recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**ברנדון למאר האנטר** (באנגלית: **Brandon Lamar Hunter**;‏ 24 בנובמבר 1980 – 12 בספטמבר 2023) היה כדורסלן אמריקאי ששיחק בעמדות הסנטר והפאוור פורוורד ולאחר מכן שימש סוכן שחקנים. גובהו 2.03 מטרים. האנטר היה ידוע כשחקן חזק ומאסיבי וריבאונדר מצטיין.

ביוגרפיה
--------

נולד בסינסינטי, אוהיו.
בליגת המכללות שיחק האנטר במדי אוניברסיטת אוהיו וקלע בעונתו האחרונה 21.5 נקודות לצד 12.6 ריבאונדים בממוצע למשחק. הוא נבחר על ידי הבוסטון סלטיקס בסיבוב השני של הדראפט בשנת 2003 במקום ה-56. האנטר הוא השחקן היחיד מאוניברסיטת אוהיו שנבחר בדראפט בעשור זה. בעונת 2003/2004 שיחק במדי הסלטיקס 36 משחקים בהם קלע 3.5 נקודות וקטף 3.3 ריבאונדים למשחק.

בעונה הבאה הוא המשיך להופיע ב-NBA במדי האורלנדו מג'יק עם 3.1 נקודות ו-2.2 ריבאונדים למשחק.
בעונת 2005/2006 היה אמור האנטר להצטרף לפנאתינייקוס אך לבסוף חתם בנאפולי בה הציג יכולת חלשה. לאחר מכן הצטרף לקבוצת הכדורסל מהעיר ליבורנו והראה יכולת משופרת עם 14.8 נקודות ו-8.6 ריבאונדים.

האנטר המשיך עם הנדידה שלו בליגה איטלקית והצטרף בעונת 2007/2008 לקבוצת הכדורסל מהעיר ביאלה והמשיך ביכולתו הטובה עם ממוצע של 12.9 נקודות ו-9.1 ריבאונדים למשחק.

בעונת 2007/2008 שיחק האנטר בסוטור מונטגרנרו האיטלקית והיה השחקן הבולט הקבוצה עם 13.7 נקודות ו-10.2 ריבאונדים ב-31 דקות משחק בממוצע.

באוקטובר 2009 חתם על חוזה לעונה אחת בקבוצת הפועל ירושלים הישראלית איתה שיחק במסגרת היורוקאפ (2009/2010).

בעונת 2010/11 שיחק בקבוצת אליאגה פטקים מהליגה הטורקית. בעונת 2011/12 הוא החל בקבוצת ונטספילס. ובהמשך עבר לקבוצת ביירוית באסקט מבונדסליגה.

בעונת 2012/13 חתם במדי הפועל גלבוע גליל, איתה השתתף במסגרת הליגה הבלקנית אך הקבוצה חוותה עונה קשה והגיעה למקום האחרון בליגת העל. ב-29 בינואר 2013 הוחלט על שחרורו של האנטר מהקבוצה, שעבר לאורליאן מליגת העל הצרפתית בכדורסל בה היה שחקן חילוף עד אפריל 2013, אז עבר ל-ALM אוורה באסקט מהליגה הצרפתית השנייה. בהמשך השנה שיחק בין אוגוסט לנובמבר בקלאב אתלטיקו אגואדה בליגה הבכירה באורוגוואי ואז פרש מכדורסל ונהפך לסוכן כדורסל מורשה של איגוד השחקנים של ה-NBA.

האנטר מת ב-12 בספטמבר 2023 במהלך אימון יוגה, כשהוא בן 42.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Basketball-Reference
* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר ליגת ה-NBA
* פרופיל, באתר היורוליג
* פרופיל, באתר הליגה האיטלקית (הקישור אינו פעיל, 13:32, 25 ביוני 2017 (IDT))

הערות שוליים
------------

1. ↑  אור שקדי‏, גלבוע/גליל: ברנדון האנטר עבר לאורליאן, באתר וואלה!‏, 29 בינואר 2013
2. ↑  אור שקדי‏, אקס הפועל ירושלים ברנדון האנטר הלך לעולמו בגיל 42, באתר וואלה!‏, 13 בספטמבר 2023
**הדודאים** (מוכר גם בשם **הדודאים נתנו ריחם**) הוא שיר בביצוע הלהקה הישראלית "סקסטה". צבי שרף הלחין את השיר למילים שערך נחום היימן מתוך שיר השירים. להקת "סקסטה" ביצעה את השיר בפסטיבל הזמר החסידי ה־11, שהתקיים ב־1979. השיר נכלל באלבום הבכורה של הלהקה, "סקסטה", שהתפרסם ב־1980.

השיר בוצע על ידי מקהלות רבות (וכן ליווה ריקודים של להקות מחול). בין השאר ביצעו לשיר גרסאות כיסוי "הגבעטרון", נתנאלה, ריקי מנור, מאיה אברהם, חגי רחביה (מ"הפרברים") בביצוע כלי, ומקהלת אוניברסיטת טאיוואן הלאומית.

על השיר
-------

בקיבוצים נהגו לשיר שירים בליל הסדר לפי רפרטואר מוכר וצבי שרף, חבר קיבוץ העוגן, הלחין את השיר ב־1978 לביצוע להקת הקיבוץ בליל הסדר מתוך רצון לרענן את הרפטואר.

שרף פתח חוברת סדר פסח של קיבוצי השומר הצעיר בדף שבו הופיע השיר "הדודאים נתנו ריחם" בלחן קודם של נחום היימן. היימן הלחין את השיר לחלקי פסוקים משיר השירים, שאותם ערך לשיר. שרף, שלמד באותה התקופה באקדמיה למוזיקה בתל אביב, חיבר למילים של היימן לחן חדש בהשראת תרגילי ההרמוניה שלמד במוסד.

להקת הקיבוץ הייתה הראשונה שביצעה והקליטה את השיר בעיבודו של שרף. ההקלטה הזאת נשלחה לפסטיבל הזמר החסידי ב־1979 (התנאי לקבלת שירים לפסטיבל היה שהמילים יהיו מן המקורות). השיר התקבל, והקליטה אותו להקת "סקסטה" בעיבודו של אלדד שרים. תוך כדי ההקלטה התעורר ויכוח לגבי מילה מסוימת בשיר ומנשה לב־רן, שהיה המנהל האמנותי של הפסטיבל, חיפש את הפסוק המתאים בספר שיר השירים – אז התברר שלא קיים פסוק שלם כזה ושמילות השיר הן עריכה עצמאית של היימן מתוך הספר.

העיבוד המקורי של שרף יצא לאור בדפוס בהוצאת התווים של ההסתדרות (ולאחר מכן גם בהוצאות בין לאומיות) וזכה לביצועים רבות של מקהלות, בעיקר בישראל, אך גם ברחבי העולם.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "הדודאים" באתר יוטיוב
* מילות השיר "הדודאים" באתר שירונט
* אקורדים לשיר "הדודאים" באתר chordu.com

ביאורים
-------

1. ↑  שאליהם משתייך קיבוץ העוגן.
2. ↑  שאליה הוזמן שרף.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  האלבום "סקסטה", 1980, באתר סטריאו ומונו, בדיקה אחרונה ב־6 בספטמבר 2023
2. 1 2 3  נתוני היצירה, באתר אקו"ם, בדיקה אחרונה ב־6 בספטמבר 2023
3. 1 2  אודות השיר, באתר shira-ovedet.kibbutz.org.il, בדיקה אחרונה ב־6 בספטמבר 2023
4. ↑  פסטיבל הזמר החסידי ה־11, באתר סטריאו ומונו, בדיקה אחרונה ב־6 בספטמבר 2023
5. ↑  "הדודאים" בביצוע חגי רחביה ("הפרברים"), באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־6 בספטמבר 2023
6. ↑  "הדודאים" בביצוע מקהלת אוניברסיטת טאיוואן הלאומית, באתר יוטיוב, בדיקה אחרונה ב־6 בספטמבר 2023
**לוקוס אמונוס** (לטינית: locus amœnus, מילולית: "מקום נעים") היא טכניקה ספרותית שבה מתואר מקום אוטופי, מרוחק מהמציאות, כמעט גן עדן שמיימי. כך, למשל, יכול הטקסט לתאר בפרוטרוט את נופו של הגן, החל מהמים, הדשא והעצים המצויים בו; את תחושת השלווה, הביטחון, הרעננות, השלמות ולעיתים אף את התמימות שקיימים בו. אך ככל גן, לוקוס אמונוס על פי רוב אינו מתאר רק גן עדן שמיימי אלא מרמז על מאורע מסוכן או כאוב שעומד ליצור תפנית עלילתית ביצירה.

