recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
נחלות שבטי ישראל
**קעילה** הייתה עיר ממלכה כנענית, הנזכרת בתעודות מצריות קדומות, ולאחר מכן עיר בנחלת שבט יהודה, הנזכרת רבות בתנ"ך ובספרות חז"ל.

כיום העיר מזוהה עם תל קילא, השוכן כ-12 קילומטרים מצפון מזרח לבית גוברין בשפלת יהודה. קעילה המקראית זוהתה במקום זה כבר על ידי אוסביוס בראשית המאה ה-4.

העיר נזכרת כבר במכתבי אל-עמארנה מהמאה ה-14 לפני הספירה, בצורה "קילתא". לאחר מכן, נזכרת בספר יהושע כאחת מערי השפלה בנחלת שבט יהודה, לצד העיר נציב (כיום - "ח'רבת בית נציב", הסמוכה לתל קילא).

לפי ספר שמואל א', דוד המלך הושיע את העיר מהפלשתים, אך יושבי העיר היו כפויי טובה, והתכוונו להסגירו ביד שאול המלך:

> 
> וַיַּגִּדוּ לְדָוִד לֵאמֹר: הִנֵּה פְלִשְׁתִּים נִלְחָמִים בִּקְעִילָה, וְהֵמָּה שֹׁסִים אֶת-הַגֳּרָנוֹת. וַיִּשְׁאַל דָּוִד בַּה' לֵאמֹר: הַאֵלֵךְ וְהִכֵּיתִי בַּפְּלִשְׁתִּים הָאֵלֶּה. וַיֹּאמֶר ה' אֶל-דָּוִד: לֵךְ וְהִכִּיתָ בַפְּלִשְׁתִּים וְהוֹשַׁעְתָּ אֶת-קְעִילָה. וַיֹּאמְרוּ אַנְשֵׁי דָוִד אֵלָיו: הִנֵּה אֲנַחְנוּ פֹה בִּיהוּדָה יְרֵאִים, וְאַף כִּי-נֵלֵךְ קְעִלָה אֶל-מַעַרְכוֹת פְּלִשְׁתִּים. וַיּוֹסֶף עוֹד דָּוִד לִשְׁאוֹל בַּה' וַיַּעֲנֵהוּ ה' וַיֹּאמֶר: קוּם רֵד קְעִילָה כִּי-אֲנִי נֹתֵן אֶת-פְּלִשְׁתִּים בְּיָדֶךָ. וַיֵּלֶךְ דָּוִד וַאֲנָשָׁו קְעִילָה וַיִּלָּחֶם בַּפְּלִשְׁתִּים, וַיִּנְהַג אֶת-מִקְנֵיהֶם, וַיַּךְ בָּהֶם מַכָּה גְדוֹלָה, וַיֹּשַׁע דָּוִד אֵת יֹשְׁבֵי קְעִילָה. וַיְהִי בִּבְרֹחַ אֶבְיָתָר בֶּן-אֲחִימֶלֶךְ אֶל-דָּוִד קְעִילָה אֵפוֹד יָרַד בְּיָדוֹ. וַיֻּגַּד לְשָׁאוּל כִּי-בָא דָוִד קְעִילָה, וַיֹּאמֶר שָׁאוּל: נִכַּר אֹתוֹ אֱלֹהִים בְּיָדִי כִּי נִסְגַּר לָבוֹא בְּעִיר דְּלָתַיִם וּבְרִיחַ. וַיְשַׁמַּע שָׁאוּל אֶת-כָּל-הָעָם לַמִּלְחָמָה לָרֶדֶת קְעִילָה לָצוּר אֶל-דָּוִד וְאֶל-אֲנָשָׁיו. וַיֵּדַע דָּוִד כִּי עָלָיו שָׁאוּל מַחֲרִישׁ הָרָעָה, וַיֹּאמֶר אֶל-אֶבְיָתָר הַכֹּהֵן: הַגִּישָׁה הָאֵפוֹד. וַיֹּאמֶר דָּוִד: ה' אֱלֹהֵי יִשְׂרָאֵל, שָׁמֹעַ שָׁמַע עַבְדְּךָ כִּי-מְבַקֵּשׁ שָׁאוּל לָבוֹא אֶל-קְעִילָה לְשַׁחֵת לָעִיר בַּעֲבוּרִי. הֲיַסְגִּרֻנִי בַעֲלֵי קְעִילָה בְיָדוֹ, הֲיֵרֵד שָׁאוּל כַּאֲשֶׁר שָׁמַע עַבְדֶּךָ ה' אֱלֹהֵי יִשְׂרָאֵל, הַגֶּד-נָא לְעַבְדֶּךָ. וַיֹּאמֶר ה': יֵרֵד. וַיֹּאמֶר דָּוִד: הֲיַסְגִּרוּ בַּעֲלֵי קְעִילָה אֹתִי וְאֶת-אֲנָשַׁי בְּיַד-שָׁאוּל. וַיֹּאמֶר ה': יַסְגִּירוּ. וַיָּקָם דָּוִד וַאֲנָשָׁיו כְּשֵׁשׁ-מֵאוֹת אִישׁ וַיֵּצְאוּ מִקְּעִלָה, וַיִּתְהַלְּכוּ בַּאֲשֶׁר יִתְהַלָּכוּ, וּלְשָׁאוּל הֻגַּד כִּי-נִמְלַט דָּוִד מִקְּעִילָה, וַיֶּחְדַּל לָצֵאת
> 
> 
> 
> — ספר שמואל א', פרק כ"ג, פסוקים א'–י"ג.
> 

.

בזמן שיבת ציון, הייתה קעילה בירת פלך.

בתקופת המשנה והתלמוד הייתה העיר ידועה בדבלים הייחודיות שלה, אשר כונו "דבלה קעילית".

לקריאה נוספת
------------

* הערך: קעילה, **לכסיקון מקראי**, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 791.
* יוחנן אהרוני, **אטלס כרטא לתקופת המקרא**, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 38, 171.

קישורים חיצוניים
----------------

* צילומים של קעילה באתר מקראות גדולות הכתר

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק מ"ד.
2. ↑  ספר נחמיה, פרק ג', פסוקים י"ז–י"ח.
3. ↑  תוספתא, שבת, ט, טו; תוספתא, כריתות, א, יב; תלמוד ירושלמי, מסכת ביכורים, פרק ג', הלכה ג'; תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף כ"ז, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ע', עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ע"ו, עמוד א', ועוד.
פירוש נוסף ערך זה עוסק במשל. אם התכוונתם לסדרה, ראו עכבר העיר ועכבר הכפר (סדרת טלוויזיה).
**עכבר העיר ועכבר הכפר** הוא משל המיוחס לאיזופוס.

**עכבר העיר ועכבר הכפר**, אויר בידי מיילו וינטר בעבור מקראה של משלי איזופוס משנת 1919

תקציר העלילה
------------

במהלך הסיפור, עכבר העיר מבקר את בן דודו, עכבר הכפר. עכבר הכפר מציע לעכבר העיר ארוחה פשוטה של מזון כפרי, אך זה מסרב בלעגנות. הוא לוקח את עכבר הכפר לביקור בעיר כדי להראות לו את "החיים הטובים". ואולם, באמצע ארוחה של עוגות וריבה מתנפלים עליהם שני כלבים (בגרסה אחרת: חתולים), והעכברים נאלצים לנטוש את החגיגה ולרוץ למקום מבטחים. לאחר מכן, עכבר הכפר חוזר לכפרו, ובפיו מוסר ההשכל: 

> 
> עדיף לאכול שעועית בשקט מאשר לזלול עוגות בפחד.
> 
> 
> 
>

עיבודים מן העת החדשה
--------------------

הסיפור "עכבר העיר ועכבר הכפר" (112 בסיווג ארנה-תומפסון) זכה לעיבודים רבים.

אחד העיבודים המוקדמים הוא מהמאה ה-15, על ידי המשורר רוברט הנריסון שכתב אותו בסקוטית עתיקה. בגרסה זו העכברים הם ממין נקבה.

ביאטריקס פוטר עיבדה ואיירה את הסיפור בשנת 1918, וקראה לו "סיפורו של ג'וני, עכבר העיר".

אולפני ההנפשה של וולט דיסני הפיקו סרט שמשמש כגרסה שלהם לסיפור בשם "בן הדוד מהכפר", כאשר הוא זכה בפרס אוסקר לסרט המונפש הקצר הטוב ביותר.

ב-1945 כיכבו טום וג'רי בסרט הנפשה קצר בשם "עכבר במנהטן", המבוסס על הסיפור.

ב-1998 החלה להיות משודרת הסדרה "עכבר העיר ועכבר הכפר", אשר מבוססת על סיפור זה, כאשר הדמויות הראשיות שבה הופיעו לפני כן, בשנת 1993, בספיישל הטלוויזיוני "עכבר העיר ועכבר הכפר: סיפור חג המולד". הסדרה שודרה בישראל בדיבוב עברי, תחילה בערוץ הילדים ולאחר מכן בלוגי.

