recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**פרנסואה קלמן תאודור דובואה** (בצרפתית: **François Clément Théodore Dubois**; ‏24 באוגוסט 1837 – 11 ביוני 1924) היה מלחין, נגן עוגב ומורה למוזיקה צרפתי.

קורות חייו
----------

דובואה נולד ברוסניי במארן. תחילה למד אצל **לואי פאנאר** (מנצח המקהלה בקתדרלה של ריימס) ובהמשך בקונסרבטואר של פריז אצל אמברואז תומא ואנטואן מרמונטל. הוא זכה בפרס רומא בשנת 1861. ב-1868 התמנה למנצח מקהלה בכנסיית מדליין ובשנת 1871 החליף את סזר פרנק כמנצח המקהלה בכנסיית סן-קלוטילד. בשנת 1877 חזר דובואה לכנסיית מדליין לתפוס את מקומו של קמיל סן-סאנס כנגן העוגב. משנת 1871 לימד בקונסרבטואר של פריז. בין תלמידיו היו המלחינים ידועי השם פול דיקא ו**פלורן שמיט**.

דובואה היה מנהל הקונסרבטואר משנת 1896 (כמחליף לתומא, שהלך לעולמו) עד 1905. הוא אולץ להתפטר אחרי שסירובו להעניק את פרס רומא למוריס ראוול עורר מחאה ציבורית ניכרת, שעוד גברה בעקבות מכתב גלוי מאת הסופר והמוזיקולוג רומן רולאן. גבריאל פורה החליף את דובואה בתפקיד המנהל.

המוזיקה של דובואה כוללת אופרות, אורטוריות ושלוש סימפוניות. יצירתו המוכרת ביותר היא האורטוריה "שבע המילים של ישו" (Les sept paroles du Christ) משנת 1867, העולה מדי פעם לביצוע מחודש; הטוקטה לעוגב משנת 1889 עוד מושמעת גם היא מפעם לפעם. שאר תפוקתו רחבת הממדים נעלם כמעט לגמרי. בתחום ההוראה השפעתו ניכרת ומתמשכת יותר ובכתביו העיוניים Traité de contrepoint et de fugue (על קונטרפונקט ופוגה) ו-Traité d'harmonie théorique et pratique (על הרמוניה) נעשה עדיין שימוש מדי פעם גם כיום.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תאודור דובואה** בוויקישיתוף

* תאודור דובואה, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* תאודור דובואה, באתר Discogs (באנגלית)
* תאודור דובואה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

* Theodore Dubois Piano Quartet in a minor & Quintet for Piano, Winds & Strings sound-bites and short biography


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007278413305171
* BIBSYS: 6003633
* BNC: 000715668
* BNE: XX1651498
* BnF: cb13893454k (data)
* CiNii: DA00891002
* GND: 104270500
* ICCU: LO1V141740
* ISNI: 0000 0001 2130 5477
* LCCN: n84093561
* LNB: 000046624
* The Léonore id LH//811/49 is not valid.
* MusicBrainz: d1591eff-428d-44ed-b7f0-f9936f1ab656
* NDL: 00438292
* NKC: jx20110113003
* NLA: 65443287
* NLK: KAC201920786
* NLP: A19488877
* NTA: 074909509
* SNAC: w6zc8c71
* SUDOC: 050600273
* Trove: 1802609
* VcBA: 495/162853
* VIAF: 44484901
* WorldCat: lccn-n84093561

 |
**לֹא לְעוֹלָם חֹסֶן** הוא ביטוי תנכי, שמשמעותו היא שאף אם לאדם יש כוחות רבים (למשל: כוחות נפשיים, שכליים, פיזיים, חברתיים או כלכליים) הכוחות הללו אינם קיימים לנצח, והם עשויים לעזוב אותו ביום מן הימים. הדברים נועדו לסגל לאדם את מידת הענווה, כיוון שיחשוב על הכוחות שבידו מתוך פרספקטיבה עתידית.

מקור הביטוי והשימוש בו
----------------------

מקור הביטוי הוא בספר משלי: "כִּי לֹא לְעוֹלָם חֹסֶן וְאִם נֵזֶר לְדוֹר וָדוֹר."

בתלמוד מובא שמר זוטרא היה אומר פסוק זה לעצמו כאשר היה זוכה לכבוד גדול: "
מר זוטרא חסידא כי הוו מכתפי ליה בשבתא דריגלא אמר הכי: כי לא לעולם חסן ואם נזר לדור ודור."

לעיתים משמש הביטוי כדגש על הטעות של מי שחושב שהצלחתו נצחית. כך למשל בפסיקתא זוטרתא: "ויצא המן ביום ההוא שמח וטוב לב, ולא היה יודע כי לא לעולם חוסן ואם נזר לדור ודור."

בעל שבט מוסר מביע ביטוי זה כך: "ואפילו בטוחים הייתם שימשוך לכם העושר והכבוד כל ימיכם, מה בכך, כי לא לעולם חוסן, כי אם שנים רבים יחיה האדם, ואילו חיה אלף שנים פעמים, אחר שיש מספר לשנים, יכלה המספר, וסופו כלא היה. אף כי ימי אדם כצל עובר וכעוף הפורח, אם כן למה יתגאה אדם להבל דמה, עפר מן האדמה."

רש"ר הירש רואה בכך גם ברכה לאנושות: "קיצור חיי האדם הוא סייג לקץ הרשעה, אכן, לא לעולם חוסן שלטון הרשע; גם העז שבעריצים לא יאריך ימים על ממלכתו, לא ימשול הרבה יותר מחמשים שנה."

ראו גם
------

* ממנטו מורי

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **לא לעולם חסן** |

* לא לעולם חוסן, באתר "מילון השפה העברית"
* לא לעולם חוסן, באתר "ניב שפה"

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספר משלי, פרק כ"ז, פסוק כ"ד
2. ↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ז', עמוד ב'
3. ↑  על מגילת אסתר פרק ה פסוק ט
4. ↑  שבט מוסר, פרק מ
5. ↑  בפירושו לבראשית, פרק ח פסוק כב
מלאך הצפון
**מלאך הצפון** (באנגלית: **Angel of the North**) הוא פסל מעשה ידי הפסל האנגלי אנטוני גורמלי. הפסל מוצב בגייטסהד שבאנגליה והוא הגדול בפסלים המוצבים בממלכה המאוחדת.

תיאור היצירה
------------

הפסל הוא פסל של מלאך עשוי פלדה. גובה הפסל כ-20 מטרים ומפתח כנפיו מקצה אל קצה 54 מטרים (הפסל רחב יותר מגובה מפסל החירות שבארצות הברית).

כנפי המלאך פונות קדימה במטרה לשוות למלאך תנועה של חיבוק. הפסל ניצב בראש גיבעה הצופה אל דרך A1 ואל קו הרכבת המרכזי של החוף המזרחי.

הקמת היצירה
-----------

עבודות הקמת הפסל החלו בשנת 1994, ועלויות ההקמה הסתכמו בכמיליון ליש"ט (מרביתם במימון הלוטרי הלאומי של הממלכה המאוחדת). בשל מיקומו, נאלץ הפסל להיות חזק דיו כדי להתמודד עם רוחות במהירות של 160 קמ"ש, מסיבה זו מיוצב הפסל בתוך יסודות הכוללים 600 טונות של בטון, שעומקם 20 מטרים.

הפסל עשוי פלדת אל חלד ונבנה במפעלי הפלדה הרטפול סטיל (Hartlepool Steel Fabrications Ltd) בשלושה חלקים נפרדים: הגוף של המלאך, שמשקלו 100 טונות, וכל אחת משתי הכנפים (שמשקל כל אחת 50 טונות). הפסל הובא למיקום והורכב במקום בו הוא עומד. הפסל חלול, ועשוי שלד פלדה שעוביו 50 מ"מ והוא מצופה ב"עור" עשוי פלדה שעביה 6 מ"מ.

עבודות הקמת היצירה הסתיימו ב-16 בפברואר 1998.

גורמלי מסביר את מטרת הפסל:

> 
> אנשים שואלים תמיד: "למה דווקא מלאך?" תשובתי היחידה היא שלמלאך שלוש מטרות. האחת - היסטורית - להזכיר לנו כי במקום שבו עומד הפסל, עבדו פועלי פחם במכרות במשך כ-200 שנים; השנייה - להבין את העתיד ולבטא את המעבר שלנו מחברה תעשייתית לעידן המידע; והשלישית - להוות מוקד לתקוותינו ולפחדנו
> 
> 
> 
> — שלט ההסבר הסמוך לפסל
> 

.