דוגמאות מהספרות
---------------

### גן עדן בבראשית

לפני הגירוש מגן עדן מתואר הגן:

> 
> וְכֹל שִׂיחַ הַשָּׂדֶה, טֶרֶם יִהְיֶה בָאָרֶץ, וְכָל-עֵשֶׂב הַשָּׂדֶה, טֶרֶם יִצְמָח: כִּי לֹא הִמְטִיר ה' אֱלֹהִים, עַל-הָאָרֶץ, וְאָדָם אַיִן, לַעֲבֹד אֶת-הָאֲדָמָה. ו וְאֵד, יַעֲלֶה מִן-הָאָרֶץ, וְהִשְׁקָה, אֶת-כָּל-פְּנֵי הָאֲדָמָה. ז וַיִּיצֶר ה' אֱלֹהִים אֶת-הָאָדָם, עָפָר מִן-הָאֲדָמָה, וַיִּפַּח בְּאַפָּיו, נִשְׁמַת חַיִּים; וַיְהִי הָאָדָם, לְנֶפֶשׁ חַיָּה. ח וַיִּטַּע ה' אֱלֹהִים, גַּן-בְּעֵדֶן--מִקֶּדֶם; וַיָּשֶׂם שָׁם, אֶת-הָאָדָם אֲשֶׁר יָצָר. ט וַיַּצְמַח ה' אֱלֹהִים, מִן-הָאֲדָמָה, כָּל-עֵץ נֶחְמָד לְמַרְאֶה, וְטוֹב לְמַאֲכָל--וְעֵץ הַחַיִּים, בְּתוֹךְ הַגָּן, וְעֵץ, הַדַּעַת טוֹב וָרָע. י וְנָהָר יֹצֵא מֵעֵדֶן, לְהַשְׁקוֹת אֶת-הַגָּן; וּמִשָּׁם, יִפָּרֵד, וְהָיָה, לְאַרְבָּעָה רָאשִׁים. יא שֵׁם הָאֶחָד, פִּישׁוֹן--הוּא הַסֹּבֵב, אֵת כָּל-אֶרֶץ הַחֲוִילָה, אֲשֶׁר-שָׁם, הַזָּהָב. יב וּזְהַב הָאָרֶץ הַהִוא, טוֹב; שָׁם הַבְּדֹלַח, וְאֶבֶן הַשֹּׁהַם. יג וְשֵׁם-הַנָּהָר הַשֵּׁנִי, גִּיחוֹן--הוּא הַסּוֹבֵב, אֵת כָּל-אֶרֶץ כּוּשׁ. יד וְשֵׁם הַנָּהָר הַשְּׁלִישִׁי חִדֶּקֶל, הוּא הַהֹלֵךְ קִדְמַת אַשּׁוּר; וְהַנָּהָר הָרְבִיעִי, הוּא פְרָת. טו וַיִּקַּח ה' אֱלֹהִים, אֶת-הָאָדָם; וַיַּנִּחֵהוּ בְגַן-עֵדֶן, לְעָבְדָהּ וּלְשָׁמְרָהּ.
> 
> 
> 
> — בראשית ב, 5-15
> 

### מותו של הקטור

לפני מותו של הקטור באיליאדה, מפסיק הכותב את תיאורי המרדף של אכילס אחר הקטור ומתאר את המקום אליו השנים מגיעים: 

> 
> עַד שֶׁהִגִּיעוּ עַד-שְׁנֵי הָעֲיָנוֹת הַיָּפִים, וְשָׁמָּה
> יָצְאוּ הַפְּלָגִים הַשְּׁנַיִם הַשּׁוֹפְכִים לְמֵימֵי סְקַמַּנְדְּרוֹס:
> אֶחָד שֶׁמֵּימָיו חֲמִימִים, וְקִיטוֹר מִתְנַשֵּׂא וְעוֹלֶה
> סָבִיב לַפֶּלֶג, כְּעָשָׁן מִתְאַבֵּךְ עַל-אֵשׁ מִתְלַקַּחַת; 150
> אוּלָם הַשֵּׁנִי מְצֻנָּן גַּם בְּאֶמְצַע הַקַּיִץ כְּבָרָד,
> כְּשֶׁלֶג יְמוֹת-סְתָו קְרִירִים וּכְגִלְדֵי הַמַּיִם הַקְּפוּאִים.
> סָמוּךְ לָהֶם בָּתֵּי-כִבּוּס, גְּדוֹלִים, מְרֻוָּחִים וְנָאוִים,
> בְּנוּיִים אֶבֶן, שָׁם הָיוּ כוֹבְסוֹת בִּגְדֵיהֶן הַצַּחִים
> נְשֵׁי-הַטְּרוֹיִים הַנָּאוֹת וְגַם בְּנוֹתֵיהֶם הַצְּנוּעוֹת, 155
> וְשָׁלוֹם עוֹד פָּרַח בָּאָרֶץ, עַד שֶׁלֹּא בָאוּ אֲכַיִּים.
> עָבְרוּ עֲלֵיהֶם הַשְּׁנַיִם; זֶה נִמְלַט וְזֶה רוֹדֵף אַחֲרָיו.
> 
> 
> 
> — איליאדה, ספר 22, תרגום שאול טשרניחובסקי 147-157
>
פירוש נוסף ערך זה עוסק במשמעות הלוגית של DNF. אם התכוונתם למשחק המחשב של חברת 3D Realms, ראו Duke Nukem Forever.
פירוש נוסף ערך זה עוסק במשמעות הלוגית של DNF. אם התכוונתם למושג שיפוט במרוצים, ראו DNF (ספורט).
**Disjunctive Normal Form** או **הצורה הנורמלית הדיסיונקטיבית** - הוא ביטוי המורכב מאוסף פרדיקטים לוגיים המחוברים ביניהם על ידי ביטויי "או" כאשר כל פרדיקט הוא אוסף של ביטויים המחוברים ביניהם על ידי ביטויי "וגם". השימושית מתבטאת בכך שניתן להביא כל ביטוי לוגי לצורת DNF.

ניסוח מילולי
------------

ביטוי מצורת DNF מורכב מאוסף "פסוקיות" המחוברות ביניהן על ידי פעולות "או", כאשר כל פסוקית היא אוסף של ליטרלים (משתנים ושלילות משתנים) המחוברים ביניהם על ידי פעולות "וגם".

העברת נוסחה לצורת DNF
---------------------

כל נוסחה בתחשיב הפסוקים ניתנת להצגה כנוסחת DNF כך:

1. מציאת כל השמות ערכי האמת המספקות את הנוסחה - בדרך כלל בעזרת טבלת אמת.
2. עבור כל השמה כזו, בניית פסוקית אשר מכילה את כל המשתנים שערכם "אמת", ואת שלילת כל המשתנים המקבלים ערך "שקר"(בהם פעולות "וגם")

דוגמאות
-------

הנוסחאות הבאות במשתנים {\displaystyle \ x\_{1},\ldots ,x\_{n}} הן בצורת DNF:

{\displaystyle x\_{1}\land x\_{2}}
{\displaystyle x\_{1}\!}
{\displaystyle (x\_{1}\land x\_{2})\lor x\_{3}}
{\displaystyle (x\_{1}\land \neg x\_{2}\land \neg x\_{3})\lor (\neg x\_{4}\land x\_{5}\land x\_{6})}

ספיקות נוסחה בצורת DNF
----------------------

בהינתן נוסחה בצורת DNF המורכבת מהפסוקיות {\displaystyle \ C\_{1},...C\_{m}}, ניתן לשאול האם קיימת השמת ערכי אמת המספקת אותה. מתברר שבעיה זו, בניגוד לבעיית הספיקות בתחשיב הפסוקים, היא ב-P, כלומר קיים אלגוריתם פולינומי דטרמיניסטי העונה על שאלה זו.

### אלגוריתם לבדיקת הספיקות

תהי \varphi  נוסחה בצורת DNF ויהי A אלגוריתם המכריע אם \varphi  ספיקה. האלגוריתם יבצע:

1. בדוק אם \varphi  היא אכן בצורת DNF (בדיקת תקינות קלט).
2. לכל פסוקית {\displaystyle \ C\_{1},...C\_{m}} בדוק:
	1. אם הפסוקית אינה מכילה סתירה מהצורה של {\displaystyle x\_{1}\land \neg x\_{1}} החזר כי קיימת השמה מספקת.
3. החזר כי לא קיימת השמה מספקת.

בהינתן n משתנים ו-m פסוקיות, זמן ריצת האלגוריתם הוא {\displaystyle O(m\times n)}.

ראו גם
------

* CNF (צורה נורמלית קוניוקטיבית)
האתר הארכאולוגי טאוטיווקאן במקסיקו
האתר הארכאולוגי תל מגידו
חפירות באתר ארכאולוגי
**אתר ארכאולוגי** הוא מקום בו השתמרו שרידים לפעילות אנושית בעבר הפרהיסטורי, ההיסטורי או המודרני, ובו עשוי להתקיים מחקר שדה ארכאולוגי כסקר או חפירה. ההגדרה של "אתר" יכולה לכלול גם מספר אתרי-משנה בעלי קרבה גאוגרפית, ועשויה להשתנות בהתאם לתקופה הנבחנת באתר, ובהתאם לגישה התאורטית של הארכאולוג החוקר. לעיתים אף נבדקות עדויות מחוץ לגבול הגאוגרפי של האתר, המשמשות להשוואה עם השרידים הארכאולוגיים בתוך האתר.

באתרים ארכאולוגיים ניתן למצוא בדרך כלל חפצי עתיקות וממצאים שונים. ממצאים אלו הם למשל שרידי בתים, כלים מחרס, אבן ועצם, קברים, עצמות אדם ובעלי חיים, וחומרים טבעיים שהובאו לאתר. כאשר מתבצעת באתר חפירה ארכאולוגית חומרים אלה נאספים באופן שיטתי, נלמדים ומשרטטים את השימוש באתר זה בעבר.

בישראל
------

אתרים ארכאולוגיים רבים בישראל נמצאים בתוך גנים לאומיים, פארקים ושמורות טבע. על-פי חוק העתיקות תשל"ח (1978) אתר עתיקות הוא אתר שהוכרז רשמית על ידי רשות העתיקות כשטח המכיל עתיקות. כיום ידועים בישראל למעלה מ-22,000 אתרי עתיקות, אך נוספים עשויים להתגלות בעתיד. אתרי עתיקות מתגלים בסקרים שיטתיים או נושאיים, פיקוח על ידי מפקחי רשות העתיקות, בעת פעולות פיתוח שונות ברחבי הארץ וגם באופן אקראי על ידי אנשים שונים. יש אתרי עתיקות שנחפרו ויש שלא, החוק אינו מבדיל ביניהם ולכולם אותה חשיבות וכולם מוגנים על ידי החוק. גם אתרים שאינם ידועים ומתגלים בעתיד מוגנים על ידי חוק העתיקות. על-פי חוק העתיקות אסור לפגוע באתר עתיקות בשום צורה שהיא.

