recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**סרג' לנדסמן** (ידוע גם כ"**ישראל בן-ארצי**", 1928 – 1998) נחשב לאבי תורת המכ"ם בישראל. זוכה פרס ביטחון ישראל ופרסים רבים נוספים.

קורות חיים
----------

נולד בווינה להורים מתבוללים ולאחר השואה עבר לאיטליה. בשנת 1951 סיים לימודי הנדסה באוניברסיטת רומא וקבל תואר מהנדס.

ב-1952 החל לעבור בחברת מיקרולמבדה ועסק בפיתוח המכ"מים הראשונים שפיתחו האיטלקים לאחר מלחמת העולם השנייה - SGB ו-TPSID. לאחר מספר שנים הפך להיות מנהל מחלקת המחקר ופיתוח בחברה.
בשנת 1959 עבר לעבוד בחברת SISPRE ובשנת 1961 היגר לצרפת והתקבל לעבודה בחברת CSF (תומפסון) כאחד ממנהלי ההנדסה של החברה.
בתפקיד זה עסק בין היתר בפיתוח מכ"ם סירנו עבור מטוס המיראז' 3.

בתקופת ההמתנה שקדמה למלחמת ששת הימים חל מהפך בנפשו של לנדסמן - הוא התחבר ליהדותו וחש הזדהות עמוקה עם העם היהודי ומדינת ישראל הנלחמת על חייה. כשנה לאחר המלחמה, ב-1968, עלה לישראל והחל מיד לעבוד בחברת אלתא. בעבודתו זו התגלה כמומחה בינלאומי בתורת המכ"ם, ותרם תרומה מכרעת להתפתחות הטכנולוגית בתחום המכ"ם בחברה ובמדינת ישראל.
למרות הצלחתו, הוא התקשה להסתגל לבירוקרטיה ולעבודת מטה קפדנית במפעל גדול, ובשנת 1973 פרש להקים חברה משלו - חברת מא"ל (**מ**עבדה **א**לקטרונית **ל**נדסמן). 
מאוחר יותר הוא הקים שתי חברות נוספות - אסטרס ואלפין. 
בנובמבר 1982 העביר את חברת מא"ל לחברת אלתא.

במשך כ-20 שנה (עד שנת 1993) המציא מספר רב של המצאות בתחום המכ"ם והלוחמה האלקטרונית, שחלק מהן עדיין מסווגות. במהלך השנים זכה בפרס ביטחון ישראל (1974), פרס חיל האוויר (1982), בציון לשבח של פרס ביטחון ישראל (בשנת 1984) ובפרס ראש מפא"ת לחשיבה יוצרת (בשנת 1994). 

פרויקטים רבים שבשימוש מערכת הביטחון כיום, החלו ברעיונות ובפיתוחים של לנדסמן. הוא תרם תרומה מכרעת לביטחון ישראל בתחום המכ"מים הימיים (על ספינות הטילים), המכ"מים המוטסים (במטוס הכפיר ובפרויקט הלביא), מכ"מי בקרת אש, מערכות התרעה למטוסים מפני טילים (מהם צמחה מערכת ה-Flight Guard), מכ"מי סריקה אלקטרונית (Phased Array) המהווים חלק מגוף המטוס (בשימוש במטוסי הפלקון), הגנה אקטיבית על רכב קרבי (באמצעות מכ"ם), פיתוח ראשוני של מכ"ם אסטרטגי לגילוי והתרעה מפני טילים בליסטיים ארוכי טווח (שהיווה מאוחר יותר השראה למכ"ם אורן ירוק) ופיתוחים רבים נוספים.

מעבר לתרומתו הטכנית מבצעית, תרם לנדסמן תרומה חשובה בטיפוח דור המשך של מהנדסים ומדענים צעירים שממשיכים כיום את דרכו ורעיונותיו.

לנדסמן התחתן עם לינה פיסטויה (רחל בן ארצי) בשנת 1957, והיה אב לשלושה ילדים, סב לשבעה נכדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרג' לנדסמן - מר מכ"ם הישראלי, פרופ' עלי לוין


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007390299705171
* VIAF: 27151963604400310209
* WorldCat (עם VIAF): 27151963604400310209

 |
הרב **עודד ולנסקי** (נולד ב-22 בינואר 1946, כ' בשבט ה'תש"ו) הוא הוגה דעות, ר"מ בישיבת הר המור ומחבר ספרים באמונה.

תולדותיו
--------

נולד בירושלים למשפחה ירושלמית ותיקה. מצד אמו הוא נינו של הרב יואל משה סלומון. מצד אביו הוא נינו של הרב מנחם מנדל שרשבסקי. למד בישיבת מרכז הרב אצל הרב צבי יהודה הכהן קוק, אשר מינה אותו ללמד שיעורי אמונה בישיבה.

היה מיוזמי המאבק "שלח את עמי" למען פתיחת מסך הברזל לעליית יהדות ברית המועצות, ובתור שכזה היה ממקבלי פניו של אסיר ציון אנטולי (נתן) שרנסקי בבואו לנמל התעופה בן-גוריון.

היה ממייסדי תלמוד תורה מורשה.

היה בין קבוצת הרבנים שפרשו מישיבת מרכז הרב והקימו את ישיבת הר המור. עד לפרישה לימד במכון מרחבים בירושלים.[דרוש מקור]

מלבד שיעוריו במוסדות תורניים, נודע גם כרבם של אנשי צבא. אחד מתלמידיו המפורסמים הוא אל"ם דרור ויינברג, שנהג להגיע עם אשתו לביתו של הרב ללימוד מדי ליל שבת.

ספרו "אבן ישראל" נכתב בעקבות שירותו כלוחם במלחמת לבנון הראשונה. בשנת תש"ע קיבל את תעודת הצטיינות הרמטכ"ל על התנדבות של 45 שנים במערך המילואים.

בבחירות לכנסת ה-20, בצעד חריג, כינס את תלמידי ישיבת הר המור וקרא להם לצאת ולחזק את גוש הימין.

משפחתו
------

רעייתו חוה היא בתו של הרב משה שטרנברג, רב היישוב כפר פינס, ואחותם של הרבנים מרדכי שטרנברג ועמיאל שטרנברג, ראשי ישיבת הר המור, וכן של ברכה לבנון - אשת הרב יעקב לבנון, ר"מ בישיבת הר המור.

בנו אברהם יצחק ולנסקי, וכלתו אביטל יוכבד ולנסקי, נרצחו בפיגוע הירי בליל כ"ז באב ה'תשס"ב, 5 באוגוסט 2002. שני בנים נוספים הם תא"ל יאיר ולנסקי, סגן מבקר מערכת הביטחון, והרב הרצל וולנסקי, המשמש כר"מ בישיבת הר המור ומלמד בישיבה הגבוהה בני נצרים.

מספריו
------

* **אבן ישראל** - בנושאי מחשבה ואמונה, חמישה כרכים, בהוצאת חוסן ישועות
* **ארצנו ארץ מולדת: לתודעת מולדתנו**, חוברת שיצאה בירושלים תשנ"ג
* **ומי גוי גדול: קווי יסוד**, חוברת שיצאה בירושלים תשנ"ג
* **והארץ אזכור**, ירושלים תש"ס
* **לנתיבי הנצח** - על הספר נצח ישראל למהר"ל מפראג. פרקים א-ד, ירושלים תשע"ב; פרקים ה-ט, ירושלים תשע"ה; פרק י, ירושלים תש"פ
* **ר' יואל משה סלומון - פועלו ותולדותיו** - ירושלים תשע"ג

קישורים חיצוניים
----------------

* עודד בן נפתלי הרץ ולנסקי, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  בתו של הרב מנחם מנדל שרשבסקי, חיה אסתר, נישאה לסבו, הרב יעקב ולנסקי, מגיד שיעור בביה"כ "ישועות יעקב" במאה שערים
2. ↑  יניב מגל, **סרוגים בקנה**, ידיעות ספרים 2016, עמ' 88, 166
3. ↑  יניב מגל, **סרוגים בקנה**, ידיעות ספרים 2016, עמ' 181
4. ↑  אריה יואלי, נחשפה תמונה נדירה מהטירונות של הרב עודד ולנסקי, באתר סרוגים, ‏ז' בשבט תשפ"א
5. ↑  גיל קלנר, הרב עודד וולנסקי: זו שעת חירום לאומית, נתניהו בסכנה, באתר סרוגים, ‏15.03.15
6. ↑  יאיר שלג, הסבתא רוצה לגדל את הנכדים היתומים, באתר הארץ, 6 באוגוסט 2002

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007300941005171
* LCCN: nr92016100
* VIAF: 56473684
* WorldCat (עם VIAF): 56473684

 |
**קהילת אורות התורה** היא מרכז רוחני ציוני דתי-חרדי בשכונת אורות התורה בעיר בת ים, בראשות הרב דוד חי הכהן. מוסדות הקהילה כוללים: ישיבה גבוהה, ישיבה תיכונית, ישיבה קטנה, אולפנה, תלמודי תורה וגני ילדים.