* 
* חזית הפסלחזית הפסל
* 
*

ראו גם
------

* איש ערבה
* פסל ישו הגואל

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מלאך הצפון** |

* אתר רשמי (אתר מועצת גייטסהד)
* אתר רשמי (אתר האמן)
* הקמת הפסל
* כתבה על הפסל של רשת ה-BBC

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: 8409d339-d6dc-40da-879b-d027f8e0b16b

 |
**ארמון בלוודר** (פולנית: **Pałac Belwederski**) הוא ארמון הממוקם בוורשה ליד פארק לזינסקי. הארמון תוכנן על ידי יעקוב קוביצקי, אדריכל פולני נודע שפעל בסוף המאה ה-18 ראשית המאה ה-19. הארמון שימש כמקום מושבם הרשמי של נשיאי פולין, המושל הכללי של הגנרלגוברנמן, גם היום הארמון משמש כאחד ממקומות משכנם של נשיאי פולין.

היסטוריה
--------

הארמון הראשון נבנה עוד ב-1662 על ידי קרישטוף פציי בשביל אשתו, ב-1764 המלון עבר לבעלותו של אחרון מלכי פולין סטניסלאב פוניאטובסקי. ב-1798 הארמון שוב החליף בעלים וב-1818 הוא נמכר לשלטון הרוסי ובהוראת הממשלה המבנה נהרס.

המבנה הנוכחי תוכנן ונבנה על ידי יעקוב קוביצקי בהוראת ומימון השלטון הרוסי. בארמון התגורר קונסטנטין פאבלוביץ', הנסיך הגדול של רוסיה. בשנת 1830 כאשר פרץ המרד הפולני לתוך הארמון פרצה קבוצת מורדים שתכננה להתנקש בחייו של הנסיך, אך דבר ההתנקשות נודע לו והוא הצליח להימלט. יותר מאוחר הארמון שימש למגוריו של האימפרטור הרוסי בזמן שהותו בוורשה.

עם קבלתה של פולין את עצמאותה הפך בלוודר למקום מושבו הרשמי של נשיא פולין יוזף פילסודסקי, כאן הוא גם נפטר ב-1935. בזמן הכיבוש הנאצי של פולין הארמון היה מקום מושבו של הנס פרנק, לאחר המלחמה ועד 1952 זה היה מקום מושבו של בולסלאב ביירוט. כיום משמש הארמון בתור אחד ממקומות הישיבה של נשיא פולין.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בלוודר** בוויקישיתוף
* על בלוודר באתר הרשמי של נשיא פולין

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007294517505171
* GND: 4207358-3
* LCCN: sh2002004567
* ULAN: 500312732
* VIAF: 173190313
* WorldCat: viaf-173190313

 |
**הארייט אלן מאיירס** (באנגלית: **Harriet Ellan Miers**;‏ נולדה ב-10 באוגוסט 1945) היא עורכת דין אמריקנית. מאיירס שימשה כיועצת המשפטית של נשיא ארצות הברית ג'ורג' ווקר בוש עד סוף ינואר 2007.

ביוגרפיה
--------

מאיירס נולדה בדאלאס, טקסס, ולמדה באוניברסיטה המתודיסטית סאות'רן. ב-1967 היא קיבלה תואר ראשון במתמטיקה. ב-1970 היא קיבלה תואר במשפטים. מאיירס התמחתה במשרד עורכי הדין "בלי, אש, אליסון צ'ולוס ולייף" בשנת 1969, ואצל השופט המחוזי ג'ו א. אסטס בין השנים 1970–1972. בין השנים 1972–1999 עבדה במשרד עורכי הדין "לוק, פורנל, ריין והראל". ב-1999 זכתה לשמש כפרקליטתו האישית של ג'ורג' ווקר בוש. בשנת 1985 הפכה לאישה הראשונה שנבחרה לתפקיד נשיאת לשכת עורכי הדין של טקסס. מאיירס כיהנה במועצת העיר של דאלאס וקיבלה תואר של כבוד מאוניברסיטת פפרדין.
בין השנים 1995–2000 כיהנה כראש מפעל הפיס של טקסס - מינוי של המושל באותה עת, ג'ורג' בוש. לאחר בחירתו לנשיא שימשה עוזרת שלו. בשנת 2003 מונתה לסגנית ראש הסגל של הבית הלבן.

ב-3 באוקטובר 2005 הוצעה כמועמדת של נשיא ארצות הברית למשרת שופטת בבית המשפט העליון של ארצות הברית במקומה של סנדרה דיי או'קונור. מועמדותה הביאה לביקורת רבה ולהתנגדות מצד חברים בשתי המפלגות, בין היתר בשל העובדה כי מאיירס מעולם לא טענה בפני בית המשפט העליון, ואין לה כל ניסיון שיפוטי קודם.

ב-31 בינואר 2007 פרשה מאיירס מתפקידה.

דעות פוליטיות
-------------

בשנות ה-80 של המאה ה-20 תמכה במפלגה הדמוקרטית וסייעה ללויד בנטסן ולאל גור להיבחר לסנאט. ב-1988 שינתה את דעותיה והצטרפה למפלגה הרפובליקנית. מאיירס היא חברה אישית של ג'ורג' ווקר בוש.

ג'ורג' ווקר בוש ומאיירס, אוקטובר 2005

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **הארייט מאיירס** |

* קורות חיים באתר FindLaw
* ביוגרפיה באתר הבית הלבן
* יצחק בן-חורין, וושינגטון, בוש מינה יועצת שלו לשופטת ביהמ"ש העליון, באתר ynet, 3 באוקטובר 2005

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007354630005171
* ISNI: 0000 0000 3587 8332
* LCCN: n2007086521
* VIAF: 43758836
* WorldCat: lccn-n2007086521

 |
**מצ'ינג** (בעברית: **מימון תואם**) היא שיטה המופעלת בישראל לתקצוב רשויות מקומיות על ידי המדינה. על פי השיטה, מתחייבת המדינה לממן פרויקטים ותוכניות שונות בשלטון המקומי בתחומי החינוך והרווחה, תמורת השתתפות במימון על ידי הרשות המקומית.

רקע
---

בישראל הרשויות המקומיות משמשות כספקיות של שירותים שונים לתושבים החיים בהן. תקציב הרשויות המקומיות מגיע ממסי הארנונה המשלמים תושבי הרשות, ומתשלומים המועברים לרשות באמצעות משרד הפנים. תשלומי הארנונה המשולמים על ידי משקי הבית הפרטיים אינם מכסים את הוצאות הרשויות עליהם והרשויות המקומיות נסמכות על תשלומי הארנונה של בתי עסק בתחומן, מאחר שארנונה לעסקים גבוהה יותר מארנונה למשקי בית, בעוד העסקים מקבלים מעט מאוד שירותים מן הרשות המקומית.

ביצוע תוכניות שונות ברשות בתחומי הרווחה והחינוך ממומן על ידי מדינת ישראל, אך הוא מותנה בכך שהרשות המקומית תשלים את חלקה, בהתאם לנוסחה שנקבעה מראש. מימון תוכניות רווחה ברשות מקומית על ידי משרד הרווחה והשירותים החברתיים, מותנה בכך שהרשות המקומית תתרום למימון שקל מתקציבה על כל 3 שקלים שמימנה המדינה, כך שלמעשה על הרשות המקומית להשלים 25% מן המימון תקציבה. בין תוכניות הרווחה השונות נמנים טיפול בנוער בסיכון, טיפול בילדים עם צרכים מיוחדים ועוד.

בתחום תקציבי הרווחה, רשויות מקומיות שאינן יכולות לעמוד בהשלמת המימון מתקציבן אינן מקבלת את התקצוב, והכסף מועבר לרשויות שיכולות לעמוד במימון מתקציבן.

בתחום החינוך מממנת מדינת ישראל רק חלק מההוצאות של הרשויות המקומיות כגון שירותי עזר (לדוגמה פסיכולוגים במוסדות חינוך, הסעות) ובינוי של גני ילדים, והרשות המקומית נדרשת להשלים את ההוצאה מכספה.

ביקורת על שיטת המצ'ינג
----------------------

מבקרי השיטה טוענים כי נוצר אי שוויון בין רשויות חלשות כלכלית לרשויות חזקות כלכלית. על פי דו"ח של מרכז טאוב משנת 2017 קיים אי שוויון בין רשויות חזקות כלכלית לחלשות, כך שבערים שנמנות עם פורום ה-15, שהן ערים חזקות כלכלית, ההוצאה הממוצעת למטופל בשירותי הרווחה עומדת על 9095 שקלים לתושב, וברשויות הערביות שהן רשויות חלשות ההוצאה עומדת על 3,387 שקלים בלבד. רשויות חלשות כלכלית נפגעות בכך שאין להן את האפשרות לבצע את ההשלמה למימון פרויקטים מתקציבן. ברשויות אלו מספר גבוה יחסית של נצרכים לשירותי רווחה, בעוד ברשויות חזקות שאליהן מועברים עודפי המימון, יש פחות תושבים הנזקקים לשירותי רווחה.