ראו גם
------

* לוקוס (ארכאולוגיה) – שכבות עפר אחידות למראה בחפירה, המצביעות על זהות בתקופה או במאפיין אחר
* רשימת אתרים ארכאלוגיים
* רשימת אתרים ארכאולוגים בארץ ישראל

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימסע מדריך למטייל בוויקימסע: **אתרים ארכאולוגיים** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אתר ארכאולוגי** |

* מושגים ארכאולוגיים באתר עידן התנ"ך

הערות שוליים
------------

1. ↑  רשימת אתרי עתיקות נבחרים באתר רשות העתיקות

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007542373505171
* LCCN: sh2004001339
* NARA: 10646987
* NKC: ph118575

 |
**פיטר ברגמן** (**Peter Bergman**; נולד ב-11 ביוני 1953) הוא שחקן אופרות סבון אמריקני.

ביוגרפיה
--------

ברגמן נולד במפרץ גואנטנמו, טריטוריה אמריקנית בקובה, שם שירת אביו כקצין בצי האמריקני ולו שלושה אחים. בילדותו עברה משפחתו ממקום מגורים אחד למשנהו, דבר שהביא את ברגמן לשפר את כישוריו החברתיים, אך גם לסלוד מהרעיון של קריירה צבאית. בעת לימודיו בתיכון הוא שאף להשיג נערה שנבחנה לתפקיד במחזה "פיטר פן". ברגמן שרצה להרשימה נבחן גם הוא לתפקיד במחזה ונבחר לגלם את דמותו של קפטן הוק. החוויה הביאה אותו לנהות אחר קריירת משחק.

לאחר סיום לימודיו בתיכון ושנת לימודים אחת במכללה, העתיק את מקום מגוריו לניו יורק ולאחר שנה שבמהלכה חסך כסף לשכר לימוד החל ברגמן ללמוד באקדמיה האמריקאית לאמנויות הדרמה שבעיר (AADA). באותם ימים הופיע במחזות אוף-ברודוויי ופגש את אשתו הראשונה, השחקנית קריסטין אברסול, לה נישא ב-1976. באותה שנה הופיע בשני פרקים של סדרת הטלוויזיה "Kojak". ב-1979 זכה לתפנית בקריירה כאשר נבחר לגלם את דמותו של ד"ר קליף וורנר באופרת הסבון המצליחה "כל ילדיי". ברגמן גילם את דמותו של וורנר בשנים 1979-87 ובשנים 1988-89 לצדה של השחקנית טיילור מילר שגילמה את אהובתו המפורסמת, נינה קורטלנד. ב-1982 גילם ברגמן דמות משנה בסרט הטלוויזיה "Fantasies". ב-1986 כיכב בסרטון פרסומת לסירופ שיעול, עם המשפט שהפך מפורסם: "אינני רופא, אבל אני משחק אחד כזה בטלוויזיה". ב-1989 הצטרף לצוות השחקנים של אופרת הסבון הפופולרית "צעירים חסרי מנוח" והחל לגלם את דמותו של ג'ק אבוט (בנו הבכור של ג'ון אבוט, בגילומו של ג'רי דאגלס) במקום השחקן **טרי לסטר** שגילם את אבוט במשך כעשר שנים. ברגמן מגלם את דמותו של אבוט עד היום (2021) והוא גילם אותו כתפקיד אורח גם בקומדיית המצבים "נני" (1997) ובאופרת הסבון "היפים והאמיצים" (1998). הופיע גם בסרטי הטלוויזיה: "Money, Power, Murder"‏ (1989) ו-"Palomino" ‏(1991).

היה מועמד לפרס אמי לסדרות יומיות על משחק משובח באופרת הסבון "כל ילדיי" ו-15 פעמים על משחק משובח באופרת הסבון "צעירים חסרי מנוח". הוא זכה בפרס שלוש פעמים (1991, 1992 ו-2002). כן זכה בפרס סופ אופרה דייג'סט ב-1993, גם כן על גילום דמותו של ג'ק אבוט. הוא היה מועמד לפרס זה גם ב-1994.

ברגמן נשוי בשנית. ב-1976 נישא לשחקנית קריסטין אברסול. השניים התגרשו ב-1981. ב-1985 נישא למרילן ולזוג בן ובת. הם מתגוררים בקליפורניה.

קישורים חיצוניים
----------------

* פיטר ברגמן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* פיטר ברגמן באתר tv.com
* פיטר ברגמן באתר hollywood.com
* עמית קוטלר, צעיר לנצח, ריאיון עם פיטר ברגמן, באתר ynet‏, 19 באוקטובר 2009

הערות שוליים
------------

1. ↑  תרגום חופשי מאנגלית. במקור: "I'm not a doctor, but I play one on TV"
2. ↑  תרגום חופשי מאנגלית. במקור: "Outstanding Actor"
**מהרי נא** (ידוע גם בשם **הילד בן 30** על פי מילותיו הראשונות) הוא פזמון שכתב, הלחין וביצע אהוד בנאי, ויצא לאור בשנת 1996.

רקע
---

השיר נכלל באלבום של בנאי "עוד מעט". הוא מספר על אדם בן 30 שעדיין לא הסתדר בחייו וחוזר לבית הוריו כדי שיטפלו בו בעת מחלתו.
השיר מייצג את סיפורו האישי של יוצרו אהוד בנאי, שהתפרנס מעבודות מזדמנות בסביבות גיל 30, וזכה להכרה והצלחה כמוזיקאי רק בגיל מאוחר יותר. בפרט נוגע השיר בתחושת ההחמצה שחש אהוד, לאחר שהשיב ריקם את פניה של אימו מרים בנאי בלילה האחרון לחייה. אהוד האבל פגש את אשתו לעתיד יום אחרי שקם מן השבעה על אמו, וחש כי אמו המנוחה היא שהרעישה עולמות עבורו, כדי שיזכה למצוא את הזיווג שלו.

בשנת 1982 הוציא בנאי תקליט שדרים ראשון על חשבונו, שנחל כישלון ברדיו. הוא החליט לשלוח ידו בכתיבת ספר ובמהלך הכתיבה נהג להאזין לתקליטים. באחד מימי הכתיבה התנגן ברקע התקליט "פרצופי בטון" (Τσιμεντένια πρόσωπα) של גיורגוס קטסרוס (אנ') (Γιώργος Κατσαρός), דימיטריס מיטרופאנוס ורנה פאנטה (Ρένα Πάντα), אותו רכש באתונה במעותיו האחרונות, בתום מסעו באי כרתים. בעודו מאזין לשיר 'קח אותי' (Πάρε με) של פאנטה, כתב בנאי בשולי הדף שתי שורות הפונות אל אמו, היושבות על הלחן של השורות הפותחות את שירה של פאנטה: "מהרי נא והניחי על לבי תחבושת בטרם תשכיביני לישון. וספרי לי על הילד שהייתי, איך שמחתי על הגשם הראשון" (). בשנת 1994, תוך כדי איסוף חומרים לאלבומו הבא, עיין בנאי במחברת ובה הטיוטה הגנוזה של הספר שמעולם לא השלים, נתקל בשורות האמורות, והוסיף להן את הבתים והלחן לשירו "מהרי נא".
תריסר השנים שחלפו בין כתיבת השורות שהפכו לפזמון לכתיבת שאר השיר שינו את נקודת מבטו של בנאי – מתחושת יתמות טרייה של מובטל בן 29 למבט מפויס יותר של בעל משפחה ומוזיקאי מצליח. התחושות הקשות שליוו את אהוד הצעיר סביב פטירת אימו מצאו מזור בשנת 1984, משקראו הוא ואשתו לבתם הבכורה על שם אימו המנוחה: "ברגע שאני קורא בשמך לבתי, פתאום יש איזו מין תחושה של פיוס איתה. כאילו הלילה הזה פתאום, הקושי הזה נהפך למשהו אחר." (). תמורה זו מתבטאת בשיר בשורות "את חזרת אל ביתי, כן עכשיו את איתי, / אני קורא בשמך לבתי".

קבלת השיר
---------

הווידאו קליפ לשיר צולם בשחור לבן. בקליפ נראה בנאי שר ומנגן בצ'לו בתוך בית ומחוצה לו, ונראות בו דמויות המגלמות אב ואם מבוגרים וכן תמונות משפחתיות. את הקליפ ביים רענן אלכסנדרוביץ'.
במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' דורג השיר במקום ה־17.
בשיר "רוק 30" אזכר הראפר טונה שיר זה, במילים "הילד בן 30, יש לו חוב גבוה", על בסיס שירו של בנאי: "הילד בן 30, יש לו חום גבוה".

קישורים חיצוניים
----------------

* מילות השיר, באתר שירונט
* ערוץ 24, ‏אהוד בנאי חושף: על מה נכתב השיר 'מהרי נא'?, באתר ‏מאקו‏, 18 באוקטובר 2012
* קטע קול מאיה קוסובר, מהרי נא - אהוד בנאי, בפודקאסט "שיר אחד", 20 ביולי 2020

הערות שוליים
------------

1. ↑  מתפתל, באתר ynet, 24 בדצמבר 2008
2. 1 2 3 4 5 6  קטע קול שיר אחד, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי
3. 1 2   Γιώργος Κατσαρός - Τσιμεντένια πρόσωπα - 1975 - Δημήτρης Μητροπάνος- Ρένα Πάντα - Όλος ο δίσκος, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 34:25)
4. ↑  אהוד בנאי, גליל בלב ים, בתוך **זה המקום**, 2012, כתר ספרים, עמודים 133–184,
מסת"ב 9789650720643
5. ↑  מילות השיר 'קח אותי' (Πάρε με) של רנה פאנטה (Ρένα Πάντα).
6. ↑  מילות השיר "מהרי נא", באתר שירונט
7. ↑   אהוד בנאי - מהרי נא (קליפ), סרטון באתר יוטיוב (אורך: 5:15)
**חוט המחשבה** הוא מונח המתייחס לקשר ולחיבור שיש בין נושאים ורעיונות שונים שאדם מביע וחושב במהלך שיחה או מחשבה. כמו כן מתייחס הביטוי "חוט מחשבה" לעצם המחשבות עצמן.

