mi-17[דרוש מקור].

במאי 2017 חתמה סעודיה עם ארצות הברית ותעשיותיה הביטחוניות על עסקת נשק ענקית בשווי של כ-350 מיליארד דולר, הכוללת רכישת מערכות THAAD וסוללות פטריוט, 115 טנקים מסוג אברהמס M1A2, ארבע ספינות מלחמה, 150 מסוקי בלאק הוק ועוד.

סעודיה חתומה על אמנה לאי הפצת נשק להשמדה המונית, אך פועלת לקידום תוכנית הגרעין.

הרכב הכוחות המזוינים הסעודיים
-----------------------------

### הצבא הערבי הסעודי

זרוע היבשה של הכוחות הסעודים נקראת **הצבא הערבי הסעודי**. זרוע זו היא הגדולה בזרועות הכוחות המזוינים ומונה כ-175,000 חיילים (כ-100,000 מתוכם משתייכים למשמר הלאומי של ערב הסעודית). בראש הזרוע עומד הגנרל סאלח אל-מוחאיה. מבין מערכות הנשק המתקדמות שמפעילה הזרוע היבשתית ניתן למנות את טנק הM1 אברהמס ואת מסוק התקיפה AH-64 אפאצ'י.

מבנה הצבא הערבי הסעודי
### חיל האוויר המלכותי הסעודי

זרוע האוויר של הכוחות הסעודים נקראת **חיל האוויר המלכותי הסעודי**. זהו אחד מחילות האוויר הגדולים במזרח התיכון. מטוסי החיל נחשבים לבין המתקדמים מחילות האוויר במזרח התיכון וכוללים בין היתר את הF-15 איגל והטורנדו. החיל אמור לקלוט בתקופה הקרובה[דרושה הבהרה] 72 מטוסי יורופייטר טייפון הנחשבים מבין המתקדמים בעולם[דרוש מקור].

### חיל הים המלכותי הסעודי

זרוע הים של הכוחות הסעודים נקראת **חיל הים המלכותי הסעודי**. החיל מונה כ-12,000 חיילים, מתוכם כ-1,200 נחתים. החיל הוקם ב-1960 ומתפעל 7 פריגטות ו-13 קורבטות.

### זרוע ההגנה האווירית המלכותית הסעודית

**זרוע ההגנה האווירית המלכותית הסעודית** היא הזרוע הקטנה מבין ארבע זרועות הכוחות המזוינים הסעודים. נחשבה לחלק מחיל האוויר עד 1981.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הכוחות המזוינים של ערב הסעודית** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של הכוחות המזוינים של ערב הסעודית (בערבית ובאנגלית)
* הכוחות המזוינים של ערב הסעודית, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* אריה חשביה, ‏ערב הסעודית - היבט צבאי, **מערכות** 282, 1982
**רפי ביטון** (נולד ב-10 ביוני 1982, ה'תשמ"ב, אנטוורפן) הוא מוזיקאי, מנצח, מלחין, מעבד, כותב שירים וזמר ישראלי.

קריירה
------

רפי ביטון החל את הקריירה בגיל 7 כילד פלא בעולם החזנות. הופיע ברחבי העולם עם גדולי החזנים ותחת שרביטם של מנצחים גדולים. בנערותו התחלף קולו לקונטרה-טנור ובתקופה זאת למד אצל המורים לפיתוח קול פאולין שורקי וביביאנה גולדנטל. בצה"ל שירת כמפקד להקת הרבנות הצבאית.

בגיל 22 הקים את מקהלת "קולות מן השמים" ע"ש שושנה זילברשטיין. המקהלה מופיעה בשבתות חזנות, בקונצרטים ובפסטיבלים ברחבי העולם. כיום מקהלה זו מונה כ־50 זמרים - מבוגרים וילדים. בגיל 27 הקים את סטודיו "מלאכים" – בית ספר לשירה יהודית אמנותית בו לומדים פיתוח קול, פיתוח שמיעה, שירת מקהלה.