ב-2016 פתחו ראשי רשויות מקומיות בפריפריה במחאה וב"צעדת השוויון" כנגד שיטת המצ'ינג בתחומי החינוך והרווחה, תוך דרישה לתקציב דיפרנציאלי המעניק יותר תקצוב לרשויות חלשות. לדברי המתנגדים, אחוז ההשלמה הנדרש מכל הרשויות הוא זהה, והתקציב הלא מנוצל מועבר לרשויות חזקות היכולות להוסיף על השירותים אותם הן מציעות לתושבים.

קישורים חיצוניים
----------------

* יניב רונן, מרכז המחקר והמידע של הכנסת, מימון תואם (matching) של משרדי ממשלה ורשויות מקומיות, באתר הכנסת, 10 בנובמבר 2008
* מירב ארלוזורוב, תושבי מודיעין לא רוצים לסייע לתושבי ערערה, באתר TheMarker‏, 6 בינואר 2016
* יחימוביץ' על שיטת המאצ'ינג ברשויות המקומיות: ״חסרת הגיון וחסרת צדק, מחזקת את החזקים ומחלישה את החלשים״; שר העבודה והרווחה חיים כץ: ״אני בוחן הפחתה בשיעור ההשתתפות של הרשויות החלשות בתקציבי הרווחה במסגרת תקציב 2019״, באתר הכנסת, 18 בדצמבר 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  אביטל להב, חמשת הכשלים של השלטון המקומי, באתר ynet‏, 18 בינואר 2012
2. ↑  אמיר אלון, "המדינה מפלה בתקציבי הרווחה בין רשויות עשירות ועניות", באתר ynet‏, 6 בדצמבר 2017
3. ↑  ספי קרופסקי, המאבק לשינוי שיטת תקצוב הרשויות המקומיות מגיע לכנסת, באתר כלכליסט, 23 ביוני 2016
**לא יכול בלי** (באנגלית: **‎40 Days and 40 Nights**) היא קומדיה רומנטית על חייו של מאט סילבן בגילומו של ג'וש הארטנט, המתנזר מכל מגע מיני למשך תקופת התענית הנוצרית.

עלילה
-----

מאט אובססיבי בכל הקשור לחברתו לשעבר ניקול למרות שחלפו כבר 6 חודשים. אובססיה זו מונעת ממנו ליצור קשרים חדשים עם נשים. אחיו הכומר ג'ון חושב שהבעיה היא מינית וכאשר מתחילה תקופת ה"תענית" הנוצרית מחליט מאט להתנזר מכל מגע מיני למשך 40 יום.

בתחילה מאט מרוצה מהתהליך ומרגיש טוב עם עצמו. לאחר כמה ימים הוא פוגש במכבסה את אריקה והם מתחילים לצאת, אך סירובו של מאט להתנשק לאחר הפגישה לא מתקבל בקלות. בינתיים מגלים חבריו לעבודה של מאט על התנזרותו ומתחילים להמר על היום בו ישבר. לאחר שבנות המשרד שומעות גם הן על ההימורים הן מנסות בדרכים שונות לפתות אותו ולזכות בכסף. מאט מצליח לעמוד כנגד כל הפיתויים וביום האחרון מזמין את אריקה למפגש חצות בביתו כדי לסיים את ההתנזרות.

באותו יום כאשר ריאן שותפו לדירה מחליט לצאת עם חברתו, מאט מבקש ממנו שישאיר את הדלת פתוחה לאריקה ויאזוק אותו למיטה בעזרת זוג אזיקים כדי שלא יתפתה לסיים את ההתנזרות לפני בואה של אריקה. בזמן שהוא נרדם מגיעה לדירה חברתו לשעבר ניקול ששמעה על ההימורים ואונסת אותו כדי לזכות בכסף. אריקה שמגיעה מיד אחר כך כועסת על מאט ועוזבת אותו. לאחר כמה ימים חברתה של אריקה מצליחה לשכנע אותה באהבתו של מאט והם זוכים לממש אותה בסצנת הסיום.

מחאה
----

למרות שהסרט מוגדר כקומדיית נעורים ואיננו מתיימר להיות רציני. סצנת האונס בסופו עוררה ביקורת רבה על הקלות בה נתפס האונס כאשר הוא מבוצע על ידי אישה ולא להפך. הסרט איננו מתייחס לאונס כאל אקט שלילי ואף רואה בו קטע קומי. ארגונים נוצריים כגון הליגה הקתולית בארצות הברית מחו כנגד הזילות שבו מוצגת תקופת התענית.

שם הסרט
-------

שמו של הסרט בעברית מרמז על סרט דומה מ-1999 בשם "Giving It Up" ששמו בעברית "לא יכול בלי זה", אך למרות ששני הסרטים מאותו הסוגה ובעלי עלילה דומה אין קשר ביניהם.

שחקנים
------

* מאט סוליבן - ג'וש הארטנט
* אריקה סוטון - שאנין סוסאמון
* ריאן - פאולו קוסטנזו
* ניקול - וונסה שו
* סאם - מגי ג'ילנהול
* סוזי - עמנואל ווז'יי
* קנדי - מונה מזור

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של לא יכול בלי

* "לא יכול בלי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* "לא יכול בלי", באתר נטפליקס

* "לא יכול בלי", באתר AllMovie (באנגלית)

* "לא יכול בלי", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)

* "לא יכול בלי", באתר Box Office Mojo (באנגלית)

* "לא יכול בלי", באתר Metacritic (באנגלית)

* "לא יכול בלי", באתר אידיבי

* "לא יכול בלי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* "לא יכול בלי", ביקורת על הסרט באתר "עין הדג"
**משה אבוטבול** (נולד ב-11 באוגוסט 1984) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר האחורי.

קריירה
------

אבוטבול התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מועדון ספורט אשדוד. לאחר שלא זכה לדקות משחק, עבר להפועל רעננה. בקיץ 2008 חתם בהפועל רמת-גן גבעתיים והיה שותף לחזרה שלה לליגת העל לאחר שני עשורים. בקיץ 2009 חתם בהפועל אשקלון ובינואר 2010 עבר למכבי עירוני בת ים לאחר שלא זכה לדקות משחק באשקלון. בתחילת עונת 2010/2011 הבקיע 6 שערים עבור בת ים, ובינואר 2011 הצטרף להפועל ניר רמת השרון על מנת לעזור לה במאבקי העלייה לליגת העל. ב-28 בפברואר 2011 הבקיע את שער הניצחון עבור קבוצתו נגד בית"ר שמשון תל אביב בדקה ה-95. ארבעה ימים לאחר מכן הבקיע את שער השוויון בדקה ה-90 נגד אחווה עראבה. בסיום העונה עלה עם המועדון לליגת העל.

ב-27 באוגוסט 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 1–2 להפועל ראשון לציון. ב-21 בספטמבר 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל בניצחון 3–1 נגד מכבי תל אביב. בסיום עונת 2012/2013 היה אחד מהשחקנים החשובים במערך של קבוצתו שסיימה במקום השישי בליגה, הישג השיא של המועדון.

בקיץ 2013 חתם בעירוני קריית שמונה. כבר בהופעת הבכורה שלו הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון בהפסד 1–3 למכבי חיפה. בדצמבר 2013 קרע את הרצועה הצולבת, וחזר לשחק רק שנה לאחר מכן.

ב-4 בפברואר 2015 חתם בהפועל רעננה, ובתום העונה שוחרר מהמועדון.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
הרב משה רבילסקי (אבינרי) משמאל
**משה אבינרי** (**רַבֶּלְסקי**; בכתיב ארכאי: **ראַבעלסקי**) (אסרו חג של פסח תרל"ז אפריל 1877 - ר"ח סיון תש"ד 23 במאי 1944) היה רב ומחנך, מחלוצי הדיבור העברי ברוסיה.
אביהם של הלשונאי יצחק אבינרי ושל המתאגרף עמיאל (אמיל) אבינרי.

ביוגרפיה
--------

נולד לרב ניסן רבילסקי באסרו חג של פסח תרל"ז בעיירה קלינובקה (קאלינובקא) שבדרום-מערב האימפריה הרוסית (כיום באוקראינה).

מתוך אהבה חזקה לעברית פסק אביו לדבר יידיש, והיה מדבר עברית.

בהיותו בן 18 עברו הוריו לקאזאטין, שם היה אביו אב בית דין עד מותו ופעל גם בשדה החינוך, ביסדו תלמוד תורה מתוקן שלמדו בו גם לימודי חול. התלמידים קבלו בו חינוך לאומי-ציוני ורבים מהם היו לאחר מכן לעסקנים ציוניים בעיירה. אביו הקדיש את כל מרצו להחזקת תלמוד התורה בעיירה.

בסוף שנת תרנ"ז נשא משה רבילסקי לאשה את מנוחה בת הרב ישראל ברמאן, שהיה רב בפליסקוב (פליסקיב (אנ') באוקראינה המודרנית).