המונח באנגלית "train of thoughts" הוצג כבר ב-1651 על ידי תומאס הובס בספרו לווייתן.
נאמר שאדם "מאבד את חוט המחשבה" כשהוא מאבד את היכולת ליצור קשר הגיוני בין משפטים ומילים או בין רעיונות לא מילוליים ומחשבות.

משום שלחשיבה המודעת יש קיבולת מוגבלת, ההתמקדות בחוט מחשבה מסוים, באה על חשבון העיבוד של חוטי מחשבה אחרים.
הקיבולת של יכולת החשיבה המודעת נובעת מהעובדה שזיכרון העבודה מוגבל בקיבולתו בעקבות תהליכי בקרה הכוללים קשב, מודעות ורצון, כך שאצל מרבית בני האדם הוא יכול להכיל כשבעה פריטים. דבר זה יוצר את הקושי האנושי לעסוק בבעיות המורכבות ממספר גדול של משתנים.

חוט מחשבה פנימי
---------------

היכולת ליצור ולשמר חוט מחשבה פנימי ללא תלות במציאות החיצונית, משחררת את האדם מהמגבלות של תגובה לאירועים סביבתיים מידיים בלבד.
ברמה הנירולוגית, יכולת זו מתבססת על שיתוף פעולה בין מידע אוטוביוגרפי שמספקת רשת ברירת המחדל, לבין רשתות ויסות פרונטו-פריאטליות שמסייעות לשמור על חוט המחשבה הפנימי מפני הסחות דעת מהעולם החיצוני.

ראו גם
------

* נדידת מחשבות
* תאוריית מרחב העבודה הגלובלי

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **חוט מחשבה** |

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  Smallwood, J. Brown, K. Baird, B. & Schooler, J. W. (2012). Cooperation between the default mode network and the frontal–parietal network in the production of an internal train of thought. Brain research, 1428, 60-70.
2. ↑  יונתן גושן־גוטשטיין ודן זכאי (2006). פסיכולוגיה קוגניטיבית - כרך ב – זיכרון. רעננה: האוניברסיטה הפתוחה.
3. ↑  שרה דרויאן (1999). עקרונות אבולוציוניים בהתפתחות החשיבה. רעננה: רמות.
**לאופולדו לוקה** (בספרדית: **Leopoldo Luque**;‏ 3 במאי 1949 – 15 בפברואר 2021) היה כדורגלן ארגנטינאי, ששיחק בעמדת החלוץ. זכה עם נבחרת ארגנטינה במונדיאל 1978.

ביוגרפיה
--------

לוקה נולד בשנת 1949 בשכונת גואדלופה אוסטה שבסנטה פה. היו לו ארבעה אחים (מתוכם שלוש אחיות) ואביו עבד במקצועו כסנדלר כשאמו הייתה עקרת בית. במהלך משחק של לוקה ב-1978 אחיו הצעיר נהרג בתאונת דרכים, והוא שמע על כך לאחר הניצחון.

במהלך הקריירה שלו שיחק בין היתר במועדונים אוניון, רוסאריו סנטראל, ריבר פלייט, ראסינג קלוב וצ'קריטה ג'וניורס. משחק זכור שלו היה ב-22 בפברואר 1976 עם ריבר פלייט, כשכבש חמישה שערים לרשתה של סן לורנצו בניצחון 1–5. הוא זכה עם ריבר ב-5 תוארי אליפות וכבש במדיה 75 שערים ב-176 הופעות ליגה.

שנותיו האחרונות ככדורגלן מקצועי התאפיינו בכך שעבר בין קבוצות רבות. לאחר שניסה את כוחו בסנטוס הברזילאית בשנים 1983 ו-1984, לוקה שב לארגנטינה ושיחק בטקסטיל מנדיו בה סיים את הקריירה.

### נבחרת ארגנטינה

החלוץ מונה לראשונה בסגל הנבחרת בשנת 1975 והשתתף בטורניר הקופה אמריקה באותה השנה. לוקה זכה בתואר הכובש המצטיין בצוותא לארנסטו דיאס כשלשניהם ארבעה שערים, אם כי ארגנטינה הודחה כבר בסיבוב המקדים.

הוא ביסס את עצמו בהתקפת הנבחרת בשנים הבאות, כך שלא היה מפתיע שחלוץ ריבר פלייט של אותה העת נכלל בסגל לקראת מונדיאל 1978 אותו אירחה ארגנטינה. בסיבוב הראשון כבש נגד הנבחרות הונגריה וצרפת בניצחונות של 1–2, ובסיבוב השני צמד בניצחון 0–6 על פרו. היו שמועות על כך שנבחרת פרו קיבלה שוחד ולא התאמצה במשחק כדי להקל על ארגנטינה את המלאכה, אך הן מעולם לא הוכחו. זמן רב לאחר מכן סיפר לוקה: "ממה שידוע לי, אני לא יכול להיות גאה באותו ניצחון. אבל אז לא קלטתי, רובנו לא קלטנו. פשוט שיחקנו כדורגל". לוקה לקח חלק משמעותי בזכייתה הראשונה בהיסטוריה בטורניר לאחר שניצחו בגמר 1–3 את הולנד. הוא זכה בנעל הארד בצוותא להנס קרנקל האוסטרי עם ארבעה שערים ב-5 משחקים. הזכייה במונדיאל הייתה ללא ספק רגע השיא בקריירה שלו.

לוקה פרש מהנבחרת בשנת 1981 ולא הצליח לבסס את מעמדו למונדיאל 1982 או לשוב לשחק בה. בסך הכל הוא ערך במדיה 45 הופעות בהן כבש 22 שערים.

### לאחר הפרישה

הוא עבד כמאמן ובעונת 1986/87 היה בתפקיד זה באוניון. למשך העשרים שנים הבאות עדיין היה פעיל במועדונים כפופים רבים. לוקה גם היה מזכיר הספורט של מחוז מנדוסה שבארגנטינה.

בפברואר 2007 לקה בהתקף לב ממנו החלים. לוקה נפטר ב-15 בפברואר 2021 כתוצאה ממגפת הקורונה בארגנטינה.

תארים
-----

ריבר פלייט
* אליפות ארגנטינה (5): נסיונל 1975, מטרופוליטנו 1977, מטרופוליטנו 1979, נסיונל 1979, מטרופוליטנו 1980

נבחרת ארגנטינה
* גביע העולם: 1978

אישיים
* מלך השערים בקופה אמריקה: 1975   
 (4 שערים)
* נעל הארד בגביע העולם: 1978

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לאופולדו לוקה** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  "הזכייה של ארגנטינה ב-1978 - דיל פוליטי", באתר ynet, 11 בפברואר 2012

| **נבחרת ארגנטינה – מונדיאל 1978 (מקום ראשון)** |
| --- |
| 1 אלונסו • 
2 ארדילס • 
3 באליי • 
4 ברטוני • 
5 פיליול • 
6 גאז'גו • 
7 ל. גלבאן • 
8 ר. גלבאן • 
9 הואוסמן • 
10 קמפס • 
11 קילר • 
12 לארוסה •
13 לה וולפה • 
14 לוקה •
15 אולגין •
16 אורטיס •
17 אוביידו •
18 פגאניני •
19 פסארלה •
20 טרנטיני •
21 ולנסיה •
22 ויז'ה •
מאמן: מנוטי | ארגנטינהארגנטינה |
**אושר בלי גבולות** הוא משחק מחשב עצמאי קומי-סאטירי בעברית המשתייך לסוגת משחקי ההרפתקה (קווסטים). הוא עוקב אחר ניסיונותיו של אושר, גיבור המשחק, להיבחר לראשות הממשלה בישראל. המשחק, שפותח ללא מטרות רווח, יצא על ידי יוצריו להורדה חופשית באינטרנט ב-26 בספטמבר 2007.

עלילת המשחק
-----------

בפתיחת המשחק מוצג אושר ישראלי, יורד בן שלושים המתגורר במיאמי, כאשר הוא יושב בדיינר בעיר יחד עם דודו, המנהל עסק מקומי של כיסאות נוח. לאחר פגישה עם לקוח פוטנציאלי, נתפס אושר על ידי משטרת מיאמי כשוהה בלתי חוקי, והוא מגורש חזרה לישראל.

בישראל אושר מגלה מכתב מהביטוח הלאומי, הטוען כי הוא חייב למוסד שמונה מיליון שקלים. אושר, המזועזע מהטעות הביורוקרטית פונה לסניף הביטוח הלאומי, אך מגלה להפתעתו שהפקיד המקומי מסרב לבטל את החוב. לאחר התייעצות עם עורך דינו וכאקט של נקם, אושר מחליט לרוץ לראשות הממשלה, על מנת לבטל לאלתר את המוסד לביטוח הלאומי וכדרך אגב גם את חובו הפרטי.

רוב המשחק מתמקד בקמפיין הבחירות של אושר, המתאפיין בהידרדרות מוסרית מתמשכת, כאשר הוא נדרש למשימות כגון זיוף מסמכים, העברת שוחד לפעילים והשמצה חסרת בסיס של יריביו הפוליטיים. המשחק מהווה סאטירה שאינה משתמעת לשתי פנים כלפי התרבות השלטונית בישראל.

