recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
ייצוג של שני גדילי בטא היוצרים משטח בטא. קשרי מימן בין-גדיליים מייצבים את מבנה המשטח.
**גדיל בטא** (**β-strand**) ו**משטח בטא** (**β-sheet**) הם מונחים בביוכימיה, המציינים מוטיב חוזר במבנה השניוני של חלבון. משטח בטא נוצר כאשר השרשרת הפוליפפטידית יוצרת מקטעים שרשרתיים פרושים הקשורים, זה לזה, בקשרי מימן.

מבנה וארגון
-----------

איור של זוג גדילי בטא המסודרים בצורה אנטי-מקבילה. שלושת האטומים המעורבים ביצירת קשרי המימן (המיוצגים בקו מקווקו) נמצאים על קו אחד.
איור של זוג גדילי בטא המסודרים בצורה מקבילה. קשרי המימן בין הגדילים אלכסוניים, כיוון שהקבוצות הקשורות אינן מסודרות זו מול זו.
זהו מבנה מישורי מחזורי, בו שרשרת פוליפפטידית יוצרת מקטעים פרושים, המסודרים במקביל, זה לצד זה. גדיל בטא הוא מקטע שרשרתי אחד מתוך מספר מקטעים היוצרים את משטח הבטא. בדומה לסליל אלפא, גם מבנה משטחי בטא מיוצב על ידי קשרי מימן הנוצרים בין המימן האמידי לבין החמצן הקרבונילי של הקשר הפפטידי, תוך ניצול מלא של פוטנציאל קשרי המימן בשרשרת הפוליפפטידית. כלומר, כל קבוצות האמין והקרבוניל של הקשרים הפפטידיים בגדילי בטא משתתפים ביצירת קשרי המימן בין-גדיליים באופן מחזורי. המרחק בין חומצות אמיניות סמוכות בגדיל הוא 3.5Å והשיירים שלהם פונים, לסירוגין, מעל ומתחת למישור המשטח. לרוב, המשטח מפותל במקצת בגלל הכיראליות של חומצות האמינו.
משטחי בטא נפוצים בשרשראות פוליפפטידיות הבנויות מחומצות אמיניות בעלות שיירים קטנים יחסית (כגון אלנין וגליצין). זאת משום שקבוצות שייר גדולות ו/או טעונות גורמות להפרעה סטרית ומפריעות להיווצרות המבנה.  

מקובל לסמן גדילי בטא בחץ עבה. מכיוון שרצף חומצות האמינו בפוליפפטיד הוא וקטוריאלי, בעל התחלה (קצה אמיני) וסוף (קצה קרבוקסילי) מוגדרים, כיוון החץ מגדיר את כיוון השרשרת הפוליפפטידית. סידור גדילי הבטא במשטח בטא יכול להיות באותו כיוון (מקביל; parallel), או בכיוון מנוגד (אנטי-מקביל; antiparallel). הסידור המנוגד יציב יותר ונפוץ יותר.

סידור מקביל (parallel)
----------------------

זהו מבנה בו גדילי הבטא במשטח פונים ל**אותו כיוון**. אופן סידורם של קשרי המימן המייצבים משטח זה אינו מיטבי, מאחר ששלושת האטומים בכל קשר מימני אינם עומדים על ישר אחד (אלא בזווית כיוון שמפרידה ביניהן חומצה אמינית אחת). אוריינטציה זו של קשרי המימן גורמת לאנרגיית קשר נמוכה, יחסית.

סידור אנטי-מקביל (antiparallel)
-------------------------------

זהו מבנה בו גדילי הבטא מסודרים אחד מול השני **בכיוונים מנוגדים**. כלומר, הקצה האמיני של גדיל אחד סמוך לקצה הקרבוקסילי של הגדילים הסמוכים לו. במבנה זה כל חומצה אמינית בגדיל יוצרת שני קשרי מימן עם חומצה אמינית הנמצאת מולה בגדיל הסמוך, ושלושת האטומים בכל קשר מימני (N, H ו- O) עומדים בקו אחד. בצורה זאת אנרגיית הקשר של קשרי המימן המייצבים את משטח הבטא גבוהה, ולכן סידור אנטי-מקביל יציב יותר מהסידור המקביל ונפוץ יותר.

חלבון הבנוי מגדילי בטא.

דוגמאות
-------

פורין הוא חלבון ממברנלי אשר המבנה השניוני שלו המורכב, כמעט כולו, ממשטחי בטא.

מבט היסטורי
-----------

מבנה גדילי ומשטחי בטא הוצע לראשונה על ידי ויליאם אסטבורי בשנת 1930. אסטבורי הציע כי קיימים קשרי מימן בין גדילים מקביליים ואנטי-מקביליים, וזאת אף על פי שלא היה לו מידע על המבנה הגאומטרי של חומצות האמינו והקשרים הפפטידים ביניהם. לכן הוא לא היה יכול לבנות מודל ממשי של התאוריה אותה הציג. מבנה מפורט של משטחי הבטא הוצא בשנת 1951, על ידי לינוס פאולינג ורוברט קורי.

ראו גם
------

בחלבון בעל גדיל של משטח בטא (משוטח), המרחק בין שתי קבוצות הצד הוא 7 אנגסטרום
* מבנה שניוני
* סליל אלפא
**ענן מגלן הקטן** (SMC-Small Magellanic Cloud) הוא גלקסיה ננסית לא-סדורה בקבוצת הכוכבים טוקאן (קצהו הדרומי עובר את הגבול לקבוצת נחש מים קטן) שבשמי חצי הכדור הדרומי, אחת משתי הגלקסיות המרכיבות את ענני מגלן. הוא נראה לעין בלתי-מזוינת כחלק נפרד משביל החלב ושייך לקבוצת הגלקסיות הקבוצה המקומית. הענן היה ידוע לדרומיים הקדמונים, וכנראה הוזכר על ידי אמריגו וספוצ'י במכתב תוך כדי מסעו השלישי בשנים 1503-1504, אך הוא הוכר ונתגלה סופית על ידי פרדיננד מגלן במסעו סביב העולם בשנת 1519.

הגוף הראשי של ענן מגלן הקטן סווג כ-292 NGC בקטלוג הכללי החדש, אך כיום משתמשים בסיווג זה לעיתים לציון הגלקסיה. בנוסף, הרבה צבירי כוכבים וערפיליות השייכים לגלקסיה קיבלו מספרי NGC משלהם. גלקסיה זו נראית כחלק משביל החלב לעין בלתי מזוינת. היא נעה בסמוך לשביל החלב ממרחק של כ-197,000 שנות אור, מה שהופך אותה לגלקסיה הרביעית הקרובה ביותר לשביל החלב.

ייתכן שגלקסיית ענן מגלן הקטן היא דיסקת מוט מעוותת, שצורתה מתקבלת עקב כוחות הכבידה של שביל החלב וענן מגלן הגדול, אבל אין ביטחון בדבר. היא מכילה מספר ערפיליות וצבירי כוכבים אשר נראים בתצלומים או מבעד לטלסקופ.

הגלקסיה מכילה עצמים דומים לאלו של שביל החלב, בעיקר צבירים פתוחים, ערפיליות מתפשטות, שאריות סופרנובה, ערפיליות פלנטריות וצביר כדורי אחד, 121 NGC. הוא ממוקם מחוץ לאזור הצפוף של הגלקסיה, קצת צפונה אך לא רחוק מהרקע הקדמי של הצביר הכדורי 47 בטוקאן (104 NGC).

בענן מגלן הקטן גילתה הנרייטה ליוויט את הקשר תקופה-זוהר של משתנים קפאידים, שמאז נחשבת לשיטה האמינה ביותר הקיימת לקביעת מרחקים קוסמיים.

ראו גם
------

* ענן מגלן הגדול

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ענן מגלן הקטן** בוויקישיתוף
* תמונה של ענן מגלן הקטן ברזוליציה של 1.6 ג'יגה-פיקסל הניתנת להגדלה, טלסקופ VISTA
* ענן מגלן הקטן, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4164110-3
* VIAF: 233741604
* WorldCat (עם VIAF): 233741604

 |
**מבחן הוודאות הקרובה** הוא מבחן שנקבע לראשונה בבג"ץ קול העם שמטרתו היא לאזן בין אינטרסים מתחרים. המבחן בא לידי ביטוי כאשר הזכות לחופש הביטוי מתנגשת עם אינטרס מוגן אחר וזו תיאלץ לסגת אם מתקיימת וודאות קרובה לפגיעה ממשית ורצינית באינטרס מוגן האחר.

המבחן בוחן קיומה של אפשרות קרובה, ולאו דווקא וודאית, שיקרה דבר מה. מחד גיסא, מבחן זה מבטיח שלא יבוא דיכוי השקפותיהם של אחרים רק בגלל היותן מנוגדות או שאינן תואמות לאלה המוחזקות בידי אנשי השלטון, ומאידך גיסא, יש במבחן גם להגשים את המטרה של מניעת סכנה לשלום הציבור אליה חתר המחוקק. מבחן זה אינו מחייב לנבא נבואה בטוחה להתרחשותה של אחת התוצאות הנכללות בהגדרה של "סיכון לשלום הציבור", בשל מעשה פרסום ביטוי מסוים. דרושה לכל היותר הערכה בלבד, שאותו דבר עלול להתרחש. במילים אחרות, נדרשת הערכה לקיומה של אפשרות קרובה שיקרה דבר מה אם לא תימנע הבעת הדעה מראש. מלבד שימוש בעובדות חיצוניות - שביניהן לבין הפרסום נוצר קשר ישיר - מבחן זה מאפשר שימוש בפרמטרים נוספים כגון: מצב חירום נתון בו נמצאת המדינה בפרק זמן מסוים או מורכבות בינלאומית זו או אחרת השוררת באותה שעה.