לאחר נישואיו גלה אביו לקובנה שבליטא, שם הוסמך להוראה על ידי הרב צבי בן הרב יצחק אלחנן ספקטור, ובשנת תרס"ה הוזמן להיות רב בבייראמטשא (מיקולאיבקה-נובורוסיסקה (אוק'), עיירה בבסרביה). לאחר הפרעות האיומות השוד וההרס הרב באזור ובעיירה וגם שם פתח בפעילות חינוך מקיפה ורבת ערך והצליח להרים ולשנות לטובה את מצב הקהילה כולה. 
הוא ייסד בעיירה את בית הספר העברי הראשון בבסראביה שכל לימודיו היו בעברית. ספר ושמו **"סנסני עץ החיים"**, שכתב אביו, ובו קיצור הדינים שידיעתם דרושה לתלמידים, הונהג כספר לימוד ברבים מבתי הספר בבסרביה וגם מחוצה לה.

בשנת תרע"ה, עם פטירת אביו ר' ניסן רבילסקי, עבר משה רבילסקי לקאזאטין לשבת על כיסא אביו. ישיבתו זו ארכה שנתיים, ובשנת תרע"ג הוזמן להיות רב באונגן (על גבול רוסיה ורומניה), ובעיירה זו נשאר עד עלייתו לארץ ישראל. בחול המועד סוכות תרפ"ו עלה עם בני ביתו לארץ ישראל, וחי בה שמונה עשרה שנים עד מותו.

גם בארץ ישראל המשיך את פעילותו החינוכית, בתחילה כמורה ביבנאל ואחר כך בצפת ונטע בתלמידיו את אהבת הארץ והלשון העברית.

מסמך רב ערך בשם: **"מן הגיהנום האוקראיני"** פורסם על ידי רבילסקי ב"השילוח" ואחר כך שנית ב"הצפירה" בשנת ה'תרפ"א, ובו תיאר את הפרעות האיומות שנעשו ביהודי אוקראינה בידי אנשיהם של סימון פטליורה ואנטון דניקין בשנים תרע"ט-תר"פ, ורשם מפי עדי ראייה שברחו מן הזוועות את שקרה אותם.

בר"ח סיוון תש"ד לפנות בוקר מת ר' משה רבילסקי בבית החולים" הדסה" בירושלים.

מכתביו
------

שלשת הכתבים הללו מופיעים בהקדמה לכרך ב' של הספר "היכל רש"י", שכתב בנו של הרב:

* **על חנוך הנוער והכשרת הלבבות לתורה ולציון**
* **אל הכותל המערבי**
* **על תחיית ישראל**

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד תדהר (עורך), "משה אבינרי (רבלסקי)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 255

הערות שוליים
------------

1. ↑  דוד תדהר (עורך), "עמיאל (אמיל) אבינרי (רבלסקי)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ה (1952), עמ' 2259
2. ↑  מתוך זיכרונותיו של יצחק אבינרי, "על אביו", **היכל רש"י**, עמ' שפא-שפב; וכן מ. קומארובסקי, מסופרי הדאר באמריקה.
3. ↑  הרב משה רבלסקי, "מן הגיהנום האוקראיני", הצפירה, 16 בפברואר 1921; המשך; המשך
4. ↑  ראו עמודים שפג-שפד ב"היכל רש"י", כרך ב'.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007519210505171
* VIAF: 308282452
* WorldCat: viaf-308282452

 |
**מתמטיקה: דמותה ותכליתה** (באנגלית: **Mathematics: Form and Function**) הוא ספר מתמטי-פילוסופי, אשר נכתב על ידי המתמטיקאי האמריקאי סאונדרס מקליין. לאורך הספר סוקר מקליין את המתמטיקה בכללותה, תוך שהוא בוחן את מקורותיה הרעיוניים, בעיותיה הפילוסופיות, וכן נושאים מתחום הפרקטיקה של המחקר המתמטי. הספר משמש ככר בו מקליין פורש את משנתו ודעותיו בנושאים אלו.

הרקע לכתיבת הספר
----------------

העניין של מקליין בפילוסופיה של המתמטיקה החל בגיל צעיר, בין היתר כאשר קרא בנערותו את ספרם של ראסל ווייטהד פריניקיפיה מתמטיקה. היות שנולד בשנת 1909, נעוריו של מקליין ותחילת דרכו כמתמטיקאי עברו עליו בשנות ה-20 וה-30, שנים בהן העיסוק ביסודות המתמטיקה ובפילוסופיה שלה היה פעיל מאוד (בין היתר עקב "משבר היסודות" שהתרחש בשנים אלו). ייתכן שבהשפעת הסביבה הזו, מקליין בחר לעשות את עבודת הדוקטורט שלו (1933) בתחום הלוגיקה המתמטית, באוניברסיטת גטינגן, בהנחייתו של פאול ברנייס (Paul Bernays) - מגדולי החוקרים בתחום הלוגיקה המתמטית באותה עת.

לאורך העשורים שלאחר מכן, רמת העניין של מרבית המתמטיקאים בתחום היסודות והפילוסופיה של המתמטיקה פחתה במהירות. אף שמקליין מעולם לא איבד עניין בפילוסופיה של מתמטיקה, הוא הרגיש שמדובר בתחום שקשה מאוד לתרום לו תרומה בעלת ערך, ומיעט יחסית לעסוק בנושא בשנים אלו. מחקרו של מקליין עבר לתחומי האלגברה והטופולוגיה האלגברית, מה שיוביל אותו בהמשך לייסד את תורת הקטגוריות ואת האלגברה ההומולוגית יחד עם שותפו, סמואל אילנברג.

מקליין מספר שבעיניו עבודות רבות העוסקות בפילוסופיה של המתמטיקה מתבססות על גישה מוטעית, מכיוון שהן אמנם מכילות דיונים רבים בנוגע לטיבם ומציאותם של אובייקטים מתמטיים, אך דיונים אלו מתבססים לרוב רק על החלקים האלמנטריים ביותר של המתמטיקה עצמה. יתר על כן, מחבריהן של עבודות אלו לעיתים קרובות אף כלל לא מכירים לעומק את חלקיה המתקדמים של המתמטיקה המודרנית - מקליין מציין את ויטגנשטיין כדוגמה למי שלדעתו כשל בנקודה זו. להשקפתו של מקליין, כדי שפילוסופיה של המתמטיקה תהיה באמת משכנעת, היא צריכה קודם כל להתבסס על בחינה רעננה של **מה יש במתמטיקה***.* רק כך, מול חומר הראיות הרלוונטי, ניתן יהיה לגבש פילוסופיה רלוונטית של המתמטיקה.

לכן, מקליין גמר אומר לכתוב ספר שבו יתאר דעותיו באשר לפילוסופיה של המתמטיקה, כאשר הטענות הפילוסופיות יוצגו כנגד חומר רב הסוקר את המקור והמשמעות של חלקים נרחבים מהמתמטיקה המודרנית, בהתאם לעקרון שהוא הציג.

הספר מבוסס על מאמציו של מקליין לגבש פילוסופיה של המתמטיקה בארבע השנים שקדמו להוצאתו (1982-1986), ובפרט על סמינרים והרצאות שונות שמקליין העביר בנושא בתקופה זו, במיוחד סמינר שנתי בנושא שנערך על ידו באוניברסיטת שיקגו.

לקריאה נוספת
------------

* *(2005) Saunders Mac Lane: A Mathematical Autobiography*

קישורים חיצוניים
----------------

* הספר בגרסה אינטרנטית חינמית באתר Scribd

הערות שוליים
------------

1. ↑  LANE, SAUNDERS MAC. **SAUNDERS MAC LANE : a mathematical autobiography.**, AK PETERS, 2019, מסת"ב 0-367-44648-0

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מתמטיקה: דמותה ותכליתה"**.
**שילה סלואן פרהאם** (באנגלית: **Sheila Sloan Frahm**; נולדה ב-22 במרץ 1945) היא פוליטיקאית אמריקאית שכיהנה כחברת הסנאט של ארצות הברית מטעם מדינת קנזס לתקופה קצרה ב-1996.

ביוגרפיה
--------

פרהאם נולדה בעיר קולבי, מושב המחוז של מחוז תומאס שבקנזס. אחרי שלמדה באוניברסיטת טקסס באוסטין, היא מונתה למועצת החינוך של קנזס ב-1985 ונבחרה מחדש ב-1986. ב-1988 התמנתה לתפקיד סגנית נשיא המועצה. פרהאם הייתה חברה בסנאט של מדינת קנזס בשנים 1989–1995. היא הייתה האישה הראשונה ששימשה בתפקיד מנהיג הרוב בסנאט של קנזס, עם בחירתה לתפקיד זה בידי עמיתיה למפלגה הרפובליקנית ב-1993. במשך כשנה וחצי, בין 1995 ל-1996, כיהנה כסגנית מושל קנזס ה-44. במהלך כהונתה כסגנית המושל כיהנה במקביל כמזכירת המדינה של קנזס.