הפקה ומאפיינים
--------------

המשחק פותח במשך למעלה משלוש שנים באופן עצמאי על ידי יונתן ילון – מנהל הפרויקט שגם גיבש את הסיפור המקורי, המוזיקה, התכנות וההפקה הגרפית, ואורי וכטל – השחקן הראשי שגם כתב את התסריט והדיאלוגים, סייע בתכנות וביים את דיבוב הדמויות. השניים נעזרו בכמה עשרות שחקנים, מדבבים, בודקים וגרפיקאים שנרתמו לפרויקט באופן התנדבותי וארעי.

הגרפיקה של המשחק היא בסגנון ריאליסטי, המבוסס על דמויות שצולמו בווידאו, שנעות על גבי רקעים שצולמו בסטילס.

המשחק כולל דיבוב עברי מלא, ופסקול המכיל שלושים שירים ונעימות באורך של כשעה.

להשלמת המשחק נדרשות כעשר שעות משחק. הוא פותח על גבי המנוע החופשי Adventure Game Studio, ששימש לפיתוח משחקי הרפתקה עצמאיים רבים.

השליטה במשחק מבוססת על ממשק "הצבע והקלק", הדומה לזה ששימש את חברת Sierra במשחקי ההרפתקה המאוחרים שלה. השליטה בגיבור מתבצעת דרך העכבר בלבד, כאשר לחיצה על המקש הימני של העכבר משמשת למעבר בין הפעולות האפשריות (הליכה, דיבור, הסתכלות, נגיעה ושימוש בחפצים), ולחיצה על המקש השמאלי משמשת לביצוע הפעולה. עם זאת, יש אפשרות להזיז את הגיבור גם באמצעות המקלדת.

לפי נתוני המפתחים, במהלך החודש הראשון להפצתו הורידו את המשחק 20 אלף איש. נכון ל-2011, הורידו את המשחק כ-150 אלף איש בסך הכול. בסקר גולשים רחב היקף שנערך ב-ynet והתפרסם באפריל 2011 במגזין המשחקים של ידיעות אחרונות, נבחר "אושר בלי גבולות" כמשחק הישראלי הטוב בכל הזמנים.

| שנה | פרס | מעניק/ת הפרס | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | המשחק הישראלי הטוב ביותר בכל הזמנים | מגזין GAMEZ (ידיעות אחרונות) | **זכייה** |

בספטמבר 2023 יצאה לאור גרסה מחודשת של המשחק, במסגרתה המשחק נבנה מחדש בגרסה עדכנית של המנוע בתוספת כתוביות בעברית. את העדכון פיתח גל שמש בשיתוף משתמשי קהילת הפייסבוק "הרפתקאה עברית".

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של אושר בלי גבולות
* Vgames, משחק הרפתקאות ישראלי חינם: "אושר בלי גבולות", באתר ynet, 28 בספטמבר 2007
* זכייה בפרס במגזין המשחקים GAMEZ של ידיעות אחרונות

הערות שוליים
------------

1. ↑  מגזין Gamez, הספירה לאחור: המשחקים הטובים בכל הזמנים, באתר ynet, 12 באפריל 2011
2. ↑  גל שמש, פוסט בקבוצת "הרפתקאה עברית" המפרסם את העדכון, באתר פייסבוק, ‏3 בספטמבר 2023
**El pueblo unido jamás será vencido** (נהגה: [el ˈpweβlo uˈniðo xaˈmas seˈɾa βenˈsiðo]; מספרדית: "העם המאוחד לעולם לא ינוצח") הוא שיר של הלהקה הצ'יליאנית קילאפאיון. השיר הוקלט ביוני 1973, לאחר שנכתב בידי חברי הלהקה והולחן בידי סרחיו אורטגה, והוא נחשב לאחד השירים המייצגים את תנועת הנואבה קנסיון.

השיר נכתב כהמנון עבור קואליציית מפלגות השמאל "האחדות העממית", שסלוודור איינדה נבחר מטעמה לנשיא צ'ילה ב-1970. הקריאה "El pueblo unido jamás será vencido" הייתה אחת מסיסמאות הבחירות שלו. לאחר ההפיכה הצבאית ב-1973 הפך השיר להמנון בלתי רשמי של המתנגדים למשטר הצבאי של אוגוסטו פינושה. בביצועה של להקת אינטי-אילימאני הפך השיר מוכר גם ברחבי העולם.

מאז שנות ה-70 של המאה העשרים הפך השיר, בווריאציות שונות, למזוהה עם מהפכות ומחאות פוליטיות שונות. השיר "ברפאחיז" (בפרסית: بر پا خیز; מילולית: "תקומה") נכתב למנגינתו ושימש את הפלג השמאלי של המוחים במהפכה האיראנית ב-1979. השיר זכה לעדנה מחודשת גם במחאות 2009. המלחין האמריקני פרדריק ז'בסקי הלחין את היצירה המוזיקלית "The People United Will Never Be Defeated!", המבוססת על השיר. יצירה זו הושמעה במהלך מהומות ליל וייט בסן פרנסיסקו ב-1979, על רקע מתן גזר הדין במשפט רוצחו של הארווי מילק. במהלך המהפכה הכתומה באוקראינה ב-2004 כתבה להקת גרינג'ולי שיר בשם ראזום נאס בגאטו, נאס נה פודולאטי (באוקראינית: Разом нас багато, нас не подолати; מילולית: "יחד אנו רבים! לא יוכלו לנצחנו!") המבוסס על השיר הצ'יליאני. השיר הפך להמנון בלתי רשמי של המהפכה, ואף ייצג את אוקראינה באירוויזיון 2005 שנערך בקייב. מפלגת קואליציית השמאל הרדיקלי ביוון השתמשה בשיר במהלך הבחירות שנערכו במדינה ב-2007.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **El pueblo unido jamás será vencido** בוויקישיתוף
* מידע על היצירה "El pueblo unido jamás será vencido" באתר מיוזיק בריינז
* מידע על הקומפוזיציה "El pueblo unido jamás será vencido" באתר AllMusic
* גרסאות נוספות ל"El pueblo unido jamás será vencido" באתר SecondHandSongs
* מילות השיר בספרדית ובאנגלית
* סיפורו של שיר אנטי-אימפריאליסטי: "העם המאוחד לעולם לא יובס", באתר הגדה השמאלית, ‏7 בנובמבר 2016

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: 3328aadb-aca7-407b-a09f-ecf6f102976f

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בנורמליות בפסיכולוגיה. אם התכוונתם לפירושים אחרים למילה נורמה, ראו נורמה (פירושונים).
**נורמליות** הוא מונח המשמש בדיבור היומיומי לתאר התנהגות ממוצעת. ברפואה המונח מתאר מצב ללא פתולוגיה. נורמליות במובנה הרפואי-תפקודי שונה ממשמעותה במובן הדיבור היומיומי: נורמה רפואית משמשת בדרך כלל לתיאור מצב של חוסר מחלה, כלומר, היעדר הפרעה בתפקוד של יצור חי. נורמות רפואיות ופסיכולוגיות מתייחסות למצבים שבהם אין פגיעה בתפקוד הפיזיולוגי או הרגשי של האדם. תפקידן הוא לסייע ביצירת הבדלה בין מצבים תקינים שאינם מצריכים טיפול, ממצבים שבהם קיימת פגיעה המצריכה טיפול כלשהו.

התנהגות על פי נורמה במובנה הסוציולוגי, מתייחסת לערך התרבותי-חברתי ולאופן ההתנהגויות והמצופה מקבוצות ויחידים בחברה מסוימת, הנתפס כראוי, תקין ומקובל על פי הערכים של אותה התרבות.
לכל חברה יש הגדרות נורמה משלה בכל שטחי החיים, אשר נלמדות ומועברות בחינוך ובמורשת התרבותית. זהו חלק מתהליך החיברות של הפרט.

אמנם במקרים רבים הנורמה התפקודית-רפואית תואמות את הנורמה החברתית, אך זה לא מחייב. ישנם מקרים שבהם מצב מסוים יוגדר כנורמלי מהיבט אחד אך לא מהשני ולהפך.

אבחנה התנהגותית
---------------

 ערך מורחב – **אבחנה**  

הקריטריונים המקובלים לאבחון התנהגות נורמלית הם: 

* **בוחן מציאות תקין** - תפיסה רציונלית ויעילה של המציאות. חוסר עיוותים של המציאות, הבנת המצב והסיכויים.על האדם לדעת מהם יתרונותיו וחסרונותיו, לנסות לצמצם את החסרונות ולנסות לנצל את היתרונות. שני מצבים אבנורמליים הם הערכת יתר עצמית והערכת חסר שאינן תואמות את המציאות
* **שליטה על ההתנהגות** - שליטה רצונית בהתנהגות. כשלים – כאשר האדם עושה משהו בניגוד לרצונו או לא עושה. למשל פליטת פה, או כשהוא צריך לעשות משהו אבל לא מצליח להביא את עצמו לעשות אותו. השליטה צריכה להיות ברמה סבירה. שני מצבים אבנורמליים הם אובדן שליטה תמידי או פחד משמעותי מאבדן שליטה (חוסר יכולת לשחרר ולהשתחרר)
* **מודעות עצמית לרצונות ולרגשות** - יכולת לעשות הפרדה בין רצונותיו של האדם לבין הציפיות ממנו (רצונות הסביבה)
* **יכולת ליצור קשרי אהבה וחיבה**, וקשרים אינטימיים מספקים
* **פרודוקטיביות** – בעיקר בעבודה, אך אפשר גם בלמידה
* **מקובלות חברתית** - אנשים בודדים בעלי חרדה חברתית הם בצד האבנורמלי של הרצף

ראו גם
------

* שיגעון

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נורמליות** בוויקישיתוף
* רועי סמנה, ‏אני נורמלי? השתגעת?, באתר "אלכסון", 13 באפריל 2016

הערות שוליים
------------

1. 1 2  מוניץ, ח' (עורך). (2016). פרקים נבחרים בפסיכיאטריה מהדורה שישית. תל אביב: דיונון.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: ph174187

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק ברעיון פילוגה של קפריסין לשתי ישויות נפרדות. אם התכוונתם לכיכר באיסטנבול, ראו כיכר טקסים.
חלוקת האי מאז 1974
**טקסים** (בטורקית: **Taksim** - "חלוקה") הוא הכינוי שניתן על ידי האוכלוסייה הטורקית בקפריסין לרעיון חלוקתה של קפריסין לשתי ישויות מדיניות נפרדות, האחת לקפריסאים-טורקים והאחרת לקפריסאים-יוונים. 