מבחן של "וודאות קרובה", אינו מחייב שהסכנה לשלום הציבור עלולה להתרחש אך זמן קצר לאחר שנתפרסמו הדברים, ואינו מחייב בקרבת הסכנה מבחינת הזמן. עם זאת, יש לומר כי ככל שהמרחק בין הפרסום לסכנה לשלום הציבור גדול יותר, יש בו כדי להרחיק את האפשרות כי בכלל תתממש הסכנה ויש בכך כדי להחליש את הקשר בין הפרסום לסכנה הנובעת בגינו. 

לסיכום, ניתן לקבוע כי מקום בו לא קיימת אפשרות של גרימת נזק מידי ואף לא ודאי, לשלום הציבור, מוטב לשקול היטב את היקף סיכוי התרחשותה של הסכנה הנטענת מחמת פרסום של ביטוי מסוים.

לקריאה נוספת
------------

* בג״ץ קול העם, עמ׳ 884-890.
**עניי עירך קודמים** הוא כלל בהלכות צדקה, שמקורו בתלמוד, לפיו יש להקדים ולסייע לעניים הקרובים אל האדם, לפני שמסייעים לעניי מקומות רחוקים. בהשאלה, נעזרים רבות בכלל זה בעברית המודרנית, לצורך הבהרה שעל הבריות לדאוג לזקוקים לעזרה מבין הנמצאים בקרבם, בטרם ידאגו לרחוקים.

מקורות הכלל
-----------

אף על פי שקיים חיוב לתת צדקה גם לעניים ממקומות רחוקים, וכמו שלמדו חז"ל מהפסוק "כִּי פָתֹחַ תִּפְתַּח אֶת יָדְךָ לוֹ": "אין לי אלא לעניי עירך, לעניי עיר אחרת מנין? תלמוד לומר פתח תפתח, מכל מקום", דרשו חכמים שיש להקדים את עניי עירו לעניי עיר אחרת. וכך אמרו בתלמוד בבלי בשם רב יוסף: 

> 
> דתני רב יוסף "אִם כֶּסֶף תַּלְוֶה אֶת עַמִּי אֶת הֶעָנִי עִמָּךְ" עמי ונכרי - עמי קודם, עני ועשיר - עני קודם, ענייך ועניי עירך - ענייך קודמין, עניי עירך ועניי עיר אחרת - עניי עירך קודמין.
> 
> 
> 
> — תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ע"א, עמוד א'.
> 

 לפי ברייתא זו סדרי הקדימה הם: סיוע לעני קודם לסיוע לעשיר. סיוע לעני קרוב משפחה קודם לסיוע לעני שאינו קרוב משפחה. סיוע לעני (שאינו קרוב משפחה) שדר בעירי קודם לסיוע לעני שכזה שדר בעיר אחרת.

גם בתנא דבי אליהו מופיע דירוג לגבי מתן צדקה: 

> 
> יש לו לאדם מזונות הרבה בתוך ביתו ובקש לעשות מהן צדקה כדי שיפרנס אחרים, כאי זה צד יעשה, יפרנס את אביו ואת אמו תחילה, ואם הותיר יפרנס את אחיו ואת אחותו, ואם הותיר יפרנס את בני ביתו, ואם הותיר יפרנס את בני משפחתו, ואם הותיר יפרנס את בני שכונתו, ואם הותיר יפרנס את בני מבוי, מיכן ואילך ירבה צדקה בישראל.
> 
> 
> 
> — תנא דבי אליהו רבה פרשה כה
>

פסיקת ההלכה
-----------

כלל זה נפסק להלכה בשולחן ערוך הן לגבי הלכות הלוואה והן לגבי הלכות צדקה. השולחן ערוך הוסיף על פי הספרי שעניי ארץ ישראל קודמים לעניי חוץ לארץ.

במדינת ישראל
------------

כלל זה מהווה שיקול להעדפת תושבי המדינה על פני זרים בתחומים מסוימים.

ההסתדרות הרפואית בישראל מחקה כלל זה מנייר העמדה הקודם שלה, בטענה שהעדיפות חייבת להינתן לאלו שזקוקים לעזרה הדחופה יותר, בלי להתחשב בעדיפות של קרבה זו או אחרת, וכן משום שבזמן האירוע קשה להבחין בין המפגע לנפגעים.

ראו גם
------

* מתנות עניים

לקריאה נוספת
------------

* נחמה ליבוביץ, עיונים חדשים בספר שמות עמ' 300-302, "עניי עירך קודמים".

קישורים חיצוניים
----------------

* הרב ד"ר יהודה זולדן, סדרי קדימות במתן צדקה בזמננו, **צהר**, גיליון לז ה'תשע"ה, עמ' 37-50

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספר דברים, פרק ט"ו, פסוק ח'.
2. ↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ל"א, עמוד ב'.
3. ↑  ספר שמות, פרק כ"ב, פסוק כ"ד.
4. ↑  המקור בתלמוד מתייחס למצוות הלוואה, ואילו בספרי ישנה התייחסות למצוות צדקה.
5. ↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן צ"ז, סעיף א'.
6. ↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן רנ"א, סעיף ג'.
7. ↑  ראו למשל פיילוט להוזלת מחירי הקנביס הרפואי, באתר משרד הבריאות.
8. ↑  "עניי עירך קודמים" ואתיקה רפואית באירוע רב נפגעים, אתר ההסתדרות הרפואית בישראל
**דינודון** (שם מדעי: *Deinodon*; מילולית: "שן מחרידה") הוא סוג דינוזאור טורף בן למשפחת הטירנוזאוריים, אשר כיום ייתכן שהוא מבוטל מחמת הספק. בסוג זה נכלל מין בודד - *Deinodon horridus*. הוא חי בתור הקרטיקון לפני 77 מיליון שנה.

מאפיינים
--------

המאובנים של הדינוזאור הטורף התגלו בתצורות נהר ג'ודית' (אנ') שבמונטנה בידי פרדיננד ואנדוויר היידן ונקראו ב-1856 בידי החוקר האמריקאי ג'וזף ליידי. הם התגלו בסמוך לממצאי טירנוזאור אחר - האובליסודון. הממצאים כללו רק מאובני שיניים חזקות ומעוקלות מעט.

מאובניו של הדינוזאור דמו מאוד לאלה של הגורגוזאורוס, והחוקרים ויליאם דילר מתיו וברנום בראון מצאו ששני הסוגים היו בעלי מבנה שיניים כמעט זהה. עם זאת מאחר שהגוף היה חסר הם נמנעו מלכלול אותו באותו סוג. חוקרים מאוחרים סברו שהשיניים דומות בצורתם לאלה של הדספלטוזאורוס ואולי אף לסוג (שבוטל בהמשך) אובליסודון. ב-1902 הוחלט להפוך את הסוגים דינודון ואובליסודון למוטלים בספק.

בסוג היו מינים רבים, אך לבסוף נשאר מין אחד - *Deinodon horridus*. המינים עברו לסוגים של טירנוזאורים אחרים וגם לדריפטוזאורוס, הקרוב אליהם ולמגלוזאורוס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דינודון** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |

| טירנוזאוריים – Tyrannosauridae |
| --- |
| בעלי חיים ← מיתרניים ← בעלי חוליות ← זאורופסידה ← ארכוזאוריה ← דינוזאוריה ← בעלי אגן דמוי לטאה ← תרופודה ← טירנוזאורים ← טירנוזאוריים |
| תת-משפחה Albertosaurinae | אלברטוזאורוס • גורגוזאורוס |  |
| תת-משפחה Tyrannosaurinae | דינמוטרור • דספלטוזאורוס • תנטותריסטס • ליתרונקס • ננוטירנוס • נאנוקזאורוס • רפטורקס • טרבוזאורוס • טראטופונאוס • טירנוזאורוס • זוצ'נגטירנוס

|  |  |
| --- | --- |
| שבט Alioramini | אליוראמוס • צ'יאנשוזאורוס |

 |
| טקסונים מוטלים בספק | אובליסודון • דינודון |
חומצה חנקתית (עם תיאור מצבי הרזוננס שלה).

**תהליך אוֹסְטְוַולְד** (באנגלית: **Ostwald process**) הוא התהליך הכימי להפקת חומצה חנקתית (HNO3). את התהליך פיתח וויליאם אוסטוולד ורשם אותו כפטנט בשנת 1902.

חשיבות תעשייתית
---------------

וילהלם אוסטוולד במעבדתו, יחד עם יאקובוס ואן 'ט הוף
תהליך אוסטוולד הוא התהליך העיקרי והכמעט בלעדי להפקה של חומצה חנקתית (HNO3) בקנה מידה תעשייתי. חומרי הגלם בתהליך זה הם אוויר (חמצן, O2), מים (H2O), ואמוניה (NH3), המתקבלת בתהליך הבר-בוש.

החומצה החנקתית המופקת בתהליך אוסטוולד היא אחת התרכובות החשובות והשימושיות ביותר בתעשייה הכימית העולמית, מבין שימושיה החשובים: הכנתם של דשנים חנקתיים, ייצור חומרי נפץ וייצור תרופות.