ב-11 ביוני 1996 מונתה בידי מושל קנזס ביל גרייבס לסנאט של ארצות הברית כדי להחליף את מנהיג הרוב בסנאט בוב דול, שהתפטר מן הסנאט כדי להקדיש את כל זמנו למסע הבחירות הנשיאותי שלו בבחירות לנשיאות שנערכו באותה השנה. בתקופתה הקצרה בסנאט הצביעה פרהאם עם המפלגה הרפובליקנית ב-92.9% מהמקרים. היא מונתה לחברה בוועדת הכוחות המזוינים ובוועדת הבנקאות, השיכון ועניינים עירוניים. מינויה הפך את קנזס למדינה השנייה להיות מיוצגת בידי שתי נשים בסנאט - יחד עמה שירתה בסנאט הסנאטורית הוותיקה ננסי קאסבאום. היא התמודדה בבחירות המקדימות במפלגה הרפובליקנית למועמדות לסנאט האמריקאי מטעם המפלגה הרפובליקנית, אך הפסידה לסם בראונבק. בראונבק ניצח בבחירות הכלליות, והחליפהּ בסנאט.

פרהאם היא יושבת ראש לשם כבוד של הארגון "נשים עבור קנזס". אחרי שעזבה את הקפיטול היא שבה לעיר הולדתה קולבי והתמנתה למנהלת אגודת נאמני המכללות בקנזס. בבחירות 2018, הביעה פרהאם ביחד עם רפובליקנים מתונים אחרים את תמיכתה במועמדת המפלגה הדמוקרטית למושלות לורה קלי על פני תמיכה במועמד הרפובליקני כריס קובאק.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שילה פראהם** בוויקישיתוף
* שילה פראהם באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  שילה פראהם באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)
2. ↑  שילה פרהאם, באתר "נשים בקונגרס" (באנגלית)
3. ↑  האנטר וודול, Former GOP U.S. senator, Senate president among those choosing Kelly over Kobach, באתר The Kansas City Star‏, 13 בספטמבר 2018 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* SNAC: w6573w5x
* US Congress: F000438

 |
**רשיד א-סולח** (ערבית: **رشيد الصلح**; 1926 - 27 ביוני 2014), ראש ממשלת לבנון בשנים 1974-1975 וב-1992.

א-סולח נולד למשפחה סונית ידועה ונבחר לראשונה לפרלמנט הלבנוני בשנת 1960.

בשנת 1974 מונה א-סולח על ידי נשיא לבנון סולימאן פרנג'יה לתפקיד ראש הממשלה. מכהונתו זו הוא התפטר כעבור כשישה חודשים, בעקבות פרוץ מלחמת אזרחים בלבנון.

בשנת 1992 מונה א-סולח בשנית לתפקיד ראש הממשלה, בעקבות התפטרותו של עמר כראמי מהתפקיד. הנשיא אליאס הראווי ביקש למנותו לתפקיד עד לקיום בחירות כלליות, הראשונות שהיו עתידות להיערך בלבנון לאחר תום מלחמת האזרחים בשנת 1990. כהונתו בתפקיד נמשכה כחמישה חודשים.

בשנת 1996 פרש א-סולח מהחיים הציבוריים.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**תקי אלדין א-סולח** | **ראש ממשלת לבנון31 באוקטובר 1974 - 24 במאי 1975** | **הבא**:**נור אלדין רפאעי** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**עמר כראמי** | **ראש ממשלת לבנון13 במאי 1992 - 31 באוקטובר 1992** | **הבא**:**רפיק אלחרירי** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1189762943
* VIAF: 7629156253577808110002
* WorldCat (עם VIAF): 7629156253577808110002

 |
| מים |
| --- |
| **תחילית**: |   مـ |
| **אמצעית**: |    ـمـ |
| **סופית מחוברת**: |   ـم |
| **סופית לא מחוברת**: |    م |
| **אלפבית ערבי** |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح |
| خ | د | ذ | ر | ز | س |
| ش | ص | ض | ط | ظ | ع |
| غ | ف | ق | ك | ل | م |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ن | ه | و | ي |  |

 |
| סימנים נוספים |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ﺓ | ﻯ | ء | ال | ﻻ |  |

 |
| אותיות חיצוניות |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ﭖ | ﭺ | ژ | ﭪ | ڨ |  |

 |
| תשכיל |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ـَ | ـِ | ـُ | ـًا ـٍ ـٌ |  |

 |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ـْ | ـّ | ـٰ | آ | ٱ |  |

 |

האות **מִים** (בערבית: **ميم**) היא האות העשרים וארבע באלפבית הערבי. לפניה באה האות לאם ואחריה האות נון.

מים מייצגת את העיצור /m/ (כמו מ"ם). מים משמשת כאות משקלית לעיתים רבות, לדוגמה ביצירת שמות מקומות במשקל ﻣﻔﻌل (מַפעַל), כך ﻣﻜﺘﺐ (מכּתב) פירושו "משרד", מהשורש ﻙ.ﺕ.ﺏ שמשמעותו כ.ת.ב.

בכתיבה, האות מתחברת מצד ימין וגם מצד שמאל, כמו בשאר האותיות למעט אותיות "דוד'ארז".

מקור האות מים ב"מם" הפניקית, ויש לה מקבילות ברוב האלפביתים:

* אלפבית עברי – מ/ם
* אלפבית לטיני – M,m
* אלפבית יווני – Μ,μ
* אלפבית סורי – ܡ

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **م** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TDVİA: mim

 |
| לאם |
| --- |
| **תחילית**: |   لـ |
| **אמצעית**: |    ـلـ |
| **סופית מחוברת**: |   ـل |
| **סופית לא מחוברת**: |    ل |
| **אלפבית ערבי** |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح |
| خ | د | ذ | ر | ز | س |
| ش | ص | ض | ط | ظ | ع |
| غ | ف | ق | ك | ل | م |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ن | ه | و | ي |  |

 |
| סימנים נוספים |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ﺓ | ﻯ | ء | ال | ﻻ |  |

 |
| אותיות חיצוניות |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ﭖ | ﭺ | ژ | ﭪ | ڨ |  |

 |
| תשכיל |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ـَ | ـِ | ـُ | ـًا ـٍ ـٌ |  |

 |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ـْ | ـّ | ـٰ | آ | ٱ |  |

 |

**לאם** (בערבית: **لام**) היא האות העשרים ושלוש באלפבית הערבי. לפניה באה האות כאף ואחריה האות מים.

לאם מייצגת עיצור מכתשי, מקורב צדי (/l/ ‏:IPA - כמו למ"ד), במקרה אחד, במילה الله (אללה), לאם מוולנת (/ɫ/ ‏:IPA).

לאם מנוקדת בכסרה משמשת כתחילית המקבילה ללמ"ד השימוש העברית. לאם המנוקדת בפתחה משמשת בערבית במשלב גבוה כתחילית המציינת הדגשה, ואפשר לתרגם אותה כ"אכן". כך למשל, إن زيدا جميل (אן זידא ג'מיל) פירושו "זיד הוא יפה" ו-إن زيدا لجميل (אן זידא לג'מיל) תרגומו "זיד הוא אכן יפה".

בכתיבה, האות מתחברת מצד ימין וגם מצד שמאל, כמו בשאר האותיות למעט אותיות "דוד'ארז".

מקור האות לאם הוא ב"למד" הפניקית, ויש לה מקבילות ברוב האלפביתים:

* אלפבית עברי - ל
* אלפבית לטיני - L,l
* אלפבית יווני - Λ,λ
* אלפבית סורי - ܠ

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ل** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  מלית זו, שמקורה שמי והייתה רווחת מאוד באוגריתית ניתנת לזיהוי גם בעברית מקראית, לדוגמה בפסוק "כי ל-ה' מגיננו ולקדוש ישראל מושיענו" (ספר תהילים, פרק פ"ט, פסוק י"ט)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TDVİA: lam

 |
המונח "ואו" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו ואו (פירושונים).

| ואו |
| --- |
| **תחילית**: |   و |
| **אמצעית**: |    ـو |
| **סופית מחוברת**: |   ـو |
| **סופית לא מחוברת**: |    و |
| **אלפבית ערבי** |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح |
| خ | د | ذ | ر | ز | س |
| ش | ص | ض | ط | ظ | ع |
| غ | ف | ق | ك | ل | م |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ن | ه | و | ي |  |

 |
| סימנים נוספים |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ﺓ | ﻯ | ء | ال | ﻻ |  |

 |
| אותיות חיצוניות |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ﭖ | ﭺ | ژ | ﭪ | ڨ |  |

 |
| תשכיל |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ـَ | ـِ | ـُ | ـًا ـٍ ـٌ |  |

 |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ـْ | ـّ | ـٰ | آ | ٱ |  |

 |

האות **וַאו** (בערבית: **واو**) היא האות העשרים ושבע באלפבית הערבי. לפניה באה האות הא ואחריה האות יא.

