recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**ניקלאס מויסאנדר** (בפינית: **Niklas Moisander**; נולד ב-29 בספטמבר 1985 בטורקו שבפינלנד) הוא כדורגלן פיני המשחק במאלמה בתפקיד הבלם. ניקלאס הוא אחיו התאום של השוער הנריק מויסאנדר.

קריירת מועדונים
---------------

מויסאנדר התחיל את הקריירה שלו ב-טורון פאלוסאורה. בשנת 2002 עלה לבוגרים, אך את קפיצת המדרגה שלו עשה בסוף העונה כאשר שיחק בכל 9 משחקי הקבוצה האחרונים בליגה בעונה זו.

ב-2003 עבר מויסאנדר לאייאקס אמסטרדם. כרטיס השחקן שלו היה שייך לאייאקס במשך 3 שנים אך הוא מעולם לא זכה לשחק בשורותיה.

ביולי 2006 עבר מויסאנדר לזוולה. עם 71 הופעות ו-5 שערים, מויסאנדר עורר עניין רב בקרב קבוצות בהולנד. ב-1 ביולי 2008 חתם בא.ז. אלקמאר. בעונתו הראשונה במועדון זכה מויסאנדר עם אלקמאר באליפות הולנד ועונה לאחר מכן זכה להשתתף עימה בליגת האלופות.

ב-21 באוגוסט 2012 חזר מויסאנדר לאייאקס אמסטרדם כמחליפו של יאן ורטונגן שעבר לטוטנהאם הוטספר. ב-24 באוקטובר 2012 הבקיע את שער הבכורה שלו במדי אייאקס בניצחון 1–3 על מנצ'סטר סיטי במסגרת של הבתים של ליגת האלופות.

בקיץ 2015 חתם בסמפדוריה מהסרייה א' על חוזה לשלוש שנים. לאחר עונה אחת בסמפדוריה, נמכר מויסנדר לורדר ברמן מהבונדסליגה תמורת 1.7 מיליון אירו.

ב-1 ביולי 2021 עבר למלאמה השוודית.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-29 במאי 2008 ערך מויסאנדר את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת פינלנד במשחק ידידות נגד טורקיה. ב-10 באוקטובר 2009 הבקיע את שער הבכורה שלו במסגרת בינלאומית נגד ויילס במסגרת מוקדמות מונדיאל 2010. ב-2011 הפך מויסאנדר לקפטן הנבחרת במקומו של פטרי פסאנן.

תארים
-----

א.ז. אלקמאר
* אליפות הולנד (1):2009
* הסופרקאפ ההולנדי (1):2009

אייאקס
* אליפות הולנד (2): 2012/2013, 2013/2014
* הגביע ההולנדי: 2005/2006
* הסופר קאפ ההולנדי: 2013

אישיים
* + שחקן השנה בפילנד (2): 2012, 2013

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ניקלאס מויסאנדר** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN
* ניקלאס מויסאנדר באתר הרשמי של סאמפדוריה

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**רומן יריומנקו** | **שחקן השנה בפינלנד** 2012, 2013 | **הבא**:**רומן יריומנקו** |
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**לילך-שלו-מבורך** היא פרופסור חבר בבית הספר לחינוך באוניברסיטת תל אביב, מומחית לטיפול בליקויי קשב וריכוז בקרב בילדים.

ביוגרפיה
--------

שלו-מבורך נולדה בתל אביב להוריה אלכסנדר ומרים מבורך. למדה בתיכון אליאנס. השלימה תואר ראשון בפסיכולוגיה ובסטטיסטיקה (1986), תואר שני בפסיכולוגיה קוגניטיבית {1990) ודוקטורט בפסיכולוגיה קוגניטיבית (1995) תחת הדרכתו של פרופסור יהושע צאל באוניברסיטת תל אביב. נושא עבודת הדוקטורט שלה היה השפעות .... היתה עמיתת פוסט דוקטורט באוניברסיטת בר-אילן (1994 - 1995) ובאוניברסיטת ברמינגהאם (1995 - 1996). בשנת 1996 הצטרפה לסגל המחלקה לחינוך ופסיכולוגיה באוניברסיטה הפתוחה, ובשנת 2007 עברה למחלקה לפסיכולגיה באוניברסיטה העברית בירושלים שם קיבלה בשנת 2009 דרגת פרופסור חבר. מאז שנת 2011 היא חברת סגל בבית הספר לחינוך באוניברסיטת תל אביב. 

מחקריה של פרופסור שלו-מבורך מתמקדים בזיהוי קשרים בין ליקויי קשב ספציפיים לבין קשיים תפקודיים שונים (בקריאה, בחשבון, בתפקודים ניהוליים ובתחום החברתי). מוקד מחקרי נוסף הוא מיפוי הסמנים הנוירולוגיים של תפקודי קשב ושל תוצרי האימון הקשבי. במחקרים אלה היא משתפת פעולה עם חוקרים בעלי שם מישראל ומאנגליה תוך שימוש במגוון שיטות של הדמייה מוחית. משמשת כראש מעבדת הקשב ביית הספר לחינוך, שבה נערכים מחקרים רבים תוך שימוש במבחנים נוירופסיכולוגיים שפיתחה ובמדדים התנהגותיים ואלקטרופיסיולוגיים.

בנוסף למחקרי המעבדה שהיא מבצעת עורכת שלו-מבורך מחקרי שדה בשיתוף עם פסיכולוגים חינוכיים ופסיכיאטרים המתמחים ב-ADHD. מחקרי השדה מתבצעים בבתי ספר, בשירות הפסיכולוגי-החינוכי ובמרפאות לאבחון וטיפול בילדים עם ADHD.

קישורים חיצוניים
----------------

* לילך שלו-מבורך, הפרעות קשב עם או בלי המרכיב ההיפראקטיבי
* לילך שלו-מבורך, מהן הפרעות קשב ופעלתנות יתר ומתי מומלץ לפנות לאבחון?
* לילך שלו-מוברך, קשב ומידה: האם אפשר לשפר למידה באמצעות אימון קשבי של מנגנונים מוחיים?
**וירוס אפשטיין-בר**, או בקיצור **EBV**, הוא וירוס ממשפחת הווירוסים מחוללי ההרפס (herpesvirus), והוא אחד הווירוסים הנפוצים ביותר שתוקפים בני אדם. הווירוס נפוץ בכל רחבי העולם, והוא תוקף את מרבית בני האדם, בשלב זה או אחר במהלך חייהם. בארצות הברית למשל, 95% מן הבוגרים בגילאי 35–40 כבר נדבקו בווירוס בעבר [דרוש מקור].
הווירוס התגלה על ידי אנטוני אפשטיין, איבון בר וברט אכונג (Anthony Epstein and Yvonne Barr, & Bert Achong) ופורסם לראשונה בלאנסט ב-1964.

תינוקות הופכים פגיעים ל-EBV מרגע שסרה מעליהם הגנת המערכת החיסונית של האם. ההסתמנות הקלינית אצל תינוקות או ילדים צעירים שנדבקו בווירוס היא בדרך כלל קלה ולא משמעותית, אם בכלל. אצל ילדים גדולים יותר ומתבגרים צעירים, ב-35% עד 50% תופיע "מחלת הנשיקה" (מונונוקליאוזיס, infectious mononucleosis). התסמינים של מחלת הנשיקה הם: חום, כאב גרון, קשרי לימפה מוגדלים, לעיתים יתפתח מצב של הגדלת טחול או כבד. לעיתים נדירות תיתכן מעורבות של הלב או מערכת העצבים במהלך המחלה. 

ההדבקה מתבצעת על ידי מגע קרוב עם הפרשות רוק של האדם החולה, ואינה מועברת בדרכים אחרות בדרך כלל, כמו באוויר או על ידי מוצרי דם. אין אמצעים מיוחדים למניעת הדבקה בנגיף. אנשים רבים הם נשאים, וחלקם נותרים מדבקים גם כשהם בריאים לחלוטין ואינם מראים שום תסמינים. מסיבות אלו הימנעות מהדבקה היא בבחינת בלתי אפשרית. תקופת הדגירה, בין רגע ההדבקה לבין הופעת התסמינים, אורכת 4–6 שבועות. האבחנה מתבצעת על סמך התסמינים שמראה החולה, וניתן לאשש זאת בבדיקות דם. 

הטיפול במחלה נועד להקל על התסמינים בלבד, ואין שום תרופה או חיסון יעילים. בדרך כלל המחלה תסתיים לאחר חודש או חודשיים, ולאחר ההדבקה אדם יישאר נשא של הווירוס אשר נותר רדום, בדרך כלל במספר תאים בגרון ובדם, וייתכנו אירועים חוזרים של התעוררות הווירוס, אולם הם יחלפו ללא תסמינים בדרך כלל. עקב כך לא תיתכן הדבקה חוזרת, ולא ניתן לחלות פעמיים במחלת הנשיקה, כתוצאה מ-EBV. אציקלוביר מפחית את ייצור הנגיף, אבל אין לו השפעה רבה על התסמינים של המחלה.

אצל מיעוט קטן מן הנשאים יופיע קשר מסוים בין הווירוס לשני סוגים נדירים של גידולים סרטניים, לימפומת בירקיט וקרצינומה של הפה והלוע (nasopharyngeal). לא ניתן לומר שהווירוס הוא מחולל יחיד, וישנם גורמים רבים אחרים הקשורים להופעתם של גידולים אלו.