שלבי התהליך
-----------

חנקן דו-חמצני (NO2) המיוצר בתחילת השלב השני, מגיב עם מים (H2O) לקבלת חומצה חנקתית (HNO3).

מפעל לייצור דשנים חנקתיים בבנגלדש. חומר הגלם העיקרי במפעל זה הוא החומצה החנקתית, המתקבלת בתהליך אוסטוולד.

**אמוניה הופכת לחומצה חנקתית בשני שלבים:**

בשלב הראשון האמוניה מחומצנת על ידי חימום עם חמצן בנוכחות זרז כדוגמת סגסוגת פלטינה עם 10% רודיום ומתקבל חנקן חמצני NO תגובה זו אקסותרמית מאוד:

{\displaystyle 4NH\_{3(g)}+5O\_{2(g)}\longrightarrow 4NO\_{(g)}+6H\_{2}O\_{(g)}\qquad \qquad \qquad \ \Delta H=-905KJ/mol}

תנאים אופטימליים לשלב זה לקבלת ניצולת של כ-98%: לחץ שבין 4 ל-10 אטמוספירות וטמפרטורה של 800-900°C. הניצולת יורדת עם עליית הטמפרטורה 97% בטמפרטורה של 810-850°C ו-95% בטמפרטורה של 900-940°C.

תגובה צדדית שעלולה להתרחש בשלב זה:

{\displaystyle 4NH\_{3(g)}+6NO\_{(g)}\longrightarrow 5N\_{2(g)}+6H\_{2}O\_{(g)}}

כדי למנוע תגובה זו יש לצמצם את משך זמן המגע בין תערובת הגזים לזרז.

בשלב השני מתרחשות שתי תגובות והוא מתבצע על מצע ספיחה בנוכחות מים. חנקן חמצני מחומצן שוב בחמצן לחנקן דו-חמצני (NO2) והגז הזה מגיב עם המים לקבלת חומצה חנקתית מהולה וחלקו מחוזר שוב לחנקן חמצני שממוחזר ומוחזר לתהליך.

{\displaystyle 2NO\_{(g)}+O\_{2(g)}\longrightarrow 2NO\_{2(g)}\qquad \qquad \qquad \Delta H=-114KJ/mol}

{\displaystyle 3NO\_{2(g)}+H\_{2}O\_{(l)}\longrightarrow 2HNO\_{3(aq)}+NO\_{(g)}\qquad \qquad \qquad \Delta H=-117KJ/mol}

החנקן החמצני (NO) ממוחזר וחוזר לתהליך והתמיסה מובאת לריכוז הרצוי באמצעות זיקוק.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תהליך אוסטוולד** בוויקישיתוף
* הדגמה מעבדתית של תהליך אוסטוולד, יו-טיוב
* תהליך הייצור של חומצה חנקתית, יו-טיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  Improvements in the Manufacture of Nitric Acid and Nitrogen Oxides.
2. ↑  **Kent and Riegel's Handbook of Industrial Chemistry and Biotechnology**, Springer, 11, 2007, עמ' 1036
משטח קירור אקטיבי עבור מחשב נייד, עם חיבור USB
משטח קירור אקטיבי
**משטח קירור** הוא משטח המיועד עבור מחשבים ניידים ומטרתו היא לקרר את המחשב הנייד, ולמנוע התחממות יתר שתגרום לירידה בביצועי המחשב, ובמקרים קיצוניים אף פגיעה ברכיבי המחשב. מטרה נוספת של משטחי הקירור היא לשפר את חוויית המשתמש, ולספק לו משטח מקורר במקום תחתיתו החמה של המחשב הנייד.

בגלל שטח הפנים הקטן של המחשב הנייד, ביחס למחשב הנייח, החום מצטבר ולעיתים מערכת הקירור של המחשב הנייד אינה מצליחה לקרר את הרכיבים. בשל כך, הומצאו משטחי הקירור.

ישנם משטחי קירור פאסיביים עבור מחשבים ניידים, העשויים מחומרים מוליכי חום, ומטרתם היא לפזר את החום הנפלט מהר יותר. משטחים מסוג זה נפוצים פחות. משטחי קירור אקטיביים, בהם מותקנים מאווררים, נפוצים יותר. משטחים אלו מתחברים לשקע חשמל או ליציאת USB לשם הפעלתם.

ראו גם
------

* מערכת קירור של מחשב
* צלעות קירור
* ציוד היקפי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **משטח קירור** בוויקישיתוף
* אלעד אברון, האמת המלאה על משטחי קירור למחשבים ניידים, באתר גיקטיים, 14 באפריל 2010.
* תיאור פעולת משטחי קירור

הערות שוליים
------------

1. ↑  ניצן סדן, Logitech N700: משב רוח רענן למחשב - ולכם, באתר ynet, 14 באוקטובר 2010
בית הספר על שם ולדימיר סטויצ'ב בסופיה
**ולדימיר דימיטרוב סְטוֹיְצֶ'ב** (בבולגרית: **Владимир Димитров Стойчев**; ‏24 בפברואר 1892, סופיה, נסיכות בולגריה – 27 באפריל 1990, סופיה, בולגריה) היה קולונל-גנרל בולגרי, אשר במהלך מלחמת העולם השנייה כיהן כמפקד הארמייה הראשונה של צבא בולגריה ולחם עימה בקרבות החזית האוקראינית השלישית תחת המרשל פיודור טולבוחין.

ביוגרפיה
--------

סטויצ'ב נולד בסופיה, ב-1911 סיים את האקדמיה הצבאית הטרזיאנית וב-1914 את האקדמיה הצבאית הבולגרית. הוא התגייס לחיל הפרשים ולחם במהלך מלחמת הבלקן הראשונה, השנייה ומלחמת העולם הראשונה. סטויצ'ב היה רוכב סוסים מצטיין ובין שתי מלחמות העולם ייצג את בולגריה באולימפיאדת פריז (1924) ואולימפיאדת אמסטרדם (1928).

בין 1930 ל-1934 כיהן כנספח צבאי של בולגריה בצרפת ובממלכה המאוחדת. בשנה זו, לאחר הפיכת הליגה הצבאית הועבר מתפקידו ובהמשך אף נכלא לתקופה קצרה. במהלך מלחמת העולם השנייה, הצטרף סטויצ'ב לחזית המולדת של בולגריה ובאוקטובר 1944 לאחר ההפיכה בה השתתף שהעלתה את חזית המולדת לשלטון הוחזר לשירות פעיל, הועלה לדרגת גנרל לויטננט ומונה למפקד הארמייה הראשונה. לאחר הצטרפות בולגריה לבעלות הברית, נותבה הארמייה הראשונה לסיוע לכוחות שלחמו בחזית האוקראינית השלישית תחת המרשל פיודור טולבוחין. במרץ 1945 לחמו הבולגרים במתקפת אגם בלטון בהונגריה, בהמשך במבצע וינה וב-8 במאי 1945 לחמו בקרב האחרון בו השתתפו כאשר כבשו את העיר קלגנפורט שבאוסטריה.

ביוני 1945, השתתף סטויצ'ב במצעד הניצחון של הצבא האדום במוסקבה. ולדימיר סטויצ'ב סיים את שירותו הצבאי בדרגת גנרל-קולונל. בין 1945 ל-1947 כיהן כנציג בולגריה בוושינגטון ובאו"ם. בהמשך, כיהן כיושב ראש הוועד האולימפי הבולגרי עד לפרישתו ב-1982. ולדימיר סטויצ'ב הלך לעולמו ב-1990 בסופיה והוא בן 98 שנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ולדימיר סטויצ'קוב** בוויקישיתוף

* ולדימיר סטויצ'ב, באתר olympedia.org

הערות שוליים
------------

1. ↑  קולונל-גנרל היא דרגת ביניים בין גנרל לפילדמרשל. דהיינו, בכירה יותר מגנרל וזוטרה יותר מפילדמרשל.
2. ↑  ולדימיר סטויצ'ב במשחקים האולימפיים, באתר sports-reference.com (באנגלית).

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1048424642
* LCCN: n80085768
* VIAF: 23442345
* WorldCat: lccn-n80085768

 |
משטח נגיעה וה"ג'ויסטיק" (באדום) - מחשב IBM
משטח הנגיעה של אפל התומך בנגיעה ביותר מנקודה אחת
**משטח נגיעה** או **משטח עקיבה** (**TouchPad**/**TrackPad**) הוא אמצעי קלט מסוג אמצעי הצבעה. משטח נגיעה הוא רכיב נפוץ במחשבים נישאים ומשמש בהם בתפקיד דומה לעכבר במחשבים השולחניים. הוא תופס פחות מקום באופן משמעותי מהמשטח שעליו יש לגרור את העכבר.

משטח הנגיעה מכיל משטח שמשתמש המחשב נוגע בו באצבעותיו. האמצעי מתרגם את תזוזת האצבעות המשתמש לתנועה של הסמן על גבי המסך. לרוב המשטח הוא בצורת ריבוע וגודלו אינו עולה על 40 סמ"ר. משטחים דומים עשויים להימצא ב-PDA, אולם יש לגעת בהם באמצעות מקל זעיר.