לואו שני שימושים: כאם קריאה בהופעתה אחרי עיצור המנוקד בדמה, היא מאריכה את התנועה. וכעיצור עצמאי היא מייצגת /w/ (כמו W באנגלית, או כמו האות וי"ו בהגייתה המקורית). לעיתים, כדי לרמוז על ואו המופיעה בתור עיצור, מנקדים אותה. למעשה, ללא הוספת חַרַכַּאת (ניקוד), אין דרך להבדיל בין השימושים. ואו יכולה לשמש גם כ"כיסא" להמזה, ؤ, ואז היא נהגית כעיצור /ʔ/ (כמו אל"ף עיצורית).

בחלק מהניבים ואו סֻכּוּנִית (ללא תנועה) המופיעה אחרי עיצור המנוקד בפתחה, גורמת לתנועת /o/ ארוכה, ולא לדיפתונג /au/ כבערבית סטנדרטית.

ואו מנוקדת בפתחה משמשת כתחילית בשתי דרכים. הראשונה, והנפוצה יותר היא במשמעות של ו' החיבור. השימוש השני בוואו-פתחה הוא לציון שבועה וניתן לתרגמה במקרים אלה כ-"ב...", כך والله (וַאללה) תרגומו "(אני נשבע) באלוהים".

מקור האות ואו הוא ב"וואו" הפניקית, ויש לה מקבילות ברוב האלפביתים. אם כי באלפביתים שהתפתחו מהאלפבית היווני ישנן לרוב כמה מקבילות, זאת עקב יצירה של שתי אותיות יווניות מוואו הפיניקית: אחת שמייצגת עיצור, ואחת שמשמשת לייצוג תנועות.

* אלפבית עברי – ו
* אלפבית יווני – , Υ,υ
* אלפבית לטיני – F,f ו-V,v ממנה התפתחה U,u ומאוחר יותר גם W,w ו-Y,y
* אלפבית סורי – ܘ

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **و** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  דיגמא, או ואו (Fαυ) היא אות ארכאית שהייתה בשימוש רק באלפבית היווני הראשוני.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TDVİA: vav

 |
**האנס-יוזף "יופ" קאפלמן** (בגרמנית: **Hans-Josef "Jupp" Kapellmann**, נולד ב-19 בדצמבר 1949 בבארדנברג שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעיקר בעמדות המגן והקשר. את רוב הקריירה שלו בילה קאפלמן בקבוצות פ.צ. קלן ובאיירן מינכן. בנוסף, ערך 5 הופעות במדי נבחרת מערב גרמניה.

קריירת מועדונים
---------------

קאפלמן גדל במועדון הנוער של 1930 בארדנברג, והצטרף בשנת 1968 לבוגרים של אלמניה אאכן, עמה זכה במקום השני בבונדסליגה כבר בעונתו הראשונה. עונה לאחר מכן, אאכן ירדה לליגת המשנה, וקאפלמן עבר לפ.צ. קלן, עמה הגיע למקום השני בבונדסליגה בשנת 1973 והפסיד באותה עונה בגמר הגביע לבורוסיה מנשנגלדבך.

הצלחתו של קאפלמן בקלן, הביאה את באיירן מינכן לשלם עבורו 802 אלף מארק גרמני לקלן, סכום שנחשב לשיא בבונדסליגה באותם ימים, ובקיץ 1973 עבר קאפלמן לקבוצה הבווארית. קאפלמן היה חלק משמעותי מבאיירן מינכן שזכתה בשלושה טורנירים רצופים של גביע אירופה לאלופות, בין השנים 1974–1976, ובזכייה בטורניר הגביע הביניבשתי בשנת 1976 לאחר ניצחון על קרוזיירו. קאפלמן רשם 165 הופעות בבאיירן מינכן, והבקיע 17 שערים.

בתום עונת 1979, חצה קאפלמן את הכביש אל היריבה העירונית, מינכן 1860, שם שיחק 40 משחקים. בתום עונת 1981, פרש קאפלמן ממשחק פעיל.

קריירה בינלאומית
----------------

לקאפלמן חמש הופעות במדי נבחרת מערב גרמניה. קאפלמן היה חלק מהסגל הגרמני שזכה במונדיאל 1974, אך לא זכה בו לדקות משחק.

לאחר הפרישה
-----------

כיום קאפלמן הוא דוקטור, העוסק בניתוחים אורתופדיים בעיר רוזנהיים שבבוואריה.

תארים
-----

עם באיירן מינכן:

* אליפות הבונדסליגה: 1973/74
* גביע אירופה לאלופות (3): 1973/74, 1974/75, 1975/76
* הגביע הביניבשתי: 1976

עם נבחרת גרמניה המערבית:

* מונדיאל 1974

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

| **נבחרת מערב גרמניה – מונדיאל 1974 (אלופת העולם)** |
| --- |
| 1 מאייר • 
2 פוגטס • 
3 ברייטנר • 
4 שוורצנבק • 
5 בקנבאואר • 
6 הוטגס • 
7 וימר • 
8 קולמן • 
9 גרבובסקי • 
10 נצר • 
11 היינקס • 
12 אובראט •
13 מילר • 
14 הנס •
15 פלוהה •
16 בונהוף •
17 הולצנביין •
18 הרצוג •
19 קאפלמן •
20 קרמרס •
21 ניגבור •
22 קלף •
מאמן: שן | מערב גרמניהמערב גרמניה |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1062270592
* VIAF: 312620563
* WorldCat: viaf-312620563

 |
דמדומים טיפוסיים בליל קוטב בסבאלברד, בקו רוחב 78 מעלות צפון
שעת צהריים מוקדמת בטרומסה, נורווגיה, מבט מהרכס לכיוון העיירה
**ליל קוטב** הוא תופעה המתרחשת בחוגים הארקטיים כאשר הלילה אורך מעל 24 שעות. התופעה ההפוכה – כאשר השמש לא שוקעת מתחת לקו האופק במשך פרקי זמן ארוכים – מכונה שמש חצות.

משך הזמן שבו השמש ממוקמת מתחת לקו האופק עשוי לנוע בין 20 שעות בסביבת חוגי הקוטב ועד 179 יום בשנה בקטבים עצמם. אומנם לא כל משך הזמן הוא ליל קוטב מוחלט שכן אור חיצוני רב מתקבל כתוצאה מאפקט השבירה. כלומר, השמש אינה שוקעת בקטבים 186 ימים בשנה שבמהלכם היא נמצאת **מעל** האופק. ההסבר לחוסר השוויון המספרי הוא מניין הימים שבהם השמש נמצאת חלקית מעל קו האופק כימי אור ולא כלילה.

השפעות אנושיות
--------------

התקופות שבמהלכן מתרחשת תופעה זו עשויות לעורר דיכאונות באנשים המתגוררים באזורים אלה. אנשים הסובלים מדיכאון עונתי רגישים לכך במיוחד. נראה שתופעה זו היא אחת הסיבות לריבוי מקרים של סינדרום סוליפסיזם.

ראו גם
------

* זוהר הקוטב
* קטבים
* שמש חצות

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ליל קוטב** בוויקישיתוף
* קטעי וידאו מומלצים מהעיר הנורווגית טרומסה המראים בהילוך מהיר את שעות היום במקום
* ליל קוטב וחושך קוטבי

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4558166-6

 |
**יובל רון ואזרחי העתיד** (Yuval Ron and Residents of the Future) הרכב פיוז'ן ישראלי מתקדם המשלב ג'אז עם רוק בצורה ייחודית, בהשראתם של יוצרים מוכרים מתחום הג'אז המודרני, פיוז'ן, רוק מתקדם, ושורשי מטאל, תוך הדגשה מתמדת של עושר הרמוני, תחכום קצבי, דיאלוגים בין המוזיקאים, ושימוש נרחב בכלי נגינה אלקטרונים וחשמליים.