במחקר שנערך בשנת 2018 התגלה המנגנון שעומד מאחורי דפוס הפעולה של הווירוס. הווירוס מתקשר לתאי ה-B במערכת החיסון ומשבש את פעולתם. בעקבות המחקר התברר כי קיים קשר בין הווירוס לבין הסיכון ללקות ב-זאבת, טרשת נפוצה, דלקת מפרקים שגרונית, דלקת מפרקים אידיופטית, מחלות מעי דלקתיות, מחלת צליאק וסוכרת מסוג 1. הקשר ההדוק בין הווירוס וטרשת נפוצה הובן טוב יותר בעקבות מאמר שפורסם בסיינס ב-2022, שלפיו הידבקות בווירוס מעלה פי 32 את הסיכוי ללקות בטרשת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Epstein-Barr virus** בוויקישיתוף
* Epstein-Barr virus, באתר NCBI (באנגלית)
* Epstein-Barr virus, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* הערך "נוגדנים לנגיף אפשטיין-בר - Antibodies to Epstein-Barr virus", באתר ויקירפואה
* מחקר חדש: חוקרים גילו את מנגנון הפעולה של הווירוס, באתר sciencedaily

הערות שוליים
------------

1. ↑  ד"ר רוברט ברקוב (עורך ראשי), **מֶ‏רְק - המדריך הרפואי השלם**, בהוצאת כנרת זמורה ביתן דביר והד ארצי, 2002, עמ' 920

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**טוביה מיורצ'יק** ( - 23 בפברואר 1971) היה ספורטאי פולני-ישראלי. זוכה שתי מדליות ארד מהמכביה השנייה (1935) בזריקת דיסקוס וביידוי פטיש ומאמן אתלטיקה ישראלי.

ביוגרפיה
--------

מיורצ'יק נולד וגדל בצ'נסטוחובה, פולין. בגיל 13 הצטרך למועדון הספורט "ז.ט.י" בעיר הולדתו והתאמן בהתעמלות מכשירים. בגיל 16 עבר להתאמן באיגרוף. עבר להתגורר עם דודו, סוחר יערות בגרמניה. בגיל 18 קבע בזריקת דיסקוס שיא אישי חדש של 35 מטר. בגיל 19 התגייס לצבא פולין. הוא זכה באליפות שלזיה 7 פעמים ברציפות. הוא צורף לנבחרת פולין באתלטיקה והתאמן בהדרכתו של נורלינג משוודיה. הוא התחרה גם בהטלת כידון וקבע שיא אישי חדש של 48 מטר ובהדיפת כדור ברזל שיא אישי חדש של 12.65 מטר. הוא בוגר בית הספר הגבוה לאתלטיקה בברסלאו.

מיורצ'יק השתתף במכביה האירופית הראשונה שנערכה באוסטרבה, צ'כוסלובקיה, ב-1929 ובמכביה האירופית השנייה שנערכה באנטוורפן ב-1930 ובמכביה הראשונה שנערכה בישראל בשנת 1932.

במכביה השנייה שנערכה בשנת 1935 זכה בשתי מדליות ארד בזריקת דיסקוס בתוצאה של 35.49 מטר, אחרי זאב שטיל מפולין (38.11 מטר) ובלא וייס מצ'כוסלובקיה (36.91 מטר) וביידוי פטיש בתוצאה של 26.43 מטר, אחרי בלא וייס (32.95 מטר) והרמן מגרמניה (29.75 מטר). נוסף לכך, הוא סיים במקום שישי בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 11.39 מטר.

לאחר המכביה בחר מיורצ'יק שלא לחזור לפולין ארץ הולדתו ונישאר בארץ ישראל, כמו רוב הספורטאים מפולין. הדגל של משלחת פולין למכביה שנשאו בטקס הפתיחה נשאר אצלו.

בתחרות שנערכה בתחילת פברואר 1936 בתל אביב בין מכבי תל אביב להפועל תל אביב הוא ייצג את הפועל. הוא סיים פעמיים שני בהדיפת כדור ברזל (10.80 מטר) ובזריקת דיסקוס (36.60 מטר). כחודש וחצי לאחר מכן, בתחרות ארצית שנערכה במרץ אותה שנה הוא זכה במדליית כסף בזריקת דיסקוס בתוצאה של 35.45 מטר, אחרי שטיל (38.45 מטר)

בארץ עבד בחברת החשמל והדריך אלפי צעירים באתלטיקה וארגן קורסים בספורט. הוא אימן אתלטיקה בקבוצת מכבי הצפון תל אביב ובין האתלטים המצטיינים אותם אימן נמנים אלופי ישראל בעבר: אריה קלינשטוב, צבי ינובר, ברוך חבס, זמיר בבל, דוד טבק ועוד. הוא היה חבר באיגוד האתלטיקה הישראלי ואימן את נבחרת ישראל למכביה הרביעית ולתחרויות בחו"ל.

ב-30 באוקטובר 1960 נפל בנו סגן דב מיורצ'יק. הוא הנציח את בנו בשני מפעלי ספורט.

במכביה השמינית שנערכה בשנת 1969 זכה לכבוד לעמוד במשמר הכבוד בטקס הפתיחה.

חיים אישיים
-----------

למיורצ'יק ורעייתו היו שני ילדים, דב ופנינה. נכדו, בנה של פנינה, קרוי על שמו.

קישורים חיצוניים
----------------

* ראשים בספורט הישראלי - 50 שנה לטוביה מיורצ'יק, הַבֹּקֶר, 10 בינואר 1954
* באתליטיקה קלה, דבר, 8 בפברואר 1937

הערות שוליים
------------

1. ↑  נעילת המכביה השניה,  הירדן, 9 באפריל 1935
2. ↑  Maccabiah Games before World War II (באנגלית)
3. ↑  הספורטאים נישארו - ולא היה מי שיחזיר את הדגל הפולני... על המשמר, 27 באוגוסט 1961
4. ↑  בספורט, באתר הארץ, 7 בפברואר 1936
5. ↑  בספורט, באתר הארץ, 20 במרץ 1936
6. ↑  נפתחה המכביה השמינית, על המשמר, 29 ביולי 1969
קלדוניה החדשה היא טריטוריה מעבר לים של צרפת, ויש לה שני דגלים רשמיים. האחד הוא דגל צרפת ששימש כדגל הרשמי היחיד עד 2010. השני הוא דגלה של חזית השחרור הלאומית הסוציאליסטית קאנאק - הדוגלת בהיפרדות מצרפת ומתן עצמאות לקלדוניה החדשה, שקיבל מעמד רשמי ב-2010 בהחלטת הקונגרס של קלדוניה החדשה והונף לראשונה יחד עם דגל צרפת בעת ביקורו של ראש ממשלת צרפת פרנסואה פיון ב-17 ביולי באותה שנה.

דגל תנועת השיחרור, שאומץ רשמית על ידי התנועה ב-1980 כולל שלושה פסי צבע אופקיים: כחול, אדום וירוק. במרכז הדגל עיגול צהוב שגבולו שחור. במרכז העיגול מצויר חץ שחור הנעוץ בקונכיות.

הצבע הכחול מסמל את האוקיינוס השקט, האדום את המאבק לעצמאות, את הסוציאליזם ואת האחדות, והירוק את האיים. העיגול הצהוב מסמל את השמש. החץ מסמל את תרבות האיים ומשמש כעיטור על גגות הבתים הבנויים בסגנון מקומי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דגל קלדוניה החדשה** בוויקישיתוף
* חזית השחרור הלאומית הסוציאליסטית קאנאק, באתר דגלי העולם (באנגלית)

| דגלי מדינות אוקיאניה |
| --- |
| מדינות | אוסטרליה • איי מרשל • איי שלמה • אינדונזיה • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי | אפריקה |
| שטחים תלויים | אי הפסחא • אי חג המולד • איי מריאנה הצפוניים • איי קוק • איי קוקוס • בוגנוויל • גואם • הוואי • טוקלאו • ואליס ופוטונה • נורפוק • ניואה • סמואה האמריקאית • פולינזיה הצרפתית • פיטקרן • איי צ'טהאם • קלדוניה החדשה |
| אירופה • אפריקה • אסיה • אוקיאניה • אמריקה הצפונית • אמריקה הדרומית |
**מוחמד מיאן סומרו** (בסינדהי: **محمد میاں سومرو**; ‏ נולד ב-19 באוגוסט 1950) הוא פוליטיקאי ובנקאי פקיסטני שכיהן כיושב ראש הסנאט של פקיסטן בין השנים 2003 – 2008.

סומרו הוא בן למשפחה רבת השפעה ממחוז סינד שהייתה פעילה בפוליטיקה הלאומית החל משנת 1923. אביו, אחמד מיאן סומרו, היה סגן יושב הראש של האספה המחוזית של מערב פקיסטן וחבר הסנאט והיה פעיל בהקמת מערכת הוועדות של הסנאט. סומרו הוא גם נכדו של פוליטיקאי, ח'אן בהדור חג'י מולה בוקס סומרו. הוא שימש כממלא מקום ראש ממשלת פקיסטן מנובמבר 2007 ועד לאחר הבחירות הכלליות שהתקיימו בפברואר 2008 וכן כממלא מקום נשיא פקיסטן לאחר התפטרותו של פרבז מושארף באוגוסט 2008, בשני המקרים בתוקף תפקידו כיושב ראש הסנאט.

קריירה בנקאית
-------------

סומרו הוא בנקאי בעל הכרה בינלאומית ובתוקף זה שימש במגוון משרות בכירות הן בארצו והן מחוצה לה בארגונים לאומיים ובינלאומיים. בין שאר המוסדות בהם עבד נמנים: בנק אוף אמריקה, הבנק הבינלאומי של תימן, בנק פייסל האסלאמי של בחריין, בנק MCB הפקיסטני, בנק זראי טרקיאטי (לשעבר, הבנק לפיתוח חקלאי של פקיסטן), הבנק הלאומי של פקיסטן ועוד. סומרו זכה להכרה רבה על הישגיו במהלך עבודתו בארגונים אלו. הוא גם היה פעיל מאוד בהקמת מערכת המיקרו אשראי בפקיסטן. הוא גם חבר במועצת המנהלים של חברת בת של רויאל דאטש של הפקיסטנית.