השוואת העכבר למשטח הנגיעה
-------------------------

**יתרונות משטח הנגיעה על העכבר:**

בנוסף לחיסכון במקום, יש למשטח הנגיעה יתרונות נוספים על פני העכבר. הפעלת משטח הנגיעה דורשת פחות מאמץ גופני מאשר הפעלת העכבר (גרירת אצבע לעומת אחיזה בחפץ וגרירתו). לכן משטח הנגיעה פחות מסכן את משתמש המחשב בפציעת מאמץ חוזרנית. לכן גם משטח הנגיעה קל יותר לתפעול על ידי חלק מהאנשים שיש להם לקות בגפיים העליונות, כגון אנשים שקשה להם לאחוז חפצים אך קל להם להזיז את ידיהם ואנשים שמתפעלים את המחשב בעזרת מקל שהם אוחזים בפיהם (בהנחה שהם לא משתמשים באמצעי הצבעה ייחודי לנכים).

השימוש במשטח נגיעה במקום בעכבר מאפשר גם מעבר מהיר יותר מהקלדה אל שימוש באמצעי ההצבעה. זאת משום שמשטח ההקלדה מקובע על פי רוב אל המחשב, בסמוך למקלדת, ולא צריך לאתרו בשביל להשתמש.

**יתרונות העכבר על משטח הנגיעה:**

* העכבר הוא אמצעי קלט ותיק יותר ואנשים רבים כבר רגילים אליו,
* העכבר מהיר יותר בשל מרחב תנועה גדול יותר ותנועה אחת יכולה להגיע לכל מקום על הצג,
* העכבר מדויק יותר (בעיקר בגיימינג)[דרוש מקור],
* העכבר קל יותר לתפעול על ידי אנשים עם לקות בקואורדינציה עדינה.

הפעלה ופונקציונליות
-------------------

אחת משיטות הפעלת משטחי נגיעה קשורה ביכולת של מערכת לאגור מטען חשמלי ובהולכה. רוב המשטחים המיוצרים כיום חשים בהולכה של האצבע על גבי המשטח או באגירת המטען בין שתי נקודות ויותר.
היות שהמשטחים עובדים על תכונת המוליכות הם אינם תומכים בשימוש בעיפרון או כל כלי אחר שאינו מוליך.
גם כפפה עלולה ליצור בעיה בעת השימוש במשטח נגיעה. שימוש במחשב בעזרת כפפות מומלץ בסביבות בהן ידי העובדים עשויות להיות מזוהמות כמו בבתי חולים.

ישנם משטחי נגיעה שבנויים אחרת - משטח מחוספס, מגומי בדרך כלל, המשתמש כמעין ג'ויסטיק, כאשר נדחוף את המשטח למעלה כלי ההצבעה בו אנו משתמשים ינוע מעלה. כלי זה אינו מבוסס על הולכה כך שהוא מתאים לשימוש בעזרת עיפרון או כאשר היד מכוסה.

בדומה לעכבר גם משטח נגיעה הוא בעל תנועה יחסית. קיים קשר ישר בין הכיוון והמהירות של השימוש במשטח הנגיעה לכיוון והמהירות של תזוזת הסמן על המסך. הכפתורים מעל או מתחת למשטח הנגיעה מהווים תחליף לכפתורי העכבר המוכרים.
לדוגמה: לחיצה על המקש השמאלי וגרירת האצבע על המשטח מאפשרת בחירה של אובייקטים רבים. ברוב המקרים נקישה על משטח הנגיעה מהווה תחליף ללחיצה על המקש השמאלי בעכבר, תכונה זו מקלה בניווט בין תיקיות ובחירת עצמים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **משטח נגיעה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1063819857

 |
הבמה הצפה הזוכה במסגרת "מצעד הפרח" בהולנד בשנת 2002
קבוצת צועדים במצעד החיים במרץ 2000
**תהלוכה** או **מצעד** היא הליכה מאורגנת של המון למטרות חגיגה או הפגנה. לעיתים קרובות מלווה בתחפושות, תזמורת צועדת, בימות צפות ובלונים גדולים. 

בבריטניה המונח שמור למצעדים צבאיים או אירועים אחרים בהם המשתתפים צועדים במבנה (בדומה לטקס יום העצמאות בכל שנה המתקיים בהר הרצל במדינת ישראל). 

מחאות והפגנות יכולות ללבוש צורה של תהלוכה. אולם במקרים כאלה הן לרוב מכונות "צעדות", ולהן מטרות ויעדים מוגדרים בעלי אופי פוליטי, ציבורי, כלכלי ומשפטי.

עם המצעדים המפורסמים נמנים מצעדים צבאיים המתקיימים בסמוך לציון יום הניצחון במלחמות, הקמת מדינה ועוד, כדוגמת מצעד צה"ל בישראל. מצעדים נוספים הם מצעדי הגאווה - מצעד שנתי המתקיים בערים שונות ברחבי העולם, בו מציינים לסביות, הומואים, טרנסג'נדרים וביסקסואלים (להט"ב) את מאבקם להכרה ולשוויון זכויות. מצעד ידוע נוסף הוא מצעד החיים - מצעד של צעירים יהודים מישראל ומהתפוצות, המתקיים מדי שנה בעיר אושוויינצ'ים שבפולין, ובו משתתפי המצעד צועדים במסלול שיוצא מאתר מחנה ההשמדה אושוויץ I שבעיר אל אתר מחנה בירקנאו (אושוויץ II), ומטרתו להנחיל בקרב הדור הצעיר את זיכרון השואה ולהנציח את קורבנותיה.

דוגמאות לאירועים שמצוינים בתהלוכה
---------------------------------

* אחד במאי
* יום העצמאות
* קרנבל
* ימי עצמאות
* יום העבודה
* מרדי גרא
* תהלוכת ל"ג בעומר
* פורים - עדלאידע
* יום פטריק הקדוש
* פסחא
* חג ההודיה
* שבועות - תהלוכת ביכורים
* יום אנזא"ק
* יום קנדה
* חגיגות השנה האזרחית החדשה
* הכנסת ספר תורה לבית כנסת

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תהלוכה** בוויקישיתוף
* תהלוכה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007563171005171
* LCCN: sh85097741
* LNB: 000055201
* NARA: 10644781

 |
**לורנס "לארי" סניידר** (באנגלית: **Lawrence "Larry" Snyder**;‏ 9 באוגוסט 1896 - 25 בספטמבר 1982) היה אתלט, מאמן ואיש צבא אמריקאי. הוא שימש עוזר מאמן ראשי של נבחרת האתלטיקה של ארצות הברית לאולימפיאדת הלסינקי (1952) והמאמן הראשי לאולימפיאדת רומא (1960).

ביוגרפיה
--------

סניידר נולד וגדל בקנטון, אוהיו. הוא בוגר אוניברסיטת המדינה של אוהיו (1922–1924)

### קריירה צבאית

סניידר היה מדריך טייס במלחמת העולם הראשונה ושירת בצי האמריקני במלחמת העולם השנייה.

### קריירת אימון

בתחרות שנערכה באן ארבור, מישיגן ב-31 במאי 1924 קבע סניידר בריצת 400 מטר משוכות תוצאה של 52.4 שניות שדירגה אותו בסוף השנה במקום שני בעולם ותוצאה טובה יותר מזו של מורגן טיילור המנצח באולימפיאדת פריז (1924), 52.6 שניות. הוא היה אמור להשתתף באולימפיאדה, אך נפצע בתאונת מטוס כמה שבועות לפני שהיה אמור לצאת לדרך. בתחרות שנערכה באוסטין, טקסס ב-27 במרץ 1925 הוא קבע בריצת 110 מטר משוכות תוצאה של 14.8 שניות, שדרגה אותו בסוף השנה במקום חמישי בעולם. באליפות ארצות הברית שנערכה באותה שנה הוא סיים במקום חמישי בריצת 110 מטר משוכות. לאחר שפרש מספורט תחרותי הוא שימש כמאמן אתלטיקה באוניברסיטת המדינה של אוהיו (1932–1965).

לארי סניידר היה מאמנו האישי של ג'סי אוונס.  ספורטאים מצליחים אחרים שאימן סניידר היו דייב אלבריטון, גלן דייוויס ומל ויטפילד. בסך הכל האתלטים שאימן קבעו 14 שיאי עולם וזכו בשמונה מדליות זהב אולימפיות.

### קריירת אימון אולימפית

סניידר היה עוזר המאמן הראשי של נבחרת ארצות הברית באתלטיקה לאולימפיאדת הלסינקי (1952) והמאמן הראשי לאולימפיאדת רומא (1960). בהדרכתו, נבחרת האתלטיקה של ארצות הברית זכתה ב-40 מדליות בהלסינקי  וב-32 מדליות ברומא.

תארים והישגים
-------------

* בשנת 1977 נכלל סניידר בהיכל התהילה של אוניברסיטת המדינה של אוהיו.
* בשנת 1978 נכלל סניידר בהיכל התהילה של האתלטיקה בארצות הברית

בתרבות
------

את לארי סניידר גילם ג'ייסון סודייקיס בסרט הביוגרפי "המרוץ" משנת 2016 אודות הספורטאי האולימפי ג'סי אוונס .