הקהילה
------

בסוף שנות השבעים נשלח הרב דוד חי הכהן על ידי רבו, הרב צבי יהודה הכהן קוק לבת ים. הרב הכהן החל את דרכו בבת ים בצריף בשכונת באבוב בעיר, שם התחיל לבנות קהילה וגם לקרב רחוקים. בשנת ה'תש"ם הונחה אבן פינה לבית כנסת, שאותו סיימו לבנות כעבור ארבע שנים, שנקרא בשם "אורות התורה", על שם ספרו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק. 

הקהילה נמצאת ב**שכונת אורות התורה** ומונה כמה מאות משפחות.

אולפנת "צביה"
-------------

בשנת תשנ"ד פתחה הקהילה בבת ים את אולפנת "צביה", סניף של הרשת החינוכית תורנית נעם-צביה. ביסוד האולפנא עומדת משנתו החינוכית של הרב צבי יהודה הכהן קוק, שעל שמו קרויה האולפנא. האולפנא היא מוסד תורני ייחודי לבנות המשרת בנות מבת ים, חולון, ראשון לציון, יבנה והסביבה. האולפנה שייכת לחמ"ד.

מקים האולפנה וראשה הוא הרב ידידיה זיו.

ישיבת "נתיבות ישראל"
--------------------

בשנת תשס"ד הקים הרב דוד חי הכהן יחד עם עוד שבעה תלמידים מישיבת מרכז הרב ישיבה גבוהה הנקראת "נתיבות ישראל", בישיבה כ-60 תלמידים. הישיבה ממשיכה את האידאולוגיה של ישיבת מרכז הרב וחלק מהרבנים, כולל הרב דוד חי הכהן, הם בוגרי ישיבה זו. רבנים נוספים בישיבה הם הרב דוד בן פנחס, הרב זאב סלוטין והרב אופיר שירה. בעבר לימד בישיבה הרב חיים זק"ש (נכדו של הרב ניסן זק"ש), כיום ר"מ בישיבה קטנה מורשה.

הישיבה מחנכת לשירות בצה"ל, בעיקר דרך מסלול הסדר מרכז.

בתי ספר ותלמודי תורה
--------------------

עם הזמן הקימה הקהילה גני ילדים ובית ספר יסודי ממלכתי דתי לבנים ובנות (בהפרדה) בעיר אשר גם הם קרויים "אורות התורה".

בשנת תשס"א קמה חטיבת ביניים, ובשנת הלימודים תשס"ח הפכה להיות חלק מישיבת בני עקיבא אדר"ת בעיר. בשנת תש"ע חטיבת הביניים שינתה את מסלולה למסלול ישיבה לצעירים שלומדים בה לימודי קודש מוגברים ולימודי חול ברמה רגילה. 

בשנת תשס"ז הקימה הקהילה בית כנסת נוסף בבת ים, "אור חדש", הממוקם מעל בית הספר היסודי "אורות התורה" והסמוך לבנייני קהילת "אורות התורה".

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קהילת אורות התורה
* אתר קהילת אורות התורה
* משה אופנהיים, ככה בונים קהילה, באתר ערוץ 7, 9 בדצמבר 2004
* אתר אולפנת בת ים
**אֶלוז' קופי יאו גאי** (בצרפתית: **Eloge Koffi Yao Guy**; נולד ב-20 באוגוסט 1996) הוא כדורגלן איווארי המשחק בעמדת המגן הימני והבלם בהפועל ירושלים.

קריירה
------

יאו ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצת הנערים של פארמה ובגיל 16 הצטרף לנוער של אינטר מילאנו. ב-10 ביולי 2015, יאו הושאל מקרוטונה מהסרייה ב'. ב-9 באוגוסט, יאו ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–1 נגד פרלפיסאלו במסגרת הקופה איטליה.

ב-21 ביולי 2017, יאו חתם לשנתיים בלגאנו מליגת העל השווייצרית. ב-20 באוגוסט, יאו ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד פ.צ. בזל. ב-14 בספטמבר, יאו ערך את הופעת הבכורה שלו בזירה האירופית בהפסד 1–2 להפועל באר שבע.

ב-14 בינואר 2021, יאו חתם בשנה וחצי ברג'יאנה מהסרייה ב'.

ב-11 באוגוסט 2021, יאו חתם בהפועל ירושלים מליגת העל. ב-12 בספטמבר 2022 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-1 נגד בית"ר ירושלים, שהבטיח להפועל ניצחון ראשון בדרבי הירושלמי אחרי 31 שנה.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר הפועל ירושלים

הערות שוליים
------------

1. ↑  מערכת ONE, ‏בלם בן 25 שגדל באינטר חתם בהפועל ירושלים, באתר ONE‏, 11 באוגוסט 2021
**יוסוף מוחמד אוסמן אדו** (באנגלית: **Muhammed Usman Edu**; נולד ב-2 במרץ 1994) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת הקשר במכבי בני ריינה.

קריירה
------

אוסמן החל את הקריירה שלו בקבוצות הכדורגל רנצ'רס ביס וטראבה המקומיות. בקיץ 2016 חתם באוניאו דה מדיירה מהליגה הפורטוגזית השנייה, בה שיחק בקבוצת המילואים ולא זכה לדקות משחק בקבוצה הבוגרת.

בינואר 2018 חתם בסרפסבורג 08 מליגת העל הנורווגית. ב-8 באפריל ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד האוגסונד.

בינואר 2019 חתם בפיוניק ירוואן מליגת העל הארמנית. ב-11 באפריל הבקיע את שער הבכורה שלו, במסגרת הליגה האירופית, בניצחון 1–2 נגד אררט ירוואן.

ב-1 ביוני 2019 חתם בטמבוב מליגת העל הרוסית והצטרף אליה חודש לאחר החתימה.

ב-29 בינואר 2020 חתם בשחטאר קאראגנדי מליגת העל הקזחית, שם שותף ב-18 משחקים וכבש שער אחד.

ב-13 בינואר 2021 חתם בהפועל חדרה מליגת העל, במדיה שיחק עונה וחצי. ב-14 ביולי 2022 הצטרף לסקציה נס ציונה.
ב-14 ביוני 2023 חתם במכבי בני ריינה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מוחמד אוסמן אדו** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  עמית קרקו, ‏הרכש השלישי: מוחמד אוסמן חתם בהפועל חדרה, באתר ONE‏, 13 בינואר 2021
2. ↑  תומר חבז, ‏אוסמן חתם בנס ציונה, סידיבה ואמורווה שוחררו, באתר ONE‏, 14 ביולי 2022
הרב **ישועה ואעיש** (ה'תרי"א - י"ח באדר ה'תרפ"ז, 1927) היה שד"ר, אב בית הדין ורבה של צפת בראשית המאה העשרים.

קורותיו
-------

נולד במקנס שבמרוקו, ובגיל צעיר עלה עם הוריו לטבריה. למד והתחנך בישיבות העיר. בשנת תר"ן היה שד"ר במרוקו, ובחודש אייר של אותה השנה, שהה בצפרו וחווה את אירוע השיטפון שהתרחש בעיר באותה העת, ונשאר ללא קורת גג. בשנת תרס"ג הוזמן לכהן כחבר בית הדין בצפת. ולאחר פטירת רבי ישמעאל הכהן בשנת תרס"ח, התמנה להיות אב בית הדין ורבה של צפת, שם תיקן תקנות יחד עם חברי בית דינו. יחד עם חבריו, ראשי ורבני קהל צפת, כתבו מכתבי תמיכה לשד"רים, ביניהם לרב חיים שמואל הכהן סקלי, רבי שמעון שבתי, ורבי אברהם חיים מזרחי. בשנת תרע"ט, כשנחשפה פרשת המורה פ"ן, שהתעלל בתלמידותיו הקטנות, פרסם כרוז יחד עם יתר רבני צפת, לפיו יש מורים ילמדו בנים בלבד, ומורות ילמדו בנות בלבד.

נפטר ביום י"ח אדר תרפ"ז, ונקבר בעיר צפת.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו: הרב ישמ"ח עובדיה, קונטרס צבא ימי.
2. ↑  יהודי המזרח בא"י חלק א עמ' 176.
3. ↑  ראו יודאיקה ירושלים פורים-פסח תשס"ה מס' 267.
4. ↑  ראו קהלת צפרו חלק ה עמ' שב.
5. ↑  ראו קהלת צפרו חלק ה עמ' שט-שי.
6. ↑  ראו קהלת צפרו חלק ה עמ' שיא.
7. ↑  ראו: יודאיקה ירושלים פורים תש"ע מס' 311.
**שמעון גואטה** (נולד ב-1955) הוא ראש המועצה האזורית מעלה יוסף מאז 2012. מזוהה עם מפלגת ש"ס.

ביוגרפיה
--------

כיהן כסגן ראש המועצה הדתית מעלה יוסף, לאחר מכן בשורת תפקידים בהסתדרות הכללית, במטה הארצי בתל אביב ובאזור הצפון.

ב-1996 נבחר לראש המועצה הדתית מעלה יוסף, במקומו של יצחק וקנין שנבחר לכנסת, וכיהן בתפקיד זה 16 שנה.

ב-2012 התמודד על ראשות מועצת מעלה יוסף במקומו של אבי קרמפה שפרש. הוא גבר על לי-את כהן ממצפה הילה, מורדי ביטון ממנות ואופיר בן בוחר מחוסן, ונבחר לראש המועצה.