שורשיו של המושג באמצע שנות החמישים של המאה ה-20 כאשר הוקם אאוקה, "ארגון הלוחמים הקפריסאים הלאומי" (EOKA, Εθνική Οργάνωσις Κυπρίων Αγωνιστών), והחל בהתנגדות אלימה לשלטון הבריטי באי מתוך כוונה מוצהרת להביא לסיומו ולאיחוד האי עם יוון ("אֶנוֹסִיס", Ένωσις). הקהילה הטורקית באי קידמה את רעיון החלוקה מתוך תחושה כי רק כך תזכה בשלום ובביטחון ומבלי להפוך למיעוט במדינה בעלת אופי יווני, שלא לדבר על האפשרות האחרת של איחוד עם יוון. 

ב-1960 זכתה קפריסין בעצמאותה, אך יחסי שתי הקהילות באי לא השתפרו ואף החמירו לאחר שנשיא קפריסין הארכיבישוף מקאריוס השלישי הציע ב-1963 לערוך 13 תיקונים בחוקת המדינה. תהליך הקיטוב באי הלך והעמיק והאוכלוסייה הטורקית שהיוותה כחמישית מכלל התושבים החלה מתרכזת במובלעות. צעד זה היווה למעשה את תחילת הדרך לקראת היפרדותן של שתי הקהילות באי. 

ב-15 ביולי 1974 ובעידודה של החונטה הצבאית ששלטה באותה עת ביוון, תפס ארגון EOKA-B, יורשו של ארגון EOKA, את השלטון בקפריסין במסגרת הפיכה צבאית במטרה לספח את האי ליוון (Ένωσις איחוד ביוונית). החשש מאיחודו של האי עם יוון הביא את ממשלתו של בולנט אג'וויט להורות לצבא הטורקי לפלוש אל האי. פלישת טורקיה לקפריסין ב-20 ביולי 1974 הביאה לכיבוש שליש משטחו בידי צבא טורקיה בתוך פחות מחודש. 

ב-1975 הכריזו הטורקים בצפונו של האי על הקמתה של "המדינה הפדרלית הטורקית של קפריסין" (Kıbrıs Türk Federe Devleti). הכרזה זו הייתה אמורה להיות צעד לקראת הקמת מדינה פדרלית שתכלול את כל שטחו של האי, אך היוזמה נדחתה על ידי קפריסין, האומות המאוחדות, והקהילה הבינלאומית. לאחר שמונה שנות משא ומתן חסר תוצאות בין שתי הישויות המדיניות באי, הכריזה הישות הטורקית על עצמאותה ב-15 בנובמבר 1983 ואימצה את השם "הרפובליקה הטורקית של צפון קפריסין" (Kuzey Kıbrıs Türk Cumhuriyeti, KKTC). בכך היה רעיון החלוקה לעובדה מוגמרת.

ראו גם
------

* פלישת טורקיה לקפריסין
* הרפובליקה הטורקית של צפון קפריסין
**תומאס הרמנס** (בגרמנית: **Thomas Hermanns**; נולד ב-5 במרץ 1963) הוא מנחה טלוויזיה גרמני.

ביוגרפיה
--------

הרמנס נולד בבוכום שבגרמניה, ובמהלך ילדותו גר בנירנברג. לאחר התיכון הוא למד תיאטרון.

בשנת 1992 החל להנחות את תוכנית הקומדיה "Quatsch Comedy Club", לאחר מכן כתב והפיק מספר תוכניות קומדיה נוספות.

בשנים 2002, 2003 הגיש את שעשועון הפאנל "Popclub" המהווה גרסה גרמנית לשעשועון הבריטי "Never Mind the Buzzcocks".

מ-2005 ועד 2008 שימש כמגיש הניקוד הגרמני באירוויזיון, ב-2006 היה המנחה של תוכנית הספיישל המיטב של האירוויזיון.

בשנת 2014 הגיש את פרס האקדמיה האירופית לקולנוע בטקס שנערך באופרה הלאומית של לטביה.

בשנת 2018 השתתף בגרסה הגרמנית של "רוקדים עם כוכבים".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תומאס הרמנס** בוויקישיתוף

* תומאס הרמנס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* תומאס הרמנס, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* תומאס הרמנס, באתר Discogs (באנגלית)
*

הערות שוליים
------------

1. ↑  RP ONLINE, "Eurovision Song Contest": Thomas Hermanns hört auf, RP ONLINE (בגרמנית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 13731454X
* ISNI: 0000 0003 7191 7708
* LCCN: no2012103410
* MusicBrainz: 83b7f29b-a227-43fa-999c-88cbc45ab589
* NTA: 356509338
* SUDOC: 161193943
* VIAF: 81522149
* WorldCat: lccn-no2012103410

 |
**קריף** (ראשי תיבות בצרפתית: **CRIF** - **Conseil représentatif des institutions juives de France**, המועצה המייצגת של מוסדות יהודיים צרפתיים) הוא ארגון גג של הארגונים היהודיים בצרפת ומאגד מעל לשישים ארגונים ומוסדות, בהם כל ישראל חברים ("אליאנס") והקרן החברתית היהודית המאוחדת (FSJU). הארגון נועד לייצג את הארגונים והאינטרסים של הקהילה היהודית בצרפת בפני השלטונות, ונתפס כגוף לוביסטי בעיקרו. הקריף מתנגד לאנטישמיות ולמדיניות שהוא רואה בה כאנטישמית ותומך בדרך כלל במטרות ציוניות ובמדינת ישראל. הארגון נוסד ב-1944 כהמשך של "המועצה הכללית להגנה יהודית", כגוף שמטרתו המקורית הגנה על יהודי צרפת הכבושה בזמן השואה.

ב-2004 גינה[דרושה הבהרה] את ראש ממשלת ישראל, אריאל שרון, באפיון שלו את האנטישמיות בצרפת וכן את הקריאה שלו לכל יהודי צרפת לעלות לישראל. באותה שנה פרשה הקונסיסטוריה המרכזית של יהודי צרפת מחסות הארגון בעקבות חילוקי דעות בנוגע לתמיכת הקריף ביוזמת ז'נבה.

ב-20 בנובמבר 2004 האשים ארגון הקריף את ממשלת צרפת באי הגנה על אזרחים מפני שידורי ערוץ הטלוויזיה אל-מנאר של חזבאללה, שכללו סרטונים, אשר זוהו על ידי הארגון כאנטישמיים והמסיתים מוסלמים לתקוף יהודים. אל-מנאר נחסמה על ידי CSA.

ארגון הקריף התנגד להקדשה של פיוס השנים עשר, והצהיר כי רוב ההיסטוריונים העצמאיים דוחים את העמדה כי פיוס עבד ללא הרף למען הצלת יהודים .

נשיאי הקריף לדורותיהם
---------------------

| # | תמונה | נשיא | תקופת כהונה |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 |   | לאון מייס | 1944 – 1950 |
| 2 |   | וידל מודיאנו | 1950 – 1969 |
| 3 |   | עדי סטג(נולד ב-1925) | 1970 – 1974 |
| 4 |   | ג'ין רוזנטל (1906–1993) | 1974 – 1976 |
| 5 |  | אליאן דה רוטשילד (1910–1982) | 1976 – 1982 |
| 6 |   | תיאו קליין (נולד ב-1920) | 1983 – 1989 |
| 7 |   | ג'ין קהאן (1929–2013) | 1989 - 1995 |
| 8 |   | אנרי האג'דנברג (נולד ב-1947) | 1995 – 2001 |
| 9 |  | רוז'ה קוקרמן (נולד ב-1936) | 2001 – 2007 |
| 10 |  | רישאר פראסקייה (נולד ב-1945) | 2007 – 2013 |
| 11 |  | רוז'ה קוקרמן (נולד ב-1936) | 2013 – 2016 |
| 12 |   | פרנסיס קאליפת (נולד ב-1952) | 2016 – 2022 |
| 13 |   | יונתן ארפי (צר')(נולד ב-1980) | 2022 – מכהן |

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קריף
* קריף, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007259801305171
* BnF: cb12398439w (data)
* GND: 16053891-9
* ISNI: 0000 0001 2164 1307
* LCCN: no95034075
* SUDOC: 077338464
* VIAF: 135914635
* WorldCat: lccn-no95034075

 |
טריכופלקס ניזון מחלקיק מזון
**Trichoplax adhaerens** הוא בעל חיים ימי רב-תאי עצמאי (אינו טפיל) השייך למערכה פלקוזואה. מבחינה אבולוציונית הוא אחת הדוגמאות הפרמיטיביות ליצוריים רב-תאיים וכנראה מייצג את הקפיצה האבולוציונית מיצורים חד-תאיים לבעלי חיים בעלי גוף. שם המין מלטינית adherent (דבק) משום שהתגלה לראשונה כגוש דביק חסר צורה על דפנות אקווריום.