קריירה פוליטית
--------------

תפקידו הציבורי הראשון של סומרו היה מושל מחוז סינד, תפקיד בו הוא כיהן החל ממאי 2000. בדצמבר 2002 הוא התפטר מתפקידו והתמודד בבחירות לסנאט. בפברואר 2003 הוא נבחר לסנאט ובמרץ אותה שנה הוא נבחר כיושב ראש הסנאט.

בנובמבר 2007, לאחר התפטרותו של ראש ממשלת פקיסטן, שווכת עזיז, שימש סומרו כממלא מקומו עד לעריכת הבחירות הכלליות בפברואר 2008 והשבעתו במרץ של ראש הממשלה החדש, יוסוף רזא גילאני.

באוגוסט 2008, עם התפטרותו של נשיא פקיסטן פרבז מושארף, הפך סומרו באופן אוטומטי, כמתחייב בחוקת פקיסטן, לממלא מקומו. החוקה מחייבת לקיים בחירות לנשיא לא יאוחר מחודש לאחר התפטרותו של הנשיא הקודם. לפיכך, ב-9 בספטמבר אותה שנה הושבע הנשיא הנבחר אסיף עלי זרדארי במקומו של סומרו.

מאז פרישתו מהחיים הפוליטיים משמש סומרו כחבר בחבר הנאמנים של האוניברסיטה למנהל ולטכנולוגיה בלאהור.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מוחמד מיאן סומרו** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  DAWN.com "Soomro heads interim govt: Inamul Haq, Ishrat Hussain, Salman Taseer, Nisar Memon, Pir of Taunsa Sharif among ministers"
2. ↑  "Soomro takes oath as Pakistan's caretaker PM", Xinhua (chinadaily.com.cn), 16 November 2007.
**יוז'ף ואגו** (במקור **וייס**, בהונגרית: **Vágó József**; אובודה, 21 בינואר 1877 – בודפשט, 9 בספטמבר 1948) היה כלכלן בולט בעל חשיבה רדיקלית, סופר בתחום הכלכלי, עיתונאי מנהל דסק ובעל טור יהודי-הונגרי, מנכ"ל המכון ההונגרי למחקר כלכלי, אביה של מרתה ואגו.

קורות חיים
----------

יוז'ף ואגו נולד במשפחה יהודית כבנם של מור וייס, סוחר יליד מישקולץ ושל ינקה הולנדר (1852–1901).  ואגו היה פקיד לשכת המסחר והתעשייה של בודפשט בין השנים 1897 עד 1920, לימים המזכיר הכללי של הלשכה. בשנת 1912 הוקם ביוזמתו "מרכז מדיניות המכס ההונגרי". הוא פרש בשנת 1920 וערך במשך שנים את הטור הכלכלי עבור היומון בשפה הגרמנית פסטר לויד שהופיע בבודפשט. בין 1940 לבין 1946 (למעט בעת הכיבוש הגרמני) היה מנכ"ל המכון ההונגרי למחקר כלכלי (Magyar Gazdaságkutató Intézet). 

הוא היה עיתונאי וכלכלן מצוין. המייסד של "מרכז מדיניות המכס", ממייסדי "המכון למחקר כלכלי" ובמשך שנים ארוכות המזכיר הכללי "לשכת המסחר והתעשייה של בודפשט", שבמהלך פעילותה חינך ושילב בחיים הציבוריים דור שלם של כלכלנים צעירים ומוכשרים. הוא תמך וטיפח גם כישרונות ספרותיים בתקופה בין שתי מלחמות העולם. דוחותיו המקיפים על התנאים הכלכליים של הונגריה, שהתפרסמו מדי שנה, שימשו כיצירת מקור מוערכת ברחבי העולם. מאז תום מלחמת העולם השנייה פעל באגף הכלכלי של הבנק הלאומי ההונגרי.

הוא פרסם את השנתון הכלכלי בשפה הגרמנית: Die Volkswirtschaft Ungarns במשך כמה שנים.

יוז'ף ואגו הובא למנוחת עולמים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.

חייו הפרטיים
------------

אשתו הייתה וילמה שרמן (1875–1944) בתם של דר' אדולף שרמן, קצין הרפואה הראשי של בודפשט, ושל לאונטין שמאלבך, איתה התחתן ב-16 בספטמבר 1902 בבודפשט. רעייתו נרצחה בשואה. גיסו קארוי גרה היה מחזאי.

עבודותיו (חלקי)
---------------

* תזכיר בנושא בדיקה ותיקון תעריף המכס האוטונומי (I - II. בודפשט, 1916–1917)
* יוקר, אינפלציה, יצוא (בודפשט, 1923)

לקריאה נוספת
------------

* לקסיקון ביוגרפי הונגרי I-II. עורך ראשי. אגנש קניירש. בודפשט, 1967-1969.
* לקסיקון יהודי הונגרי. עורך. פטר אויווארי. בודפשט, יוז'ף ואגו. 1929
* אגנש ז'וז'נה בריני: בודפשט ובנייה חופשית. 2005

הערות שוליים
------------

1. ↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 78796/1898. Forrás: MNL-OL 30808. mikrofilm 954. kép 3. karton Névváltoztatási kimutatások 1898. év 171. oldal 14. sor
2. ↑  "Születési bejegyzése az óbudai izraelita hitközség születési akv. 9/1877. folyószáma alatt".
3. ↑  "Halotti bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári halotti akv. 1016/1948. folyószáma alatt".
4. ↑  "Holländer Janka halotti bejegyzése a Budapest II. kerületi polgári halotti akv. 1053/1901. folyószáma alatt".
5. ↑  "Szülei házasságkötési bejegyzése az óbudai izraelita hitközség házassági akv. 2/1874. folyószáma alatt".
6. ↑  סיכום קורות חייו בהודעת האבל על מותו
7. ↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 1098/1902. folyószáma alatt".

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 7926 296X
* VIAF: 121496131
* WorldCat: viaf-121496131

 |
**דוד פלדמן** (10 בנובמבר 1888 - ליל י"ח באייר ה'תש"ל, 23 במאי 1970) היה חזן נודע שפעל באירופה עד מלחמת העולם השנייה. התפרסם כחזן הראשי של צ'רנוביץ, משרה שבה החזיק במשך עשרות שנים. ניצול השואה, עלה לארץ ישראל ב-1944, שימש כחזן ראשי בבתי כנסת בתל אביב והופיע ברחבי העולם.

ביוגרפיה
--------

נולד לשרה רחל (לבית סטמבול) ולבנימין פלדמן באקרמן שבבסרביה. למד בחדר ובגימנסיה.

בגיל צעיר החל להתעניין בחזנות. תחילה שימש במקהלתו של החזן ישראל סווט. ואחר כך למד תאוריה ופיתוח קול אצל המנצח דוד נובקובסקי ומומחים נודעים נוספים באודסה. כן למד בבית הספר לחזנים בצ'נסטוכוב בניהולו של המלחין הידוע אברהם בר בירנבאום.

בגיל 19 התמנה כחזן בית הכנסת "עדת ישורון" בוורשה, על מקומו של החזן זלמן ראזומני שעבר אז לאודסה. בהמשך עבר בעצמו לאודסה והתמנה כחזן בית הכנסת של הקצבים בעיר.

באודסה השתתף בקביעות בחוג "עונג שבת" בבית הכנסת 'יבנה' שהיה מוקד להתכנסות אנשי רוח, תרבות וציונות באודסה. מאודסה עבר למיקולאייב שבה שימש חזן הטמפל הכוראלי.

נישא לרבקה (רגינה) בת שלמה זלמן אלטהיים.

אחרי המהפכה הבולשביקית התמנה כחזן הראשי בצ'רנוביץ שברומניה, משרה בה כיהן כ-23 שנים.

בתחילת שואת יהודי רומניה עשה בגטו צ'רנוביץ, אך הצליח להימלט וב-4 באפריל 1944 עלה לארץ ישראל.

הוא התפרסם בהופעותיו ברדיו ובמסעי החזנות שערך ברחבי ארץ ישראל והתקבל כחזן ראשי בתל אביב.

לאחר קום מדינת ישראל, הופיע ברחבי העולם בקונצרטים ובבתי כנסת וזכה לפרסום רב.

בשנת 1970 נפטר דוד פלדמן.

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד תדהר (עורך), "דוד פלדמן", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ו (1955), עמ' 2650
* מסמכי ההגירה של דוד פלדמן באתר ארכיון המדינה

הערות שוליים
------------

1. ↑  נתונים באתר חברה קדישא תל אביב, לפי מצבתו. וראו גם: מעריב, 25 במאי 1970, עמוד 7 מודעה על גילוי מצבה לרגל שלושים יום לפטירתו.
2. ↑  החזנות בביסאראביה, בתוך: **אנציקלופדיה של גלויות**, כרך 11: האיגוד העולמי של יהודי ביסאראביה (חברי המערכת: ק"א ברתיני, ב"י מיכלי, יצחק קורן), **יהדות ביסאראביה**, ירושלים: חברת אנציקלופדיה של גלויות, תשל"א 1971. עמ' 664.
**at** הוא כלי במערכות הפעלה דמויות יוניקס המשמש לתזמון עבודה להרצה בודדת, בזמן מוגדר בעתיד.