לאחר הבחירות נדרש גואטה להשיב את מימון הבחירות שקיבל מהמדינה עקב אי הגשת דו"ח כספי למבקר המדינה.

נבחר לכהונה שנייה בבחירות לרשויות המקומיות ב-2018, כשגבר על יוסי אדוני, יוסי כמיסה וצחי בן עיון.

בפברואר 2021 נחקר במשטרה בחשד לביצוע מעשה מגונה.

חיים אישיים
-----------

נשוי לאביבה ואב לחמישה. גר במושב גורן. בנו ששון גואטה משמש מ-2023 חבר הכנסת.

קישורים חיצוניים
----------------

* שמעון גואטה, ברשת החברתית פייסבוק

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו כאן
2. 1 2  קובי רוזן, ‏אריה דרעי ניצח את "העבודה", באתר כיכר השבת, 7 בדצמבר 2012
3. ↑  רותם כבסה, שמעון גואטה נבחר לראש מועצת מעלה יוסף, אתר צפון1, 4 בדצמבר 2012
4. ↑  רותם כבסה, שמעון גואטה נבחר לראשות מועצת מעלה יוסף, באתר בלינקר, ‏2012-12-04
5. ↑  חן פונדק, מבקר המדינה: תרומות אסורות ודיווחים לא תקינים בבחירות לראשות המועצות האזוריות, באתר כלכליסט, 21 באוגוסט 2013
6. ↑  אלון חכמון, ‏המשטרה סיימה לחקור ראש מועצה החשוד בביצוע מעשה מגונה, באתר מעריב אונליין, 9 בפברואר 2021
**קרב ניר עוז** קרב שנערך בין מספר מצומצם של חברי כיתת הכוננות של קיבוץ ניר עוז לבין מאות מחבלי החמאס ושאר ארגוני הטרור שפלשו אליו. במהלך הקרב הצליחו מחבלי החמאס לכבוש את הקיבוץ ולהשתלט עליו. כמו כן, הם טבחו באנשי הקיבוץ וחטפו רבים מהם, בזזו ושרפו את הקיבוץ עד ששבו בחזרה לרצועת עזה. האירוע כולו נמשך כ-7 שעות. הכוחות הישראלים הגיעו אל הקיבוץ לאחר שכל המחבלים והבוזזים עזבו את המקום.

רקע
---

 ערך מורחב – **מתקפת הפתע על ישראל (2023)**  

בבוקר 7 באוקטובר 2023, יום שבת, שמחת תורה, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ד, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני במתקפת פתע על ישראל. בחסות שיגור אלפי רקטות, חדרו כ־3,500 מחבלים מרצועת עזה לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים באזור עוטף עזה ובסביבתו, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון מעטים. המחבלים ביצעו מעשי טבח ואונס, רצחו והרגו 1,150 בני אדם, מתוכם טבחו ב-779 אזרחים, וחטפו לרצועת עזה כ־253 אנשים, ובהם נשים, קשישים ותינוקות. בשעות הראשונות נלחמו נגדם כיתות הכוננות, שוטרי משטרת ישראל, לוחמי הימ"מ וחיילי צה"ל כשהם בנחיתות מספרית. בקרבות נהרגו כ־1,550 מחבלים בשטח ישראל, ובצד הישראלי נהרגו 301 חיילים, 55 שוטרים ו־10 אנשי שירות הביטחון הכללי.

טבח
---

מדבקה לציון הטבח בניר עוז
 ערך מורחב – **הטבח בניר עוז**  

**הטבח בניר עוז** בוצע על ידי ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האיסלמי בבוקר יום השבת, 7 באוקטובר 2023, שמחת תורה, כ"ב בתשרי תשפ"ד, בקיבוץ ניר עוז הסמוך לדרום רצועת עזה, כחלק ממתקפת הפתע על ישראל. בטבח נרצחו עשרות מתושבי הקיבוץ, ונגרם הרס רב. עשרות מתושבי הקיבוץ נחטפו לרצועת עזה, וחלקם שוחררו בכמה סבבים באוקטובר ובעיקר בנובמבר 2023. ב-27 בדצמבר 2023 הכריז צה"ל על מבצע עוז וניר במסגרת הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל, שנועד להביא להריגתם ולמעצרם של המחבלים שהיו שותפים לטבח בניר עוז.

תחקירים
-------

1. ב-12 באפריל 2024 עיתונאיי ידיעות אחרונות רונן ברגמן ומתן צורי פרסמו תחקיר בעניין העיכוב בהגעת כוחות צה"ל לקיבוץ שהביא לטבח בשבעה באוקטובר.
2. העיתונאי שי גל ערך גם הוא תחקיר בנושא אשר שודר בתוכנית אולפן שישי של קשת 12.
3. בהארץ פורסם תחקיר שנערך על ידי יניב קובוביץ וניר חסון.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ※ 100 ימי לחימה: 779 אזרחים נרצחו, 52,571 נפגעו, באתר ערוץ 7, 13 בינואר 2024
2. ↑  ※ כתבי כיכר השבת, ‏עזה מטווחת, והתושבים הונחו לברוח; 1,500 מחבלים חוסלו בישראל - עדכונים שוטפים, באתר כיכר השבת, 10 באוקטובר 2023
3. ↑  ※ אלון חכמון, ‏הותרו לפרסום שמותיהם של 55 שוטרים שנרצחו במתקפת הטרור, באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2023
4. ↑  ※ ראיון של ראש השב"כ רונן בר לדני קושמרו, חדשות 12 - makoVOD (וידאו)
5. ↑  אורן דגן, ‏תיעוד מהלחימה בחאן יונס: חיל האוויר חיסל מחבל שלקח חלק בטבח בקיבוץ ניר עוז, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 6 בפברואר 2024
6. ↑  מפקד אוגדת עזה הודיע על מבצע "עוז וניר": התקפה על האזור בדרום עזה ממנו פלשו לניר עוז, באתר ynet, 27 בדצמבר 2023
7. ↑  התחקיר המלא
8. ↑  שי גל, ‏כך הופקר ניר עוז: "ההחלטה שקיבלתי היא לא להיכנס לקיבוץ עם הטנק". תחקיר, באתר ‏מאקו‏, 5 באפריל 2024
9. ↑  אתר למנויים בלבד יניב קובוביץ, ניר חסון, הדיווחים המאוחרים, הפיקוד ששכח: כך הופקר קיבוץ ניר עוז במשך שבע שעות, באתר הארץ, 11 באפריל 2024
פירוש נוסף ערך זה עוסק בקדוש נוצרי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו מתי (פירושונים).
 המונח "מתיוס" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו מתיוס (פירושונים).

השליח מתי בציור מאת רמברנדט, 1661
השליח **מַתַּי‎** (מארמית: **ܡܰܬ݁ܰܝ‎**, ביוונית: **Μαθθαῖος**, מַתַּיוֹס), המכונה גם **לֵוִי בַּר־חַלְפַי** (בארמית: **ܠܶܘܺܝ ܒ݁ܰܪ ܚܰܠܦ݂ܰܝ**), היה אחד משנים-עשר השליחים, תלמידיו הראשונים של ישו. על פי המסופר בברית החדשה, לפני שהצטרף לישו הוא היה מוכס על שפת הכנרת בשירות הרומאים. שם אביו, חלפי, מרמז על האפשרות שהוא אחיו של השליח יעקב בן חלפי. 

על פי המסורת הנוצרית, הוא מחבר הבשורה על-פי מתי, הראשונה מבין הבשורות; לאחר מות ישו פעל להפצת תורתו בין הגויים באימפריה הפרתית ומת תוך כדי כך כמרטיר. הכנסייה הקתולית מציינת את זכרו ב-21 בספטמבר, והאורתודוקסית - ב-16 בנובמבר.

בתלמוד הבבלי (במהדורות הדפוס הקטע הושמט בהוראת הצנזורה) מוזכר "מתאי" כאחד מחמישה תלמידי "ישו" שהובאו לפני בית הדין.

> 
> תנו רבנן: חמשה תלמידים היו לו לישו, מתאי נקאי נצר ובוני ותודה. אתיוהו למתי. אמר להו: [האם] מתי יהרג? הכתיב "מָתַי אָבוֹא וְאֵרָאֶה פְּנֵי אֱלֹהִים" (תהילים, מ"ב, ג')! אמרו לו: אין, מתי יהרג; דכתיב "מָתַי יָמוּת וְאָבַד שְׁמוֹ" (תהילים, מ"א, ו').
> 
> 
> 
> — תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף מ"ג, עמוד א'
>

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מתי** |

* מתי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* מתי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

  


| השליחים |
| --- |
| 12 השליחים | פטרוס הקדוש • אנדראס הקדוש • יעקב בן זבדי • יוחנן בן זבדי • פיליפוס הקדוש • ברתולומאוס הקדוש • 
מתי (לוי) • תומאס הקדוש • יעקב בן חלפי • תדיאוס הקדוש (מזוהה גם עם יהודה, אחי ישו) • שמעון הקנאי • יהודה איש קריות ומחליפו מתיאס הקדוש |
| שליחים נוספים | פאולוס • סילא • ברנבא • יעקב הצדיק |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007273121505171
* CANTIC: a1056309x
* GND: 118578979
* ISNI: 0000 0000 9518 8544
* LCCN: n82220255
* VIAF: 316749278
* WorldCat: lccn-n82220255

 |
**מועדון דפורטיבו נסיונל** (בפורטוגזית: **Clube Desportivo Nacional**), או בקיצור דפורטיבו נסיונל, היא קבוצת כדורגל מהעיר פונשל שבאי מדיירה המשחקת בליגה הפורטוגלית השנייה.