קישורים חיצוניים
----------------

* לארי סניידר, באתר Track and Field (באנגלית)
* ש. בן-גבריאל, סניידר - המאמן שגילה את אוואנס, דבר, 7 בפברואר 1983

הערות שוליים
------------

1. 1 2  "Larry Snyder, USTFCCCA Special Inductee ::: U.S. Track & Field and Cross Country Coaches Association". Ustfccca. 2013-10-07. נבדק ב-2016-09-26.
2. 1 2 3  "Hall of Fame". USATF. 1982-09-25. נבדק ב-2016-09-26.
3. ↑  "Jesse Owens | The Ohio State University". *Library.osu.edu*. נבדק ב-2016-09-26.
4. ↑  "Track & Field results for the 1952 Summer Olympics". *Databaseolympics.com*. אורכב מ-המקור ב-2016-03-05. נבדק ב-2016-09-26.
5. ↑  "Track & Field results for the 1960 Summer Olympics". *Databasesports.com*. נבדק ב-2016-09-26.
6. ↑  "Race Chronicles Jesse Owens's Rise to Olympic Glory". *The New York Times*. נבדק ב-2016-09-26.
משטח בורגי כאשר α=1 ,-1≤ρ≤1 ,-π≤θ≤π .
בגאומטריה, **משטח בורגי** או **הליקואיד** (באנגלית: *helicoid*) הוא משטח ישרים דמוי בורג. משטח בורגי הוא השלישי בעל שטח מינימלי אחרי המישור והקטנואיד, עובדה שהוכיח אז'ן שרל קטלן. משטח בורגי הוא משטח ישרים וגם  קונואיד ישר. משטח בורגי הוא ההכללה האינסופית של בורג ארכימדס. אפשר לאפיין אותו על ידי המשוואה עם פרמטרים הבאה: 

 x = \rho \cos (\alpha \theta), \ 
 y = \rho \sin (\alpha \theta), \ 
 z = \theta, \ 
כאשר *α* הוא קבוע. אם α גדול מאפס, אז המשטח מסתובב נגד כיוון השעון (ימני), ואם שלילי, אז עם כיוון השעון (שמאלי). משטח בורגי הוא הומיאומורפי לישר  \mathbb{R}^2 , וכאשר α=0 אז המשטח הוא מישור. אם קובעים *h* שהוא הערך המקסימלי של ציר ה-z, ו-R זה הרדיוס, אז השטח של המשטח הבורגי בין ערך ה-h וציר ה-x וה-y יהיה \pi [R \sqrt (R^2+h^2)+h^2\* \ln ((R + \sqrt (R^2+h^2)/h)]. העקמומיות גאוסיאנית של משטח בורגי ביא **הפענוח נכשל (SVG (אפשר להפעיל MathML בעזרת הרחבת דפדפן): תשובה בלתי־תקינה ("Math extension cannot connect to Restbase.") מהשרת "http://localhost:6011/he.wikipedia.org/v1/":): \pm 1/(1+ \rho ^2) \** 
. 

מעבר בין משטח בורגי לקטנואיד.
משטח בורגי הוא איזומטרי לקטנואיד על ידי פונקציה רציפה שהיא:

x(u,v) = \cos \theta \,\sinh v \,\sin u + \sin \theta \,\cosh v \,\cos u
y(u,v) = -\cos \theta \,\sinh v \,\cos u + \sin \theta \,\cosh v \,\sin u
z(u,v) = u \cos \theta + v \sin \theta \,
עם פרמטרים המוגדרים להיות -\pi < \theta \le \pi, (u,v) \in (-\pi, \pi] \times (-\infty, \infty),

כאשר: 
\theta = \pi מתאים למשטח בורגי ימני,
\theta = \pm \pi / 2 מתאים לקטנואיד ו-
\theta = 0 מתאים למשטח בורגי שמאלי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **משטח בורגי** בוויקישיתוף
* משטח בורגי, באתר MathWorld (באנגלית)
**תהימליץ' אוהינגה** (**Thimlich Ohinga**) הוא אתר ארכאולוגי השוכן בדרום-מערב קניה, כ-20 ק"מ מזרחית לחופי ימת ויקטוריה. משמעות שמו של האתר היא "יער מפחיד" (Thimlich), בעוד שמשמעות המילה "אוהינגה" (Ohinga, ברבים Ohingni - אוהינגני) היא יישוב או מתחם בנוי מאדמה או אבנים שנפוץ מאוד באזור ימת ויקטוריה. תהימליץ' אוהינגה הוקם במאה ה-16 והיה בשימוש עד אמצע המאה ה-20. זהו המכלול הגדול והשמור ביותר ששרד מסוג זה של מבנים, והוא מייצג מסורת של בנייה יבשה על ידי אוכלוסיית הרועים באגן ימת ויקטוריה. המקום מסווג כמונומנט לאומי מאז 1981 ובשנת 2018 הוא הוכרז כאתר מורשת עולמית.

היסטוריה
--------

האתר הוקם לפני כ-500 שנה, והמחקר ההיסטורי כמו גם מסורת שבעל-פה, מראים כי הוא נושב ונעזב פעמים מספר ובידי קבוצות אוכלוסייה שונות. עם אלה נמנות קבוצות בנטו וקבוצות של שבטים נילוטיים, בייחוד לו (אנ'). מאפיין זה של יישוב בידי קבוצות שונות היה הנורמה באזור ימת ויקטוריה, ולפי מסורת שבעל פה היו אלה שבטי בנטו אשר יישבו את האתר לראשונה. בסוף המאה ה-17 יושב האתר בידי קבוצה נילוטית וזו הרחיבה את המבנים הקיימים ובנתה מבנים נוספים מחוצה לו. הן קבוצות הבנטו והן הקבוצות הנילוטיות אימצו את סגנון הבנייה היבשה (בנייה ללא חומר, דוגמת מלט או בטון). האתר שינה בעלות, לעיתים מסיבות שכיום אינן ברורות, עד שהמגורים בו פסקו בתחילת המאה ה-20. עם זאת, גם לאחר מועד זה המשיך ונהג השימוש במקום לצורכי מרעה.

מאפיינים
--------

האתר משתרע על-פני שטח של 210 דונם, והוא מורכב מארבעה אוהינגני, שבכל אחד מהם מתחם גדול עם מאפיינים פנימיים דוגמת מתחמים קטנים יותר עבור דירים ולולים, קירות נמוכים, מבנים, גדרות לגינות ופרוזדורים. במתחמים מבנים מעוגלים הבנויים בצורת שלוחות של הקיר ההיקפי. קוטרם הממוצע הוא 5 מטרים והם שימשו לצרכים שונים כגון בישול, אחסון, דישה, בורות להדלקת אש וייבוש דגנים. בנוסף קיים באתר מתחם תעשייתי לעיבוד ברזל. גובהם של הקירות באתר נע בין מטר וחצי ל-4.5 מטרים, ורוחבם כמטר אחד עד 3 מטרים. הם בנויים משלוש שכבות - שכבה פנימית וחיצונית של אבני בזלת בגודל ובצורה משתנים, ושכבה אמצעית שעשויה מאבנים קטנות ואשר תומכת בשתי השכבות האחרות. האבנים הונחו באופן כזה, שלמרות היעדר יסודות בעומק האדמה ואף שהבנייה היא יבשה, הקירות יציבים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תהימליץ' אוהינגה** בוויקישיתוף
* המקום באתר המוזיאון הלאומי של קניה
* Thimlich Ohinga Cultural Landscape

הערות שוליים
------------

1. ↑  Historical Background

| Flag of KenyaFlag of Kenya סמל אונסק"וסמל אונסק"ו אתרי מורשת עולמית בקניה |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| הפארק הלאומי הר קניה • הפארקים הלאומיים באגם טורקאנה • העיר העתיקה לאמו • החורשות הקדושות של המיג'יקאנדה • מצודת ישו במומבסה • מערכת אגמי השבר הסורי-אפריקני בקניה: אגם נקורו, אגם אלמנטייטה ואגם בוגוריה • האתר הארכאולוגי תהימליץ' אוהינגה |

 |
**נסיכות אנהלט-צרבסט** (בגרמנית: **Fürstentum Anhalt-Zerbst**) הייתה נסיכות באימפריה הרומית הקדושה, אשר בשנת 1796 אוחדה עם נסיכות אנהלט-דסאו, לאחר היכחדות הקו הזכרי של שליטיה.

היסטוריה
--------

נסיכות אנהלט הוקמה בשנת 1218 על ידי היינריך הראשון, נסיך אנהלט, בנו של ברנהרד השלישי, דוכס סקסוניה, על שם טירת אנהלט, בית מושבה של בית אסקניה ליד הארצגרודה. לאחר מותו של היינריך בשנת 1252 חולקה הנסיכות בין בניו; היינריך השני, נסיך אנהלט-אשרזלבן, ברנהרד הראשון, נסיך אנהלט-ברנבורג וזיגפריד הראשון, נסיך אנהלט-צרבסט. בשנת 1382 מת יוהאן השני, נסיך אנהלט-צרבסט, ובשנת 1396 חולקה נחלתו בין בניו; זיגיסמונד הראשון, נסיך אנהלט-דסאו ואלברכט הרביעי, נסיך אנהלט-קתן. בשנת 1516 מת ארנסט הראשון, נסיך אנהלט-דסאו, ובשנת 1544 חולקה נחלתו בין בניו; יוהאן החמישי, נסיך אנהלט-צרבסט, גאורג השלישי, נסיך אנהלט-דסאו ויואכים הראשון, נסיך אנהלט-דסאו. בשנת 1561 מת יואכים הראשון, נסיך אנהלט-דסאו ללא יורשים, ואחיינו יואכים ארנסט, נסיך אנהלט איחד תחתיו את כל נחלות בית אסקניה. בשנת 1586 מת יואכים ארנסט, ובשנת 1603 חולקה נחלתו בין בניו; יוהאן גאורג הראשון, נסיך אנהלט-דסאו, כריסטיאן הראשון, נסיך אנהלט-ברנבורג, אוגוסט, נסיך אנהלט-פלצקאו, רודולף, נסיך אנהלט-צרבסט ולודוויג הראשון, נסיך אנהלט-קתן. בשנת 1621 מת רודולף, נסיך אנהלט-צרבסט, ובנו יוהאן השישי, נסיך אנהלט-צרבסט, אשר היה רק בן ארבעה חודשים ירש את נחלותיו ותאריו, אולם עד לבגרותו שלט דודו אוגוסט, נסיך אנהלט-פלצקאו כעוצר הנסיכות. יוהאן התחנך בעיקר על ידי אימו, ובעקבות אי היציבות הפוליטית שנגרמה בשל מלחמת שלושים השנים, למד יוהאן בתקופות שונות בצרבסט, קוזוויג, וויטנברג. בשנת 1633 הוא נשלח לחצר דודו אנטון גינטר, רוזן אולדנבורג על מנת להשלים את חינוכו. מיד לאחר שהוא הגיע לבגרות רשמית הוא תפס את השלטון בנסיכות, והפך את הדת הלותרנית לדת הרשמית בנסיכות. יוהאן הרחיב את שטחי הנסיכות באופן ניכר, על ידי רכישת שטחים שונים.