הסיפור מוזכר רבות ביצירות אמנות, סרטים ויצירות מוזיקליות מן העת החדשה. כך למשל שירו המפורסם של מאיר בנאי "וביניהם", וכן העיתון הישראלי "עכבר העיר" אשר שאל את שמו מכותרת הסיפור.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עכבר העיר ועכבר הכפר** בוויקישיתוף
**משפט ליוביל** הוא משפט באלגברה דיפרנציאלית, הקובע תנאי הכרחי ומספיק לקיומה של פונקציה קדומה אלמנטרית לפונקציה נתונה. את המשפט הוכיח ז'וזף ליוביל ב-1835.

מהמשפט עולות דוגמאות מפורסמות לאינטגרלים לא מסוימים שאינם פונקציות אלמנטריות, כגון פונקציית השגיאה {\displaystyle \int e^{-x^{2}}\ dx}, האינטגרל הלוגריתמי ההפוך {\displaystyle \ \int {\frac {1}{\ln x}}\ dx} (המוכר ממשפט המספרים הראשוניים) ו-{\displaystyle \ \int {\frac {\sin x}{x}}\ dx}.

רקע
---

פונקציה אלמנטרית היא פונקציה המתקבלת ממספר סופי של פעולות פשוטות על פונקציות בסיסיות. פורמלית, ניתן לבנות את הפונקציות האלמנטריות באופן אלגברי כמתואר להלן.

יהי F שדה עם פעולת גזירה {\displaystyle a\mapsto a'}. השדה F יחד עם הפעולה {\displaystyle a'} נקרא **שדה דיפרנציאלי**. אוסף האיברים {\displaystyle F\_{C}=\{a\in F:a'=0\}} הוא תת-שדה של F הקרוי **שדה הקבועים** של F.

**אקספוננט** של איבר {\displaystyle a\in F} הוא איבר המסומן {\displaystyle e^{a}} שמקיים: {\displaystyle (e^{a})'=a'e^{a}} (זהו אנלוג אלגברי של פונקציית האקספוננט). באופן דומה, **לוגריתם** של איבר {\displaystyle a\in F} הוא איבר המסומן {\displaystyle \log a} שמקיים: {\displaystyle (\log a)'=a'/a} (זהו אנלוג אלגברי של הלוגריתם הטבעי).

הרחבת שדות דיפרנציאלית זהה להרחבת שדות רגילה בכפוף לתנאי שהנגזרות מזדהות על השדה הקטן. הרחבה דיפרנציאלית {\displaystyle K/F} נקראת **הרחבה אלמנטרית** של F אם קיימת שרשרת סופית של הרחבות {\displaystyle F=K\_{0}\subset K\_{1}\subset K\_{2}\subset \ldots \subset K\_{n}=K} כך שלכל {\displaystyle 0\leq i<n} מתקיימת אחת מהאפשרויות הבאות:

* {\displaystyle K\_{i+1}=K\_{i}(a)} כאשר a אלגברי מעל K\_i.
* {\displaystyle K\_{i+1}=K\_{i}(e^{a})} כאשר {\displaystyle a\in K\_{i}}.
* {\displaystyle K\_{i+1}=K\_{i}(\log a)} כאשר {\displaystyle a\in K\_{i}}.

המשפט
-----

יהי {\displaystyle a\in F} ותהי {\displaystyle K/F} הרחבה אלמנטרית כך ש-{\displaystyle F\_{C}=K\_{C}}, וכן קיים {\displaystyle b\in K} המקיים {\displaystyle b'=a}. אזי קיימים קבועים {\displaystyle c\_{1},\ldots ,c\_{n}\in F\_{C}} ואיברים {\displaystyle u\_{1},\ldots ,u\_{n},v\in F} כך שמתקיים:

{\displaystyle a=\sum \_{i=1}^{n}c\_{i}{\frac {u\_{i}'}{u\_{i}}}+v'}
במילים אחרות, לכל איבר בשדה דיפרנציאלי עם קדומה אלמנטרית יש קדומה בשדה, עד כדי סכום של מספר סופי של לוגריתמים.
**ג'י-ין** (ביפנית: **慈円;**‏17 במאי 1155, קיוטו – 28 באוקטובר 1225 באומי (כיום שיגה)) היה משורר, היסטוריון ונזיר בודהיסטי יפני.

תולדות חייו
-----------

ג'י-אן בציור משנת 1939
ג'י-ין היה בנו של פוג'יווארה נו טאדאמיצ'י (藤原 忠通), בן למשפחת פוג'יווארה. הוא הצטרף למנזר בודהיסטי מזרם המהאיאנה כשהיה צעיר ביותר. בתחילה אימץ את השם דוקאיה כשמו הבודהיסטי, ומאוחר יותר שינה אותו לג'י-ין, השם שנשא כל חייו. בסופו של הדבר עלה לדרגת **דאייסוג'ו** (大 僧 正,‏ Daisōjō; "ארכיבישוף"), כלומר מנהיג הכת הבודהיסטית אליה הצטרף.

הוא החל ללמוד ולכתוב את ההיסטוריה של יפן. מטרתו "להאיר את עיני האנשים המתקשים להבין את תהפוכות החיים". יצירת המופת שלו, שהושלמה בסביבות שנת 1220, עסקה בהיסטוריה של יפן ונשאה את השם "גוקאנשו" (Gukanshō‏; 愚管抄). ב"גוקאנשו" השקפה פסימית על זמנו של ג'י-ין, שבו הייתה יפן מדינה פיאודלית, וג'י-ין טוען בה כי מדובר בתקופה של ירידה דתית והתפוררות התרבות. נקודת המבט הזו על זמנו מקובלת גם בימינו. ג'י-ין טען כי נחוצים שינויים במבנה הפיאודלי, והגן על טענת השוגון לכוח.

כמשורר, הוא נכלל ברשימת "שלושים ושישה בני האלמוות של השירה" של פוג'יווארה נו קינטו, שלושים ושישה משוררים שפוג'יווארה ראה בהם מופת ליכולת כתיבת השירים היפנית, והיה המשורר השני הטוב-ביותר מבין הנכללים ב"שין קוקין ואקאשו", קובץ שירה קיסרי יפני לשירים מסוג ואקה. פוג'יווארה נו טייקה כלל אותו ב"אוגורה היאקונין איסשו" (Ogura Hyakunin Isshu), גם הוא קובץ שירה, הכולל מאה שירים מסוגת הוואקה.

לקריאה נוספת
------------

* Brown, Delmer and Ichiro Ishida, eds. (1979). [ Jien (1221)], *Gukanshō; "The Future and the Past: a translation and study of the 'Gukanshō,' an interpretive history of Japan written in 1219" translated from the Japanese and edited by Delmer M. Brown & Ichirō Ishida.* Berkeley: University of California Press. מסת"ב 0-520-03460-0
* Encyclopædia Britannica 2005 Ultimate Reference Suite DVD, article- "Jien"
* Mostow, Joshua S. (1996) *Pictures of the Heart: The Hyakunin Isshu in Word and Image*, pp. 421–422

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'י-אן** בוויקישיתוף
* ג'י-אן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007272470205171
* BnF: cb12964690n (data)
* GND: 140473041
* ISNI: 0000 0000 8125 3659
* LCCN: n79083981
* NDL: 00272697
* NKC: pna2012736736
* NLK: KAC201302894
* NTA: 108302954
* SNAC: w61g4d7k
* SUDOC: 118407805
* VIAF: 46892904
* WorldCat: lccn-n79083981

 |
צבעוני ההרים - נציג בולט של משפחת השושניים בארץ ישראל.
**שושניים** (שם מדעי: Liliaceae) היא משפחה בסדרת השושנאים הנפוצה בעיקר באזורים ממוזגים כולל אירופה ואסיה. צמחים רבים במשפחה זו הם צמחי נוי, אותם מגדלים בשל פרחיהם המושכים. מרבית הסוגים רעילים לאכילה. פעמים רבות משתמשים בשושניים בתחום ההרלדיקה.

מאפיינים מורפולוגיים
--------------------

מרבית מיני השושניים הם צמחים רב שנתיים עשבוניים. רבים הם גאופיטים. לשושניים 6 עלי עטיף, 6 אבקנים, ועמוד עלי יחיד. עליהם אינם בעלי פטוטרת.

סיסטמטיקה
---------

משפחת השושניים הייתה בעבר פרפילטית וכללה הרבה סוגים, שחלקם נכללים כיום במשפחות אחרות ואף בסדרות אחרות. מחקרים מתחום המיון הגנטי שנוספו עם השנים (האחרון הוא ה-APG III מ-2009) הפכו את המשפחה לקטנה משמעותית מגודלה בעבר, אם כי גם לפי מיון זה המשפחה מונה עשרות סוגים שונים.