למד ביטון את תורת הניצוח עם אלי יפה ואברהם עילם-אמזלג. לאחר מכן למד תואר ראשון ותואר שני בניצוח תזמורת בבבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב. מוריו לניצוח היו יואב תלמי, אי-אן שו, וואג פפיאן.

למד פיתוח שמיעה אצל בת-שבע רובינשטיין ותורת התזמור מהמלחינים שמעון כהן ויוסף ברדנשווילי.

ביטון ניצח על התזמורת הסימפונית של בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה בתל אביב, התזמורת הפילהרמונית של קרקוב, סימפונט רעננה, התזמורת הקאמרית רמת גן, התזמורת האנדלוסית הישראלית.

קישורים חיצוניים
----------------

* רפי ביטון, ברשת החברתית פייסבוק
* רפי ביטון, דף שער בספרייה הלאומית
* יצחק טסלר, האיש שהפך את "הבימה" לבית כנסת: "הגיע הזמן גם למוזיקה כזו", באתר ynet, 26 בספטמבר 2019
* הפייטנית הגדולה: חזנים שרים שושנה דמארי, באתר ynet, 12 בפברואר 2016
* "אבינו מלכנו" - רפי ביטון, youtube
* החזנים איצ'ה מאיר הלפגוט ורפי ביטון, בשיר חדש בשם "אבינו אתה"

הערות שוליים
------------

1. ↑  רפי ביטון, צוות אמנותי | התזמורת האנדלוסית הישראלית אשדוד, באתר www.andalusit.co.il

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007318601505171
* VIAF: 118149617080303751299
* WorldCat (עם VIAF): 118149617080303751299

 |
**חבצלת קטנת-פרחים** (שם מדעי: *Pancratium parviflorum* או *Vagaria parviflora*) היא מין של חבצלת, סוג צמח בעל פרחים. ככל החבצלות, גם חבצלת קטנת הפרחים היא גאופיט בעל בצל.

מורפולוגיה
----------

בצל החבצלת קטנת-הפרחים מאפשר לה לפרוח בעונת הסתיו גם היבשה, באופן יחסי. 

עליו ערוכים בשושנת צפופה בעלת מספר דורים, העלים ארוכים, סרגליים. העלים ניכרים בקלות על ידי הפס הכסוף/בהיר ש'נמתח' לאורך העלה.

בעונת הסתיו- בחודשים ספטמבר-דצמבר- מוציא הצמח עמוד פריחה, עליו נישאים מספר פרחים. 
צבע עלי העטיף לבן, כצבע הפרחים האופייני לסוג. מצידו החיצוני של עלה העטיף קיים פס ירוק.
גודל הפרח כ-3–4 ס"מ. לעלה הכותרת צורה אליפטית-מאורכת. בעל 6 עלי כותרת, כשאר בני משפחת הנרקיסיים. 

הפרחים נאים, אך קטנים לעומת מיני החבצלת האחרים שמופיעים בארץ כצמחי בר - חבצלת הנגב וחבצלת החוף.

תפוצה בארץ
----------

מין זה מצוי באופן טבעי בחבל הים- תיכוני בארץ ישראל, ובחרמון, במקומות מוצלים מעט, לרוב באדמה סלעית וטרשית מאוד. לעיתים הוא מגיח מסדק סלע ממש, בצורה שמזכירה רקפת. 

אופייני למין זה תפוצה בגושים. כלומר, הוא לא נפוץ לאורך כל השטח, אך ברגע שהוא תפס נישה מסוימת- נמצא בו קבוצה של פרטים. 
ייתכן ודגם תפוצה זה הוא תוצאה של רבייה וגטטיבית, כתוצאה מהתחלקות הבצלים. 

מין זה הוא צמח מוגן בישראל, כנראה משום יופי עליו ופרחיו, שהופכים אותו לאטרקטיבי כצמח קטיף. עם זאת, הוא לא נדיר בארץ.