פעולה
-----

הפקודה `at` קורא סדרה של פקודות מתוך הקלט הסטנדרטי, ואוסף אותם לעבודה אחת, אשר תתבצע בתאריך עתידי. העבודה יורשת את סביבת העבודה הנוכחית, כך שכאשר היא תרוץ, היא תתבצע באותה תיקיה ועם אותם משתני סביבה כמו בזמן הגדרתה.

נוסף על כך, at מסוגל לשלוח דואר אלקטרוני כאשר הוא מסיים להריץ עבודה, להגדיר מספר תורים לעבודה, ולקרוא רשימת עבודות מקובץ. 

ברוב מערכות ההפעלה, at משתמש ב-daemon (תהליך רקע) בשם `**atd**` לשם תזמון והרצת העבודות. התהליך atd מחכה ובודק בכל דקה האם קיימות עבודות חדשות להרצה.

תחביר
-----

באופן כללי, התחביר לקביעת עבודה חדשה הוא כדלקמן:

```
at [-q queue] [-f file] [options] TIME

```

דוגמה לתזמון עבודה להידור, בשעה 11:45 ב-31 בינואר תהיה:

```
$ echo "cc -o foo foo.c" | at 1145 jan 31

```

לפקודה at קיים גם מצב אינטראקטיבי, לדוגמה:

```
 $ at 1145 jan 31
 at> cc -o foo foo.c
 at> ^D #(Control-D)

```

הפקודה `**atq**` משמשת להצגת רשימת העבודות הנוכחית, בעוד הפקודה `**atrm**` משמשת להסרת עבודות מהתור. דוגמה לשימוש בהם:

```
 $ atq
1234 2011-08-12 11:45 cc -o foo foo.c user
 $ atrm 1234 
 $ atq
 $

```

ראו גם
------

* cron

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **At** בוויקישיתוף
* at באתר The Open Group
* `at(1)` - דף העזרה של at במערכת ההפעלה לינוקס

| פקודות בסביבת Unix ובמערכות הפעלה דמויות יוניקס |
| --- |
| מערכת קבצים | 
bzip • cat • cd • chmod • chown • chgrp • cksum • cmp • cp • dd • du • df • file • fsck • gzip • ln • ls • mkdir • mount • mv • pwd • rm • rmdir • tar • tee •  tree • touch • umask • zip
 |
| תהליכים | 
at • chroot • cron • htop • kill • killall • nice • pgrep • pkill • ps • pstree • time • top
 |
| סביבת משתמש | 
dig • env • exit • finger • passwd • su • sudo • uptime • talk • uname • w • wall • who • whoami
 |
| עיבוד טקסט | 
awk • basename • cut • diff • ed • ex • head • less • more • paste • sed • sort • strings • tail • tr • uniq • vi • vim • wc • xargs
 |
| מעטפת | 
alias • echo • expr • printf • sleep • test • wait
 |
| רשת | 
ifconfig • inetd • ip • netcat • netstat • nload • nmap • nslookup • ping • rlogin • route • ssh • traceroute
 |
| חיפוש | 
find • grep • locate
 |
| שונות | 
man • bc • cal • date • parted • seq
 |
**דליה פרשקר** (נולדה ב-1943) היא יזמית הייטק ישראלית, ממקימי חברת "המימד החדיש".

ביוגרפיה
--------

דליה פרשקר נולדה ב-1943 בתל אביב, השנייה מבין שלושה ילדים, בת לסוניה ויהושע כצמן, שעלו בשנת 1933 מפינסק שבבלארוס. אביה היא מחזיק תיק "הפועל" במועצת פועלי תל אביב וממלא מקום מזכיר מועצת פועלי תל אביב, ואמה הייתה עקרת בית.

למדה במגמה ריאלית בתיכון עירוני א' בתל אביב. ב-1961 התגייסה לצה"ל והוכשרה בממר"ם כמתכנתת בקורס תכנות הראשון שנערך בצה"ל, על מחשבי פילקו. היא הוצבה ביחידה 180 - יחידת המחשב של חיל האוויר. בזמן שירותה למדה סטטיסטיקה בשלוחה התל אביבית של האוניברסיטה העברית בירושלים, וכשנה לאחר שחרורה מצה"ל קיבלה תואר ראשון.

לאחר שחרורה מצה"ל עברה לעבוד בחברת יבמ ישראל, וכעבור שנים אחדות עברה לארצות הברית, לשם לימודי בעלה לדוקטורט באוניברסיטת נורת'ווסטרן שבאילינוי.

בארצות הברית הכירה את מייסדי חברת התוכנה SIR, שפיתחה מסד נתונים יחסי ששימש מוסדות מחקר. בסוף שנות ה-70 הקימה פרשקר חברה ששיווקה תוכנה זו בישראל ופיתחה תוכנה נוספת על בסיס תוכנה זו.

יחד עם שני שותפים, יוסי הולנדר ורוני ענב, הקימה בשנת 1984 את חברת "המימד הרביעי", שבהמשך שינתה את שמה ל"המימד החדיש". החברה פיתחה תוכנה בשם Control-M לתזמון עיבודים במחשבים מרכזיים. החברה לא גייסה הון ממשקיעים חיצוניים, ובשנת 1989 נאלצו השלושה למשכן את בתיהם כדי לממן את רכישת זכויות ההפצה של מוצרי החברה בחזרה מהמפיץ בארצות הברית, לאחר שלא עמד ביעדי המכירות. ב-1992 הונפקה החברה בנאסד"ק לפי שווי של 120 מיליון דולר, ובשנת 1999 נמכרה לחברת BMC Software תמורת 650 מיליון דולר, האקזיט הגדול ביותר בישראל עד אז. לאחר מכירת החברה המשיכה פרשקר לעבוד בה במשך כשנה, ולאחר מכן פרשה. היא משקיעה בחברות הזנק אחדות.

נמנית עם המנטוריות של מיזם Woman2Woman של עמותת בוגרי 8200 (ש.מ.2) וחברה בחבר הנאמנים של האקדמית תל אביב-יפו, ובחבר הנאמנים של המכון למחקרי ביטחון לאומי.

חיים אישיים
-----------

אחיה חיים כצמן הוא המייסד ובעל השליטה של חברת הנדל"ן גזית גלוב.

זמן קצר לאחר סיום שירותה בצה"ל נישאה ליוסי פרשקר, שלימים היה פרופסור להנדסה אזרחית בטכניון והמדען הראשי במשרד התחבורה, ונפטר באוגוסט 2021.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר למנויים בלבד עירד עצמון שמאייר, האישה עם האקזיט שאף ישראלית לא הצליחה לשחזר, באתר TheMarker‏, 9 במאי 2019
* קטע קול דליה פרשקר: "רק אז הם הבינו שאני האדם החשוב בחדר ולא המזכירה" | סיליקון ואדי - פרק 1, ראיון ליוסי מלמד

הערות שוליים
------------

1. ↑  מרדכי רוזנבלום, כצמן וסגל התפטרו מניהול הפועל ת"א, מעריב, 8 בינואר 1975
2. ↑  ארנון מגן, משל הגיש לארליך התביעה לשנות שיטת החישוב של תוסהייי הקרובה, דבר, 20 ביולי 1977
3. ↑  עדי מנדלסון, ‏BMC משלמת 650 מיליון דולר במזומן תמורת המימד החדיש, באתר גלובס, 9 במרץ 1999
4. ↑  Our Mentors, Woman2Woman
5. ↑  חבר הנאמנים, האקדמית תל אביב-יפו
6. ↑  The Israeli Board of Trustees, INSS
מחבר ריטפלד
**"כיסא אדום וכחול"** הוא כיסא בעיצובו של ההולנדי חריט ריטפלד הידוע גם כ"כיסא ריטפלד". ריטפלד עיצב את הכיסא ב-1917 ועיצובו בסגנון הדה סטייל נחשב לאחד הניסיונות הראשונים של עיצוב תלת־ממדי בסגנון זה. מודל הכיסא המקורי נבנה בצבעים שחור, לבן ואפור וכעבור כשנה, לאחר היכרותו של ריטפלד עם פיט מונדריאן שונו הצבעים לסט צבעי היסוד בהם השתמש מונדריאן בציוריו.

העיצוב
------

כאידאה עיצובית ברוח הדה-סטיל, הכיסא בנוי מקווים ומישורים שאינם חופפים במרחב. כמובן שמכיוון שמדובר בעצם פיזי אמיתי, ואף מוצר פונקציונלי, קיבלו הקווים והמישורים עובי מינימלי מסוים. הכיסא כולו נבנה מעץ צבוע בצבעים אטומים וחלקים כאשר הרכיבים הקוויים צבועים שחור למעט קודקודיהם ה"חתוכים", הצבועים בצהוב ושני מישורים נוספים נשענים על הקווים: מושב כחול ומשענת אדומה. גם הידיות הצדיות הן מעט עבות יותר משאר הרכיבים הקוויים. הגימור והצבע מטשטשים למעשה את החומר ומנסים לדמות צורות גאומטריות טהורות.

גם בחיבורים בין הרכיבים הקפיד ריטפלד לשמור על העיקרון העיצובי של הכיסא. פרטי הנגרות בהם השתמש היו חדשניים גם כן. ריטפלד חיבר בין שלושה רכיבי עץ אורכיים הניצבים כל אחד לשניים האחרים אך אינם חותכים זה את זה באותו המישור. החיבור שזכה לכינוי "מחבר ריטפלד" מבוסס על מחברי עץ נסתרים בקטעים המשיקים של פאות הרכיבים (ראו איור).