הקבוצה נוסדה בשנת 1910 ואת מרבית שנותיה בילתה בליגות הנמוכות. רק באמצע שנות ה-90 הצליחה להעפיל לראשונה לליגה הבכירה. מיקום השיא של הקבוצה היה בעונות 2003/2004 ו-2008/2009 כאשר סיימה במקום הרביעי בליגה. במועדון גדלו שחקנים גדולים רבים בניהם כריסטיאנו רונאלדו

היסטוריה
--------

נסיונל העפילה לליגה הראשונה לראשונה בתולדותיה באמצע שנות ה-90, כאשר היא חזרה אליה בעונת 2002/2003. העונה שלאחר מכן הייתה העונה הטובה ביותר בתולדות המועדון, כשהקבוצה סיימה במקום הרביעי והקדימה את קבוצת בראגה.

נסיונל לקחה גם חלק בעונת 2004/2005 במסגרת גביע אופ"א, אך היא הפסידה 1–4 בסיכום שני המשחקים לסביליה ולא הצליחה לעבור את השלב הראשון במפעל.

בעונת 2008/2009 נסיונל שחזרה את הישג השיא וסימה את העונה במקום הרביעי כשגם הפעם היא הקדימה את בראגה. הקבוצה לקחה חלק גם בגביע הפורטוגזי והגיעה עד לשלב חצי הגמר, אך לא הצליחה לנצח את פאסוס די פריירה ולהעפיל לגמר הגביע.

עונה לאחר מכן בעונת 2009/2010 העפילה הקבוצה לשלב הבתים של הליגה האירופית לאחר ניצחון על זניט סנקט פטרבורג בשלב המוקדמות. בשלב הבתים פגשה את אוסטריה וינה, אתלטיק בילבאו וורדר ברמן, ואף על פי שהשיגה מספר תוצאות טובות, לא הצליחה להעפיל לשלב שמינית הגמר.

בסיום עונת 2020/2021 שבה לליגת המשנה הפורטוגזית.

שחקני עבר מפורסמים
------------------

* פורטוגלפורטוגל קושטיניה
* פורטוגלפורטוגלפאביו קונטראו
* שווייץשווייץדייגו בנאליו
* ברזילברזילקלאודמיר פריירה
* פורטוגלפורטוגלרובן מיקאל

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נסיונל מדיירה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של נסיונל מדיירה (בפורטוגזית)

* פרופיל, באתר אופ"א

* פרופיל, באתר Transfermarkt

* פרופיל, באתר Soccerway

* פרופיל, באתר WorldFootball.net

* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 158840280
* WorldCat (עם VIAF): 158840280

 |
המונח "שערי שמועות" מפנה לכאן. לערך העוסק בספר מאת הרב משה שמואל שפירא, ראו קונטרס הביאורים.
**ישיבת שערי שמועות** היא ישיבה חרדית-ליטאית שהוקמה בשנת 2010 ושוכנת במושב החרדי בית חלקיה.

בישיבה כארבע מאות וחמישים בחורים ואברכים. היא קרויה על שם סדרת הספרים שערי שמועות של הרב משה שמואל שפירא, ראש ישיבת באר יעקב לשעבר, ודרך הלימוד בה מבוססת על שיטתו. את הישיבה ייסדו הרב נפתלי צבי יהודה שפירא (בנו של הרב משה שמואל) ששימש כראש הישיבה עד לפטירתו, והרב אריה שפירא (נכדו של הרב משה שמואל שפירא) המשמש כראש הישיבה.

ראש הישיבה רבי אריה שפירא במסירת השיעור היומי בהיכל הישיבה
ארון הקודש בישיבת שערי שמועות
בניין בית המדרש בישיבת שערי שמועות

היסטוריה
--------

הישיבה הוקמה בזמן קיץ ה'תש"ע במודיעין עילית. בגרעין התלמידים הראשון היו כעשרים בחורים, רובם מישיבת באר יעקב.

עם תחילת זמן חורף ה'תשע"א עברה הישיבה לבית חלקיה. בית המדרש וחדרי האוכל והשיעורים שכנו במרכז המושב, בשנת ה'תשע"ד הוקצה לישיבה מגרש בכניסה למושב. בעבר שכנו חלק מהפנימיות במבנים זמניים בשטח זה. לאחר מכן החלה במקום בנייה של קריית הישיבה. בשנת הלימודים תשפ"א נכנסה הישיבה לבית המדרש הקבוע הנמצא בקצה המושב.

דרך הלימוד בישיבה מבוססת על דרכו הלימודית של הרב משה שמואל שפירא. מלבד התלמידים הצעירים ששומעים שיעור יומי מהר"מים, אף הבחורים המבוגרים, כולל בני הקיבוץ והאברכים, שומעים שיעור יומי מראש הישיבה הרב אריה שפירא.

צוות
----

בראשות הישיבה עמד הרב נפתלי צבי יהודה שפירא, עד לפטירתו ב־2024. אחיינו, הרב אריה שפירא, הוא ראש הישיבה. המשגיחים הם הרב אברהם רוזנבוים, הרב יעקב שמעון שטרנשוס.

הר"מים של שיעור א' הם הרב ישראל יעקב פינקוס – רב הקהילה החרדית באופקים וכן הרב משה אלעזר מרק חתנו של רבה של מודיעין עילית הרב מאיר קסלר. הר"מים של שיעור ב' הם הרב יוסף פישהוף – לשעבר ראש ישיבת סלאנים בבני ברק והרב חיים וניט, והרב בן ציון רפאל שפירא - בנו של ראש הישיבה הגרנצ"י זצ"ל אשר משמש כר"מ אך ורק בזמן חורף.

בקיץ ה'תשפ"א פתח הרב יוחאי שפרלינג - מרבני הישיבה - ישיבה חדשה בשם בית רפאל ע"ש אביו בעיר ביתר עילית כאשר גרעין התלמידים הראשוני הורכב ברובו מתלמידי ישיבת שערי שמועות.

מכון מבקשי שמועה
----------------

הישיבה מחזיקה מכון להוצאת ספרים, שאותו מנהלים בחורים. המכון מוציא לאור שיעורים הנמסרים בישיבה ועוד. חלק מהפרסומים יוצאים לאור לקראת אירוע המתרחש בישיבה או כתשורה לתורמי הישיבה לקראת החגים.

במסגרת המכון יצאו לאור:

* סדרת **בית שערים** – סדרה בת שלושה כרכים המכילים בעיקר את שיעורי ראש הישיבה הרב נפתלי צבי יהודה שפירא.
* סדרת **שמועות וביאורים** – סדרת חוברות המחולקת לתורמי ולידידי הישיבה, ובה שמועות והנהגות מבית וולאז'ין ובריסק, על נושא מסוים. עד כה יצאו חוברות על ברכת המזון, סדר ההושענות, על מגילות קהלת, רות, אסתר, ושיר השירים, ועל סדר ההלל.
* שיעורי ראש הישיבה רבי אריה שפירא. עד כה יצאו 2 כרכים: **שערי גירות** – על סוגיות במסכת כתובות, ו**שערי מיטב** – על סוגיות במסכת בבא קמא.

קישורים חיצוניים
----------------

* כתבה על הישיבה באתר כל הזמן
* ישיבת שערי שמועות באינדקס עולם התורה

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007423616705171

 |
**אונורה לנטנואה** (בצרפתית: **Honoré Félix Jean Baptiste Charles Lantenois**‏; 13 בנובמבר 1863 – 1940) היה גאולוג צרפתי, שעיקר מחקריו היו בהודו-סין ובדרום סין.

ביוגרפיה
--------

אונורה לנטנואה נולד בשטרסבורג ב-13 בנובמבר 1863 לז'אן-בטיסט לנטנואה, קצין בחיל הים הצרפתי ולמארי דוקנשז (Marie Félicité Ducanchez). בין השנים 1882–1885 למד באקדמיה הצבאית "Prytanée militaire La Flèche" בעיירה לה פלש, ובין השנים 1886–1888 למד בבית הספר למכרות "אקול דה מין" (École des Mines de Paris) בפריז והוסמך כמהנדס.

ב-1896 הצטרף לחברה הגאולוגית של צרפת (Société géologique de France). ב-1903 הוא הגיע להאנוי, אז בשליטת צרפת כחלק מהודו-סין הצרפתית, ועמד בראש המשלחת הגאולוגית ליונאן הקשורה להקמת מסילת הרכבת בין הייפונג בווייטנאם לקונמינג ביונאן (1904–1910). מונה למהנדס ראשי וארגן את נפת המכרות והקים את השירות הגאולוגי. במסגרת המחקר הגאולוגי הגיעו אונורה לנטנואה, הגאולוג ז'אק דפרה והארכאולוג אנרי מנסווי לאזור שהוכרז מאה שנים אחר-כך כאתר מורשת עולמית בשם אתר המאובנים בצ'נגג'יאנג, וערכו בו סקרים בין השנים 1907 ל-1912. הם פרסמו מאמרים על גילוי מאובני טרילוביטים ופרוקי-רגליים אחרים.