חבצלת קטנת-פרחים כצמח תרבות
---------------------------

ריכוזים גדולים ומעניינים במיוחד של מין זה קיימים סמוך למנזרים. ההשערה היא שנזירים נהגו לגדל מין זה באופן תרבותי. דוגמה יפה לכך היא פריחת חבצלת קטנת-פרחים סמוך לחומת מנזר לטרון. 

קיים פוטנציאל לגידול מין זה כצמח תרבות, גם בימינו, בשל דרישותיו הנמוכות, פריחתו בעונת הסתיו דלת הפריחה, והיופי של עליו. כיום אין גידול מסחרי של חבצלת קטנת-פרחים למטרות נוי. 

שושנת עלים. קל לזהות את הצמח לפי הפס הבהיר באמצע העלה.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **חבצלת קטנת-פרחים** |

* חבצלת קטנת-פרחים, באתר צמח השדה
* חבצלת קטנת-פרחים, באתר צמחיית ישראל ברשת
* חבצלת קטנת-פרחים, באתר Tropicos (באנגלית)
* חבצלת קטנת-פרחים, באתר GBIF (באנגלית)
* חבצלת קטנת-פרחים, באתר IPNI (באנגלית)
**אמנדה קלמנט** (באנגלית: **Amanda Clement**;‏ 20 במרץ 1888 - 20 ביולי 1971) הייתה שופטת בייסבול אמריקאית, והאישה הראשונה בעולם לשפוט משחק בייסבול מקצועני.

ביוגרפיה
--------

קלמנט נולדה בהדסון (אנ') שבדרום דקוטה. אביה נפטר בצעירותה, ואמה, הארייט קלמנט, פרנסה אותה ואת אחיה האנק באמצעות בישול ארוחות לעובדי הרכבת. בילדותה, נהגה לשחק בייסבול עם אחיה בפארק השכונתי, אולם משום שהייתה ילדה, לא תמיד הורשתה לשחק עם הבנים, אולם כן הורשתה לשפוט. בגיל 17, עברה עם משפחתה לאיווה, שם אחיה שיחק כמגיש (אנ'). באחד המשחקים, השופט לא הגיע והאנק הציע שאחותו, שישבה בצד, תכהן כשופטת. חברי הקבוצה הסכימו והתרשמו מיכולות השיפוט שלה, ולמחרת היא שפטה משחק נוסף. בשנת 1904, הפכה לאישה הראשונה בעולם ששפטה משחק בייסבול מקצועני. בין השנים 1904–1908 שפטה עשרות משחקי בייסבול מקצועניים באיווה, מינסוטה, נברסקה ודקוטה. פעמים רבות, היא הייתה הבחירה הראשונה לתפקיד השיפוט הן על ידי הקבוצות והן על ידי האוהדים. בשנת 1906, כתבה טור בעיתון The Cincinnati Enquirer (אנ') בו טענה כי נשים שופטות משחקי בייסבול טוב יותר מגברים. 

בשנת 1908 היא השתכרה בסכום שבין 15–25 דולרים למשחק, הצליחה לחסוך עבור לימודים ונרשמה למכללת ינקטון (אנ'). בשנת 1911, לאחר שהשלימה את לימודיה במכללה, נרשמה ללימודי חינוך גופני באוניברסיטת נברסקה (אנ'). בתקופה זו, פרשה משיפוט באופן קבוע אולם המשיכה לשפוט באופן מזדמן. מאוחר יותר, עסקה בהוראת חינוך גופני בבתי ספר בדרום דקוטה, בדקוטה הצפונית ובויומינג. כמו כן, עסקה גם בעבודות שיטור ובאימון נערים. בשנת 1929, פרשה מעיסוקיה וחזרה לדרום דקוטה לטפל באמה החולה. לאחר שאמה נפטרה בשנת 1934, קלמנט עברה לסו פולס ועסקה בעבודה סוציאלית.

נפטרה ב-20 ביולי 1971 בסו פולס.