בית ריטפלד שרדר שבנה מספר שנים מאוחר יותר באוטרכט הוא במידה רבה גרסה אדריכלית לאותו עיצוב דה-סטיל תלת־ממדי וגם בו קיים משחק תלת־ממדי של קווים ומישורים בצבעי יסוד ובזוויות ישרות.

המודל המקורי
------------

הכיסא אינו מיוצר באופן תעשייתי אך המודל המקורי שבנה ריטפלד נשמר. הוא מוצג בתערוכות שונות ומנויד ממקום למקום. ב-13 במאי 2008 בעת שהוצג בתערוכה באוניברסיטה בדלפט, אירעה שרפה גדולה אשר החריבה את הבניין בו הוצג אולם הכבאים הצליחו לחלץ ממנה את הכיסא האדום כחול.

ראו גם
------

* כיסא אדירונדק

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כיסא אדום וכחול** בוויקישיתוף
* פרטי הבנייה של הכיסא
**דיוויזיית השריון ה-14 של צבא ארצות הברית** (באנגלית: **14th Armored Division**) הייתה דיוויזיית שריון אמריקאית אשר לחמה במלחמת העולם השנייה בחזית המערבית.

היסטוריה
--------

הדיוויזיה הוקמה ב-15 בנובמבר 1942 במחנה צ'אפי בארקנסו ונחתה במרסיי, צרפת ב-29 באוקטובר 1944. הדיוויזיה נכנסה ללחימה בגבול הצרפתי-איטלקי כחלק מהארמייה השביעית, ובינואר 1945 לחמה נגד מבצע נורדווינד הגרמני. במרץ 1945 חצתה הדיוויזיה את הריין, ולאחר מכן השתתפה בפלישת בעלות הברית המערביות לגרמניה עד סוף המלחמה, ובכלל זה השתתפה בקרב נירנברג ובשחרור מחנות ריכוז בדרום גרמניה. במהלך הימים האחרונים של מלחמת העולם השנייה שחררה הדיוויזיה כ-200,000 שבויי מלחמה של בעלות הברית ממחנות הריכוז הגרמניים. בין המשוחררים היו כ-20,000 חיילים אמריקאים, מלחים ואנשי אוויר, כמו גם כ-40,000 חיילים מבריטניה ומחבר העמים הבריטי. הדיוויזיה הושבתה עם שובה לארצות הברית, ופורקה בווירג'יניה ב-15 באוקטובר 1945.

מפקדים
------

* ורנון פריצ'רד (15 בנובמבר 1942–יולי 1944)
* אלברט סמית (יולי 1944–16 בספטמבר 1945)

קישורים חיצוניים
----------------

* דיוויזיית השריון ה-14 (באנגלית)
**מחלת קיקוצ'י** (באנגלית: **Kikuchi disease**) היא מחלה דלקתית של קשרי לימפה מסיבה בלתי ידועה. היא תוארה לראשונה ביפן ב-1972 באופן בלתי קשור על ידי קיקוצ'י ופוג'ימוטו ונקראת גם "מחלת קיקוצי - פוג'ימוטו". מוכרת גם בשמות: histiocytic necrotizing lymphadenitis, Kikuchi necrotizing lymphadenitis, phagocytic necrotizing lymphadenitis, subacute necrotizing lymphadenitis, necrotizing lymphadenitis.

המחלה מחקה את מחלת הלימפומה ופעמים רבות קשה להבדיל ביניהן.

אפידמיולוגיה
------------

מחלת קיקוצ'י היא נדירה. תוארה לראשונה אצל אנשים צעירים (20 - 30) ביפן אבל לאחר מכן הופיעו תיאורים שלה בספרות הרפואית גם בצפון אמריקה, אירופה ואסיה. המחלה תוארה לראשונה בישראל באשה בת 37 ב-1999 בעיתון הרפואה.

אטיולוגיה
---------

סיבת המחלה אינה ידועה. הועלו השערות על גורמים זיהומיים ואימונולוגים אך עד עתה הן לא הוכחו.

תסמינים
-------

תסמיני המחלה הם חום (של יותר משבוע), הגדלת קשרי לימפה, פריחות בעור, אפטות בפה, חולשה וכאב ראש. לעיתים יש הגדלת טחול וכבד.

אבחנה מבדלת
-----------

האבחנה נעשית על ידי ביופסיה של קשר לימפה. יש להבדיל בין המחלה לבין: שחפת, זאבת, וזיהומים ויראליים הגורמים להגדלת קשרי הלימפה. בעיקר קשה להבדיל בין המחלה ולימפומה לפי הממצא ההיסטולוגי, דבר שגרם לעיתים לטעות באבחנה ולמתן טיפול כימותרפי שלא לצורך.

טיפול
-----

אין טיפול ספציפי למחלה. יש לתת טיפול תומך להורדת החום ולשיכוך הכאבים. במקרים קשים אפשר לשקול מתן סטרואידים במינונים נמוכים.

פרוגנוזה
--------

הפרוגנוזה טובה. המחלה חולפת מאליה תוך מספר שבועות ללא כל טיפול ספציפי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מחלת קיקוצ'י** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  מחלה המתנהגת היטב, בתחפושת של לימפומה או זאב(ת) (מחלת קיקוצ'י-פוג'ימוטו), הרפואה, ‏1/1/1999

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**האופרה הלאומית של פריז** (בצרפתית: L'**Opéraa national de Paris** או **Opéra de Paris**) היא להקת האופרה הראשונה במעלה בצרפת. היא מעלה הפקות באופרה בסטיליה ובאופרה גרנייה בפריז.

עוד בתי אופרה בפריז הם "תיאטר דה שאטאלה", תאטר דה לה ויל, אופרה קומיק ו"תיאטרון שאנז אליזה".

היסטוריה
--------

המלך לואי הארבעה-עשר נתן כתב הרשאה לז'אן-בטיסט לולי להקים בשנת 1672 את האקדמיה המלכותית למוזיקה (Académie Royale de Musique), המוסד הגדול לאמנות התיאטרון, המקיף אופרה, בלט ומוזיקה. אף כי לאופרה הייתה להקה משלה עם הקמתה ב-1669, הבלט של אותן שנים היה לא יותר משלוחה שלה, והתפתחותו לצורה עצמאית של אמנויות הבימה הייתה שמורה עדיין לעתיד. מכל מקום, לואי הארבעה-עשר, אחד האדריכלים הגדולים של הבלט בתקופת הבארוק (צורת האמנות שתתפתח ביום מן הימים לבלט הקלאסי), ייסד את בית הספר לבלט בשנת 1661 כאקדמיה המלכותית למחול (Académie Royale de Danse). משנת 1671 עד מות לולי ב-1687 היה בית הספר בניהולו של אמן המחול הגדול פייר בושאן, האיש שקבע את חמש הפוזיציות של הרגליים. בשנת 1694 הועלתה הצגה שנכתבה על ידי אליזבת קלוד ז'אקה דה לה גר, האופרה הראשונה שנכתבה על ידי אישה.

בשנת 1713 הציג לואי הארבעה-עשר את להקת האופרה כמוסד ממלכתי, הכולל להקת בית של רקדנים מקצועיים, שנודעה בשם בלט האופרה של פריז (Le Ballet de l'Opéra). ממועד זה עד לחנוכת האופרה גרנייה ב-1875, עברה האקדמיה המלכותית למוזיקה דרך 13 תיאטראות ראשיים, שרובם נשרפו כליל. כל אולמות התיאטרון הללו, בלי קשר לשמות ה"רשמיים" יותר שניתנו להם, נודעו בשם הכולל "האופרה של פריז".

ב-29 באוקטובר 1873 נהרס ביתה הישן של האופרה של פריז, שנודע בשם "תיאטרון האקדמיה המלכותית למוזיקה" (Théâtre de l'Académie Royale de Musique) ובו שכנה מאז 1821, בשריפה, שהשתוללה במקום במשך 27 שעות ופריז כולה שקעה ביאוש. בשנת 1875 עברה להקת האופרה אל ארמון גרנייה החדש, שתוכנן כחלק מעבודות השיקום הגדולות בפריז בתקופת הקיסרות השנייה של הקיסר נפוליאון השלישי.

הלהקה בחרה באופרה בסטיליה כתיאטרון הראשי שלה עם סיום בנייתו בשנת 1989.

כיום המנהל המוזיקלי של האופרה הוא גוסטאבו דודאמל.

ראו גם
------

* אופרה צרפתית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **האופרה הלאומית של פריז** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של האופרה הלאומית של פריז (בצרפתית ובאנגלית)
* האופרה הלאומית של פריז, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* האופרה הלאומית של פריז, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007410250105171
* BNE: XX247727
* BnF: cb118656463 (data)
* GND: 10341805-2
* ISNI: 0000 0001 2322 4603
* LCCN: n96113400
* LNB: 000179326
* MusicBrainz: a0e8865d-b133-4083-84cb-97f5eea6b429
* NKC: ko2007396710
* NLA: 36105316
* SUDOC: 026402319
* VcBA: 494/65664
* VIAF: 122643856
* WorldCat (עם VIAF): 122643856

 |
פסי זרימה במחדר פרידוטיטי
פסי זרימה במחדר שכבתי, מתחם בושוולד
פסי זרימה בריוליט
פסי זרימה באובסידיאן
בגאולוגיה, **פסי זרימה** הם רצף של פסים ורצועות הנראים בסלעי יסוד פלוטוניים וגעשיים, בעיקר במחדרים שכבתיים ובזרמי לבה. במחדרים עשויים הפסים להיערך בשכבות קונצנטריות מהשוליים פנימה. גם בזרמי לבה עשויים להיווצר פסים מקבילים.