*Trhaoplax adhaerens* הוא אורגניזם שטוח מאוד בקוטר של בערך מילימטר, חסר כל איברים או מבנים פנימיים. הגוף מורכב מכאלף תאים השייכים לארבעה סוגי תאים בלבד. הגוף בנוי משתי שכבות תאים: השכבה העליונה היא של "תאי כיסוי" - תאי אפיתל ריסניים (אנ') המשתרעים אל מחוץ לאורגניזם, והשכבה התחתונה מורכבת מתאים גליליים נושאי שוטון המשמשים לתנועה, וכן מתאים חסרי ריסים. בין השכבות נמצאים סיבי סינסיציום דמויי-כוכב המזכירים תאי מזנכימה בבעלי חיים מורכבים יותר.
הטריכופלקס ניזון על ידי קליטת חלקיקי מזון - בעיקר חיידקים - דרך הצד התחתון שלו. בדרך כלל הם מתרבים ברביה אל מינית, על ידי חלוקה או הנצה של פרטים זעירים, אך הם מסוגלים גם לרבייה מינית על ידי יצירת ביצים בשכבת הביניים. למרות שלטריכופלקס יש גנום קטן בהשוואה לבעלי חיים אחרים, קרוב ל -87% מ -11,514 הגנים המקודדים לחלבון, דומים באופן זהה לגנים הידועים אצל בעלי חיים אחרים.

*Trichoplax adhaerens* נפוץ בימים טרופיים וסוב-טרופיים כולל הים התיכון וים סוף (מפרץ אילת).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Trichoplax adhaerens** בוויקישיתוף
* Trichoplax adhaerens, באתר ITIS (באנגלית)
* Trichoplax adhaerens, באתר NCBI (באנגלית)
* Trichoplax adhaerens, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* Trichoplax adhaerens, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  E, M. & Schierwater, B. (2010). The phylogeography of the Placozoa suggests a taxon-rich phylum in tropical and subtropical waters. Molecular Ecology, vol. 19 Issue 11 pg. 2315- 2327. Blackwell Publishing Ltd.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4828370-8

 |
**הקונפדרציה העולמית של הציונים המאוחדים** (באנגלית: **World Confederation of United Zionists**, או: **הקונפדרציה**) היא שלוחה של הקונפדרציה העולמית של הציונים הכלליים, המשמשת כאיגוד עולמי של ארגונים ציוניים, פדרציות ותנועות נוער, וכן מפלגה עולמית של ציונים כלליים במסגרת ההסתדרות הציונית העולמית. יש לו סניפים ב-21 מדינות ברחבי העולם.

היסטוריה
--------

הקונפדרציה הוקמה בשנת 1958 והיא שלוחה של התנועה הציונית הכללית שנוסדה בשנת 1922. המנהיג הציוני קלמן סולטניק, אשר כיהן כסגן נשיא לשעבר של הקונגרס היהודי העולמי וחבר ההנהלה הציונית העולמית, ייצג והנהיג את התנועה ואת הקונפדרציה העולמית של הציונים הכלליים במשך 60 שנה.

פעילויות
--------

הקונפדרציה מקיימת שותפויות עם תנועות נוער ציוניות שונות וביניהן יהודה הצעיר, הפדרציה של הנוער הציוני וצופים צבר עולמי, כמו גם קבוצות ברחבי ברית המועצות לשעבר ובאמריקה הלטינית. לצד זאת, התנועה מקיימת שותפויות עם ארגונים ציוניים מרכזיים דוגמת הדסה (הסתדרות הנשים הציוניות באמריקה), StandWithUs(אנ') והמועצה הישראלית-אמריקנית (IAC). בנוסף, הקונפדרציה מנהלת מרכז תרבות בירושלים אשר פעילויותיו מתמקדות בעלייה, בשפה העברית ובחיזוק היחסים של ישראל עם שכנותיה.

בספטמבר 2020 חתמה הקונפדרציה על הסכם שיתוף פעולה עם הנוער הציוני. זאת, במסגרת מאמץ לחזק את הקשרים בין ישראל לבין הקהילות היהודיות בתפוצות ותנועות הנוער הציוניות ובמטרה לאיחוד כוחות עם גורמים בעלי מטרות פוליטיות-ציוניות דומות אשר הוביל לייצוג משותף של 35 צירים בקונגרס הציוני העולמי.

ב-29 בנובמבר 2020, ראשי הקונפדרציה העניקו תעודת הערכה לשגרירות רפובליקת הפיליפינים בישראל בהוקרה להיותה המדינה האסייתית היחידה שהצביעה בעד תוכנית החלוקה של ארץ ישראל מטעם האו"ם ב-1947.

מטרות
-----

הקונפדרציה שמה לה למטרה את חידוש וקידום הציונות תוך העצמה של נוער ציוני וחדשנות תרבותית ציונית, לצד חיזוק קשרים ובניית גשרים בין ישראל לבין הקהילות היהודיות בתפוצות.

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  Nisinman, Daniel (15 בספטמבר 2020). "General Zionists Confederation signs co-op deal with Hanor Hazioni". *The Jerusalem Post | JPost.com* (באנגלית אמריקאית). `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. 1 2 3  "World Confederation". *World Zionist Organization*. נבדק ב-2021-03-18.
3. ↑  "General Zionism". *Jewish Virtual Library*. נבדק ב-2021-03-18.
4. ↑  "Zionist leader Kalman Sultanik dies at 97". *Jewish Telegraphic Agency* (באנגלית אמריקאית). 21 באוקטובר 2014. `{{cite web}}`:  (עזרה)
5. ↑  Cashman, Greer Fay (1 בדצמבר 2020). "Grapevine December 2, 2020: Contemporary history commemorated". *The Jerusalem Post | JPost.com* (באנגלית אמריקאית). `{{cite web}}`:  (עזרה)
6. ↑  Sharon, Jeremy (1 באוקטובר 2020). "Uganda's Abayudaya Jewish community seeking World Zionist Org. recognition". *The Jerusalem Post | JPost.com* (באנגלית אמריקאית). `{{cite web}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987009450788905171

 |
אודיטוריום
האודיטוריום של טנריפה
**אוֹדִיטוֹרְיוּם** או **אוֹדִיטוֹרְיוֹן** (בלטינית **Auditorium**, רבים **Auditoria**) הוא אולם המשמש לעריכת כנסים, מופעי אומנות, הרצאות ואירועים אחרים. אודיטוריומים נמצאים בדרך כלל במוסדות חינוך כמו אוניברסיטאות, ומכללות, וגם במוזיאונים, מרכזי כנסים,תערוכות ומוסדות תרבות אחרים. למעשה, אודיטוריומים עשויים להמצא בכל מקום בו נערכים אירועים פרונטליים רבי משתתפים. אולם האודיטוריום בנוי פעמים רבות בשיפוע כדי לאפשר תצפית טובה מכל חלקיו לעבר הבמה או המסך, והוא מצויד לעיתים בעזרי מולטימדיה.

מקורה של המילה בשורש הלטיני **Audi** שמשמעו "לשמוע" או "להאזין", ועל כן בחלק מהשפות התייחס המושג במקורו אך ורק לחלקו של האולם המיועד למושבי קהל המאזינים. שימוש זה נהג לתאר את החלק בתיאטרון היווני ובתיאטרון הרומי שהיה מיועד למושבי הקהל (להבדיל מהאורכסטרה, הסקנה והפרוסקניון).

באדריכלות הכנסייתית, לעיתים מכונה הספינה בכנסייה בכינוי אודיטוריום, שכן זהו החלק העיקרי בו מתכנס הקהל בעת טקסים דתיים, ובמנזרים, זהו האזור המיועד לקבלת פניהם של אורחים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אודיטוריום** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007295861705171
* BNE: XX543144
* LCCN: sh85009485
* LNB: 000190876

 |
**התמוטטות מצוקי הכורכר** היא תופעה שבה סלעי הכורכר שבחופי ישראל ובעולם כולו נפגעים, נהרסים ומתמוטטים. תופעה זו עלולה להתרחש בעקבות בליה טבעית של גלי ים, רוח וגשם. בנוסף על כך, סכנת עליית מפלס הים בגלל התחממות כדור הארץ מסכן אף הוא את הסלעים. בעיה נוספת היא השפעת מבנים ימיים כגון נמלים, מעגנות (מרינות) ושוברי גלים. מבנים אלו חוסמים את זרם החול הטבעי המגיע לחופים ובכך מדלדלים את רצועת המגן הטבעית של המצוק. כתב עיתון הארץ לענייני איכות הסביבה, צפריר רינת טען כי רק ב-2017 נגרעו מחופי ישראל כסדר גודל של כ-700 משאיות חול.

דוגמה בולטת לתופעה זו היא באזור חוף אשקלון, שבה מצוק הכורכר נסוג כ-22 מטרים בשני העשורים הראשונים של המאה ה-21. בקיץ 2005 אירעה התמוטטות של חלק מהמצוק עליו שוכן היישוב בית ינאי שבשרון. על-פי מחקר של מיכה קליין ודב צביאלי מהחוג לגאוגרפיה באוניברסיטת חיפה, המצוק בבית ינאי נסוג באחד ממקטעיו כ-25 מטרים בשנים 1918–2000. אף בהרצליה מתרחש תהליך מקביל ובחלק מסוים של החוף המצוק נסוג כ-17 מטרים באופן שמסכן גם את האתר הארכאולוגי אפולוניה. בשנים 2006–2009 תועדו לפחות כ-20 התמוטטויות של סלעי כורכר באזור נתניה על ידי רשות הטבע והגנים. ב-2008 התמוטטות של המצוק בגבעת אולגה גרמה לפציעת שני מטיילים.