הוקרה
-----

* בשנת 1964, נבחרה להיכלל בהיכל התהילה לספורט של דרום דקוטה (אנ').
* בשנת 2010, נכתב סיפור ילדים בשם "שופטת בחצאית: הסיפור של אמנדה קלמנט" (Umpire in a Skirt: The Amanda Clement Story).
* בשנת 2014, נבחרה להיכלל בהיכל התהילה של בוגרי מכללת ינקטון.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  CLEMENT, AMANDA, Edelson, Paula. A to Z of American Women in Sports. Infobase Publishing, 2014.
2. ↑  CLEMENT, AMANDA (1888-1971), plainshumanities.unl.edu
3. 1 2 3  Leslie Heaphy, Amanda Clement, sabr.org

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: n2010071993
* VIAF: 147995231
* WorldCat: lccn-n2010071993

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"אמנדה קלמנט"**.
**עבדאללה בן מחמד בן יוסף בן עבדאללה בן ג'אמע א-שיבי אלעבדרי אלהררי** (בערבית: عبد الله بن محمَّد بن يوسف بن عبد الله بن جامع الشَّيبي العبدري الهرري;‏ 1906-2008) היה חכם דת מוסלמי ממוצא אתיופי, אשר נודע בשל מומחיותו בתחום החדית' והפיקה. העביר את מירב שנותיו בלבנון, שם עסק בהוראה. ייסד את אלאחבאש (בערבית: الأحباش).

ביוגרפיה
--------

אל-הררי נולד בשנת 1906, בהרר שבאתיופיה.

בשנת 1983, פרץ אל התודעה הציבורית כאשר יסד את ארגון הצדקה האסלאמי "אלאחבאש", בביירות, לבנון. ארגון "אלאחבאש" צמח והפך לכדי תנועה סופית של ממש, אשר עסקה בעיקר בפעילויות צדקה, ובהוראת והכרת האסלאם לציבור הרחב. מפני שעיקר הפעילות של התנועה הייתה בלבנון, ומפני שהתנועה הפכה לפופולרית מאוד, קיבלה התנועה את התואר הלא רשמי של "הקול הסופי הלבונני".

אל-הררי היה חבר במסדר סופי, מה שמכונה "טריקה". על פי מקורות רשמיים, היה אל-הררי חבר בטריקה הנודעת ששמה קאדריה, והיה פעיל בסניפיה שבירושלים, דמשק, וביירות.

אחד ההישגים הבולטים של אלהררי, היה שהוא קיבל רישיון רשמי מהסניף הלבנוני של אוניברסיטת אל-אזהר.

בהשקפותיו ודעותיו, נודע אלהררי כאדם מתון ורציונלי, אשר מזוהה, כמו רוב המוסלמים ברחבי העולם, עם האשעריה.

ב-2 בספטמבר 2008, נפטר עבדאללה אלהררי מסיבות טבעיות, בגיל 102.

ראו גם
------

* כלאם
* אבו אל-חסן אל-אשערי

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של עבדאללה אלהררי

* אתר האינטרנט הרשמי של עבדאללה אלהררי

* אתר האינטרנט הרשמי של עבדאללה אלהררי

* אתר האינטרנט הרשמי של עבדאללה אלהררי

* אתר האינטרנט הרשמי של עבדאללה אלהררי

הערות שוליים
------------

1. ↑  **Muslims in Poland and Eastern Europe : widening the European discourse on Islam**, Warsawa: University of Warsaw, Faculty of Oriental Studies, 2011
2. ↑  Seddon, David. **A political and economic dictionary of the Middle East**, 1st ed, London: Europa Publications, 2004
3. ↑  A Sufi response to political islamism: Al-ahbash of Lebanon, ddc.aub.edu.lb (ארכיון)
4. ↑  Michele L. Kjorlien, Peace Monitor: 16 May-15 August 1999, **Journal of Palestine Studies** 29, 1999-10-01, עמ' 106–119 doi: 10.2307/2676445
5. ↑  Mustafa Kabha, Haggai Erlich, Al-Ahbash and Wahhabiyya: Interpretations of Islam, **International Journal of Middle East Studies** 38, 2006, עמ' 519–538