בשנת 1742 מת יוהאן אוגוסט, נסיך אנהלט-צרבסט ללא ילדים, וכריסטיאן אוגוסט, נסיך אנהלט-דורנבורג ואחיו יוהאן לודוויג השני, נסיך אנהלט-דורנבורג ירשו את הנסיכות. בתחילה שלט יוהאן לודוויג בצרבסט, בעוד כריסטיאן אוגוסט נשאר בשטטין, אולם בשנת 1746 מת יוהאן לודוויג, וכריסטיאן אוגוסט נאלץ לעבור לצרבסט, שם התגורר עד מותו בשנת 1747, ולאחר מותו ירש אותו בנו פרידריך אוגוסט, נסיך אנהלט-צרבסט. בשנת 1793 מת פרידריך אוגוסט, ובשנת 1796 צורפו שטחי הנסיכות לנסיכות אנהלט-דסאו.

שליטי אנהלט-צרבסט
-----------------

### נסיכי אנהלט-צרבסט (1252–1396)

* זיגפריד הראשון (1252–1298)
* אלברכט הראשון (1298–1316)
* אלברכט השני (1316–1362)
* אלברכט השלישי (1359)
* ולדמאר הראשון (1316–1368)
* יוהאן השני (1362–1382)
* ולדמאר השני (1368–1371)
* ולדמאר השלישי (1382–1391)
* זיגיסמונד הראשון (1382–1396)
* אלברכט הרביעי (1382–1396)

הנסיכות חולקה בין אנהלט-דסאו ואנהלט-קתן בשנת 1396.

### נסיכי אנהלט-צרבסט (1544–1796)

* יוהאן החמישי (1544–1551)
* קרל הראשון (1551–1561)
* ברנהרד השביעי (1551–1570)
* יואכים ארנסט (1551–1586)
* רודולף (1603–1621)
* יוהאן השישי (1621–1667)
* קרל וילהלם (1667–1718)
* יוהאן אוגוסט (1718–1742)
* יוהאן לודוויג השני (1742–1746)
* כריסטיאן אוגוסט (1742–1747)
* פרידריך אוגוסט (1747–1793)
* סופיה אוגוסטה פרדריקה (1793–1796)

סופח לאנהלט-דסאו בשנת 1796.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נסיכות אנהלט-צרבסט** בוויקישיתוף
* מפת אנהלט בשנת 1789
**פין רוברטס** (באנגלית: **Finn Roberts;** נולד: 22 באפריל 1996) הוא שחקן אמריקאי, המוכר בעיקר מתפקידו בתור אלכס וודס בסדרה של נטפליקס "אקדמיית החממה" (2017–2020), שמבוססת על הדרמה הישראלית המצליחה "החממה" שנוצרה ונכתבה על ידי גיורא חמיצר.

ביוגרפיה
--------

רוברטס נולד בלוס אנג'לס, קליפורניה. אימו, אנה, היא ממוצא אנגלי ואביו ממוצא יהודי. 

יש לו שלושה אחים גדולים, ליאו, פסקול וג'ו.

קריירה
------

הופעת הבכורה של רוברטס הייתה ב-2013 בסרט הקצר "*Nikolai*" בו שיחק בתפקיד הראשי. הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל הסרט הקצר בקאן באותה שנה.  בשנים 2013 - 2015, הוא שיחק בסדרה הדרמה המוזיקלית הקנדית "*Side Effects*" בתפקיד ג'ייסון קונלי. עוד ב-2015, הוא שיחק בתפקיד אורח בסדרה "חסרי בושה".

בשנת 2016 שיחק בתפקיד משנה בסרט הקולנוע "נשות המאה ה-20".

משנת 2017 עד 2020 גילם את אחת הדמויות הראשיות בארבע עונותיה של דרמת הנעורים "אקדמיית החממה" מבית נטפליקס; אשר מבוססת על הדרמה הישראלית המצליחה "החממה" שנוצרה ונכתבה על ידי גיורא חמיצר. בסדרה, גילם רוברטס את דמותו של אלכס וודס, מקבילו האמריקאי של אלפי רשף.

בשנת 2019 ביצע הופעת אורח בסדרת הדרמה המשפטית "גוליית" של פריים וידאו.

פילמוגרפיה
----------

### קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | נשות המאה ה-20 | טים דראמר |  |
| 2023 | *Meltdown: A Nuclear Family's Ascension into Madness* | גאלן |  |
| TBA | *Identity Crisis* | טרבור |  |

### טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013–2015 | *Side Effects* | ג'ייסון קונלי | תפקיד ראשי; 13 פרקים |
| 2015 | חסרי בושה | היפסטר | פרק: "South Side Rules" |
| 2017–2020 | אקדמיית החממה | אלכס וודס | תפקיד ראשי (4 עונות); 39 פרקים |
| 2019 | גוליית | איוון | פרק: "Joy Division" |
| 2020 | חדר 104 | ווקר | פרק: "Bangs" |

קישורים חיצוניים
----------------

* פין רוברטס, ברשת החברתית טוויטר
* פין רוברטס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Finn Roberts, auf Famous Birthdays, abgerufen am 24. November 2020.
2. ↑  IMDb: Release Info Nikolai, abgerufen am 24. November 2020.
**לרין ולימיר ניקולייביץ'** (ברוסית: **Ларин, Владимир Николаевич**;‏ 8 במאי 1939 - 9 באוקטובר 2019) היה גאולוג, כימאי, פיזיקאי וקוסמולוג. הוא העלה בעבודתו תאוריה מהפכנית לגבי מבנה כדור הארץ, בה נטען כי המבנה הפנימי של כדור הארץ מורכב מסגסוגות של מתכות הלוכדות בתוכן כמויות גדולות של מימן. תאוריה זו נשענת על לימודים ונתונים אמפיריים האומרים שמבנה כדור הארץ נבנה כך מיד לאחר ההיווצרות וההתפתחות של מערכת השמש, כאשר נוצרה סביב כדור הארץ עננה גדולה של יונים שמנעו חדירת חמצן וכתוצאה מכך כמות החמצן קטנה מכמות המימן.

את התאוריה הזו העלה לרין בשנת 1989 בפני מושב מיוחד של מדעני הארץ באקדמיה הסובייטית. הקבוצה שבחנה את התאוריה, כללה גאולוגים, כימאים ופיזיקאים, והשתכנעה מהנתונים שהוצגו בפניה.

כתוצאה מכך החליט המושב להגיש המלצה בפני ממשלת ברית המועצות לקדוח באר של עד 12 ק"מ באזור טונקה שליד ימת באיקל לגילוי המימן, דבר אשר עתיד היה לשנות כל מושג לגבי מקורות האנרגיה: המימן הוא מקור אנרגיה נקי ובעל איכויות בעירה גבוהות מפחמנים. במחקר שנערך באוניברסיטת נובוסיבירסק ב-1990 הוברר כי 10 ק"מ של קידוחי מימן לפי תפישה זו שווים למציאת כמויות אנרגיה דומות באזור גדול פי 10 בקידוחי נפט או גז וכתוצאה ערך המימן מבחינת ניצולו ועלותו רב בהרבה ממקורות פחמניים.

בשנת 1990 פרסם לרין במוסקבה את הספר "כדור הארץ המימני", התואם את הדוקטורט שלו. הספר תורגם לאנגלית על ידי הגאולוג הקנדי סי. וורן האנט מקלגרי, ושמו "Hydridic Earth".

לרין טוען עוד כי המימן נמצא במעמקי כדור הארץ - בעומק של יותר מ-300 ק"מ, אולם "לשונות" של הסגסוגות האלה מגיעות עד לפני קליפת הארץ בעיקר באזורי שברים גאולוגיים - אזור אגם באיקל, מדבר נבאדה בארצות הברית ובדרום קרוליינה - ובאזור השבר הסורי-אפריקי, במיוחד בנגב. בביקורים רבים בנגב מצא לרין הוכחות אמפיריות רבות לתאוריה ואף בצע עבודה סייסמולוגית שהצביעה על המצאות "לשונות" אלה במספר מקומות. הנתונים הוגשו למשרד התשתיות של מדינת ישראל.