באפריל 2011 הממשלה ה-32 קיבלה החלטה להקים גוף שיתכנן ויקים הגנות על המצוקים בים התיכון. לכן הוקמה ב-2013 החברה הממשלתית להגנות מצוקי חוף הים התיכון בתקציב של כמאות מיליוני שקלים. למרות זאת, עמותת אדם טבע ודין ביקרה את המדינה על הזנחה ורשלנות בנושא וכי רק התקצוב לא בהכרח יתקן את המצב.

ראו גם
------

* החברה הממשלתית להגנות מצוקי חוף הים התיכון

הערות שוליים
------------

1. ↑  מצוקת המצוק: 700 משאיות חול - זו כמות החול הנגרעת מרצועת החוף בשנה, באתר www.maariv.co.il
2. ↑  "שחיקת המצוק בחוף אשקלון עלולה להוביל לקריסת מבנים". *הארץ*. נבדק ב-2023-09-18.
3. ↑  "ניסיון אחרון למנוע את התמוטטות המצוקים בחופי נתניה, הרצליה ואשקלון". *הארץ*. נבדק ב-2023-09-18.
4. ↑  "סכנה לרוחצים בים: בערי החוף נאבקים בקריסת צוקי הכורכר". *הארץ*. נבדק ב-2023-09-18.
5. ↑  "סכנת קריסת מצוקים ברחבי הארץ". *הארץ*. נבדק ב-2023-09-18.
6. ↑  "יישום המדיניות להתמודדות עם התמוטטות מצוק חוף הים התיכון | מספר החלטה 3097". *GOV.IL*. נבדק ב-2023-09-18.
7. ↑  "המדינה שופכת את הכסף לים, וערי החוף בסכנה". *TheMarker*. נבדק ב-2023-09-18.
**הסטארט אפ הרזה: איך התחדשות בלתי פוסקת מאפשרת ליזמים של היום להקים את העסקים המוצלחים ביותר** (באנגלית: **The Lean Startup**) הוא ספר מאת אריק רייס המתאר את אסטרטגיית הסטארט אפ הרזה המוצעת שלו עבור חברות סטארט אפ.

רייס פיתח את הרעיון לסטארט אפ הרזה מניסיונו כיועץ, עובד ומייסד סטארט אפים. רייס מייחס את הכישלון של הסטארט אפ הראשון שלו, Catalyst Recruiting, לאי הבנת הרצונות של לקוחות היעד שלהם והשקעה של יותר מדי זמן ואנרגיה בהשקת המוצר הראשונית.

אחרי עבודתו ב- Catalyst היה רייס מהנדס תוכנה בכיר בחברה שהשיקה מוצר יקר וכושל. רייס רואה בשני המקרים את אותה השגיאה של "ללכת מהטכנולוגיה קדימה במקום לעבוד מהתוצאות העסקיות שאתה מנסה להשיג אחורה".

במקום זאת, רייס טוען שכדי לבנות חברה מצוינת, צריך להתחיל עם הלקוחות בצורה של ראיונות וגילוי מחקר. בניית מוצר MVP ולאחר מכן בדיקה ואיטרציה במהירות מביאה לפחות בזבוז והתאמה טובה יותר לשוק המוצר. רייס גם ממליץ להשתמש בתהליך שנקרא Five Whys, טכניקה שנועדה להגיע לליבה של בעיה.

חברות רבות מיישמות את השיטות שכתב רייס בספר ביניהן: Alphabet Energy, Dropbox, Wealthfront,  וג'נרל אלקטריק.

תפוצה ותרגום
------------

לדברי ההוצאה, הספר נמכר ביותר ממיליון עותקים ותורגם ליותר משלושים שפות. בנוסף, היה הספר ברשימת רבי המכר *של הניו יורק טיימס*.

הספר בתרגום עברית של גרשון גרון יצא בשנת 2021 בהוצאת סלע מאיר.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **הסטארטאפ הרזה (ספר)** |

* The Lean Startup, באתר OCLC (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Roush, Wade. Eric Ries, the Face of the Lean Startup Movement, on How a Once-Insane Idea Went Mainstream. *Xconomy*. July 6, 2011.
2. ↑  "The Lean Startup | Case Studies". *theleanstartup.com*. נבדק ב-5 בינואר 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  "General Electric Wants to Act Like a Startup". *Bloomberg.com*. 8 באוגוסט 2014. נבדק ב-5 בינואר 2018. `{{cite news}}`:  (עזרה)
4. ↑  Ries, Eric (17 באוקטובר 2017). *The Startup Way: How Modern Companies Use Entrepreneurial Management to Transform Culture and Drive Long-Term Growth* (באנגלית) (Unabridged ed.). Random House Audio. ISBN 9780147523303. `{{cite book}}`:  (עזרה)
5. ↑  "Hardcover Advice & Misc. Books – Best Sellers – October 2, 2011 – The New York Times" (באנגלית). נבדק ב-5 בינואר 2018. `{{cite news}}`:  (עזרה)
"**Les Biches**" (צרפתית: האיילות) הוא סרט צרפתי משנת 1968 בבימויו של קלוד שברול. הסרט, שהוא מלודרמת מתח, מתאר משולש רומנטי בין גבר ושתי נשים המקיימות גם יחסים לסביים. בישראל הופץ הסרט ב-1968 תחת השם "אהבת נשים". עם יציאתו לאור נחשב הסרט לנועז בעקבות היותו בין הסרטים הראשונים שהתייחסו לנושא הלסביות. המבקר האמריקאי, וינסנט קנבי, תיאר את הסרט כאחד משורת סרטיו של שברול שהם "תרגילים שנונים ופרוורטיים, סוחפים ביופיים, העוסקים באהבה, רצח, אשמה ופיצוי".

תקציר העלילה
------------

פרדריק (סטפאן אודראן), אישה בעלת אמצעים, פוגשת על גשר בפריז צעירה חידתית בשם Why (ז'קלין ססאר) בעת שזו מציירת על המדרכה. היא מפתה אותה בעת שזו רוחצת באמבטיה בדירתה של פרדריק ומאוחר יותר משכנעת את הצעירה לנסוע איתה לאחוזתה בריביירה ולהישאר עמה שם. באחוזה נמצאים גם המבשלת ושני ברנשים צבעוניים (כנראה הומוסקסואלים) שמסייעים בעבודות הבית ומבדרים את הנשים. אל תוך האידיליה הזו נכנס האדריכל פול (ז'אן-לואי טרנטיניאן) המפתה את Why ובהמשך קושר רומן גם עם פרדריק אכולת הקנאה. המתח בין הדמויות הולך ועולה עד לסיום הטרגי.

השחקנים הראשיים
---------------

* סטפאן אודראן - פרדריק
* ז'קלין ססאר - Why
* ז'אן-לואי טרנטיניאן - פול
* ננה גרמון - ויולטה
* אנרי אטאל - רובקה
* דומניק זרדי - ריאה

ביקורת
------

רוב המבקרים שיבחו את הבמאי על יצירת סרט מהוקצע ואלגנטי היוצר אווירה קרירה ודקדנטית. המבקר אורי קליין מזהה סרט זה כראשון בסדרת יצירות קולנועיות מעולות שביים שברול בסוף שנות ה-60 ובתחילת שנות ה-70‏. לעומתו, הגדיר זאב רב-נוף את הסרט בעת הקרנתו בישראל (1968) כ"לא חשוב" ועל אף שכתב בביקורתו: "שאברול מביים בקרירות אלגנטית, ביופי צבעוני מלוטש וחסר תאווה, עם מנות של הומור מחושבות היטב.", הוא תוקף את הבמאי על התסריט הבלתי אפשרי, כיוון שלטענתו, כל המשברים שבחלקו השני של הסרט אינם סבירים והגיוניים מבחינת אפיונן המוקדם של הדמויות הראשיות. ביקורת אחרת רואה את הסרט כדרמה פסיכולוגית ולא כסרט מתח, שבו יותר מכל, נחשפות דמויות שכבת הבורגנות הצרפתית כחסרות נשמה וכריקניות, דבר שאינו הופך אותן למעניינות יותר. עזריה רפפורט מזהה ככוונתו המרכזית של הבמאי את הוקעת אורח החיים הנהנתני והריקני של הבוהמה הבורגנית.

שברול עצמו ראה בסרט חלק מתהליך בקריירה שלו בו עבר מסרטים הממוקדים בדמויות הגבריות אותם ביים בתחילת הקריירה שלו כבמאי, לסרטים המתמקדים בדמויות הנשיות.

הביקורת שיבחה במיוחד את משחקה של סטפאן אודראן (אשתו של שברול באותה עת ששיחקה בכמה מסרטיו). היא זכתה על משחקה בסרט בפרס "דוב הכסף" בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין ב-1968.

קישורים חיצוניים
----------------

* "Les biches", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "Les biches", באתר נטפליקס
* "Les biches", באתר AllMovie (באנגלית)
* "Les biches", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "Les biches", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  זאב רב-נוף, מנוחת לוחמים, דבר, 27 בספטמבר 1968
2. ↑  אורי קליין, המלצת השבוע, באתר הארץ, 1 ביולי 2004
3. ↑  Tino Balio, The Foreign Film Renaissance on American Screens, 1946-1973, The University of Wisconsin Press
, 2010, p. 260 Part Tree: Changing Dynamics(באנגלית)
4. 1 2  אורי קליין, המלצת השבוע
5. ↑  Andrea LeVasseur, Les Biches אתר AllMovie
6. ↑  עזריה רפפורט, אין מקום לאיילות, מעריב, 25 בספטמבר 1968
7. ↑  את תחילת התהליך הוא ראה בסרטו הרביעי, "Les bonnes femmes", אורי קליין, משחקי כוח, באתר הארץ, 14 בפברואר 2008