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 130835935
* ISNI: 0000 0001 0035 0914
* LCCN: n89114528
* VIAF: 71624959
* WorldCat: lccn-n89114528

 |
באלגברה, **זהות הואה** (על שם הואה לואונג) הקובעת כי לכל זוג איברים {\displaystyle a,b} בחוג עם חילוק, מקיימים את המשוואה:

{\displaystyle a-\left(a^{-1}+(b^{-1}-a)^{-1}\right)^{-1}=aba}
כאשר {\displaystyle ab\neq 0,1}. על ידי החלפת {\displaystyle b} ב-{\displaystyle -b^{-1}}, ניתן לקבל משוואה שקולה:

{\displaystyle (a+ab^{-1}a)^{-1}+(a+b)^{-1}=a^{-1}}

משפט הואה
---------

הזהות משמשת בהוכחה **למשפט הואה**, הקובעת שאם {\displaystyle \sigma } היא פונקציה בין חוגים עם חילוק, כאשר



σ
(
a
+
b
)
=
σ
(
a
)
+
σ
(
b
)
,

σ
(
1
)
=
1
,

σ
(

a

−
1

)
=
σ
(
a

)

−
1

{\displaystyle \sigma (a+b)=\sigma (a)+\sigma (b),\quad \sigma (1)=1,\quad \sigma (a^{-1})=\sigma (a)^{-1}}

{\displaystyle \sigma (a+b)=\sigma (a)+\sigma (b),\quad \sigma (1)=1,\quad \sigma (a^{-1})=\sigma (a)^{-1}}
אז {\displaystyle \sigma } היא הומומורפיזם או אנטי-הומומורפיזם. משפט זה קשור למשפט היסודי של גאומטריה פרויקטיבית.

הוכחת הזהות
-----------

הזהות הבאה נכונה בכל חוג, כל עוד {\displaystyle a,b,ab-1} כולם איברים הפיכים:

{\displaystyle (a-aba)\left(a^{-1}+(b^{-1}-a)^{-1}\right)=1-ab+ab(b^{-1}-a)(b^{-1}-a)^{-1}=1}

קישורים חיצוניים
----------------

1. ↑  Cohn 2003, §9.1
2. ↑  Cohn 2003, Theorem 9.1.3
3. ↑  "Is this map of domains a Jordan homomorphism?". *math.stackexchange.com*. נבדק ב-2016-06-28.

* Cohn, Paul M. (2003). *Further algebra and applications* (Revised ed. of Algebra, 2nd ed.). London: Springer-Verlag. ISBN 1-85233-667-6. Zbl 1006.00001.
* Jacobson, Nathan (2009). *Basic algebra*. Mineola, N.Y.: Dover Publications. ISBN 978-0-486-47189-1. OCLC 294885194.

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"זהות הואה"**.
**עמית חסדאי** הוא ספורטאי נכים ישראלי, נציג ישראל במשחקים הפאראלימפיים פריז (2024).

ביוגרפיה
--------

חסדאי נפצע מתאונת ירי במבצע חומת מגן ונותר משותק בכל צד ימין של גופו. לאחר שלוש וחצי שנות שיקום בבית לוינשטיין המשיך לעסוק ברכיבה טיפולית ולאחר שבע שנים עבר להתאמן באופני יד.

ברכיבת סוסים השתתף באליפות העולם לשנת 2010 ובתחרויות נוספות באירופה עד שנת 2014. חסדאי זכה לתמיכה של ידידי צה"ל ברכישת סוס ובשנת 2009 הוכתר בתואר רוכב השנה.

באופני יד העפיל בשנת 2021 לתחרות גביע העולם וסיים במקום השלישי. בשנת 2022 התחרה באליפות העולם באופני יד וסיים במקום החמישי.

לאחר שדורג בשנת 2023 במקום הרביעי באליפות אירופה ובמקום השישי באליפות העולם, זכה בקריטריון אל המשחקים הפאראלימפיים פריז (2024).

חסדאי מתגורר בכפר יונה, נשוי ואב לשניים.