ב-1914 מונה ליועץ בנושא מכרות בשטח החסות הצרפתי במרוקו. עם פרוץ המלחמה הוא גויס בדרגת לוטננט קולונל במטה הצבא הצרפתי.

ב-1917 חזר לנטנואה להודו-סין והאשים יחד עם אנרי מנסווי את חברם לשעבר ז'אק דפרה בביצוע זיוף - שתילת מאובנים של טרילוביטים שמקורם בבוהמיה באוסף המאובנים מהודו-סין. דפרה הושעה ב-1917 וגורש מהחברה הגאולוגית הצרפתית בנובמבר 1919.

באפריל 1919 מונה לנטנואה למפקח כללי דרגה שנייה, והוא סיים את הקריירה שלו כמפקח כללי דרגה ראשונה וכסגן הנשיא של מועצת המכרות.

קישורים חיצוניים
----------------

* Honoré Félix Jean Baptiste Charles LANTENOIS (1863-1940) בית הספר למכרות של פריז (בצרפתית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Entré à l'Ecole le 1/10/1884:

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb12033613s (data)
* ISNI: 0000 0001 4074 6438
* LCCN: nr98005571
* SUDOC: 070390983
* VIAF: 198694966
* WorldCat (עם VIAF): 198694966

 |
**נס וסטילה** הם צמד מוזיקלי ישראלי. חברי ההרכב הם נסיה לוי (נס) ודור סורוקר (סטילה).

היסטוריה
--------

שני היוצרים נס וסטילה שיתפו פעולה בפעם הראשונה ב-2023 בשיר "תיק קטן". השיר הפך ללהיט ויראלי והגיע היישר אל המקום הראשון במצעד "היטליסט" של מגזין מאקו. נוסף על כך, זכה להצלחה בתחנות הרדיו והגיע למקום השני במצעד השבועי של מדיה פורסט. גם במצעדים השנתיים, הגיע השיר לעשירייה הפותחת, ובעקבות הצלחת השיר, זכה הצמד בפרס "פריצת השנה" של כאן גימל ו"פיק השנה" במצעד השנתי של היטליסט.

בנובמבר 2023 הוציאו הצמד יחד את הסינגל השני שלהם "חרבו דרבו", בעקבות מלחמת חרבות ברזל, המוקדש לחיילי צה"ל. השיר הוא השני של הצמד שהגיע למקום הראשון במצעד היטליסט.

באפריל 2024 הצמד השתתף בשיר "פרנציפ" מתוך אלבומו של הזמר והראפר סטטיק, "להרים".

דיסקוגרפיה
----------

### סינגלים

| שם השיר | שנה | מיקומי שיא | אלבום |
| --- | --- | --- | --- |
| היטליסט | מדיה פורסט | גלגלצ | העשירייה |
| "תיק קטן" | 2023 | 1 | 2 | 1 | 1 | סינגל ללא אלבום |
| "חרבו דרבו" | 1 | 12 | 1 | 1 |

### שירים אחרים במצעדים

| שם השיר | שנה | מיקומי שיא | אלבום |
| --- | --- | --- | --- |
| היטליסט |
| "פרנציפ"(סטטיק עם נס וסטילה) | 2023 | 82 | להרים |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטונים בערוץ של Ness Ve Stilla, באתר יוטיוב
* נס וסטילה, סרטונים בערוץ היוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  דור מאיר מועלם, ‏ביקשו שאשלח את השיר "תיק קטן". איזה שיר, יא גנובים? זה לא מוקלט בכלל, באתר ‏מאקו‏, 30 באפריל 2023
2. ↑  רן בוקר, "חרבו דרבו": שיר המלחמה של יוצרי הלהיט "תיק קטן", באתר ynet, 14 בנובמבר 2023
**אנדרי רובליוב** (ברוסית: Андрей Рублёв; ‏ סביבות 1360/70 – 17 באוקטובר 1428) היה צייר איקונות שפעל בנסיכות מוסקבה במאה ה-15, אחד מגדולי האמנים בהיסטוריה הרוסית.

ככל הנראה הוא נולד בשטחי נסיכות מוסקבה והתחנך במשפחת ציירים. בסוף המאה ה-14 הוא הפך להיות נזיר במנזר מוסקובי.

"השילוש הקדוש", האיקונין המפורסם ביותר של רובליוב, בערך 1411. האיקונין מציג את שלושת המלאכים שביקרו את אברהם באלוני ממרא, הנחשבים בנצרות כייצוג של השילוש הקדוש.
בפעם הראשונה הוא הוזכר בכרוניקה כאשר צוין שבשנת 1405 הוא השתתף בעיטור קתדרלת הבשורה במוסקבה. הוא הוזכר כצייר השלישי וזה מרמז שהוא היה הזוטר בחבורה. בשנת 1408 הוא היה חלק מקבוצה שעבדה בקתדרלת הבשורה בעיר ולדימיר. ידוע שלאחר מכך כבר היו לו עוזרים ותלמידים. בשנות ה-20 של המאה ה-15 היה בראש קבוצה שפעלה בלאוורת השילוש-סרגייב בעיטור הקתדרלה וכנסיות נוספות.

בתרבות הפופולרית
----------------

**אנדריי רובליוב**, או "הפסיון על פי אנדריי" הוא שמו של סרטו השני של הבמאי אנדריי טרקובסקי, משנת 1969. מרביתו של הסרט מצולם בשחור לבן, אולם האפילוג המציג את עבודותיו של הצייר מצולם בצבע. טרקובסקי מבקש להציג את חיי היומיום במוסקוביה של ימי הביניים, בתקופת המעבר לשלטון הצארים. ידועה במיוחד הסצנה מתוכו בה נתקל רובליוב, בליל ירח מלא, בחגיגה פגאנית. הסרט עורר מחלוקות קשות ונאסר להקרנה בברית המועצות עד שנת 1973.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדרי רובליוב** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אנדרי רובליוב (ברוסית)
* Rublev האתר של הדלריה הממשלתית
* עבודות נבחרות
* אנדרי רובליוב, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* אנדרי רובליוב, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007309033805171
* BIBSYS: 90397172
* BNE: XX1100708
* BnF: cb11950441k (data)
* GND: 118603620
* ISNI: 0000 0001 2125 8455
* LCCN: n82073069
* LNB: 000078963
* MusicBrainz: 9ad4d8cf-1ed0-4635-ba30-d2eda1bfc99f
* NKC: jn20000720260
* NLA: 35544604
* NLG: 62867
* NLP: a0000001180093
* NSK: 000141057
* NTA: 071231110
* RERO: 02-A000139697
* RKD: 322466
* SELIBR: 88293
* SUDOC: 027471047
* Trove: 990730
* ULAN: 500001430
* VcBA: 495/271408
* VIAF: 229794719
* WorldCat: lccn-n82073069

 |
**דור סער** (נולדה ב-5 באוגוסט 1999) היא כדורסלנית ישראלית, המשחקת בעמדת הרכזת בקבוצת הנשים של אוניברסיטת מידל טנסי סטייט ובנבחרת ישראל 3x3

ביוגרפיה
--------

סער נולדה בפרדס חנה-כרכור ובהמשך עברה להתגורר בקיבוץ מענית. היא נכדתו של שחקן הכדורסל אורי סער. כילדה בכיתה ג' החלה לשחק כדורסל בגן שמואל, בהמשך עברה לשחק במחלקת הנערות של הפועל עמק יזרעאל. בענות 2011/12 זכתה באלופות המדינה לילדות והפסידה עם קבוצתה בגמר הגביע לילדות. בעונת 2012/13 זכתה בגביע הילדות שם נבחרה ל-MVP ובגביע ובאליפות נערות ב'. בעונת 2013/14 זכתה עם קבוצת הנערות בגביע נערות ב'. סער עם 20 נקודות נבחרה למצטינת המשחק. באותה עונה זכתה גם באליפות נערות א. בכיתה י' עברה לפנימיה של האקדמיה של מכון וינגייט.

### מכללות

אחרי שסיימה כיתה י"ב יצאה סער ללמוד ולשחק באוניברסיטת מיין. כבר בשנתה הראשונה בקבוצה שיחקה כשחקנית חמישייה. בתום העונה נבחרה בתואר השחקנית המצטינת לשחקנית בעונה הראשונה בליגה. בשנתה הרביעית במכללה, בעונת 2020/21 שברה במשחק מול אולבני את שיא השלשות בכל הזמנים למכללת מיין. בתחילת עונת 2021/2022 עברה לשחק באוניברסיטת מידל טנסי סטייט.

### קבוצות בוגרות

עונת 2017/16 בקבוצת מכבי רעננה בליגת העל לנשים הייתה עונתה הראשונה של סער בקבוצת בוגרים במקביל ללימודיה בתיכון.