בארץ ישראל גדלים 4 סוגים ממשפחת השושניים (על-פי המיון המעודכן):

* גביעונית
* זהבית
* צבעוני
* שושן

במרבית מדריכי הבוטניקה מופיע המיון הישן, לפיו המשפחה כוללת סוגים נוספים. להלן המיון המעודכן של הסוגים הנ"ל:

* אספרגאים
	+ נרקיסיים (Amaryllidaceae) - שום ואחישום
	+ אספרגיים (Asparagaceae) - יקינתון, כדן, נץ-החלב, זמזומית, מצילות, יקינטונית, כתרים, חצב, בן-חצב ועצבונית
	+ Xanthorrhoeaceae - עירית, אלוי, עיריוני ועריר
* שושנאים
	+ סתווניים (Colchicaceae) - סתוונית ובצלציה
	+ קיסוסיתיים (Smilacaceae) - קיסוסית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שושניים** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* Tropicos
 |

* שושניים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007529223905171
* BnF: cb12255350d (data)
* GND: 4167667-1
* LCCN: sh85076962
* LNB: 000174658
* NDL: 00577446
* NKC: ph191027

 |
**רויאל ויליאם** (אנגלית **SS Royal William**) הייתה אוניית קיטור קנדית שמוזכרת לפעמים כאונייה הראשונה שחצתה את האוקיינוס האטלנטי בעיקר באמצעות מנוע קיטור והשתמשה במפרשים רק בזמן תחזוקת הדוד. זאת אף על פי שאוניית הקיטור ההולנדית קוראסאו חצתה את האוקיינוס האטלנטי כבר ב-1827, שלוש שנים לפני שהחלה בניית ה"רויאל ויליאם". 

האונייה, שהייתה לאונייה הגדולה ביותר בעולם בשנים 1831–1837 שקלה כ-1,370 טון, אורכה היה כ-49 מטרים ורוחבה כ-13 מטר. היא קרויה על שם ויליאם הרביעי, מלך הממלכה המאוחדת. היא הוזמנה על ידי ג'ון מולסון וקבוצה של משקיעים מן המושבות השונות באמריקה הצפונית הבריטית. האונייה נבנתה בעיירה קייפ בלנק שבקוויבק, קנדה, על ידי ג'ון סקסטון קמפבל וג'ורג' בלק, שהיו בוני ספינות חשובים באותה תקופה.
האונייה הושקה ב-27 באפריל 1831 בידי הקולונל הבריטי לורד איילמר בקייפ קוב, קוויבק. מנועי הקיטור נבנו והותקנו במונטריאול. האונייה ביצעה מספר מסעות בין קוויבק למושבות האטלנטיות ב-1831 אולם לאחר מכן הוגבלו מסעותיה בשל מגפת הכולרה של 1832. הבעלים איבדו כ-16,000 ליש"ט על המיזם.

בעלי האונייה החליטו להשיטה לאירופה במטרה למכור אותה. ההפלגה יצאה מעיירה בנובה סקוטיה ב-18 באוגוסט 1833 עם שבעה נוסעים, כמות קטנה של מטען ופחם. האונייה עגנה בעיירה גרייבסנד, שעל גדות נהר התמזה שבאנגליה. האונייה נמכרה לחיל הים הספרדי ושירתה שם במשך שנים רבות. 

כיום ניתן לראות דגם גדול של הרויאל ויליאם במוזיאון הימי של האוקיינוס האטלנטי בהליפקס, נובה סקוטיה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רויאל ויליאם** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Boileau, John (2006). *Samuel Cunard: Nova Scotia's Master of the North Atlantic*. Formac Publishing Company. p. 44. ISBN 0887807127.
2. 1 2 3  Blakeley, Phyllis R. "Dictionary of Canadian Biography Online: CUNARD, Sir SAMUEL". נבדק ב-2007-04-01.
**SBS 6** הוא ערוץ טלוויזיה הולנדי, הנמצא בבעלות רשת Talpa, שנקראה בעבר בשם .SBS Broadcasting B.V ומכאן שמו. ערוצים אחרים בבעלות הקבוצה הם NET 5, SBS 9 ו-Veronica TV.

היסטוריה
--------

SBS ייצגה בעבר חברת טלוויזיה סקנדינבית, כאשר זו החלה להתרחב מחוץ לסקנדינביה ב-1995, אחת המדינות הראשונות שבהן היא החלה לפעול הייתה הולנד. SBS 6 היה ערוץ הטלוויזיה המסחרי השלישי בהולנד אחרי RTL 4 ו-RTL 5, כשהושק ב-28 באוגוסט 1995.

כאשר הושק הערוץ, הוא היה בתחרות קשה מול ערוץ Veronica, שהחל לשדר באותה עת. זאת בשל הרצון של שני הערוצים לתפוס את אפיק 6 בשלט.

ב-1 במרץ 1999 קבוצת SBS הרחיבה את שידוריה בהולנד, עם תחילת שידורי ערוץ NET 5. בשנת 2003 ערוץ Veronica הצטרף לקבוצה.

ב-10 באפריל 2017 רכשה Talpa אחזקות 67% ממניות Sanroma Media הולנד.

תוכניות
-------

* הודות לג'ים
* קאסל
* קרוב לבית
* קולומבו
* חברים
* האוס
* בית קטן בערבה
* מונק
* אשתי והילדים
* NCIS
* בתוך הבועה
* המנטליסט

ראו גם
------

* RTL 7
* RTL 8
* BNNVARA

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **SBS 6** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של SBS 6
* SBS 6, ברשת החברתית טוויטר

הערות שוליים
------------

1. ↑  בשידור הציבורי לא חוששים מ-NET 5, באתר MEDIA, ‏26 בינואר 1999
2. ↑  במשך שנים
3. ↑  עכשיו זה רשמי: Sanroma Media מוכרת את מניותיה ב-SBS ל-Talpa, באתר NOS, ‏10 באפריל 2017
חיישנים במערכת להתראה מפני התנגשות הכוללת מכ"ם (כחול) ומצלמות תת־אדום (ורוד) המותקן במכונית מדגם לקסוס LS 600
**חיישן תאונה** הוא סוג של חיישן אשר מותקן לרוב בכלי תחבורה, ומטרתו לזהות מצב של תאונת דרכים. חיישני תאונה נפוצים כיום בכלי רכב מודרניים, ומשמשים בעיקר להפעלת אמצעים שונים בעת זיהוי תאונה, שמטרתם להגן על הנוסעים.

סוגי חיישני תאונה
-----------------

מאחר שתאונות מסוגים שונים יכולות להפגין מאפיינים שונים, בהתאם לסוג ואופי התאונה, קיימים גם סוגים שונים של חיישני תאונה והתנגשות.

דרך אחת לאפיין תאונה היא תאוצה גבוהה הפועלת על הרכב, החורגת משמעותית מהיכולת המכנית של הרכב בתנאי הפעלה נורמליים, כמו יכולת ההאצה של המנוע, או כושר הבלימה של הבלמים. בתאונות בהן הרכב פוגע או נפגע מגוף כלשהו (רכב או עצם דומם אחר), הפגיעה יוצרת תאוצה (או תאוטה) גבוהה, אשר נקלטת על ידי החיישן כמצב תאונה.

חיישנים עשויים לנסות ולזהות מאפיינים אחרים של תאונה, כמו למשל התהפכות הרכב.

להלן מספר דוגמאות לחיישני תאונה:

* חיישן אלקטרו־מכני המורכב מצינור קטן עם מפסק בקצהו האחד וכדור מתכת מצופה זהב בקצהו השני. כדור הזהב מוחזק במקומו על ידי מגנט קטן. במצב של תאוצה רבה, כדור המתכת משתחרר מהמגנט, מתגלגל במורד הצינור, מכה במפסק וסוגר את המעגל החשמלי. הצינור נוטה כלפי מעלה כך שכדור המתכת חוזר למקומו המקורי לאחר הפגיעה.
* מד תאוצה אלקטרוני המבוסס על גביש פיאזואלקטרי או MEMS ולרוב מסוגלים למדוד תאוצה בשני צירים לפחות, מה שמאפשר לזהות הן תאונה צידית והן תאוצה חזיתית באותו הרכיב. בחיישנים האלקטרוניים התאוצה לרוב נמדדת באופן רציף, והחיישן מחליט על תאונה כאשר התאוצה חורגת מסף מוגדר מראש, שנקבע כאמור בהתאם ליכולות המכניות של הרכב בתנאי הפעלה שגרתיים.

שימושים לחיישני תאונה
---------------------

ניתן לשלב מספר חיישני תאונה וכריות אוויר ברכב באמצעות חיבורם למחשב בקרה מרכזי. לדוגמה, חיישנים המותקנים בצידי הרכב מסוגלים לזהות תאונה צידית וזאת בנוסף לחיישנים הרגילים המזהים תאונה חזיתית.