קישורים חיצוניים
----------------

* עמית חסדאי רוכב אופני יד

* עמית חסדאי, באתר פדרציית הרכיבה הבין-לאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  הלוחם שנפצע אנוש ב"חומת מגן" והפך לספורטאי: "החלום הוא להגיע לאולימפיאדה"
2. ↑  HASDAI, Amit
3. ↑  PARA EQUESTRIAN
4. ↑  HASDAI Amit
5. ↑  הלוחם שנפצע קשה בקלקיליה סיים חמישי את אליפות העולם באופני יד
6. ↑  רוכב אופני היד עמית חסדאי העפיל למשחקים הפראלימפיים פריז 2024
באלגברה, **אנדומורפיזם** הוא הומומורפיזם ממבנה אלגברי אל עצמו. לאנדומורפיזמים תפקיד בחקירת המבנה הפנימי של אובייקט אלגברי, משום שהם ממיינים את הדרכים שבהן אפשר להטיל אותו לתוך עצמו תוך שמירה על היחסים הפנימיים, כפי שהם משתקפים בפעולות של המבנה.

אם {\displaystyle M} הוא מודול שמאלי מעל חוג {\displaystyle R}, אז פונקציה {\displaystyle f:M\to M} היא אנדומורפיזם אם היא שומרת על החיבור והחיסור, ומקיימת {\displaystyle f(rx)=rf(x)}. אוסף האנדומורפיזמים הוא בעצמו חוג, הנקרא חוג האנדומורפיזמים של המודול ומסומן {\displaystyle {\text{End}}(M)}. בחוג האנדומורפיזמים יש אידמפוטנטים לא טריוויאליים אם ורק אם המודול מתפרק לסכום ישר לא טריוויאלי. הלמה של שור קובעת כי חוג האנדומורפיזמים של מודול פשוט הוא חוג עם חילוק.

קישורים חיצוניים
----------------

* אנדומורפיזם, באתר אנציקלופדיה למתמטיקה (באנגלית)
* אנדומורפיזם, באתר MathWorld (באנגלית)

| אלגברה מופשטת |
| --- |
| ענפים | אלגברה ליניארית • אלגברה בוליאנית • אלגברה דיפרנציאלית • אלגברה הומולוגית • גאומטריה אלגברית • טופולוגיה אלגברית • תורת גלואה • תורת החבורות • תורת החוגים • תורת המספרים האלגברית • תורת הקטגוריות • תורת השדות |
| מבנים אלגבריים | מאגמה • חבורה למחצה • מונואיד • חבורה • חבורה אַבּלִית • חוג • תחום שלמות • שדה • מודול • מרחב וקטורי • אלגברה (מבנה אלגברי) • אלגברת לי • אלגברת הקווטרניונים של המילטון • אלגברה לא אסוציאטיבית |
| מושגי יסוד | הומומורפיזם • משפטי האיזומורפיזם • תת-חבורה נורמלית • אידיאל • לוקליזציה • מכפלה טנזורית • הצגה ליניארית |
**ניסים הדס** (נולד ב-1953) הוא מנהל שכיהן כמנכ"ל חטיבת אלתא מערכות של התעשייה האווירית לישראל (בשנים 2006–2018) וכעת משמש כיו"ר פעיל של חברת ההזנק "RFISEE" וכיועץ ליחידת המכ"ם באלביט מערכות. הוא חבר סגל במכללת אפקה בפקולטה להנדסה .
הפסיד לאביתר שמעון בשחמט ביום שישי 9/2/2024

ביוגרפיה
--------

ניסים הדס נולד ב-1953 בקהיר. למד בטכניון במסגרת העתודה האקדמית ובשנת 1974 קיבל שני תארים: מוסמך למדעים בהנדסת חשמל ומוסמך למדעים בפיזיקה שניהם בהצטיינות. בשנת 1984 סיים תואר שני בהנדסת חשמל, גם הוא מהטכניון, בהצטיינות יתירה.

שירת בצה"ל כקצין אלקטרוניקה בחיל האוויר והשתחרר בדרגת רב-סרן.