היווצרות
--------

### במחדרים

לפסי הזרימה אין בהכרח מקור ייחודי, אלא הם יכולים להיווצר בשולי המאגר – תא מאגמה או מחדר פלוטוני, בכמה דרכים. אלה יושפעו מהרכבה הראשוני של המאגמה, ממגע מכני בינה לבין שולי המאגר, משינויים בהרכב ומהדינמיקה הראולוגית של המאגמה:

בעת זרימת המאגמה לתוך המאגר נוצר חיכוך בין הנוזל המגמטי הצמיג לבין דפנות המאגר, ההופכים לשולי לכידה. החיכוך והצמיגות גורמים לקסנוליתים ופנוקריסטים – סלעים וגבישים הכלואים במאגמה – להאט ולהיצמד אל דפנות המאגר.

בגיבוש מפריט נוצרים גבישים, הנצמדים לדפנות המאגר ויוצרים פסי גיבוש. היפרדותם של גבישים אלה ושל היסודות המרכיבים אותם מתוך המאגמה, משנה את הרכב המאגמה הנותרת, כפי שמתבטא בשורת בואן. הפסים הבאים שיתגבשו יהיו בהרכב שונה, העשוי להתבטא גם במרקמם ובצבעם. תהליך זה מבטא התגבשות הדרגתית של המאגמה.

התכה של סלעי סביבה או חדירה של מאגמה בהרכב חדש לתוך המאגר מובילים לעירוב מאגמות, הגורם להיווצרות של פסי זרימה בהרכבים שונים מזה של המאגמה המקורית.

### בזרמי לבה

זרמי לבה חמים עשויים להתגבש במהירות במפגש עם גוף קר, בסביבה אווירנית או מימית. הגוף הקר עשוי להיות אוויר, מים או סלע. דרך אחרת בה נוצרים פסי זרימה היא במפגש עם גוף קר, המעוות את הזרם תוך כדי התגבשותו.

מעוות זה של הלבה עשוי להתבטא בצורה של ספרוליטים – מבנה חיצוני של כדוריות, המפגינות מבנה פנימי של פסי זרימה. כדוריות אלה עשויות להיווצר בנוכחות מים – לא רק מחוץ לזרם הלבה אלא גם בהרכבו.

דוגמה מעניינת לפסי זרימה ניתן למצוא באובסידיאן – סוג של זכוכית געשית. פסים אלה נוצרים לא בתהליך ממושך אלא במהלך התקררות מהירה המאפיינת את היווצרות הסלע. הפסים נראים במקביל לחזית התגבשות, ועשויים לשקף לחצים שונים המופעלים על הזרם בעת התגבשותו, או מסדרה של תהליכי התגבשות, שבירה פריכה והלחמת השברים.

מאפיינים
--------

המאפיין העיקרי של פסי הזרימה הוא ההבדל הנראה לעין בין פס אחד למשנהו, העשוי להתבטא בצבע, בצפיפות, במרקם הגבישי ובנקבוביות שלהם. שינויים אלה אינם בהכרח עדות לשינוי בהרכב הכימי או המינרלוגי בין הפסים. במקרים בהם אין הבדל בהרכב המאגמה, הפסים יתבטאו בשינוי בהיערכות הגבישים, בגודל הגביש, במרקם או בקומבינציות שלהם.

ראו גם
------

* גאולוגיה - מונחים
* מחדר שכבתי
* גיבוש מפריט
* סלע הצטברות

הערות שוליים
------------

1. ↑  **ראולוגיה** – המדע העוסק בזרימה ובעיוות הצורה של חומר
2. ↑  Igneous banding, schileren and mafic enclaves in calc-alkaline granites
3. ↑  The effects of heterogeneity in magma water concentration on the development of flow banding and spherulites in rhyolitic lava
4. ↑  Dynamics of obsidian flows inferred from microstructures
5. ↑  Flow banding in obsidian
6. ↑  Development of igneous layering during growth of pluton
7. ↑  Structural Geology
**אדולף (אלחנן) בריל** (**Adolf Brüll**;‏ 1846, קויטין, האימפריה האוסטרו הונגרית – 1908, פרנקפורט) היה חוקר במדעי היהדות.

ביוגרפיה
--------

אדולף בריל נולד כבנם של הרב והחוקר יעקב בריל (1812–1889) ואשתו רג'ין (רבקה), בת הרב נחום טרייביטש. בריל קיבל את הכשרתו מאביו, ממנו למד יחד עם אחִיו לימים החוקר נחמיה בריל. כן למד באוניברסיטאות וינה, פראג וברסלאו. את הכשרתו התאולוגית קיבל בבית המדרש לרבנים בברסלאו. בשנת 1871 מונה כמורה בפילנתרופין (Philantropin) בפרנקפורט שם היה מוקד ההשכלה והריפורמה בעיר. במקום זה לימד עד 1903. בשנת 1879 ייסד את עמותת פרנקפורט-מנדלסון לרגל יום הולדתו ה-150 של משה מנדלסון. משנת 1881 היה העורך של כתבי העת מטעם עמותת מנדלסון, שעבורם כתב גם מאמרים רבים. בריל היה חבר מלא בחברה Deutsche Morgenländische Gesellschaft שעסקה בחקר מדעי המזרח. כן היה חבר בלשכת הבונים החופשיים בפרנקפורט.

בריל חיבר מספר ספרים בנושאי היהדות בתחומים מגוונים. עיקר פרסומו היה בהוצאה ראשונה לאור של התרגום השומרוני לתורה באותיות עבריות. כן חיבר חיבורים נוספים הקשורים לשומרונים ולנושאים יהודיים נוספים.

אדולף בריל חיבר ערכים עבור האנציקלופדיה היהודית שערך איזידור זינגר בין השנים 1901–1906. כן כתב 57 ערכים על אישים יהודיים בביוגרפיה הגרמנית הכללית.

ספריו
-----

* Fremdsprachliche Redensarten und Ausdrücklich als Fremdsprachlich Bezeichnete Wörter in den Talmuden und Midraschim. Leipzig 1869

ניבים ומילים בשפה זרה המתבטאים כשפה זרה בתלמודים ובמדרשים. קישור לספר באתר ספריית מדינת בוואריה.

* Trachten der Juden im Nachbiblischen Alterthume. Frankfurt a. M. 1873 (מלבושי היהודים בתקופה שלאחר התנ"ך)
* Das Samaritanische Targum zum Pentateuch, zum Ersten Male in Hebräischer
* תרגום שומרוני על התורה, יוצא לאור בפעם ראשונה בכתב אשורית, פרנקופורט על נהר מיין, תרל"ה קישור מאתר ארכיון האינטרנט
* Zur Geschichte und Literatur der Samaritaner. 1876 (ההיסטוריה והספרות של השומרונים)

קישור מארכיון האינטרנט

* Dr. David Einhorn und seine Bedeutung für das Judentum. 1882

Artikel in der Allgemeinen Deutschen Biographie

קישורים חיצוניים
----------------

* אלחנן בריל (1846-1908), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  הנוסח על פי השער העברי של הספר.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007517001305171
* GND: 116750901
* ISNI: 0000 0000 6677 7913
* LCCN: no89012264
* NKC: zmp2016919600
* NTA: 071196595
* SUDOC: 161988229
* VIAF: 57374679
* WorldCat: lccn-no89012264

 |
מסך הודעת Timeoutמסך הודעת Timeout
במחשבים, לרבות בתקשורת מחשבים, **timeout** הוא מצב בו פרק זמן מסוים חלף מאז החלה מדידת שעון.
השימוש במנגנוני timeout מתחלק לשתי גישות שונות:

* מדידת זמן שמוקצה לביצוע פעולות כלשהן, ויש להפסיקן עם קבלת timeout או לפני כן אם יתקבל אות מתאים. לדוגמה, סדרן תוכניות מקצה פרק זמן מסוים לשימוש במעבד לכל תהליך או תהליכון. בסוף פרק זמן זה מתקבל timeout ואז מוחלף התהליך/תהליכון באחד אחר על ידי החלפת הקשר. כמו כן, עוד בטרם קבלת אות timeout, עלולה להתקבל פסיקה ואז תתבצע החלפת ההקשר מוקדם מהצפוי.
* מדידת זמן בו ממתינים לאירוע שיתרחש, ובמידה ולא התרחש עד שהתקבל אות timeout - אזי נבצע פעולה שהוגדרה מראש. לדוגמה, בתקשורת מחשבים תבוצע שליחה חוזרת של חבילת מידע אם לא התקבל אישור על קבלתה תוך פרק זמן סביר.

הצורך ב- timeout בפרוטוקולי תקשורת
----------------------------------

ערוצי תקשורת מעליהם פועלים פרוטוקולי תקשורת, לא יכולים להבטיח שמידע שנשלח מתחנה אחת, יגיע תקין, או יגיע בכלל לתחנת היעד. כמו כן רשתות תקשורת הן דינמיות, ובכל רגע תחנות יכולות להתנתק מהרשת (למשל עקב תקלה טכנית או אפילו כיבוי יזום של המחשב). כדי להתגבר על מכשולים אלו ולהעביר מידע באופן אמין, פרוטוקולים רבים נוהגים לאשר קבלת מידע תקין. אישור כזה מתבצע על פי רוב על ידי שליחה חזרה של אות אישור, שנקרא לרוב Ack. עם כל שליחה של חבילת מידע מתחנת מקור ליעד, תחנת המקור מתחילה למדוד את פרק הזמן שעבר מהשליחה. אם התקבל **timeout** לפני שהתקבל אישור על קבלתה - אזי תחנת המקור מניחה שהחבילה אבדה בדרך ליעד, או שנפגמה, ומבצעת שליחה חוזרת של אותה חבילה.