כאמור, חיישני תאונה ברכבים משמשים לרוב להפעלת אמצעי מיגון פעילים בעת זיהוי תאונה, על מנת להגן על הנוסעים. אמצעים שכאלה עשויים להיות: ניפוח כריות האוויר, מתיחת חגורות הבטיחות, שחרור קורות הגנה חבויות (כמו ברכבי קבריולה) ועוד.

שימוש נוסף לחיישני תאונה הוא לצורך תחקור בדיעבד של תאונות וזיהוי הגורם לתאונה. במקרים כאלה לחיישן התאונה זיכרון עליו מוקלטות מדידות מהירות הרכב.

בנוסף, חברות שירותים בתחום הטלמטיקה לרכב עושות שימוש בחיישני תאונה לצורך מתן שירותי סיוע בעת זיהוי של תאונה. במקרה שזוהתה תאונה, משדר המותקן ברכב משדר אות מצוקה למוקד השירות, אשר מזעיק במהירות למקום האירוע את כוחות ההצלה.

ראו גם
------

* טכנולוגיות בטיחות ברכב

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חיישן תאונה** בוויקישיתוף
גריררפטון.
**איכתיוסטגאים** (שם מדעי: **Ichthyostegalia**) היא סדרה נכחדת מהקבוצה הפרפילטית לאבירנתודונטיה, בה החולייתנים יבשתיים המהווים שלב מעבר בין הדו-חיים לזוחלים.

בני קבוצה זו התפתחו ככל הנראה מדגים בעלי סנפירים בשרניים שהחלו לעלות ליבשה, אך לא עזבו לגמרי את המים. בני הקבוצה מזכירים במראם את הסלמנדרות המודרניות או את הטמנוספונדילים, קרוביהם, אך היו בעלי גפיים דמויי-סנפירים, והם חיו רוב זמנם במים ואף שמרו על הזימים החיצוניים שלהם.

יצורים אלה היו קטנים עד בינוניים, באורך של מטר אחד בממוצע, והם חיו ושגשגו בביצות וחופים רדודים במהלך תור הדבון ונכחדו לחלוטין אחריו. ככל הנראה הם אבותיהם של הטמנוספונדילים.

משפחות
------

* Acanthostegidae
* Densignathidae
* Elginerpetontidae
* Ichthyostegidae - בה האיכתיוסטגה והאקנתוסטגה
* Jakubsonidae
* Metaxygnathidae
* Sinostegidae
* Tulerpetontidae
* Ventastegidae
* Ymeridae

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **איכתיוסטגאים** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007551754405171

 |
מצמד עם חיישן אפקט הול
**חיישן אפקט הול** הוא מתמר אשר משנה את מתח המוצא שלו כתגובה לשינויים בשדה מגנטי. חיישני אפקט הול נפוצים כחיישני קרבה, מיקום, מדידת מהירות, וחיישני זרם.

בגרסה הפשוטה שלו, החיישן פועל כמתמר אנלוגי, ומחזיר ישירות מתח. בשדה מגנטי קבוע, המרחק שלו מפלטת הול ימדד בעזרת עצמת המתח. באמצעות שימוש בקבוצה של חיישנים, המיקום היחסי של המגנט יכול להגזר.

חשמל הנישא לאורך מוליך ייצר שדה מגנטי המשתנה עם הזרם, וחיישן אפקט הול ישמש למדידת הזרם ללא הפרעה למעגל החשמלי. בדרך כלל, החיישן מחובר לליבה או למגנט קבוע אשר מקיף את המוליך אשר נרצה למדוד.

גלגל ועליו שני מגנטים העוברים ליד חיישן אפקט הול
לעיתים תכופות, חיישן אפקט הול מחובר למעגל המאפשר למכשיר לפעול באופן דיגיטלי (מצבים כבוי או דלוק בלבד), וייקרא מתג בצורה זו. בתעשייה נפוץ היישום שלהם כמפסקי גבול לבוכנות פנאומטיות. החיישנים משמשים גם במוצרי צריכה, למשל עבור מדפסות מחשב, על מנת לגלות כאשר חסר נייר או כיסויים פתוחים. כאשר נדרשת אמינות גבוהה, הם משמשים גם למקלדות.

חיישני אפקט הול משמשים בעיקר לתזמן את מהירות של גלגלים ומיסבים, כמו תזמון של מנוע בעירה פנימית, טכומטר, ומערכות למניעת נעילה. הם משמשים גם במנועי זרם ישר ללא מברשות, על מנת לגלות את המיקום של המגנט הקבוע.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חיישן אפקט הול** בוויקישיתוף
**אוסוולד לוץ** (בגרמנית: **Oswald Lutz**;‏ 6 בנובמבר 1876 – 26 בפברואר 1944) היה גנרל גרמני שפיקח על מיכון הצבא הגרמני בסוף שנות ה-20 וה-30, ובשנת 1935 מונה למפקד כוחות השריון של הוורמאכט.

ביוגרפיה
--------

לוץ נולד בארינגן ב-6 בנובמבר 1876, ובשנת 1894 התגייס לצבא בוואריה, שהיה חלק מצבא הקיסרות הגרמנית. בשנת 1896 הוא הצטרף לגדוד ההנדסה ה-1, עמו לחם במהלך מלחמת העולם הראשונה. לאחר המלחמה הוא הצטרף לרייכסווהר, שבו קודם לדרגת אוברסט-לוטננט בשנת 1923, ולדרגת אוברסט בשנת 1928.

ב-1 באפריל 1931 מונה לוץ למפקח הכוחות הממונעים והועלה לדרגת גנרל-מיור, ומטהו כלל את היינץ גודריאן כראש המטה ואת ולטר נהרינג כקצין מטה. לוץ המשיך לפקח על מיכון הצבא, וב-1 בפברואר 1933 הועלה לדרגת גנרל-לוטננט. שנתיים וחצי מאוחר יותר הוא הועלה לדרגת גנרל חיל השריון והיה למפקד כוחות השריון, אולם לראש מטהו מונה פרידריך פאולוס במקום גודריאן, שהיה פחות מוצלח בתפקיד.

לוץ פרש משירות פעיל בפברואר 1938, בעקבות פרשת בלומברג-פריטש. במהלך מלחמת העולם השנייה הוא מונה ב-22 בספטמבר 1941 לראש צוות מיוחד, אולם ב-31 במאי 1942 פרש שוב מהצבא, וב-26 בפברואר 1944 הוא מת במינכן בגיל 67.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוסוולד לוץ** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Mitcham 2007.
2. 1 2  Mitcham 2007, p. 7.
3. 1 2  Mitcham 2007, pp. 26–27.
4. ↑  Mitcham 2007, p. 12.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb17813075b (data)
* GND: 120252155
* VIAF: 4989158430390706260008
* WorldCat: viaf-10672832

 |
**צינון אוקסיגניוס** (שם מדעי: ***Polyprion oxygeneios***) הוא מין של דג גרם ממשפחת הצינוניים החי לאורך האוקיינוסים הפתוחים ונמצא לחופי דרום אוסטרליה, דרום אמריקה הדרומית, דרום אפריקה, טריסטן דה קונה וניו זילנד בעומק של 30 עד 800 מטרים. מין זה הוא קרובו של המין צינון אמריקני.

מאפיינים
--------

הצינון הוא דג טורף מהיר באורך של 60 עד 180 ס"מ ובמשקל של עד 100 ק"ג. הקשקשים שלו כחולים-כסופים והוא בעל ראש גדול עם עיניים בולטות, לסתות ארוכות וחזקות, סנפיר הגב פונה אחורה וזנב חזק בעל אונות רחבות. דג זה מגיע לבגרות מינית בגיל 10 עד 13 ויכול לחיות מעל 60 שנה.

הוא מצוי לאורך האוקיינוס הפתוח בימים הטרופיים והסובטרופיים, לרוב במים עמוקים אך גם במים רדודים באזורי מערות או סדקי סלעים. הוא טורף מובהק הניזון מלהקות דגים כמו בקליים, גדליים, פארניים וסרטנאים כמו סרטנים קצרי-בטן או חסילונים. 

זהו דג מאכל הנידוג בקצב מסחרי בשוק הבינלאומי וכן מגודל בחקלאות ימית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צינון אוקסיגניוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* FB
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------
**חיישן מרחק סיבובי** הוא חיישן שתפקידו למדוד תנועה סיבובית. תפוקת החיישן היא זרם חילופין אשר פרופורציוני (יחסי) לתזוזה הזוויתית של הציר אליו הוא מותקן. עקרון הפעולה של החיישן מבוסס על סיבוב של רוטור עשוי ברזל, המותקן על הציר שאת זוויתו מעוניינים למדוד, בתוך סטטור נייח עשוי פלב"מ, המכיל סליל ראשי ושני סלילים משניים. דרך הסליל הראשי מוזרם זרם חילופין הגורם ליצירת שדה מגנטי בין הרוטור לסטטור. הסליל הראשי מצומד אלקטרומגנטית לשני הסלילים המשניים, כך שסיבוב הרוטור יוצר שינויים בשדה המגנטי. שינויים אלו יוצרים מתחים חשמליים על הסלילים המשניים. זווית הציר שהסתובב היא יחסית להפרש המתחים.