נקלט בתעשייה האווירית בשנת 1983. היה ראש פרויקט פיתוח מכ"ם בקרת אש מתקדם למטוסי קרב, שנכנס לשירות מבצעי בהצלחה וזכה בפרס מצוינות לציון יובל למדינת ישראל.

מונה לראש מינהל מכ"ם בשנת 1996, והוביל פיתוח טכנולוגיית מכ"ם לסיור ימי שיושמה במבצע ללכידת הספינה קארין A. הקים תחום למכ"מי הדמיה למטוסי קרב, מסוקים ומל"טים.

בשנת 2002 מונה למנהל מפעל מיזם באלתא, הרחיב את יכולות המפעל מעיסוק בחיישנים ליכולות מערכתיות, והוביל את מפעל מיזם לזכייה בפרויקט מרכז פענוח המודיעין המאוחד (מרפ"מ) לצה"ל.

בשנת 2006 מונה למנכ"ל אלתא מערכות, וניהל את החברה עד לפרישתו בשנת 2018, לאחר 11 שנים בתפקיד.

בשנת 2018 מונה ליו"ר חברת ההזנק "RFISEE" אשר מפתחת מערכת הדמיה לשוק הרכב האוטונומי.

מלווה באופן צמוד צוות של חברת אלביט מערכות שמפתח מכ"ם טקטי ראשון מתוצרתה, שנחשף בכנס יורוסטורי בפריז. המכ"ם מסוגל לזהות רחפן מטווח של 12 ק"מ, ואדם מטווח של 15 ק"מ.

משמש בנוסף כחבר סגל ומרצה במכללת אפקה בפקלוטה להנדסה .

הדס הוא מומחה למערכות מכ"ם ומרבה להרצות בכנסים מקצועיים ברחבי העולם.

קישורים חיצוניים
----------------

* ניסים הדס על פיתוח טכנולוגיות מכ"ם ומודיעין חלל
* מרדכי חיימוביץ', הצצה: האנשים שבנו את "כיפת ברזל", באתר nrg‏, 9 בנובמבר 2012

הערות שוליים
------------

1. ↑  אודי עציון, אלביט מציגה מכ"ם טקטי מתקדם, עם עזרה מהמתחרה לשעבר, באתר כלכליסט, 13 ביוני 2022
2. ↑  תני גולדשטיין, נסים הדס מוּנה למנכ"ל חברת אלתא, באתר ynet, 10 במאי 2006
3. ↑  אתר למנויים בלבד אורה קורן, אחרי וייס: גם מנכ"ל אלתא עוזב את תפקידו, באתר TheMarker‏, 31 בדצמבר 2017
4. ↑   אתר האינטרנט הרשמי של RFISEE
5. ↑  אודי עציון, עם עזרה מהמתחרה לשעבר: אלביט מציגה מכ"ם טקטי מתקדם, באתר ynet, 14 ביוני 2022
אתרי פרויקט הטילים המדויקים של חזבאללה בביירות
תהליך ייצור טיל מדויק
תצלום אוויר של אתר לדיוק טילים בבקאע
**פרויקט דיוק הטילים** הוא מיזם צבאי משותף לארגון חזבאללה ולהנהגת איראן, שייעודו פיתוח וייצור טילים מדויקים, בשטח לבנון, לצרכים צבאיים.

רקע
---

פרויקט הדיוק התחיל בשנת 2013 בשני צירים: הסבת טילים לא-מדויקים לכאלה מדויקים וייצור מאפס של טילים מדויקים.

תחילה, פעל ארגון חזבאללה בניסיונות להבריח טילים מדויקים בשלמותם מאיראן דרך סוריה ללבנון, אך רבות מפעולות אלו סוכלו, ולאור כך, בשנת 2016 החליטו בארגון שלא להעביר יותר טילים שלמים. באותה העת מתרחשת פעילות במרכז סרס בסוריה של הסבת טילים לא-מדויקים למדויקים, פעילות שגם כן משובשת, ולכן החליט הארגון להבריח בנתיבים יבשתיים, ימיים ואוויריים את רכיבי הדיוק לתוך שטח לבנון ושם להתקין אותם על טילים לא-מדויקים שכבר נמצאים ברשותו.