אירועים עיקריים
---------------

בשנת 2004 הוציא ההרכב דיסק EP ראשון תחת השם Futuristic Worlds Under Construction.
באותה שנה הפיק ההרכב את סדרת המוזיקה המתקדמת הראשונה בישראל והגדולה ביותר עד כה Underground Progress Session אשר כללה מפגשים בין יוצרים בכל רחבי הארץ ושילבה רבים מהאומנים הבולטים בתחום. 
בשנת 2006 הופיע ההרכב לראשונה בחו"ל בפסטיבל הג'אז הבינלאומי של קלייפדה, בליטא.
באותה שנה גם הוציא ההרכב את ההופעה בפורמט וידאו חופשי להורדה. ניתן לצפות בהופעה במלואה באתר ההרכב, כקונספט חדש של תרבות שיתוף קבצים.
במרס 2007 הופיע ההרכב בפסטיבל הג'אז של אברדין, סקוטלנד, ובאירוע "חשיפה" בפסטיבל הג'אז של תיאטרון גבעתיים.
בחודש אוקטובר 2007 יצא ההרכב לסיבוב הופעות נרחב בניו זילנד והשתתף בין היתר בפסטיבל הג'אז הבינלאומי של קווינסטאון ובפסטיבל האמנויות של טאורנגה, לצד כיתות אמן והופעות נוספות. 
בקיץ 2008 המשיך ההרכב את סבבי ההופעות באירופה שכללו מספר פסטיבלי ג'אז בולטים במדינות הבלטיות וברוסיה.
בשנת 2009, לצד הופעות נוספות בפסטיבלים בצפון אמריקה ואירופה, יצא בחודש נובמבר אלבומו הרשמי הראשון, Residence Of The Future בחברת התקליטים האיטלקית Electromantic Music.

אלבומים
-------

Residence Of The Future \ נובמבר 2009 \ Electromantic Music

חברי ההרכב
----------

* יובל רון - גיטרה וסינטי-גיטרה
* אבירם גוטפריד - קלידים ולפטופים
* יניב שלו - באס
* יציב כספי - תופים

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של יובל רון ואזרחי העתיד

* יובל רון ואזרחי העתיד, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* יובל רון ואזרחי העתיד, באתר Discogs (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: 92152495-4f8f-478f-9005-39ac7e20f01f

 |
**Theme Hospital** (נקרא גם בעברית: **בית חולים**) הוא משחק סימולציה למחשב מבית Bullfrog וחברת EA Games אשר שווק לראשונה בשנת 1997 ובו השחקן בונה ומתפעל בית חולים. המשחק זכה להצלחה רבה ונמכר ב-4 מיליון עותקים ברחבי העולם. המשחק נחשב למוצלח יותר מ-Theme Park שקדם לו, ועדיין ניתן למצוא אותו באתרים של משחקי נוסטלגיה.

מהלך המשחק
----------

### מטרת המשחק

מטרת המשחק היא לנהל את בית החולים בפן הפיננסי, כוח האדם והציוד. על בית החולים לאבחן את המחלה מבין מגוון מחלות אפשריות כמו "hyperlangue" (בעלי לשון גדולה), "בלתי נראים", "סינדרום המלך" (אנשים שחושבים שהם אלביס פרסלי) וכדומה.

במשחק 12 שלבים, ובכל שלב נדרש לבנות מהתחלה את בית החולים, ככל שמתקדמים בשלבים ישנן יותר מחלות אפשריות, יותר ציוד נדרש, ושטח בית החולים שתחת ניהול המשתמש גדול יותר. כדי לעבור שלב, על השחקן למלא מספר תנאים כמו העלאת המוניטין של בית החולים, הגדלת הריווחיות שלו, העלאת רמת המוסד או אחוז האנשים שנרפאו בו. בנוסף, במספר שלבים יש תנאים מיוחדים כגון, שכל הרופאים יעבדו ביעילות של מעל 80%.

### ניהול המשחק

השחקן אינו מנהל פיזית רופא או מטופל מסוים אלא מנהל את כל בית החולים, על ידי בניית החדרים הנדרשים (אבחון, טיפול, מנוחה, שירותים, מחקר, הוראה), שכירת אנשי הצוות שיאיישו אותם וריהוט בית החולים באופן כללי. למרות זאת, ניתן להתערב בטיפול במטופל מסוים תוך כדי משחק, למשל על ידי שינוי את התור של החולים וקידום החולים הקרובים יותר למוות; ניתן לחייב פציינט לעבור טיפול מסוים גם אם האיבחון לא הסתיים; ניתן לפטר עובדים על מנת להחליפם בעובדים יעילים יותר או בעובדים זולים יותר, ועוד.

### כוח אדם

כוח האדם האפשרי להעסקה מחולק לארבעה סוגים:

* פקידות קבלה ומיון
* אחיות לביצוע בדיקות כלליות וטיפולים פשוטים ונפוצים
* רופאים לטיפולים ואבחונים מסובכים, העוסקים גם בניהול מחקר והכשרת עמיתיהם
* אנשי תחזוקה האחראים לניקיון בית החולים, השקיית העציצים ותיקון המכונות

הרופאים יכולים להיות מומחים באחד משלושה תחומים (פסיכולוג, מנתח או חוקר רפואי) בהם יש לו רמת ניסיון מסוימת (מרופא מתחיל ועד ליועץ), כאשר רק יועצים יכולים להכשיר רופאים אחרים. לכל אנשי הצוות קיים הפרמטר של רמת ניסיון שגורם לעבודה מהירה או יעילה יותר. בדרך כלל, ככל שרמת הניסיון גבוהה יותר כך המשכורת גבוהה יותר.

פלטפורמות
---------

המשחק יצא במקור לPC ב-1997 ושנה לאחר מכן יצאה גרסה לפלייסטיישן.

בנוסף לגרסאות הרשמיות, מספר קהילות קוד פתוח פיתחו את המשחק בקוד פתוח, אולם ללא הצלחה. בשנת 2008 פרויקט קוד פתוח בשם OpenTH פיתח גרסה טובה למשחק בעיקר בשפת C++ ומעט ב-Lua תחת רישיון GNU GPL; פרויקט זה הסתיים והיום האתר מפנה לפרויקט CorsixTH. ב-2009 יצא פרויקט דומה בשם CorsixTH שאנשיו פיתחו את המשחק בעיקר ב-Lua תחת רישיון ציבורי של MIT. כדי להפעיל את המשחק נדרש דיסק התקנה מקורי או אימג' להתקנה. פרויקט זה מתוחזק באופן שוטף והגרסה האחרונה יצאה במאי 2013. פרויקט CorsixTH שימש גם לפיתוח גרסה לאנדרואיד שניתן למצוא ב-Google Play Store.

משחקי המשך למשחק
----------------

ב-30 באוגוסט 2018 יצאה גרסה מחודשת למשחק שמיועדת למחשבים האישיים בשם Two Point Hospital (אנ').

גרסה זו היא למעשה חידוש של הגרסה הראשונה של המשחק שפותחהת בשיתוף פעולה עם המפיק והמעצב המקורי של המשחק הראשון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Theme Hospital** בוויקישיתוף
* Tow Point Hospital האתר הרשמי של משחק ההמשך
* בית חולים, באתר מסע אל העבר
* Theme Hospital, באתר PCGamingWiki (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר פרויקט CorsixTH
**דראגומירשט** (בהונגרית:**Dragomirești**, ביידיש:**דראגאמירעשט**) היא עיר קטנה במחוז מרמורש ברומניה. הוכרזה כעיר בשנת 2004. במפקד של 2002 נקבע ש-99.5 אחוז מתושבי העיר הם רומנים.

הקהילה היהודית
--------------

על פי מפקדי האוכלוסין, מספר היהודים בדראגומירשט בשנת 1920 היה 756, והם היוו 28 אחוז מכלל האוכלוסייה. בשנת 1941 היו בדראגומירשט 684 יהודים. כיום (2013) אין יהודים במקום.

היהודים הראשונים הגיעו לדראגומירשט בשליש הראשון של המאה ה-18. בסוף המאה ה-18 התארגנה במקום קהילה שבהתבססה על חסידי קוסוב שבאו מגליציה ומפודוליה. יהודי המקום עסקו במסחר תבואה וצאן, עבדו בתעשיית העץ ובחקלאות. במקום הוקם בית כנסת ובית מדרש חסידי, מקווה טהרה ובית עלמין. 

הרב הראשון של הקהילה היה משה שטרן. מ-1903 כיהן כרב יצחק מאיר שוורץ שחיבר מספר חיבורים. ב-1911 נתמנה כרב מנחם מנדל שפירא, והרב האחרון היה משה ישראל פלדמן שאף עמד בראש ישיבה שהייתה במקום. בישיבה למדו כ-45 תלמידים והיא התקיימה עד ימי השואה.

עם תחילת שואת יהדות הונגריה באביב 1944, נבנה במרכז הכפר  גטו בו רוכזו כל יהודי הכפר וכפרים אחרים מאזור. סך הכל היו בגטו כ-2,000 איש. ב-15 במאי החלו יהודי הגטו במסע מפרך בן 25 ק"מ לעיירה וישווה, שם עלו היהודים על רכבות שלקחו אותם למחנה אושוויץ, ושם נספו רובם. 

כ-50 מיהודי הכפר חזרו למקום לאחר השואה, אולם זמן קצר אחר כך, עזבו את הכפר כולם ורובם עלו לישראל.