אופן פעולה של חיישן מרחק סיבובי
-------------------------------

חיישן מרחק סיבובי מאפיינים של חיישן מרחק סיבובי
המתחים של הסלילים המשניים, V\_{1} ו V\_{2}, משתנים באופן ליניארי ביחס לזווית ציר של הרוטור θ על פי הקשר הבא:

\theta \ =G\cdot \ \left({\frac {V\_{1}-V\_{2}}{V\_{1}+V\_{2}}}\right)
כאן G מייצג את ההגבר (רגישות)

באמצעות שינוי נושא הנוסחא ניתן לרשום:

V\_{2}=V\_{1}\pm \ G\cdot \ \theta \ 
הפרש המתחים V\_{1}-V\_{2} ליניארי ביחס לזווית הציר וניתן לרשום:

\Delta \ V=2\cdot \ G\cdot \ \theta \ 
סכום המתחים קבוע:

C=\sum \ V=2\cdot \ V\_{0}

ראו גם
------

* חיישן מרחק ליניארי
* מקודד

קישורים חיצוניים
----------------

* בחירת חיישן- איך בוחרים חיישן

הערות שוליים
------------

1. ↑  באנגלית חיישן מרחק סיבובי נקרא Rotary variable differential transformer, או בקיצור RVDT
**שׁוּשַׁנִיק** (בארמנית: Շուշանիկ; בגאורגית: შუშანიკი; ‏440 בערך - 475) הייתה מרטירית נוצרייה בכנסיות הארמנית והגאורגית. שושניק שהייתה ארמנית במוצאה עונתה על ידי בעלה עד מוות בכפר צוּרטַאווִי (גאו') שבגאורגיה, כיוון שסירבה לוותר על אמונתה הנוצרית ולהמיר את דתה לזורואסטריות.

תולדות חייה
-----------

נולדה בשנת 440 לערך, בתו של הגיבור הלאומי הארמני ורטן ממיקוניאן.

נישאה לאציל גאורגי בשם וַרסכַּאן (אנ') שכיהן כשליט מקומי במסגרת האימפריה הסאסאנית. ורסקן פנה נגד הנצרות, אימץ את הזורואסטריות וביקש לכפות אמונה זו על כל תושבי אזור השליטה שלו ובפרט על אשתו. היא סירבה, עזבה את ארמון מגוריהם ועברה לחיות בתא נזירי סמוך לכנסייה כפרית. בשנת 469 אסר אותה ורסקן בכלא במבצר, שם שהתה עד מותה. במהלך מאסרה לא הפסיקה להתפלל ולקרוא בכתבי הקודש ואל תא הכלא שלה הובאו נזקקים שקיבלו ממנה ברכה. לאחר מותה בייסורים הוטמנו שרידיה בכנסייה ברובע מטחי שבטביליסי.

החיבור "מות הקדושים של המלכה שושניק הקדושה" (אנ') מאת יאקוב צוּרטַאווֵלִי (אנ'), שהיה הכומר שלה, הוא החיבור הקדום ביותר בשפה הגאורגית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שושניק** בוויקישיתוף
* הטקסט המלא מתורגם, עם הקדמה בתרגום Krikor Vardapet Maksoudian ובעריכת Christopher H. Zakian
* הגיוגרפיה (ביוגרפיית-קדוש) באתר הכנסייה הפרבוסלאבית (ברוסית)
אוסטאובלסטים ואוסטאוקלסטים על לסת תחתונה של עובר עגל
**אוסטאובלסט** (**Osteoblast**, מיוונית ὀστέο - עצם ו-βλαστάνω - נבט) או **תא יוצר עצם** הוא שמו של תא האחראי לבניית עצם. זהו תא חשוב במערכת של משק הסידן. אוסטאובלסטים מייצרים תערובת חלבונים שעיקרה קולגן מסוג I וגורמים למינרליזציה של התערובת ליצירת משתית העצם.

אוסטאובלסטים פועלים במקביל לאוסטאוקלסטים (תאים סופגי עצם) ומווסתים את פעילותם של האחרונים. פעולתם המשותפת של תאי עצם אלו יוצרת את המהות הדינמית של העצמות. עצמות עוברות עיצוב מחדש (remodeling) לכל אורך החיים, המאפשר תיקון נזקים זעירים וחיזוק אזורים בעצמות, הנתונים למאמצים מוגברים.

אוסטאובלסטים שנלכדו במשתית העצם מפסיקים לתפקד כאוסטאובלסטים והופכים לתאי עצם (Osteocytes). כתאי עצם הם מווסתים את פעולתם של אוסטאובלסטים דרך מנגנון פאראקריני, ככל הנראה בתפקיד של קולטנים מכניים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוסטאובלסט** בוויקישיתוף
* אוסטאובלסט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TH: H2.00.03.7.00002

 |
**צִינוּן** (שם מדעי: ***Polyprion***; משמעות השם מלטינית: "סנפירים גדולים", על שם סנפיר הגב הגבוה של הדג) הוא סוג של דגים הקרוב לדקר ובעבר נחשב לסוג במשפחת הדקריים אך כיום משויך למשפחה נפרדת - הצינוניים, צד הסוג *Stereolepis*.

הדגים בני סוג זה בעלי מפרש גבי גבוה שבו בין 3 ל-10 זיזי סנפיר גבי פרוקים, סנפירי חזה קצרים יחסית ולעיתים ציצות על סנפירי הגפיים. ראשם של דגים אלה רחב כמו של דקרים ולעיתים גם מוארך והעיניים מגודלות ועוזרות להם להתמצא בחשיכה. רובם נמצאים בעומקים גבוהים שלעיתים עולה על ק"מ אחד מתחת לפני הים. תפוצתם היא בין סלעים, רכסי הרים ימיים ומערות או בספינות נטושות.

כמו הדקרים דגי הצינון הם טורפים מהירים המאיצים לטרפם ממארב. הם ניזונים בעיקר מדגי גרם אחרים, סרטנאים ומסילוניות.

### מינים

* צינון אמריקני (*Polyprion americanus*)
* צינון אוקסיגניוס (*Polyprion oxygeneios*)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צינון** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007559175105171

 |
**קרדינליים** (שם מדעי: *Cardinalini*) הוא שבט של ציפורי שיר ממשפחת הפרושיים. ישנם חוקרים המסווגים אותם במשפחה עצמאית או כתת-משפחה. הם חיים רק באמריקה הצפונית ואמריקה הדרומית במגוון בתי גידול. הם קרובים למיני הטנגריים. תכונתם הבולטת היא הציצה של העורף המזדקפת מאחורה, שנתנה להם את שמם משום שהיא מזכירה את הכובעים האדומים של הקרדינלים בכנסיות.

למינים אלה גוף צבעוני, הנוטה לאדום, מקור גדול, עיניים גדולות וגוף בינוני. הם ניזונים מזרעים, פירות וחרקים.

המין המוכר ביותר בשבט זה הוא קרדינל צפוני, בעל הקול הערב לאוזן הנפוץ ברחבי אמריקה הצפונית.

סוגים
-----

Passerina cyanea
* סוג ומין יחיד Periporphyrus erythromelas
* Saltator
* Caryothraustes
* סוג ומין יחיד Parkerthraustes humeralis
* סוג ומין יחיד Rhodothraupis celaeno
* קרדינל (Cardinalis)
* Cyanocompsa
* Passerina
* Pheucticus
* סוג ומין יחיד קרדינל אמריקאי (Spiza americana)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרדינליים** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

* קרדינליים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007283478305171
* LCCN: sh85020194

 |
מסור שורף של חברת מקיטה
**מסור שורף** (באנגלית: Abrasive saw) הוא מסור עגול שולחני, המשמש לחיתוך ברזל ופלדה.

מאפיינים ושימושים נפוצים
------------------------

השימוש במסור שורף נפוץ בשלבי ההקמה של מבנים בעלי שלד ברזל או פלדה ומשמש לביצוע חיתוכי שטח של קורות ופרופלים מתכתיים.

למסור ציר המאפשר עלרוד של דיסקת החיתוך אך לא מאפשר צידוד (חיתוך אלכסוני מתבצע באמצעות בורג הלחיצה). שלא בשעת העבודה המנוע ודיסקת החיתוך מורחקים באמצעות קפיץ ממשטח העבודה. בשעת העבודה מתבצע הניסור על ידי לחיצה כלפי מטה של המסור אל עבר משטח העבודה והחומר המיועד לחיתוך המונח עליו.

חלקים עיקריים
-------------

### מנוע

מסור שורף מופעל באמצעות חשמל המפעיל מנוע שמסובב את דיסקת החיתוך במהירות גבוהה.