בתחילת שנת 2012 נמצא בועה גדולה של מימן ליד במקו - בצורה עליה דיבר לרין. המימן מנוצל להפעלת תחנת חשמל.

ספרו
----

* Larin, V.N. 1993, HYDRIDIC EARTH, Polar Publishing, Calgary מסת"ב 0-9694506-2-1

לקריאה נוספת
------------

* Charles Warren Hunt, Dual Geospheres of the Expanding Hydridic Earth

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ולדימיר לרין

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1197112553
* ISNI: 0000 0000 7405 7780
* LCCN: n81042587
* VIAF: 6251879
* WorldCat: lccn-n81042587

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק במבחן התכנסות לטורים. אם התכוונתם למשפט בתורת המספרים, ראו משפט דיריכלה.
במתמטיקה, **מבחן דיריכלה** הוא שיטת בדיקה להתכנסות של טורים. הוא נקרא על שם יוהאן פטר גוסטב לז'ן דיריכלה שתיארו לראשונה, ופורסם לאחר מותו, בשנת 1862 כחלק ממאמר פרי עטו.

המבחן
-----

המבחן קובע כי אם {\displaystyle \{a\_{n}\}} היא סדרה של מספרים ממשיים ו-{\displaystyle \{b\_{n}\}} היא סדרה של מספרים מרוכבים, והן מקיימות:

* {\displaystyle a\_{n}\geq a\_{n+1}}
* {\displaystyle \lim \_{n\rightarrow \infty }a\_{n}=0}
* {\displaystyle \left|\sum \_{n=1}^{N}b\_{n}\right|\leq M} לכל מספר טבעי *N*

כאשר **M** הוא קבוע מסוים, אז הטור:

{\displaystyle \sum \_{n=1}^{\infty }a\_{n}b\_{n}}

מתכנס.

הוכחה
-----

יהיו {\displaystyle S\_{n}=\sum \_{k=1}^{n}a\_{k}b\_{k}} ו-{\displaystyle B\_{n}=\sum \_{k=1}^{n}b\_{k}}.

מביצוע סכימה בחלקים, נקבל: {\displaystyle S\_{n}=a\_{n}B\_{n}+\sum \_{k=1}^{n-1}B\_{k}(a\_{k}-a\_{k+1})}.

כיוון ש-{\displaystyle B\_{n}} חסום על ידי **M** ו- {\displaystyle a\_{n}\rightarrow 0}, הראשון באיברים באגף ימין של הביטוי לעיל שווה לאפס, דהיינו {\displaystyle a\_{n}B\_{n}\to 0} כש- **{\displaystyle n\rightarrow \infty }**.

  

בנוסף, כיוון שהסדרה a\_{n} היא מונוטונית לא עולה, {\displaystyle a\_{k}-a\_{k+1}} חיובי לכל k, לכן {\displaystyle |B\_{k}(a\_{k}-a\_{k+1})|\leq M(a\_{k}-a\_{k+1})}. כלומר, גודלו של הסכום החלקי של **Bn** כפול פקטור משתנה מסוים, קטן או שווה לחסם העליון של הסכום החלקי של **Bn** כפול אותו הגורם.

אולם {\displaystyle \sum \_{k=1}^{n}M(a\_{k}-a\_{k+1})=M\sum \_{k=1}^{n}(a\_{k}-a\_{k+1})}, ולכן הטור הוא טור טלסקופי ששווה {\displaystyle M(a\_{1}-a\_{n+1})}, ולפיכך מתכנס ל- {\displaystyle Ma\_{1}} כש- **{\displaystyle n\rightarrow \infty }**. לכן, {\displaystyle \sum \_{k=1}^{\infty }M(a\_{k}-a\_{k+1})} מתכנס.

מכך נובע איפוא, ש- {\displaystyle \sum \_{k=1}^{\infty }|B\_{k}(a\_{k}-a\_{k+1})|} מתכנס גם כן כתוצאה ישירה של מבחן ההשוואה. 

**מ.ש.ל**

יישומים
-------

מקרה פרטי מיוחד מסוים של מבחן דיריכלה הוא מבחן לייבניץ המפורסם יותר, במקרה בו:

{\displaystyle b\_{n}=(-1)^{n}\Rightarrow \left|\sum \_{n=1}^{N}b\_{n}\right|\leq 1}.

תוצאה נוספת הנובעת ממבחן דיריכלה היא ש-{\displaystyle \sum \_{n=1}^{\infty }a\_{n}\sin n} מתכנס כאשר {\displaystyle \{a\_{n}\}} היא סדרה יורדת השואפת לאפס (ההנחה שטור הסינוסים חסום הוא תוצאה ישירה של קיום חסם על הסכימה {\displaystyle \sum \_{n=1}^{N}e^{in}} כש-i היחידה המדומה).

קישורים חיצוניים
----------------

* מבחן דיריכלה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
**חופשה בת שנתיים** או **שנתיים באי בודד** (בצרפתית: **Deux ans de vacances**) הוא רומן הרפתקאות מאת ז'ול ורן שפורסם בשנת 1888. הסיפור מספר על גורלה של קבוצת תלמידי בית ספר הנקלעים לאי בודד בדרום האוקיינוס השקט, ועל מאבקם להתגבר על מצוקות. בהקדמתו לספר, מסביר ורן כי מטרותיו היו ליצור סביבה דמוית רובינזון קרוזו לילדים, ולהראות לעולם שהאינטליגנציה והאומץ של ילדים מסוגלים לעמוד במבחן.

עלילה
-----

הסיפור מתרחש במרץ 1860 ופותח בסיפור על קבוצה של תלמידי בית הספר בגילאי שמונה עד ארבע עשרה שנמצאים על גבי מפרשית שנקראת סלות'. הם יוצאים ממעגן באוקלנד, ניו זילנד, ומתכננים לצאת לחופשה של שישה שבועות. חוץ מהבחור האמריקאי גורדון, ובריאנט וג'ק שהם שני אחים צרפתים, כל הבנים בריטים.

בעוד הצוות של המפרשית עדיין נמצאים על החוף, המעגנים מושלכים לפתע בנסיבות לא ידועות והספינה נסחפת לים, שם היא נקלעת לסערה. עשרים ושניים יום לאחר מכן, הבנים מוצאים את עצמם מטילים על חוף של אי לא נודע, שהם מכנים "יושב ראש האי". הם נקלעים להרפתקאות רבות ואפילו מצליחים לתפוס חיות בר. הם נשארים באי במשך שנתיים עד שספינה חולפת טובעת בקרבת האי. האונייה השתלטה על ידי מורדים, מתוך כוונה לעסוק בסחר עבדים. בעזרת שניים מחברי הצוות המקורי, הבנים מביסים את המורדים ונחלצים מהאי, אשר הם מגלים שהיה נמצא קרוב לחוף הצ'יליאני.

תרגומים לעברית
--------------

הספר תורגם לעברית 3 פעמים:

* שנתים באי בודד, תרגם: שלמה סקולסקי, עמיחי, תל אביב, 1959.
* שנתים באי בודד, תרגמה: בינה אופק, עופרים, תל אביב, 2000.
* שנתים על אי בודד, תרגמה: דנית הדרי־סלומון, קוראים, תל אביב, 2001.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חופשה בת שנתיים** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 115444418X
* VIAF: 184891846
* WorldCat (עם VIAF): 184891846

 |
**חופמי עקום-מקור** (שם מדעי: ***Anarhynchus frontalis***) הוא מין עוף יחיד בסוגו במשפחת החופמיים האנדמי לניו זילנד ומצוי בסכנת הכחדה. החופמי נפוץ בשני האיים של ניו זילנד.

אורכו של החופמי 20–21 ס"מ ומשקלו 43–71 גרם. החופמי בעל צוואר, חזה ובטן לבנים עם כיפה כהה ופס שחור על הסנטר. האזור סביב העיניים אפור, אך מעליו פס לבן. המקור שחור ומעוקל הצידה בשונה משאר החופמיים. יש מעט מאוד הבדלים בין הזכר לנקבה.

חופמי זה מצוי על חלוקי אבנים סביב חופי הנהרות והגדות בניו זילנד והוא מצויד במקור איתו הוא יכול לשלוף מהאבנים רכיכות וסרטנים קטנים בקלות יחסית. בניו זילנד אין טורפים יבשתיים, וכך החופמי יכול לאכול עם המקור בלי לכופף את ראשו ולפקוח עין על השמיים משם מגיעים עופות דורסים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חופמי עקום-מקור** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

* חופמי עקום-מקור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  חופמי עקום-מקור באתר הרשימה האדומה של IUCN
בסטטיסטיקה, **מבחן האוסמן** (מכונה גם **הו האוסמן**) הוא מבחן השערות. המבחן בודק את המובהקות של אומדן מול אומדן אלטרנטיבי. בעזרת מבחן זה ניתן להעריך האם המודל הנאמד מתאים לנתונים.

פרטים
-----

ברצוננו לאמוד את המודל הליניארי: *y* = *bX* + *e*. ישנם שני אומדנים, *b*0 ו *b*1 השערת האפס היא כי שני המדדים קונסיסטנטיים ו *b*1 יעיל (אומד בעל שונות קטנה יותר). ההשערה האלטרנטיבית היא כי *b*1 אינו קונסיסטנטי.