לקריאה נוספת
------------

* פנקס הקהילות, רומניה כרך שני, הוצאת יד ושם, ירושלים, תש"ם, עמ' 125-126

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דראגומירשט** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של דראגומירשט
* מתוך ספר מארמארוש ש.י. גרוס, י.י. כהן
* דרגומרפלווה (Dragomérfalva), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007467624205171
* LCCN: n99263809
* VIAF: 29144814282982313484
* WorldCat (עם VIAF): 29144814282982313484

 |
חצר המכון
**מכון הנרייטה סאלד** הוא מכון מחקר במדעי החברה ומדעי ההתנהגות השוכן בשכונת קריית מנחם בירושלים. המכון עוסק במחקר ובתכנון תוכניות התערבות והדרכה בתחום מדעי ההתנהגות בכלל ובתחום החינוך בפרט.
לצד מחקר עצמאי, המוסד עוסק בכתיבת מבחנים עבור מדינת ישראל ומוסדות שונים, בין השאר המכון אחראי על כתיבת מבחני הבגרות העיוניים עבור משרד החינוך ומבחני גמר עבור מוסדות החינוך העצמאי. במכון פועלת ספרייה מקצועית המרכזת מידע בתחום מדעי החברה והחינוך, ולצידה מרכז מידע ממוחשב. 

המכון הוקם על ידי המחנכת והפעילה הציונית הנרייטה סאלד בשנת 1941. יו"ר הוועד המנהל של מכון סאלד היא שלומית עמיחי. ד"ר עידית מני-איקן היא מנהלת המכון.

פעילויות המכון
--------------

### מחקר והערכה

חוקרי המכון עוסקים בכתיבת מחקרים, פעולות הערכה, ומחקרי מעקב בתחומי החברה והחינוך, עבור ארגונים ומוסדות שונים. המכון יוזם פעולות בשדה החינוך שמטרתן פיתוח מקצועי של בעלי תפקידים בבית הספר: מנהלים, רכזי הערכה ומורים. 

במכון נכתבים מבחני ידע ומבחני אינטליגנציה, ובהם בחינות הבגרות העיוניות, בחינות לאיתור מחוננים, בחינות כניסה לבתי ספר ייחודיים ועוד.

### קורסים, סדנאות והשתלמויות

במכון מתקיימים קורסי הכשרה והעשרה, המוכרים לגמול השתלמות לעובדי ציבור, ומכסים קשת רחבה של תחומים, בהם ניהול, מדעי החברה, כלכלה, השפה העברית, מחשבים ומשפטים.

### מרכז מידע וספריה

במכון פועל מרכז מידע ממוחשב בתחומי החינוך ומדעי החברה. המרכז מתמחה באיסוף מידע ובפיתוח שירותי מידע מקצועיים בתחומי החינוך ומדעי החברה בישראל. במרכז פועלת ספרייה מקצועית. שרותי המידע מיועדים לחוקרים, למרצים, לסטודנטים, לתלמידים, לאנשי מקצוע ולקהל הרחב. המרכז מפתח מאגרי מידע ממוחשבים בתחומי החינוך ומדעי החברה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מכון הנרייטה סאלד** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מכון הנרייטה סאלד
* מכון הנרייטה סולד, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007265232605171
* GND: 1035763-4
* ISNI: 0000 0004 0471 3892
* LCCN: n50083047
* NLA: 35279577
* SUDOC: 195591127
* VIAF: 140694588
* WorldCat: lccn-n50083047

 |
**קְוַאטֶער** או **כפאטיר** (מיידיש) מנהג של יהדות אשכנז, כינוי לאדם אשר מגיש את התינוק לסנדק לפני ברית המילה. המנהג כיום מקויים לרוב על ידי בני זוג: האשה מביאה את התינוק מאמו בעזרת הנשים לידי בעלה, המכניסו לבית הכנסת ומוסרו לאביו.

אטימולוגיה
----------

מקור המילה היא מגרמנית gevatter, שמשמעותה סנדק או הורי הטבילה.

הרב שמואל פנחס גלברד הביא בספרו מספר הצעות אטימולוגיות יהודיות מאוחרות שניתנו למילה זו:

> 
> הואיל והוא בא בשליחות האב להביא את הילד למילה ו"שלוחו של אדם כמותו" (ברכות לד) לכן הוא נקרא "כאבא" – כפאטר בלעז [...]  
> י"א שמקור השם מלשון קטורת. מאחר שהוקשה מילה לקטורת, לכן נקרא מגיש התינוק למילה קוטר, כפי שאמרו (כריתות ו) מה לשון קטורת דבר שקוטר ועולה. ומ"קוטר" בוא"ו אחד השתנה ל"קווטר" בשני וא"וין.
> 
> 
> 
> — **אוצר טעמי המנהגים**, שער א: ברית מילה
>

תפקיד הקוואטער
--------------

התפקיד נחשב לתפקיד מכובד מכיוון שהקוואטער נחשב לנוטל חלק פעיל במצוות ברית מילה, שאותה זוכה יהודי לקיים רק פעם אחת בחיים, והיא מוזכרת בפוסקי ההלכה. אם כי נפסק כי אין הקוואטער נחשב לאחד ממעורכי ברית המילה, כדוגמת סנדק ואבי הבן, ואין פטורים מלומר תחנון בבית המדרש שבו הוא מתפלל באותו יום.

בציבור הדתי מקובל כי מצווה זו היא סגולה לזרע של קיימא, ונהוג לכבד בכך זוג חשוך ילדים, במקרה שיש אחד כזה מהחברים או מהמשפחה. לפעמים גם מכבדים בתפקיד זה זוג מכובד מהמשפחה, כמו הסבא והסבתא.

### הלכות שונות

מכיוון שהאשה מוסרת את התינוק ליד הבעל נוצרים לעיתים חששות הלכתיים, הנובעים מאיסורי הלכות נידה, האוסרים על הבעל והאשה לקבל חפצים זה מזה כאשר האשה נידה, כחלק מדיני ההרחקה. יש שרצו להתיר את הדבר מדין החי נושא את עצמו, ולמרות שכלל זה נאמר לעניין שבת, יש מהפוסקים שהביאו אותו לעניין הלכות אחרות.

כך גם נפסק בפרי חדש ובספר "ברכת יוסף" בשם הרשב"ץ. שמותר לנידה להעביר תינוק מידה ליד הבעל או ההפך, מכיוון שהחי נושא את עצמו. לפי זה יש שכתבו אודות קוואטער, שאסור להעשות על ידי זוג שהאשה היא נידה מכיוון שלפי המנהג האשה מוסרת את התינוק ליד הבעל ועל פי הלכות נידה אסורים שניהם למסור חפצים זה ליד זה, ויש שתמהו על כך, שהרי דין החי נושא את עצמו נאמר רק לעניין שבת, ויישבו שניתן לסמוך על כך לכל הפחות לעניין דין הרחקה בנידה שהוא איסור מדרבנן.

בתינוק קטן שאינו יכול לשאת את עצמו (כמו תינוק כזה בן שמונה ימים) לא נאמרה ההלכה שהחי נושא את עצמו, ולכן שם וודאי אסור להעבירו מיד הבעל לאשה וההפך, לפי כל הדעות.

יש נוהגים שאישה מעוברת לא תשמש כ'קוואטער'.

חייקה
-----

יש מקומות בקהילות האשכנזים, שנוהגים לכבד אנשים נוספים בקוואטער, על ידי שמעבירים את התינוק מיד ליד עד שמגיע לאביו. וקורים לכיבוד זה 'חייקה'. יש שהביאו מקור למנהג זה ממה ששנינו במצוות הקהל (סוטה דף מא, א) "חזן הכנסת נוטל ס"ת ונותנה לראש הכנסת, וראש הכנסת נותנה לסגן, והסגן נותנה לכהן גדול, וכ"ג נותנה למלך, והמלך עומד ומקבל וקורא יושב" כדי להראות את החביבות לתורה. כך גם בברית להראות את חביבותנו למצוות הברית מכבדים הרבה אנשים. ויש שלא אהבו את המנהג.

הערות שוליים
------------

1. ↑  גלברד, אוצר טעמי המנהגים, עמ' תיג-תיד
2. ↑  סימן קצ"ה סק"ג
3. ↑  חלק ג' סימן נ"ח
4. ↑  הרב בנימין יהושע זילבר בשו"ת ברית עולם חלק ו' סימן נ"ט.
5. ↑  מגן אברהם סימן ש"ח ס"ק ע'
6. ↑  הרבי מליובאוויטש בספר 'שערי הלכה ומנהג-יורה דעה' עמ' רפג ואילך
7. ↑  ראה ערוך השולחן יורה דעה רס"ה סעיף ל"ה. ובספר ברית מילה בהלכה ובאגדה עמוד 152. ובפורום אוצר החכמה