### נבחרות ישראל

סער שיחקה בכל נבחרות ישראל הצעירות.
בנבחרת הקדטיות השתתפה ב־2014 השתתפה בטורניר אליפות אירופה דרג ב'. בטורניר קלעה 10.1 נקודות מסרה 3 אסיסטים ולקחה 3.4 ריבואנדים למשחק. וב־2015 השתתפה באליפות אירופה דרג ב' עד גיל 16. בטורניר קלעה 12.6 נקודות מסרה 3.8 אסיסטים ולקחה 3.8 ריבואנדים למשחק.

בנבחרת הנערות השתתפה ב־2016 בטורניר אליפות אירופה דרג א' עד גיל 18. בטורניר קלעה 9 נקודות מסרה 3.7 אסיסטים ולקחה 3.6 ריבואנדים למשחק. וב־2017 השתתפה באליפות אירופה דרג ב' עד גיל 18. בטורניר קלעה 10.5 נקודות מסרה 4 אסיסטים ולקחה 3.2 ריבואנדים למשחק.

ב־2018 השתתפה כקפטנית נבחרת העתודה בטורניר אליפות אירופה דרג ב' עד גיל 20. בטורניר קלעה 11.3 נקודות מסרה 2.3 אסיסטים ולקחה 3.6 ריבואנדים למשחק.

ב־2019 השתתפה עם הנבחרת בטורניר אליפות אירופה דרג ב' עד גיל 20. בטורניר קלעה 18 נקודות (ראשונה בדירוג) מסרה 5.3 אסיסטים (ראשונה בדירוג) ולקחה 4.3 ריבואנדים למשחק.

#### נבחרת ישראל 3x3

סער החלה לשחק בנבחרת ישראל 3x3 בשלב הבתים לגביע העולם בכדורסל 3x3 2023, למרות שלא נכללה בסגל הקבוצה לטורניר המוקדמות, יחד עם הנבחרת סיימה בשלב הפליי אין לאחר שהנבחרת סיימה במקום השני בשלב הבתים.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל השחקנית (אורכב 21.12.2016 בארכיון Wayback Machine), באתר איגוד הכדורסל בישראל
* פרופיל השחקנית, באתר מנהלת ליגת העל לנשים בכדורסל

הערות שוליים
------------

1. ↑  ארן ריילנגר, תמיד בחמישייה, תמיד רכזת, באתר הזמן הירוק, ‏3 בספטמבר, 2019

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"דור סער"**.
**פסגת ג'ונג איל** (בקוריאנית: **정일봉**) היא אחת מפסגות הר סובאק, מדרום־מזרח להר פאקטו. גובהה של הפסגה הוא 1,798 מטרים. היא ממוקמת ליד חופו של נחל סובאק, במחוז סאמג'יון, מחוז ריאנגגאנג, קוריאה הצפונית.

הסלעים העיקריים של הפסגה הם טרכיט, ריוליט ובזלת. הסלע הדרומי הוא מצוק בגובה של 100 מטרים, למרגלות המצוק בשיפוע של 30-35° יש שכבה עבה של דרדרת, המחוברת לאדמה של עמק נחל סובאק. הסלע הצפוני השטוח מחובר לפסגת סאג'ה. הסלע המזרחי תלול יותר מהמערבי. בפסגת ג'ונג איל, המוקפת ביער עבות, גדלים למעלה מ-300 מיני צמחים, כולל 16 מיני עצים ו-40 מיני שיחים. סביב הפסגה צומחים אשוח מנצ'ורי, אשוחית ג'זו ואולגן, וכן אזליה מלכותית, רודודנדרון מוקרונולטום ורוואן יפנית במדרון הדרומי.

תחילה נקראה הפסגה צ'אנגסו. בשנים 1930–1940 התקיים למרגלות הפסגה מחנה סודי של לוחמי גרילה אנטי-יפניים תחת שליטת הכוחות המזוינים העממיים של קוריאה הצפונית. לפי ההיסטוריוגרפיה הרשמית של צפון קוריאה, קים ג'ונג איל נולד במחנה הזה. ב-1988 שונה שמה של הפסגה לכבודו. בשטח המחנה לשעבר הוקם "אתר היסטורי מהפכני". על הסלע הדרומי נבנו שלושה לוחות גרניט עם שם הפסגה, חצובים באותיות אדומות. בשנת 1992, לרגל יום השנה ה-50 של קים ג'ונג איל, הוצב ליד המחנה לוח זיכרון עם אודת ברכה "לכוכב הזוהר" מאת קים איל סונג.

פסגת ג'ונג איל היא אחד האתרים החשובים ביותר של הר פאקטו. מאז 1988, 200,000 צפון קוריאנים ביקרו בפסגה מדי שנה "כדי לשיר את שבועת הנאמנות לקים ג'ונג איל". יש הרבה יצירות ספרותיות בצפון קוריאה העוסקות בפסגת ג'ונג איל. כמו כן, הולחנו שירים רבים על הפסגה. או יונג ג'ה כתב על הפסגה בפרק השישי של "בני העם" (1991). "הו, פסגת ג'ונג איל" מאת צ'ון ביונג גו (1989) ו"רעם על פסגת ג'ונג איל" מאת אן ג'ונג-הו. יצירות אלה מוקדשות לגדולתו של ההר. ההרכב האלקטרוני של פוצ'ונבו הוציא גם את השיר "סופת שלג על פסגת ג'ונג איל" ב-1998.

ראו גם
------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פסגת ג׳ונג איל** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "《광명성찬가》". *조선의 오늘* (בקוריאנית).
2. ↑  *A Handbook on North Korea* (1st revised ed.). Seoul: Naewoe Press. 1998. p. 117. OCLC 469900828.
3. ↑  "인민의 아들". *terms.naver.com* (בקוריאנית).
4. ↑  "전병구". *terms.naver.com* (בקוריאנית).
5. ↑  "왕재산경음악단". *terms.naver.com* (בקוריאנית).
6. ↑  "Album de Pochonbo Electronic Ensemble" (בצרפתית). נבדק ב-6 אוק' 2021. `{{cite web}}`:  (עזרה)
7. ↑  "Snowstorm on Jong Il Peak". Aloysius the Bad Sage. 23 ינו' 2021. נבדק ב-16 פבר' 2022. `{{cite web}}`:  (עזרה)
**ממאדו סמבה קאנדה** (בפורטוגזית: **Mamadu Samba Candé**; נולד ב-23 בספטמבר 1992 בקשקאיש שבפורטוגל), הידוע בכינוי **סמביניה** (בפורטוגזית: **Sambinha**), הוא כדורגלן מגינאה ביסאו המשחק בעמדת הבלם בקבוצת מכבי בני ריינה מליגת העל הישראלית ובנבחרת גינאה ביסאו.

קריירת מועדונים
---------------

סמביניה גדל במספר מועדונים בפורטוגל, ביניהם ספורטינג ליסבון ואשטוריל. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו ב-1º דזמברו מהליגה השלישית בפורטוגל, ובהמשך עבר לשחק בספורטינג ליסבון ב', קבוצת המילואים של ספורטינג ליסבון, במסגרת הליגה הפורטוגלית השנייה.

ב-22 בינואר 2016 הושאל סמביניה למשך עונה אחת לניו אינגלנד רבולושן מה-MLS. ב-15 במאי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-0 על שיקגו פייר. בסך הכל ערך שתי הופעות ליגה במשך עונת 2016. ב-25 בינואר 2017 הושאל למשך חצי עונה לספורטינג קוביליה מהליגה הפורטוגלית השנייה. הוא ערך 12 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.

ב-30 באוגוסט 2017 חתם סמביניה בנורת'איסט יונייטד מליגת העל ההודית. הוא ערך 14 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד. ב-1 ביולי 2018 חזר ל-1º דזמברו מהליגה הפורטוגלית השלישית, ממנה עבר למסינה מהסרייה ד'.

ב-1 ביולי 2019 חתם סמביניה באולימפיאקוס ניקוסיה מליגת העל הקפריסאית. ב-1 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד דוקסה קאטוקופיה. בסך הכל ערך 65 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.

ב-20 ביוני 2022 חתם סמביניה במכבי בני ריינה, העולה החדשה לליגת העל הישראלית.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-13 ביוני 2015 ערך סמביניה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גינאה ביסאו, בתיקו 0-0 נגד נבחרת זמביה במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2017.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  יגאל גולדשטיין, ‏ממשיכה להתחמש: סאמביניה חתם לעונה בבני ריינה, באתר ערוץ הספורט, 20 ביוני 2022
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 




**נוסחת DuPont** המוכרת גם כמודל הרווח האסטרטגי, היא דרך מקובלת לפרק את התשואה על ההון לשלושה מרכיבים חשובים.

הנוסחה קרויה על שם חברת הענק ליצור כימיקלים דו פונט, אשר החלה ליישם אותה בשנות העשרים, כחלק מן הניתוח הפיננסי שערכה על הדוחות הכספיים שלה במטרה לשפר ולייעל את פעילותה העסקית.