### דיסקת החיתוך

דיסקת החיתוך עשויה מתרכובת של קוורץ בדרך כלל עם סיבים ודומה בהרכבה לדיסקת החיתוך של משחזת זווית אך שונה ממנה בקוטר הדיסקה (לרוב 14 אינץ') ובעוביה.

### מתג הפעלה

מתג ההפעלה ממוקם בדרך כלל על ידית האחיזה של הכלי באופן שמאפשר אחיזה מלאה של כף היד ולחיצה במקביל על מתג ההפעלה.

### משטח העבודה ובורג הלחיצה

משטח העבודה נמצא בתחתיתו של המסור ועליו מניחים את החומר המיועד לחיתוך. משטח החיתוך חרוץ באמצעיתו כנגד מקום ירידת להב המסור.

רוחבו של משטח העבודה משתנה ממסור למסור בהתאם לרוחב החומר הנחתך. בחלק מהמסורים מסומנות שנתות על משטח החיתוך לציון מרחקים וזוויות המסייעים לביצוע העבודה.

בחזית משטח העבודה מותקן בורג עבה שבראשו משטח הידוק. תפקידו של הבורג הוא להצמיד את החומר המיועד לחיתוך לחלקו האחורי של משטח החיתוך (בדומה לפעולת מלחציים) וזאת כדי למנוע ממנו תזוזה בשעת החיתוך.

במרבית המסורים ניתן לצדד את הבורג הלחיצה בזווית של עד 45 מעלות - דבר המאפשר ביצוע חיתוכים אלכסוניים.

פציעות
------

פציעות ממסור שורף קורות בעת שאברי גוף נמצאים בסמוך לדיסקת החיתוך, בעיקר במקרה של אחיזה ידנית של חומר החיתוך במקום עיגון שלו בעזרת בורג הלחיצה.

פציעות נוספות עשויות לקרות בעקבות שבבים העפים מהחומר הנחתך ומהתפרקות של דיסקת החיתוך (דבר העשוי לקרות בעיקר בעקבות שימוש בדיסקות ישנות ושחוקות או בעת הפעלת לחץ רב מידי על המסור).

סוג נוסף של פציעה הקיים אך פחות שכיח הוא כוויות ממגע בידיים חשופות במתכת שזה עתה נחתכה עוד לפני שהספיקה להתקרר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מסור שורף** בוויקישיתוף
**צינור הנפט הטרנס-אנטולי** (באנגלית: **Trans-Anatolian Pipeline**), הידוע גם כ**צינור הנפט סאמסאן-ג'ייהאן** (באנגלית: **Samsun–Ceyhan pipeline**, או בקיצור **SCP**) הוא צינור נפט מתוכנן שיוביל נפט גולמי מהים השחור לנמל הנפט שבעיר ג'ייהאן שלחופי הים התיכון. מטרת הפרויקט היא לספק דרך חלופית להעביר נפט רוסי וקזאחי ולהקל את העומס על מצרי בוספורוס ומצרי הדרדנלים. עלות הצינור היא 2 מיליארד דולר, אורכו 550 קילומטר והוא הופעל בשנת 2012.

היסטוריה
--------

הצינור תוכנן ונבנה על מנת לקטין את תנועת המכליות במצרי בוספורוס. בתחילת שנות ה-2000 הוגש מספר בקשות לבניית צינור מהים הכספי לים התיכון. מבין הבקשות שהוגשו, נבחר המסלול מהעיר סמסון דרך סיוואס ועד ג'ייהאן. הרישיון לבניית הצינור ניתן ב-31 באוגוסט 2004. תוכניות הבניה הושלמו בתחילת שנת 2007. בניית הצינור תושלם בשנת 2012.

מפרט טכני
---------

אורכו המתוכנן של הצינור הוא 550 ק"מ (340 מייל), קוטרו יהיה 1,070-1,220 מילימטר (42-48 אינץ'). הצינור יעביר כמיליון חביות נפט ביום כאשר הקיבולת המקסימלית שלו היא 1.5 מיליון חביות נפט ביום. לצינור יהיו 4 תחנות שאיבה ותחנה אחת להורדת לחץ. חוות נפט בסמסון תאפשר אחסון של כ-6 מיליון חביות נפט ותחנה בג'ייהאן תאפשר לאחסן 8 מיליון חביות.

השפעה סביבתית
-------------

כיום, מכליות נפט שעוברות דרך מצרי בוספורוס ודרדנלים מובילות 120 מיליון חביות נפט בכל שנה. בעשור הקרוב נתון זה צפוי לגדול לכ-250 מיליון חביות בשנה. עם פתיחת הצינור, תנועת המכליות צפויה לקטון במחצית.[דרושה הבהרה]
**מחוז (אובלסט) קֵרְדְזָ'אלִי**, (בבולגרית: **Област Кърджали**) הוא אחד מ-28 מחוזות בולגריה השוכן בדרום בולגריה, גובל ביוון ועיר בירתו היא קרדז'אלי. מרבית תושביו של המחוז הם ממוצא טורקי, בני הדת המוסלמית סונית.

היסטוריה
--------

תחילת ההתיישבות האנושית במחוז מתוארכת לתקופת האבן החדשה. באזור קיימים ממצאים ארכאולוגיים רבים המעידים על התיישבות מאורגנת ומבוססת במהלך המאה ה-5 לפנה"ס, עידן הממלכה התראקית. במהלך המאה ה-1 לפנה"ס הפך האזור לפרובינציה רומית ובהמשך ביזנטית. בתקופת האימפריה הבולגרית הראשונה היווה האזור מרכז רוחני נוצרי אורתודוקסי. במהלך המחצית השנייה של המאה ה-14 נכבש החבל על ידי האימפריה העות'מאנית ובמסגרת טרנספר אוכלוסיות שהיה נהוג לבצע בה מעת לעת, הועברו לאזור אלפי תושבים מוסלמים מאנטוליה.

לאחר המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) הועבר האזור מתוקף סיכומי קונגרס ברלין לשטח המחוז העות'מאני האוטונומי רומליה המזרחית. ב-6 בספטמבר 1885 הכריז אלכסנדר בטנברג, נסיך בולגריה על איחודו של המחוז עם הנסיכות הבולגרית. צעד חד צדדי זה, הוביל למלחמת בולגריה–סרביה (1885) שהסתיימה בניצחון הבולגרים. במסגרת הסכם בוקרשט (1886) שסיים את המלחמה נמסרו אזורי קרדז'אלי וסמוליאן לעות'מאנים כמחווה של רצון טוב ובתמורה הם הסכימו שכל שאר חלקי רומליה המזרחית יועברו לחזקת הבולגרים כפיקדון ל-5 שנים, אותו הבולגרים לא החזירו מעולם לעות'מאנים. במהלך מלחמת הבלקן הראשונה נכבש האזור על ידי הצבא הבולגרי ומאז נותר בחזקת בולגריה.

בראשית שנות ה-80 רדף משטרו של טודור ז'יווקוב את בני המיעוט הטורקי, תוך ניסיון להטמיעם בכוח אל תוך "התרבות הסלאבית" ובכלל זה שינוי שמותיהם לקונוטציה המתאימה. כתוצאה מתהליך זה נאלצו אלפי תושבים מוסלמים להגר מאזור קרדז'אלי לטורקיה.

דמוגרפיה
--------

בעשור הראשון של המאה ה-21 מצויה אוכלוסיית המחוז במגמת קיטון מתונה, בשל שיעור תמותה הגדול משיעור הילודה וכן בשל הגירה שלילית, בעיקר הגירת עבודה.
50.2% מתושבי המחוז הן נשים ו-49.8% הם גברים. מבחינת התמהיל האתני של האוכלוסייה עולה כי, 66.65% הם טורקים, 29.11% הם בולגרים ו-0.8% הם צוענים. 69.6% מתושבי המחוז מחזיקים בדת המוסלמית סונית ו-21.5% הם נוצרים אורתודוקסים.

כלכלה
-----

בשטח המחוז קיימות 372 חברות פרטיות. מרבית התעשייה מתבססת על עיבוד תוצרת וחומרי גלם המופקים בשטחי המחוז כגון טבק, ירקות ובשר. כמו כן קיימת תעשיית טקסטיל. במחוז כורים חומרי גלם שונים כגון עופרת ואבץ. קיימת גם תעשיית עץ שמוצריה מיוצאים לשטחי האיחוד האירופי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מחוז קרדז'אלי** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קרדז'אלי

הערות שוליים
------------

1. ↑  כלכלת מחוז קרדז'אלי, באתר מחוז קרדז'אלי (באנגלית).

| דגל בולגריהדגל בולגריה **מחוזות בולגריה** |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| בלגואבגרד • בורגס • דובריץ' • גברובו • חאסקובו • קרדז'אלי • קיוסטנדיל • לובץ' • מונטנה • פאזארדז'יק • פרניק • פלבן • פלובדיב • ראזגרד • רוסה • שומן • סיליסטרה • סליבן • סמוליאן • סופיה • העיר סופיה • סטארה זאגורה • טרגובישטה • וארנה • וליקו טרנובו • וידין • וראצה • ימבול |  |

 |

| **רשויות מקומיות וערי מחוז קרדז'אלי שבבולגריה** |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| קרדז'אלי • מומצ'ילגראד • ארדינו • דז'בל • קרומובגראד | מחוז קרדז'אלי |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007548025105171
* MusicBrainz: 81eaa361-b4b3-40ad-823e-b92216077591

 |
**אַבּוּ אַיּוּבּ אלְ-מַסְרִי** (בערבית: **أبو أيّوب المصري**; נודע גם בשם **אַבּוּ חַמְזַה אלְ-מֻהַאגִ'ר**; 1968 – 18 באפריל 2010) היה טרוריסט ומי שנחשב למחליפו של אבו מוסעב א-זרקאווי בהנהגת סניף אל-קאעידה בעיראק.