הסטטיסטי של המבחן הוא:

{\displaystyle H=(b\_{1}-b\_{0})'{\big (}\operatorname {Var} (b\_{0})-\operatorname {Var} (b\_{1}){\big )}^{\dagger }(b\_{1}-b\_{0}),}
לסטטיסטי יש התפלגות כי בריבוע עם n-k דרגות חופש כאשר n הוא גודל המדגם ו k כמות המשתנים.

אם דוחים את השערת האפס לפחות אחד האומדים אינו קונסיסטנטי.

בעזרת מבחן האוסמן נתן לבדוק אנדוגניות של משתנה על ידי השוואת אומד מרגרסיה רגילה (Ordinary Least Square) לאומד המתקבל מרגרסייה בעזרת משתנה עזר. השערת האפס היא כי OLS הוא אומד יעיל יותר ושני האומדים עקיבים. ההשערה האלטרנטיבית היא כי בשל אנדוגניות של אחד המשתנים ברגרסיית הOLS האומד אינו עקיב.
רכבת משא של רכבת ישראל נושאת כ-30 מכולות במסילת החוף. שינוע מטען דומה בכבישים היה מצריך משאיות כמספר המכולות.
רכבת משא חוצה את גשר סלמון ביי בסיאטל, וושינגטון, ארצות הברית
רכבת משא בנגב
**רכבת משא** מורכבת מקטר, אחד או יותר, הגורר קרונות משא. חלק ניכר משינוע משאות ביבשה ברחבי העולם נעשה באמצעות רכבות משא. רכבות משא הן הרכבות הארוכות ביותר בעולם, ולעומת רכבות נוסעים, אשר אורכן בדרך כלל אינו עולה על 500 מטר, רכבות משא עשויות להגיע לאורך של קילומטרים אחדים.

שינוע משאות ברכבות הוא אמצעי שינוע זול ביחס לשינוע במשאיות הנעות על כבישים ואף חסכוני יותר בהשפעתו של זיהום האוויר. ככל שרכבות משא נוסעות למרחק גדול יותר ונושאות מטענים גדולים יותר, גדל אף יתרונן הכלכלי על פני שינוע במשאיות. רכבות משא מאבדות יתרון זה בשינוע מטענים קטנים יחסית למרחקים קצרים. בארצות הברית רכבת משא ארוכה, ועליה 3–5 אנשי צוות, יכולה לגרור מאה קרונות עמוסי מכולות בשתי קומות, בעוד שמשאית יכולה לשנע רק מכולה בודדת בכביש.

חסרונותיה העיקריים של רכבת משא נעוצים בחוסר גמישותה באשר ליעדי הנסיעה. מסיבה זו חלק ניכר משינוע משאות נעשה ברכבי משא בכבישים. ממשלות רבות בעולם מעודדות פיתוח תנועת רכבות משא מתוך דאגה לאיכות הסביבה ולאור החיסכון בדלק באמצעי תחבורה זה. שינוע סחורות דרך נמלי הים בעולם גרם לעליה בתנועת רכבות המשא. חברות רכבת רבות בעולם מחשבו את פעולותיהן והצליחו להגדיל את קיבולת המסילות ולשפר את לוחות הזמנים של רכבות משא.

קיים מגוון גדול של רכבות משא לשינוע סוגי מטען שונים באמצעות קרונות המותאמים לסוג המטען. רכבות המשא הנפוצות ביותר הן אלה המשנעות מכולות על גבי קרונות שטוחים, בעלי פיני אחיזה המותאמים לגודל המכולות. השינוע במכולה גרם לירידה חדה בשימוש בקרונות המשא הסגורים המסורתיים, עם דלתות צד נגררות. באירופה נפוצות רכבות משא המצוידות בקרונות שטוחים המותאמים למשאיות. המשאיות עולות בנסיעה על הקרונות בתחנת משא והרכבת נושאת מספר רב של משאיות לתחנת היעד, משם ממשיכות המשאיות ליעדן בנסיעה על הכביש. במסילת מנהרת התעלה עוברות באופן קבוע רכבות הנושאות משאיות בין אנגליה לצרפת. קיימות אף משאיות המצוידות בשתי מערכות גלגלים, האחת לנסיעה על הכביש והשנייה לנסיעה על מסילות. משאיות מסוג זה נרתמות יחד ומרכיבות רכבות משא למרחקים ארוכים.

רכבות משא כוללות סוגים נוספים של קרונות משא כמו קרונות מכלים (חומרים כימיים שונים, דלק וגז) וקרונות תפזורת (גרעינים, חצץ, פחם, מלט וכדומה). רכבות המשא הכבדות ביותר בעולם הן אלה המשנעות עפרת ברזל ופחם. כושר הנשיאה של קרונות משא לנשיאת עופרות מגיע כדי 130 טון לקרון ורכבת משא הנושאת עופרות עשויה לשאת עשרות אלפי טונות מטען בנסיעה אחת. רכבות ענק שכאלה נפוצות באוסטרליה, דרום אפריקה, ברזיל ומאוריטניה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רכבת משא** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4158531-8
* NKC: ph157978

 |
להקה באודישן
**מבחן במה** או **אודישן** (בלטינית: **Audition**) הוא הופעה קצרה של שחקן, מוזיקאי, או רקדן לפני צוות של בוחנים, שבה נבדקת מידת התאמתם לתפקיד מסוים. במובנו הרחב, המונח אודישן, הפך לשם נרדף לשלב קבלת מועמדים שאינם אנשי מקצוע באמנות הבמה, לצורך בחינת קבלתם לתוכניות מציאות.

מטרתם של מבחני במה
------------------

מבחן במה משמש לרוב כראיון עבודה בתחום אמנות הבמה. בעזרתו מדרגים הבוחנים את הנבחנים על פי רמת התאימות שלהם לתפקיד מסוים. לכן מועמד המנסה להתקבל לתזמורת קלאסית לא יתבקש לנגן קטע של לד זפלין, ושחקן המבקש לשחק ב"המלט" לא יבצע קטע של חנוך לוין.

סוגים של מבחני במה
------------------

יש שלושה סוגים של מבחני במה. באחד מקבל הנבחן את הקטע שלו מראש, והוא צריך להתכונן עליו וללמוד אותו. סוג זה של מבחן במה אופייני לתיאטרון ולקולנוע. השחקן יתבקש ללמוד בעל-פה קטע שיתנו לו הבוחנים מראש. לעיתים מדובר בקטעים מתוך היצירה המועלית, ולעיתים רק באותה סוגה.

בסוג אחר של מבחני במה מחליט הנבחן איזה קטע הוא רוצה להעלות, מתכונן עליו לבד ומציג אותו בפני הבוחנים. הסוג הזה אופייני במיוחד לתחום המוזיקה; למשל, זמר שרוצה להצטרף ללהקה יכין מראש כמה שירים שאותם הוא רוצה לשיר. 

סוג שלישי, האופייני במיוחד למחול, הוא שהיצירה ניתנת בזמן המבחן, והנבחן צריך ללמוד אותה במקום ולהציגה. למשל, רקדנים יתבקשו ללמוד את הכוריאוגרפיה במקום. בצורה זו נבחנת גם יכולת הלמידה של האמן.

לעיתים גם משלבים בין כמה סוגים; למשל, מבקשים מזמר לשיר תחילה משהו שהוא מכיר, ואז מלמדים אותו שיר חדש.

בתוכניות מציאות
---------------

ישנן מספר תוכניות מציאות בטלוויזיה שבמרכזן שלבים דמויי מבחן במה למשתתפים בהן. לרוב, המועמדים בתוכניות אלה עוברים סדרה של מבחנים, אל מול חבר שופטים, בנוכחות קהל האולפן, בתחרות על פרס כלשהו. לרוב יש גם שלב שבו קהל הצופים שופט בין המועמדים השונים, בהצבעה דמוקרטית. הראשונה מסוג זה הייתה הסדרה "אמריקן איידול" (שעל פיה נבנתה גם המקבילה הישראלית "כוכב נולד").

יש להבדיל בין אודישנים בתוכנית מציאות המתבצעים בשידור חי מול קהל חי וחבר שופטים, לעומת מבחני במה רגילים שאינם מתבצעים במתכונת כזאת.

ראו גם
------

* אודישן עיוור

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מבחן בד** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מבחן במה** |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **מבחן בד** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מבחן במה** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4391571-1
* NDL: 00970224

 |
**חופמי שדות** (שם מדעי: *Pedionomus torquatus*) הוא עוף יחידי בסוגו ובמשפחתו - **פדיונומיים** (Pedionomidae) שבסדרת החופמאים. מין זה אנדמי לאוסטרליה ובעיקר למדינת ניו סאות' ויילס. 

זהו עוף קרקע באורך של עד 20 ס"מ ובעל נוצות מנומרות חומות אצל הזכרים והנקבות, הגדולות מהם, בעלות צווארון שחור ולבן מנומר. המקור והרגליים צהובות והנוצות מותאמות להסוואה. החופמי מעופף גרוע אבל יודע לרוץ מהר על הקרקע. הוא מטיל את ביציו על הקרקע.

חופמי השדות חי בערבות פתוחות ברחבי דרום-אוסטרליה. מספרו פחת במהירות עקב צמצום הערבות האוסטרליות בשביל פיתוח וכיום הוא מצוי בסכנת הכחדה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חופמי שדות** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

* חופמי שדות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  חופמי שדות באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007531432405171
* LCCN: sh85099206

 |