לעיתים קרובות פרק הזמן שמוקצה בפרוטוקולי תקשורת בטרם נקבע timeout הוא דינמי ונקבע באופן אוטומטי על ידי נתבים כדי להתאים עצמו לאופי הרשת. מהירות העברת מידע ברשת תקבע את אורך השעון. פרק זמן קצר מדי עלול לגרום לחבילות מידע להשלח שוב, למרות שאלו כן התקבלו כראוי ובכך לגרום לחוסר יעילות. פרק זמן ארוך מדי מהווה בזבוז זמן - שכן ניתן היה להבין שחבילות אבדו ולשלוח אותן מחדש מוקדם יותר.

ראו גם
------

* מונחים ברשת מחשבים
* מונחים בתוכנה
**וויסקי ודמעות** הוא אלבומו השני של הראפר הישראלי אביחי נפתלי. האלבום יצא לאור ב-15 בספטמבר 2022, כאשר הוא מורכב מ-10 שירים, ואורכו 29 דקות ו-11 שניות. אלבום זה מוקדש לזכר חברו, נועם "נומי" כהן אשר נהרג בתאונת אופנוע כשנה קודם לכן.

מתוך האלבום יצאו כסינגלים "השקיעות של יפו", "ער", "מה יהיה" ו"אלפא (בן שלי)". באלבום זה, מתארחים אומנים כמו רון כהן, נעה שאואט ותום גוטמן, הלא הוא טיאובי.

רקע והפקה
---------

כל שירי האלבום הופקו על ידי אביחי נפתלי, שהיה אחראי גם על מרבית הלחן והמילים, אף על פי שהיו שותפים בו אומנים אחרים לכתיבה והלחנה כמו רון כהן, נעה שאואט וטיאובי בשירים בהם השתתפו ואלמוג יצחק בשיר "לא נרגע".

הוצאה
-----

בשנת 2021, נפתלי החל לעבוד על יצירת אלבום שני, כאשר ב-19 בספטמבר של אותה השנה יצא הסינגל הראשון, "השקיעות של יפו". ב-7 בנובמבר, הסינגל השני, "ער", יצא לאור לצד וידאו קליפ בסגנון אנימציה, אותו הפיק שגיא קמעו; נפתלי החליט להקדיש שיר זה לזכרו של הראפר נועם "נומי" כהן. הסינגל הבא, שנקרא בשם "מה יהיה", יצא לאור בשיתוף פעולה עם רון כהן ב-11 באוגוסט 2022. כמו כן, בעת הוצאת הסינגל, נחשף שם אלבומו הקרוב של נפתלי, "וויסקי ודמעות". הסינגל הרביעי והאחרון באלבום, "אלפא (בן שלי)", יצא כעשרה ימים לפני תאריך שיחרורו הרשמי של האלבום ביחד עם וידאו קליפ, שהופק אף הוא על ידי שגיא קמעו. בנוסף לכך, באותו היום הודיע ברשת החברתית פייסבוק על מופע השקה לאלבום אשר יתקיים בלבונטין 7 בתל אביב ב-22 באוקטובר. ב-15 בספטמבר 2022, האלבום שוחרר במלואו בפלטפורמות השונות. כמו כן, נפתלי הודיע שהאלבום "וויסקי ודמעות" מוקדש כל כולו לנועם "נומי" כהן.

רשימת רצועות
------------


| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | וויסקי ודמעות | 3:03 |
| 2. | פלפפפפם | 3:06 |
| 3. | מטאור | 2:57 |
| 4. | השקיעות של יפו | 2:26 |
| 5. | אלפא (בן שלי) | 2:53 |
| 6. | מה יהיה (עם רון כהן)  | 3:00 |
| 7. | ער | 2:48 |
| 8. | עוד יום (עם נעה שאואט)  | 3:05 |
| 9. | לא נרגע | 3:00 |
| 10. | תיקון (עם טיאובי)  | 2:48 |
| **משך כולל:** | **29:11** |

קישורים חיצוניים
----------------

* ספוטיפיי וויסקי ודמעות באתר ספוטיפיי
* YouTube וויסקי ודמעות באתר YouTube
* אפל מיוזיק וויסקי ודמעות באתר אפל מיוזיק
* דיזר וויסקי ודמעות באתר דיזר
* Discogs וויסקי ודמעות באתר Discogs

הערות שוליים
------------

1. ↑  רן בוקר, הראפר נועם "נומי" כהן נהרג בתאונת אופנוע בגיל 29, באתר ynet, 2 באוקטובר 2021
2. 1 2  "בשעה טובה האלבום החדש שלי "וויסקי ודמעות" בחוץ, ומוקדש כולו לנומי" באתר פייסבוק
3. ↑  אביחי נפתלי - השקיעות של יפו באתר יוטיוב
4. ↑  אביחי נפתלי - ער באתר יוטיוב
5. ↑  אביחי נפתלי ורון כהן - מה יהיה באתר יוטיוב
6. ↑  אביחי נפתלי - אלפא (בן שלי) באתר יוטיוב
7. ↑  בשעה טובה אחרי יותר מדי זמן הופעת בכורה לאלבום "וויסקי ודמעות" באתר פייסבוק
8. ↑  אביחי נפתלי - ״וויסקי ודמעות״ יחד עם אורחים מיוחדים
9. ↑  אביחי נפתלי - וויסקי ודמעות - האלבום
תבשיל פריקה
**פריקֶה** (בערבית: فريكة) הוא מאכל דגן העשוי מגרעיני חיטה ירוקה שטרם הבשילה. במקרא מאכל זה ידוע כ**כרמל**, **קלוי** או **קלי**. את הפריקה מכינים באמצעות קלייה או עישון. האוכל המתקבל מפריקה הוא אדמתי, מעושן ובעל טעם מובהק. לפריקה ערך תזונתי גבוה יותר משל אורז בחלבון, ויטמינים ומינרלים.

מאכל זה נפוץ במטבחים הערביים השונים, כולל בצפון-אפריקה. הפריקה נמכרת שלמה, בגריסה גסה ובגריסה דקה.

מאכלים
------

הפריקה יכול להאכל ישירות, אך בדרך כלל משמש כחומר גלם להכנת מנות שונות. שימוש נפוץ בפריקה נעשה במרקים, פילאף, ירקות ובשרים ממולאים.

ייצור
-----

בדרך כלל מיוצר הפריקה מגרגרי חיטת דורום, שנקצרה כאשר העלים מתחילים להצהיב והזרעים עדיין רכים. החיטה נקטפת ומונחת בערימות לייבוש בשמש למשך יום. הערימות מועלות באש, והלהבה נשלטת בקפידה כך שרק הקש והמוץ ישרפו ולא הזרעים. תכולת הלחות הגבוהה של הזרעים, הייחודית לחיטה קשה, מונעת מהם להתלקח. לאחר מכן עוברת החיטה הצלויה דישה נוספת וייבוש בשמש כדי להפוך את הטעם, המרקם והצבע לאחידים. תהליך החבטה או השפשוף הזה של הדגנים הוא שנותן לאוכל הזה את שמו, פאריק, או "שפשוף". בשלב זה הזרעים שבורים לחתיכות קטנות יותר ונראים כמו בורגול ירוק.

במקרא
-----

בתרבויות שאינן חשופות לשפע תזונתי (דוגמת השפע בחברה המערבית המודרנית), ובפרט בתרבויות בתקופת המקרא, קליית הדגנים מספקת מקור תזונה עוד טרם הבשלת הדגנים, כשהם עדיין ירוקים.

במקרא, הדגנים הירוקים טרם הבשלתם קרויים "אביב", ולאחר הקלייה או העישון (כלומר הפריקה, אם מדובר בחיטה), הם נקראים "כרמל".

* "וְאִם-תַּקְרִיב מִנְחַת בִּכּוּרִים, לַיהוָה--**אָבִיב קָלוּי בָּאֵשׁ, גֶּרֶשׂ כַּרְמֶל**, תַּקְרִיב, אֵת מִנְחַת בִּכּוּרֶיךָ" (ספר ויקרא, פרק ב', פסוק י"ד). כאן, "גֶּרֶשׂ כַּרְמֶל" משמעותו פריקה גרוסה (גרשׂ=גרס).
* "וְהַפִּשְׁתָּה וְהַשְּׂעֹרָה, נֻכָּתָה: כִּי הַשְּׂעֹרָה **אָבִיב**, וְהַפִּשְׁתָּה גִּבְעֹל." (ספר שמות, פרק ט', פסוק ל"א).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פריקה** בוויקישיתוף
* Did You Know: Food History - Freekeh - Farik - Green Wheat, www.cliffordawright.com
**בניין בנק לאומי** (במקור **בניין בנק אנגלו-פלשתינה**) הוא מבנה הנמצא ברחוב יפו שבירושלים, ממול כיכר ספרא ובניין עיריית ירושלים.

היסטוריה
--------

המבנה נבנה בין השנים 1937–1939 בתכנונו של האדריכל אריך מנדלסון. המבנה נבנה על ידי השלטון הבריטי כאחד מארבעה מבנים לאורך ראשית רחוב יפו (בניין עיריית ירושלים, בניין הדואר המרכזי ובניין ג'נרלי). המבנה נבנה עבור בנק אנגלו-פלשתינה (לימים בנק לאומי) שהוקם על ידי ההסתדרות הציונית במטרה לספק מימון עבור הפרויקטים שלה ביישוב הארץ.

בפועל היו בשימוש הבנק רק שתי הקומות הראשונות וקומות המרתף. בשאר הקומות השתכן משרד המשפטים.