הנוסחה
------

{\displaystyle {\text{ROE}}={\frac {\text{Net profit}}{\text{Sales}}}\times {\frac {\text{Sales}}{\text{Assets}}}\times {\frac {\text{Assets}}{\text{Equity}}}={\frac {\text{Net profit}}{\text{Equity}}}}

רווח שולי × מחזור הנכסים × מנוף פיננסי

כאשר: 

רווח שולי = רווח נקי ÷ מכירות

מחזור הנכסים = מכירות ÷ נכסים

מנוף פיננסי = נכסים ÷ הון עצמי

הסבר
----

כאשר מחלקים את התשואה על ההון לשלושה חלקים, קל יותר להבין את מהות השינויים שחלים בתשואה על ההון לאורך זמן. 

לדוגמה: אם הרווח השולי גדל, כל מכירה תניב יותר כסף ובכך התשואה על ההון תהיה גבוהה יותר. באופן דומה, אם מחזור המכירות יהיה מהיר יותר, החברה תייצר יותר מכירות עבור כל יחידת הון של נכסיה, ומכאן שהתשואה על ההון תהיה גבוהה יותר. לבסוף, הגדלת המנוף הפיננסי פירושה שהחברה תשתמש ביותר כסף שהגיע מאשראי שקיבלה ממלווים ביחס להון בעלי המניות. הוצאות המימון מוכרות מבחינת המס, אך דיבידנדים לבעלי המניות אינם מוכרים. מכאן, פרופורציה גבוה של חוב במבנה ההוני של החברה מביאה לתשואה על ההון גבוהה. היתרונות של מנוף פיננסי קטנים ככל שסכנת פשיטת הרגל גדלה, עקב קושי לעמוד בתשלומי הקרן והריבית על ההלוואות, במיוחד לאור ציפיותיהם של המלווים לקבל ריבית יותר גבוהה על הלוואות נוספות עקב פרמיית הסיכון הגדלה, ולכן התשואה על ההון תרד. חוב גדול יתרום תרומה חיובית לתשואה על ההון של החברה רק אם ההחזר על הנכסים (ROA) גבוה יותר משיעור הריבית על ההלוואה.
ההשפעה היפנית על המנה: בזיליקום, ביצי דגים ואמברג'ק יפני.
**אמוּז-בּוּש** (מצרפתית: **amuse-bouche**, מילולית: משעשע חך; או אמוז-גֶל, amuse-gueule) הוא מתאבן קטן בגודל נגיסה. אמוז-בוש שונה ממתאבן בכך שהוא אינו מוזמן כמתאבן מתוך תפריט אלא נבחר על פי בחירת השף בלבד. לעיתים קרובות הוא מלווה יחד עם יין משלים, ומוגש כטעימה וכהצצה ראשונה של בלוטות הטעם אל גישתו של השף לבישול.

שימושים במסעדות
---------------

אמוז-בוש הוא תוצר של הנובל קוויזין, גישת בישול שדגלה במנות קטנות עם טעמים וריחות מרוכזים. יש להבחין בין סוגים אחרים של מתאבנים על ידי שלושה מאפיינים: הגודל הקטן של האמוז-בוש - בדרך כלל בגודל של נגיסה אחת או שתיים, אותו אמוז-בוש מוגש לכל יושבי השולחן, ולבסוף - הוא אינו מגיע בהזמנה אלא מוצע ללא תשלום.

מטרתו של האמוז-בוש יכולה להיעשות גם על ידי מנה פשוטה כמו צלחת זיתים או ממרח זיתים. אך לעיתים קרובות הוא הופך למופע ראווה של כישורי האומנות של השף כמו גם תחרות בין המסעדות. ז'אן-ז'ורז' וונגריכטן, אחד מהשפים המפורסמים בעולם אמר כי, "האמוז-בוש היא הדרך הטובה ביותר עבור שף גדול לבטא את הרעיונות הגדולים שלו בדברים קטנים".

בשלב מסוים הפך האמוז-בוש מבונוס לא צפוי למנה רשמית במסעדות בעלות כוכבי מישלן. (עד 1999 נהג הניו יורק טיימס לספק הסבר בסוגריים על המנה הזו) זה, בתורו, הפך לאתגר עבור המסעדות. האמוז-בוש דורש לא רק דמיון והשראה כי אם גם חייב להיות מוכן בכמויות מספיקות לכל האורחים, בדרך כלל מיד לאחר שהוזמנה המנה, מה שדורש עמדת בישול המוקדשת לייצור מהיר של המנה. זה דורש גם מבחר גדול של כלי חרסינה בהם מוגש האמוז-בוש. צלחות מעניינות, כוסות קפה וגם כפות מרק אסייתיות גדולות שהן בחירה פופולרית למדי. המטבח מוכרח להיות מסוגל להיות ערוך גם לסועדים שיש להם אלרגיות למרכיבים שונים של האמוז-בוש.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אמוז-בוש** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 7711878-9

 |
**המפלגה הדמוקרטית הכורדית של איראן** (KDPI), המכונה גם **המפלגה הדמוקרטית של כורדיסטן האיראנית** (PDKI) - היא מפלגת אופוזיציה כורדית פעילה,(הקישור אינו פעיל) אך בלתי חוקית ברפובליקה האסלאמית של איראן, אשר פעיליה הם בעיקר גולים כורדים. המפלגה הוקמה בשנת 1945 באזורים כורדיים במערב איראן ובתוך זמן קצר הפכה לכוח המוביל בבדלנות כורדית באיראן. מאבקה של מפלגה זו לעצמאות כורדית הגיע לשיא עם הקמת רפובליקת מהאבאד ב-1946, אם כי הרפובליקה פורקה בתוך מספר חודשים בלבד והכורדים נחלו מפלה קשה.

למרות המפלה בשנת 1946, מאבק אלים של המפלגה הדמוקרטית הכורדית של איראן התחדש לקראת סוף שנות השישים והגיע לשיא במרד הכורדי של 1979, מיד לאחר המהפכה האסלאמית. המאבק המזוין של המפלגה הכורדית הדמוקרטית דוכא ביד קשה בידי משטר האייתולות החדש, אך התנגדות אלימה נמשכה עד 1983 וחודשה שוב ב-1989. פרק זה במאבק המזוין הגיע לסיומו רק ב-1996, לאחר כ-40 אלף קורבנות, רובם כורדים. רוב חבריה הבכירים של המפלגה חוסלו בידי סוכנים איראניים, ופעילות המפלגה כמעט הוקפאה עם הכרזת הפסקת אש חד-צדדית מצד הכורדים ב-1996.

במהלך שנות האלפיים המוקדמות, המפלגה הדמוקרטית של כורדיסטן האיראנית נמנעה מפעילות בדלנית, במקביל לתקופת כהונתו של הנשיא אכבר האשמי רפסנג'אני, שנחשב למתון מבין נשיאי הרפובליקה האסלאמית של איראן. המפלגה לא השתתפה במרד של ארגון מפלגת החיים החופשיים של כורדיסטן (PJAK), ושמרה על פרופיל נמוך עד שנת 2014, אז החלו מתחים בין PDKI לבין המשטר וכן מתחים בין PJAK לתנועות כורדיות נוספות להתגלגל לכדי אלימות. בספטמבר 2014 חלה היתקלות ראשונה מזה שנים רבות בין PDKI לבין כוחות הביטחון של איראו, עם שישה הרוגים מצדו של המשטר. היתקלות נוספת במאי 2015 בין PDKI לבין מי שהוגדרו על ידיה כ"סוכנים איראנים במסווה פעילי PKK" הובילה ל-4 הרוגים של PDKI ו-2 פעילים לא מזוהים בלבוש כורדי. ביוני 2015, רצף הלחימה המשיך עם 6 הרוגים למשמרות מהפכה.

ראו גם
------

* המהפכה האיראנית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המפלגה הדמוקרטית של כורדיסטן האיראנית** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של המפלגה הדמוקרטית של כורדיסטן האיראנית

הערות שוליים
------------

1. ↑  **איראן 2007: ניתוח גאואסטרטגי**, קתדרת חייקין לאסטרטגיה, אוניברסיטת חיפה, 2008, עמ' 59 ציטוט: "תנועת האופוזיציה הכורדית שהוקמה בשנת 1940 במטרה להקים מדינה כורדית עצמאית"

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007593661405171
* BnF: cb12200886j (data)
* ISNI: 0000 0001 2163 7885
* LCCN: n93111417
* SUDOC: 030631556
* VIAF: 135792607
* WorldCat: lccn-n93111417

 |
**המרכז הרפואי פלינדרס** (**FMC**) הוא מרכז רפואי גדול באדלייד המשמש לבית חולים, ומקום ללימוד רפואה. המרכז הוא חלק מרשת הבריאות המקומית הדרומית של אדלייד (SALHN) הכוללת את בית החולים נוארלונגה, שירותי הסמים והאלכוהול בדרום אוסטרליה ומגוון שירותי הסברה וקהילה.

פיתוח מחדש מאז 2002
-------------------

ממשלת המדינה השקיעה יותר מ-193 מיליון דולר במרכז הרפואי פלינדרס בין השנים 2002–2013, כולל בניית תשתיות משמעותיות והגדלת היכולת והשירותים הניתנים בבית החולים כדי להפוך אותו לבית החולים הגדול בפרברי הדרום של אדלייד.