אל-מסרי החל את דרכו בארגון האחים המוסלמים במצרים, ובשנת 1982 הצטרף לארגון הג'יהאד האסלאמי המצרי. הוא עבר למחנה של אוסאמה בן לאדן באפגניסטן בשנת 1999, שם התאמן והפך מומחה בחומרי נפץ, בייחוד בתחום משאיות נפץ. לאחר הפלישה האמריקאית לאפגניסטן עבר לעיראק, שם פיקד על פעולות אל-קאעידה בדרום המדינה. הוא טען לאחריות על הוצאתו להורג של שבוי טורקי בשנת 2004.

אל-מסרי היה מבוקש על ידי שלטונות עיראק ומחלקת המדינה של ארצות הברית, שהציעה עליו פרס כספי. בעבר היו מספר דיווחים כי נהרג, אך אף אחד מהם לא אומת.

ב-18 באפריל 2010 נהרג אל-מסרי בהתקפה משותפת של הכוחות העיראקיים וצבא ארצות הברית על בית המחסה שבו שהה. יחד עמו נהרג אבו עומר אל-בגדאדי, שהיה אף הוא מראשי סניף אל-קאעידה בעיראק. בבית המחסה שבו נהרג נמצאו מחשבים, ובהם תכתובות במייל לאיימן א-זוואהירי ולאוסאמה בן לאדן.

קישורים חיצוניים
----------------

* עיראק: שני מנהיגי אל-קאעידה במדינה נהרגו, באתר ynet, 19 באפריל 2010
**שלומי לביא** (נולד ב-1980), ידוע בשם הבמה **כרובי**, הוא מתופף ומוזיקאי ישראלי, הידוע בעיקר בזכות היותו המתופף המקורי של להקת הבילויים.

ביוגרפיה
--------

לביא נולד בישראל בשנת 1980. בשנת 2000 הצטרף ללהקה התל אביבית הבילויים, שהקימו מעט לפני כן ימי ויסלר ונועם ענבר. את הסינגל הראשון של הלהקה, "אוטו זבל (קח אותי איתך)", הוציאה הלהקה בשנת 2003. בשיר לביא מנגן סולו תופים מהיר. הסינגל הבא שהוציאו לאור יחד היה "נפלא פה", שבו לביא ביצע תפקידי ג'אז, סווינג ובוסה נובה בעזרת כלי הקשה רבים ומגוונים, לצד פולק ומוזיקה רוסית.

בשנת 2003 יצא אלבום הבילויים הראשון בהשתתפותם של לביא, ויסלר וענבר, בשם "הבילויים". באלבום מנגן לביא מספר מקצבים, על כלי הקשה שונים, ומפגין ידע רחב בעולם התיפוף, תוך שימוש קבוע במקצבי כליזמר מסורתיים, פולק ואף רוק כבד.

בשנת 2005 הצטרף לביא ללהקת נונצ'קו, להקה ישראלית-אמריקאית. הלהקה הוקמה על ידי כמה ישראלים מברוקלין, ולביא הצטרף כמתופף עוד כשגר בישראל. מאוחר יותר, כשירד לארצות הברית, המשיך להוציא אלבומים עם הלהקה.

בשנת 2007 הוציא יחד עם הבילויים את האלבום השני שלהם יחד, "שכול וכישלון". באלבום זה לביא משתמש יותר במערכת, ובמקצבים פשוטים ואיטיים יותר. כדוגמת הסינגל "באב אל-ואד 38 א'", הפותח את האלבום, בו לביא מנגן רק תוף בס וסנר על הרבעים השני והרביעי של תיבה בעלת ארבעה רבעים. באלבום ניתן לשמוע יותר סגנון של ג'אז בתיפוף שלו, ופחות כליזמר. למשל, השיר "שוש אלמוזלינו" (שיר רגוע על הפוליטיקאית שושנה ארבלי-אלמוזלינו), כאשר בסוף השיר התיפוף הופך למקצב סווינג קלאסי כולל שימוש במצילות.

בסוף אותה השנה עזב לביא את הלהקה והיגר לארצות הברית. שם הוא התיידד עם בסיסט להקת הרוק האלטרנטיבי האמריקאית Marcy Playground, דילן קיף. קיף הכיר אותו לסולן הלהקה, ג'ון ווזניאק, ובשנת 2008 החליף לביא את המתופף הקודם של הלהקה, מרטינז דה לה קוטרה.

במקביל הצטרף לביא ללהקה הישראלית-אמריקאית "אלקטרו מרוקו", להקת מוזיקה אלקטרונית מעורבת באלמנטים ים תיכוניים. בסוף שנת 2008 עזב לביא את הלהקה.

דיסקוגרפיה
----------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
### עם "הבילויים"

* הבילויים
* שכול וכישלון

### עם "נונצ'קו"

* Drink the Best Wine First
* A Carefully Planned Accident (אנ')

### עם "אלקטרו מרוקו"

* Electro Morocco EP
* Low Ride EP

### עם "Marcy Playground"

* Marcy Playground (אנ')
* MP3
* Leaving Wonderland...in a fit of rage

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של שלומי לביא
* אתר האינטרנט הרשמי של Van Goose

* שלומי לביא, באתר Discogs (באנגלית)
**מַסּוֹרָן** (שם מדעי: ***Pristis***) הוא סוג של בטאי ממשפחת המסורניים בו כל המינים למעט המין היחידי מסורן סכיני (*Anoxypristis cuspidata*).

מיני המסורן בעלי חוטם ארוך עם שיני מסור לאורכו, והם משתמשים בו כדי להכות בטרפם ולנסר אותו. הם יכולים להגיע לאורך של יותר מ-7 מטרים במינים הגדולים.

כל המינים שוכנים בים, אך כמה מהמינים יכולים לעלות מדי פעם לשפכי נהרות כדי לצוד. הם אוכלים בעיקר דגים אחרים.

רבים ממיני הסוג מצויים בסכנת הכחדה בטבע.

מינים
-----

* מסורן גמד (*Pristis clavata*)
* מסורן קצר-שן (*Pristis pectinata*)
* מסורן ירוק (*Pristis zijsron*)
* מסורן מצוי (*Pristis pristis*)
* מסורן ארוך-שן (*Pristis perotteti*)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מסורן** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  מילון בעלי חיים: דגי סחוס (תש"ס), 2000, באתר האקדמיה ללשון העברית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007542384805171

 |
**אַבּוּ אלְ-עַבַּאס אַחְמַד בְּן מֻחַמַּד בְּן מֻפַרַּג' בְּן א-רּוּמִיַּה אַלְ-אִשְׁבִּילִיּ א-נַּבַּאתִיּ** (בערבית: أبو العباس أحمد بن محمد بن مفرج بن الرومية الإشبيلي النباتي; 1165–1239) היה רופא ועשבונאי אנדלוסי.

חייו
----

נולד בסביליה בדרום מערב ספרד. במולדתו הוכר כאיש הלכה המתמחה בחדית', אולם יותר מכול התפרסם בידיעותיו המפליגות על צמחי המרפא ותועלתם, ומכאן גם כינויו "א-נבאתי" (העשבונאי). 

תחום התמחותו של אבו אל-עבאס היה בהגדרה מדויקת של מיני צמחים, מוצאם ובית גידולם. ידיעותיו לא היו מוגבלות רק לתחומי ספרד, אלא להכרה נרחבת של צמחים מכל אזורי השליטה האסלאמית, שאותה רכש מהספרות, ובעיקר מתוך היכרות אישית במהלך מסעותיו בעולם. 

למרות ההכרה שלה זכה אבו אל-עבאס בימיו כבר סמכא בענייני הלכה ורפואה בספרד, נהג תמיד בפרישות ואת זמנו הקדיש ללימודים. למחייתו מכר עשבים והעתיק ספרים בחנותו שבסביליה.