המבנה בנוי משני גושים בסגנון הבינלאומי. בניין זה היה "גורד השחקים" הראשון של ירושלים - בהיותו הבניין הראשון שגובהו 7 קומות שנבנה בירושלים.

בסמוך לכניסה למבנה הציב מנדלסון שני תורני דגל על מנת לתת למבנה אופי ממלכתי וייצוגי. לאורך החזית של המבנה, בין כל חלון וחלון הציב מנדלסון שורה של לפידי מתכת. דלתות הכניסה למבנה נבנו על ידי האמנים מאיר גור אריה וזאב רבן מבצלאל. הדלתות עשויות ריקועי נחושת ומתארות זוג אריות. האריות מסמלים את יציבותו ועוצמתו של הבנק.

בחזיתו הדרומית של המבנה נבנו חלונות מעגליים המאפיינים את הסגנון הבינלאומי. בחלקו האחורי של המבנה בנה מנדלסון מרפסות הפונות לרחוב כורש. מרפסות אלה מהוות עיטור בלבד, ואין בהם שימוש של ממש.

האולם המרכזי של המבנה צופה שיש על מנת לפאר את המבנה, והואר באמצעות תאורה טבעית.

המבנה עבר בשנת 1985 שיפוץ במסגרתו נסגרו פירי התאורה באולם המרכזי, וזאת בשל הצורך להתקין במבנה מיזוג אוויר.

תוכניות להקים מבנה זכוכית מודרני בחלקו האחורי של המבנה זכו להתנגדות רבה.
המבנה שימש את בנק לאומי במתן שירותים עסקיים של החטיבה המסחרית במקום שכנו הנהלת מרחב הבירה והדרום והסניף הראשי של ירושלים עד שנת 2008.

לאחר שבנק לאומי העמיד את הנכס למכירה בשנת 2009 נמכר הבניין לחברה פרטית בסכום של 40 מיליון שקלים. בשנת 2019, נמכר הבניין שוב תמורת 110 מיליון שקל, בעליו החדשים מתכננים להסב אותו לשימוש מלונאי.

* הבניין (בקדמת התמונה) בימי המנדטהבניין (בקדמת התמונה) בימי המנדט
* סורגי הקומה הראשונה בעיצוב אר דקוסורגי הקומה הראשונה בעיצוב אר דקו
* שער אריות הנחושת בכניסה לבנייןשער אריות הנחושת בכניסה לבניין
* חזית המבנה המרכזיחזית המבנה המרכזי

לקריאה נוספת
------------

* דוד קרויאנקר, **רחוב יפו ירושלים, ביוגרפיה של רחוב - סיפורה של עיר** - הוצאת כתר, 2005.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בניין בנק לאומי בירושלים** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  רנית נחום-הלוי, הסניף המרכזי של בנק לאומי בירושלים יעבור למלחה, באתר הארץ, 17 ביולי 2008
2. ↑  יקותיאל צפרי, נמכר הבניין המיתולוגי של בנק לאומי באתר ynet, ‏ 15 ביוני 2009
3. ↑  רנית נחום-הלוי, נמכר הבניין המיתולוגי של בנק לאומי באתר themarker, ‏ 15 ביוני 2009
4. ↑  שלומי הלר, מבנה בית בנק לאומי ברחוב יפו: תשואה של כ-365 אחוזים בעשור, באתר כל העיר, 3 בדצמבר 2019
5. ↑  אריק מירובסקי, מלון במקום משרדים ממשלתיים: נמכר בניין אנגלו פלשתינה בי-ם תמורת 110 מיליון שקל, באתר גלובס, ‏3 בדצמבר 2019
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**מרים מבורך** (נולדה ב-9 ביוני 1941) היא חוקרת בתחום הגיל הרך, פרופסור בגמלאות שכיהנה בין היתר כמנהלת מכללת לוינסקי לחינוך.

ביוגרפיה
--------

מבורך נולדה בקרואטיה. החלה את דרכה כגננת. בעלת תואר דוקטור בחינוך מאוניברסיטת תל אביב (1994). בתחילת דרכה האקדמית שימשה מרצה בבית הספר לחינוך של אוניברסיטת תל אביב, ובהמשך עברה לכהן במשרה מלאה כחברת סגל במכללת לוינסקי שם הייתה המרכזת האקדמית ומרכזת המסלול לגיל הרך. בשנת 2002 מונתה לעמוד בראש המכללה וכיהנה בתפקיד שמונה שנים (עד 2010). לאחר פרישתה לגמלאות ממכללת לוינסקי בשנת 2016 הצטרפה לסגל מכללת תלפיות שם היא מכהנת כיושבת ראש המועצה האקדמית.

תחומי מחקרה העיקריים של פרופסור מבורך הם קוגניציה של מורים וגננות, אינטליגנציה פרקטית של ילדים צעירים, תהליכי שינוי בהכשרת מורים ובמערכות חינוך בגיל הרך. פרופסור מבורך הייתה אחראית על הערכה ואישור של לומדות לגיל הרך במערכת החינוך בישראל, ועמדה בראש צוות לנושא הגיל הרך בוועדה המקצועית של ועדת דוברת לנושא הרצף החינוכי. ובוועדות היגוי שונות לגיל הרך באגף לחינוך קדם־יסודי של משרד החינוך. פיתחה תוכניות הכשרה לגיל הרך.

חיים אישיים
-----------

פרופ׳ מבורך מתגוררת בתל אביב. נשואה לאלכס, גמלאי של בנק דיסקונט. בתה היא פרופסור לילך שלו-מבורך מבית הספר לחינוך באוניברסיטת תל אביב.

קישורים חיצוניים
----------------

* מרים מבורך, על ספרה **על מנהיגות חינוכית בגיל הרך**, הוצאת מכון מופ״ת, 2017.
**גנון אדום זנב** (שם מדעי: *Cercopithecus ascanius*) הוא מין של קוף בעל זנב מהסוג גנון, החי ביערות מרכז אפריקה. הוא קרוב מאוד למין גנון לבן שפה.

מאפיינים
--------

הגנון מגיע לאורך 40 עד 60 סנטימטרים ומשקלו 3 עד 6 קילוגרם. הקוף בעל פרווה בצבע אפור עד ירוק-זית והרגליים וציצת הראש כהים יותר. הפנים כחולות ובעלות זקן לחיים, אף וסנטר לבנים. הזנב ארוך יחסית וצבעו אדום בהיר.

הקופים חיים בקבוצות של 7 עד 30 פרטים הנעים בעיקר על העצים של יערות מרכז אפריקה ומורכבים מזכר ונקבה דומיננטיים ומצאצאיהם. ידוע שקוף זה מתרבה עם המין גנון כחול.

הגנון מצוי בטבע במדינות: אנגולה, קמרון, הרפובליקה המרכז-אפריקאית, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, קניה, רוואנדה, דרום סודאן, טנזניה, אוגנדה, זמביה וייתכן שגם בבורונדי.

קוף זה הוא פרוגיבור בעיקרו אך יגוון בעלים, פירות וחרקים. בתורו הוא נטרף בידי עופות דורסים כמו עיט כתר, שימפנזות ונמרים. ישנם גם שבטים אפריקאים הצדים אותו, אך הוא איננו בסכנת הכחדה.

### תת-מינים

* *Cercopithecus ascanius schmidti*
* *Cercopithecus ascanius ascanius*
* *Cercopithecus ascanius atrinasus*
* *Cercopithecus ascanius katangae*
* *Cercopithecus ascanius whitesidei*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גנון אדום זנב** בוויקישיתוף
* גנון אדום זנב, באתר ITIS (באנגלית)
* גנון אדום זנב, באתר NCBI (באנגלית)
* גנון אדום זנב, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* גנון אדום זנב, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* גנון אדום זנב, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* גנון אדום זנב, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  גנון אדום זנב באתר הרשימה האדומה של IUCN
פירוש נוסף ערך זה עוסק בפסגה בקליפורניה שבארצות הברית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו פסגת סירק.

**פסגת סירק** (באנגלית: **Cirque Peak**) היא פסגה הממוקמת בנקודת הגבול שבין היער הלאומי איניו ואזור הפרא ג'ון מויר בהרי סיירה נבדה, במחוז איניו במדינת קליפורניה שבארצות הברית.

הפסגה ממוקמת על גבול המחוזות איניו וטוליר של מדינת קליפורניה, כ-12 קילומטרים דרומית-מזרחית להר ויטני. היא מתנשאת לגובה 3,934 מטרים, ובכך היא הנקודה הגבוהה ביותר במדבר טרוטת הזהב, ומדורגת כפסגה ה-175 בגובהה בקליפורניה.

שביל הרכס הפסיפי חוצה את מדרונה הדרום-מערבי של הפסגה. שמה של הפסגה ניתן לה כפי הנראה בשנת 1890, על ידי מטפס ההרים והקרטוגרף ג'וזף ניסבט לקונט.

על פי שיטת קפן לסיווג אקלימים, הפסגה ממוקמת באקלים אלפיני. מקורם של רוב חזיתות מזג האוויר הוא מהאוקיינוס השקט, וההתקלות בהרי סיירה נבדה יוצרת עננות אורוגרפית, שמתבטאת בכמות משקעים גדולה, בעיקר בצורת שלג בחורף. מי הנגר המתנקזים מזרחה מגיעים בסוף לעמק אוונס.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Peel, M. C.; Finlayson, B. L.; McMahon, T. A. (2007). "Updated world map of the Köppen−Geiger climate classification". *Hydrol. Earth Syst. Sci*. **11**. ISSN 1027-5606.