בפברואר 2003, אישרה ממשלת רן מימון להקמת מבנה לבריאות הנפש במרכז הרפואי פלינדרס. הבניין נקרא על שם מרגרט טובין, לשעבר מנהלת בריאות הנפש שנרצחה במשרדה באוקטובר 2002. 

הוקם מבנה אגף דרומי חדש הכולל יחידת יולדות וגינקולוגיה, כמו גם סוויטת לידה והערכה. מחלקת החירום פותחה מחדש וכוללת כעת אזור חירום לילדים, מפרצים קריטיים לזמן וסיפון אמבולנסים. היחידה לטיפול נמרץ וביקורתי הורחבה בשמונה מיטות, והגדילה את מספר המיטות ל -32. לצד מחלקת החירום נבנתה יחידה חדשה לרפואה חריפה.

בנייה אחרת כללה יחידת טיפולי לב עם 20 מיטות, מתקן הדמיית MRI ו- CT, סוויטת אולם ניתוחים גדולה יותר שכללה עשרה חדרי ניתוח. מחלקת האשפוז לילדים שופצה ונבנה חניון מקושט.

תשתית משמעותית של הנדסת אתרים שודרגה ושופצו מתקני מחלקת שירותי עיקור מרכזיים.

בנייה נוכחית
------------

לאחר השלמת ההשקעה הקודמת בסך 193 מיליון דולר, התחייבה ממשלת המדינה 185.5 מיליון דולר נוספים לשיפור ושדרוג המתקנים ב-FMC. בימים אלו נבנים: מרכז שיקום חדש (עם 55 מיטות שיקום, מכוני כושר חדשים ובריכת הידרותרפיה), שירות אורתוגטרי ייעודי ומרכז חדש לשירות בריאות הנפש של הקשישים ועוד.
בניית המתקנים החדשים הסתיימה במחצית השנייה של 2017.

הצעה לפיתוח
-----------

ב-19 ביוני 2017, הודיעה ממשלת ווטריל כי שני חדרי ניתוח נוספים יוקמו במרכז הרפואי פלינדרס. ממשלת המדינה הודיעה גם כי מחלקת החירום במרכז הרפואי תורחב בכ-12 תאי חירום נוספים, וחדר החייאה לילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של המרכז הרפואי פלינדרס
* המרכז הרפואי פלינדרס.
* המרכז הרפואי פלינדרס - SA Health.
* בית הספר לרפואה, אוניברסיטת פלינדרס בדרום אוסטרליה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  SA Government News Release 9th Feb 2003
2. 1 2 3 4  "Flinders Medical Centre". נבדק ב-6 ביולי 2017. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  "Major hospital upgrades in Adelaide's north and south - Jay Weatherill, Premier of South Australia". *www.premier.sa.gov.au* (באנגלית בריטית). נבדק ב-2017-07-06.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 9685 0624
* LCCN: n88146796
* VIAF: 143174987
* WorldCat: lccn-n88146796

 |
סמל מפקדת העומק של צה"ל
**עומק אסטרטגי** הוא מונח צבאי המתייחס למרחק שבין הקווים הקדמיים או אזורי הקרבות לבין אזורים אזרחיים כגון: אזורי תעשייה, ערי בירה, מרכזי אוכלוסייה ותעשייה צבאית.

שיקולים מרכזיים בעיסוק בעומק האסטרטגי הם עד כמה פגיעים הנכסים למתקפת מנע מהירה או לאופנסיבה מתודית ויכולת המדינה לספוג אובדן שטחים ראשוני ולייצר מתקפת נגד אפקטיבית רחוק ממוקדי הכוח של המדינה.

על מפקדי הצבא מוטלת חובה להתכונן לשני התרחישים ולהציג אמצעים ומשאבים ברמה הטקטית והאסטרטגית על מנת להדוף את כל השלבים של מתקפת אויב מצומצמת או רחבת היקף. האמצעים אינם רק אמצעים צבאיים. גם היכולת למגן ולחזק את התשתית האזרחית ולהופכה לגמישה על מנת לעמוד במתקפה היא יכולת משמעותית בעיתות מלחמה.

הבעיה היא הפשרה שבין מרחב וזמן. כישלונה של גרמניה להביס את ברית המועצות בין 1941 ל-1942 הוא דוגמה היסטורית לכך. הסובייטים נסוגו בעת ההתקפה הגרמנית מפולין לפאתי מוסקבה. הנסיגה אפשרה לסובייטים להסיט את התשתית התעשייתית מזרחה מהרי אורל.

בצה"ל ייעודה של מפקדת העומק הוא תכנון, הפעלת הכוח והובלת מבצעים מיוחדים ורב-זרועיים ארוכי טווח במרחב המוגדר כעומק האסטרטגי של מדינות האויב של ישראל.

ישנם חברי כנסת בישראל הסוברים כי ישראל סובלת מהיעדר עומק אסטרטגי.

ראו גם
------

* הגנה לעומק
* אסטרטגיה צבאית
* גבולות בני הגנה

מפקדת העומק

הערות שוליים
------------

1. ↑  צה"ל מקים מפקדת עומק למבצעים רב-זרועיים בעומק האסטרטגי, באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 15 בדצמבר 2011.
2. ↑  שמחה רוטמן, Rothman to 'Post': Israel has veto power over Palestinian state, it's a matter of life and death, עיתון ג'רוסלם פוסט, ‏22.2.24
**מקסים "מקס" גרצ'קין** (באוקראינית: **Максим Гречкін**; נולד ב-4 במרץ 1996) הוא כדורגלן ישראלי יליד-אוקראינה, המשחק בעמדת המגן השמאלי בהפועל ירושלים.

קריירת מועדונים
---------------

גרצ'קין נולד בחרקוב, אוקראינה. בגיל שלוש עלה עם משפחתו לישראל, והתגוררו בחולון. 

גרצ'קין התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מכבי תל אביב ואף השתתף עם קבוצת הנוער בליגת האלופות לנוער. גרצ'קין לקח חלק בכל המשחקים, למעט משחק החוץ נגד דינמו קייב, אליו לא טס עם הקבוצה עקב החשש שייעצר על ידי השלטונות אם יתברר כי השתמט משירות צבאי אוקראיני.

ב-21 בינואר 2016, גרצ'קין הושאל להפועל רמת השרון מהליגה הלאומית. ב-2 בפברואר 2016, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 0-0 נגד הפועל ירושלים. בקיץ 2016, הושאל לבית"ר תל אביב רמלה בה שיחק עד לסיום העונה, וקיץ לאחר מכן חזר לעונה נוספת בהפועל רמת השרון.

ב-2 ביולי 2018, גרצ'קין האריך את חוזהו במכבי תל אביב והושאל להפועל חדרה מליגת העל. ב-25 באוגוסט 2018, גרצ'קין ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל בניצחון 1–2 נגד הפועל תל אביב. ב-13 במאי 2019, גרצ'קין הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–2 נגד מכבי חיפה.

ב-4 ביוני 2019, גרצ'קין שוחרר ממכבי תל אביב וחתם לשלוש עונות בבית"ר ירושלים מליגת העל.

ב-5 באוגוסט 2020, גרצ'קין הושאל לזוריה לוהנסק מליגת העל האוקראינית עד לסיום העונה, עם אופציה לרכישה.

ב-11 בפברואר 2021 חזר גר'צקין לישראל ושיחק בהפועל חדרה מליגת העל, כמושאל לחצי-עונה.

ב-29 במאי 2023 סיים את חוזהו בבית"ר, ועבר ליריבתה העירונית הפועל ירושלים.

קריירת נבחרות
-------------

לו הופעה אחת במדי הנבחרת הצעירה של ישראל ב-2017.

בנובמבר 2022 זומן לראשונה לנבחרת ישראל הבוגרת לקראת משחקי הידידות מול זמביה ומול קפריסין. ב-20 בנובמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בבוגרים של הנבחרת, כשנכנס כמחליף במחצית השנייה, במשחק הידידות מול קפריסין שהסתיים בהפסד ביתי לישראל 2–3.

תארים
-----

בית"ר ירושלים
* גביע הטוטו: 2019/2020
* גביע המדינה: 2022/2023

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  שירלי בר דיין, ‏כ-150 אוהדי מכבי יוכלו להיכנס למפגש עם קייב, באתר ערוץ הספורט, 7 בדצמבר 2015
2. ↑  רז אמיר, ‏גרצ'קין האריך חוזה במכבי ת"א והושאל לחדרה, באתר ONE‏, 2 ביולי 2018
3. ↑  תומר לוי, ‏רשמית: מקסים גרצ'קין חתם ל-3 שנים בבית"ר, באתר ערוץ הספורט, 4 ביוני 2019
4. ↑  תומר לוי, ‏מקס גרצ'קין: הושלמה עסקת העברתו לזוריה האוקראינית, באתר ערוץ הספורט, 5 באוגוסט 2020
5. ↑  עמית קרקו, חדרה הודיעה רשמית: גרצ'קין חתם עד סיום העונה, באתר ONE, ‏11 בפברואר 2021
6. ↑  הודעה על סיכום חוזה עם גרצ'קין, בעמוד הפייסבוק של הפועל ירושלים מועדון אוהדים - Hapoel Jerusalem FC
7. ↑