ב-27 בספטמבר 2018 בנאומו בפני עצרת האו"ם, חשף ראש הממשלה בנימין נתניהו שלושה אתרים בשכונת אוזעאי בביירות בהם הארגון מקים תשתית להסבת טילים למדויקים יותר:

* אתר בתוך אצטדיון "אלעהד" של קבוצת הכדורגל של נבחרת חזבאללה;
* אתר בסמוך לנמל התעופה הבינלאומי רפיק אל-חרירי;
* אתר במעגנה, בלב שכונת מגורים ובסמוך למבניים אזרחיים, במרחק של כ-500 מטרים בלבד ממסלול הנחיתה של נמל התעופה הבינלאומי רפיק אל-חרירי.

לפי צה"ל, בעקבות החשיפה נמנעה הקמתם של המפעלים, אולם במקביל התחיל חזבאללה בניסיון להקים מפעלים לייצור טילים מדויקים בשטח לבנון.

בשנים 2018-2016, איראן וחזבאללה התקשו ליישם את הסבת הטילים באתרים כמתוכנן ולא עמדו ביעדים שהציבו לעצמם. ב-29 באוגוסט 2019 חשף צה"ל לראשונה מידע על היקף הפרויקט.

אתר הפרויקט
-----------

ב-3 בספטמבר 2019 חשף צה"ל את האתר המיועד לייצור והסבת טילים מדויקים, שהוקם בהובלת איראן וחזבאללה וממוקם בבקאע, בסמוך לכפר א-נבי שית.

האתר מחולק למספר מתחמים: מתחם ייצור המנועים, מתחם בקרת איכות, מתחם ייצור חומרי נפץ לראשי קרב ומתחם לוגיסטי.

אנשי מפתח בפרויקט
-----------------

* עלי ח'אמנאי, המנהיג העליון באיראן
* חסן נסראללה, מזכ"ל חזבאללה
* פואד שכר, מפקד הפרויקט מטעם חזבאללה
* מג'יד נואב, המוביל הטכנולוגי של הפרויקט מטעם איראן
* עלי אצע'ר נורוזי, ראש אגף הלוגיסטיקה של משמרות המהפכה האסלאמית

### לשעבר

* קאסם סולימאני, מפקד כוח קודס לשעבר, שנהרג בידי ארצות הברית בינואר 2020
* מוחמד חג'אזי, האחראי לשעבר על פעילות איראן בלבנון, ולאחר מכן סגן מפקד כוח קודס

השלכות ביטחוניות על ישראל
-------------------------

ישראל, שלפי פרסומים זרים פועלת במשך שנים בניסיון לסכל את יישום הפרויקט, רואה בו קו אדום ועילה למלחמה.

לקריאה נוספת
------------

* פרויקט דיוק הטילים של חזבאללה בהובלת איראן נחשף, אתר צה"ל, 29 באוגוסט 2019
* זמן אמת עונה 3 | סכנה ברורה ומדויקת - פרק 18, כאן 11 - תאגיד השידור הישראלי, יוטיוב, 17 בפברואר 2020

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרויקט דיוק הטילים** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  משה שטיינמץ, חשיפת צה"ל: איראן, חיזבאללה והמלחמה נגד הטילים המדויקים, באתר כאן 11, ‏29 באוגוסט 2019
2. 1 2 3 4  שי ניר, קריאת השכמה לעולם, באתר דבר, ‏29 בספטמבר 2018
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  פרויקט דיוק הטילים של חיזבאללה בהובלת איראן נחשף, באתר צה"ל, ‏29 באוגוסט 2019
4. 1 2  מבט מלמעלה - כך נראה אתר המיועד לייצור והסבת טילים מדויקים בלבנון, באתר צה"ל, ‏3 בספטמבר 2019
5. ↑  גל פרל פינקל, ‏דעה: פרויקט הדיוק של חיזבאללה - עילה למלחמה | דעה, גל פרל פינקל, באתר גלובס, 23 בפברואר 2020