מסעותיו
-------

אבו אל-עבאס ערך כנראה במהלך שנות חייו מספר מסעות למזרח, שלהם היו שתי מטרות: העמקת לימודיו במדע החדית' לפי האסכולות הנהוגות במזרח והרחבת היקף ידיעותיו הרפואיות. את רשמי מסעותיו תיעד בספרו, "המסע המזרחי".

מסע אחד ערך עוד בצעירותו, בשנת 1185, אז קיים לראשונה את מצוות החג' למכה. אולם את המסע המקיף ביותר למזרח ערך בשנת 1215. משם כנראה המשיך לעיראק ולערי סוריה הגדולה. בשובו לספרד ממסעו, בשנת 1228, חנה בדרכו גם בסיציליה.

אבו אל-עבאס תיאר בספרו צמחים שהכיר או ראה במסעותיו, בהם צמחים הגדלים במספר אזורים, המאפשרים לנו להתחקות אחר חלק ממסעו בארץ ישראל: יהודה, דרום הר חברון, בקעת הירדן ויריחו, אזור החוף ודרך אשקלון. ביצירתו מושקע מידע רב חשיבות למחקר תולדות הצומח בארץ ישראל בימי הביניים ושימושיו. בין הצמחים שהוא מתאר את שימושם: סירה קוצנית, סולנום החדק, עירית גדולה, רכפה לבנה ומיני חרחבינה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אבו אל-עבאס א-נבאתי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  זהר עמר, "אבו אלעבאס הנבאתי: עשבונאי אנדלוסי בארץ ישראל האיובית", **אריאל 100-101**, תשנ"ד, עמ' 235- 239

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb16631528n (data)
* GND: 1212427971
* VIAF: 274686841
* WorldCat (עם VIAF): 274686841

 |
**מסורן מצוי** (שם מדעי: *Pristis pristis*) הוא מין במשפחת המסורניים. מסורן זה נמצא בכל העולם בימים טרופיים וסובטרופים וכן באזורי מים מתוקים. מספר הפריטים במין זה הידרדר מאוד וכיום המסורן המצוי נחשב למין בסכנת הכחדה חמורה.

תיאור
-----

אורכו המקסימלי של המסורן המצוי הוא 7.5 מטרים ומשקל של 500 עד 700 ק"ג, אולם האורך הנפוץ ביותר שלו נע סביב 2.5 מטרים. רבייתו מושגת באמצעות השרצה.

תפוצה ומצב שימור
----------------

בית הגידול של המסורן המצוי הוא בקרבת חופים טרופיים וסובטרופים, אך הוא גם חי באזורי מים מתוקים ותועדו מקרים בהם הוא נמצא בנהרות במרחק של עד כדי 1,340 קילומטרים מן הים. מסורנים צעירים מהמין נותרים במים מתוקים לאורך שנת חייהם הראשונה, בעוד שהמבוגרים יימצאו לרוב בקרבת החוף ובשפכי נהרות. פריטים שנולדו באגם ניקרגואה, מבלים את רוב חייהם, אף את כולם, אך ורק במים מתוקים.

כפי שמעיד שמו, המסורן המצוי היה נפוץ מאוד במימי העולם אך מצבו הורע מאוד ובימינו הוא מוגדר כמין בסכנת הכחדה על ידי האיגוד IUCN. ישנם אזורים מהם הוא נכחד כליל. האיום הגדול ביותר על חייו הוא דיג יתר והוא גם סובל מאובדן שטח מחייתו. המסורניים מוגנים בחלקים שונים בעולם והמסורן המצוי מופיע ברשימת אמנת וושינגטון, אך בפועל מתבצע דיג בלתי חוקי שלו ויכולות האכיפה של החוקים המגנים עליו אינן מועילות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מסורן מצוי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* FB
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  מסורן מצוי באתר הרשימה האדומה של IUCN
**אַבּוּ אלְ-אַסְוַד טַ'אלִם בְּן עַמְר בְּן סֻפְיַאן א-דֻּאַלִיּ** (בערבית: **أبو الأسود ظالم بن عمرو بن سفيان الدؤلي**; 603 לערך–688) היה מדקדק ערבי שפעל בעיר בצרה, וחבר קרוב של הח'ליפה עלי בן אבי טאלב. ייסד את הדקדוק הערבי, פיתח את שיטת התשכיל (ניקוד) הראשונה בערבית.

שיטת התשכיל של אבו אל-אסווד
---------------------------

בתחילה נכתבה הערבית ללא סימנים דיאקריטיים. עם כיבושי האסלאם נוצר צורך ללמד ערבית המוני אנשים, ולכן היה צורך בסימנים דיאקריטיים כדי להקל על ההגייה. לפי המסורת, מועאויה הראשון פקד על זיאד אבן אבו ספיאן, הוואלי של בצרה, למצוא את האדם שיתאים למשימה זו, והוא פנה לאבו אל-אסווד, שהציג את מערכת התשכיל הראשונה, אשר ייצגה רק את התנועות הקצרות.

שיטת התשכיל של אבו אל-אסווד משתמשת בנקודה אדומה, להבדיל מהטקסט השחור, כדי לייצג את התנועות, כאשר ההבחנה איזו תנועה מיוצגת נעשית בעזרת מיקום הנקודה: נקודה מעל האות מקבילה לפתחה (a), מתחת לה מקבילה לכסרה (i) ובצדה לדמה (u). מאוחר יותר התווספה הכפלת הנקודה לסימון תנווין ונקודה צהובה לייצוג המזה. השיטה של אל-אסווד שונה באופן מהותי מהסימנים הנהוגים כיום, המבוססים על שיטתו המאוחרת יותר של אל-ח'ליל בן אחמד.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007568615305171
* GND: 102411492
* ISNI: 0000 0001 2212 2429
* LCCN: n84041728
* NTA: 114172897
* SELIBR: 31446
* SUDOC: 069719144
* VIAF: 68916241
* WorldCat: viaf-33146824608007630307

 |
**קרדיודון** (שם מדעי: ***Cardiodon***; מילולית: "שן לב") הוא סוג של דינוזאור זאורופוד קדום שהתקיים באירופה במשך אמצע היורה שלפני 167 מיליון שנה מזמננו.

סוג זה תואר ממאובנים שהתגלו בוילטשייר, אנגליה ותוארו בידי החוקר ריצ'רד אוון ב-1844. שרידים אלה היו ממצאי הזאורופוד הראשון שקיבלו שם, אף שאוון לא סיווג אותם כשל זאורופוד.

השרידים שלו כללו רק ממצאי שיניים בעלות בסיס חד שדמו לממצאי הטוריאזאורוס או הצטיוזאורוס, אליו השתייך על פי מספר חוקרים. את שמו קיבל עקב המבנה הדומה של השיניים למראה לב מהצד. סוג זה הכיל מין אחדד - *Cardiodon rugulosus*.

ממצאים נוספים שכנראה השתייכו לסוג התגלו באוקספורדשייר ובגלוסטרשייר. מבנה הראש מרמז על קרבה לקבוצה אאוזאורופודה, כשהשיניים היו בעלות כתר עם קצוות ללא אמייל, אשר היו קמורות מעל הלשון, דבר שהבדיל אותם מהצטיוזאוריים והכליל אותו בקבוצה טוריאזאוריה.

דינוזאור זה היה אוכל צמחייה ארבע-רגלי שלפי מבנה השיניים אולי הגיע לאורך 16 מטרים בבגרותו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרדיודון** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  Taylor, Michael P. 2010, "Sauropod dinosaur research: a historical review", pp. 361-386 in: Richard T. J. Moody, Eric Buffetaut, Darren Naish and David M. Martill (eds.), Dinosaurs and Other Extinct Saurians: a Historical Perspective. Geological Society of London, Special Publication 343
סלע פוספטי אואליטי, מונטנה, ארצות הברית. קוטר האואואידים כמילימטר אחד.
**אואוליט** (תעתיק מקובל ל-Oolite) או **אואולית** (תעתיק של השם המקורי Oolithe) הוא סלע משקע הבנוי מאואואידים, כדוריות קטנות הבנויות משכבות שנוצרו סביב מרכז משותף (בדומה לפנינה). מקור המילה מיוונית: "אואון" (ביצה) + ליתוס (אבן). 

האואואידים בנויים בדרך כלל מפחמת הסידן (קלציט או ארגוניט), אך הם יכולים להיות בנויים גם מפוספט, צור, דולומיט או מינרלי ברזל, כולל המטיט. אואואידים של דולומיט או צור הם כנראה תוצר של החלפת המינרלים המקוריים באבן הגיר תוך שימור המרקם. המטיט אואוליטי מצוי גם ב"רד מאונטין" ("הר אדום") בקרבת בירמינגהאם יחד עם אבן גיר אואוליטית.

אבן גיר אואוליטית נוצרה בבריטניה בתקופת היורה וממנה בנויים "הרי הקוטסוולדס", "האי פורטלנד" (שבתעלת למאנש) וחלק מהפארק הלאומי "ערבות צפון יורקשייר" (North Yorkshire Moors). סוג מיוחד, "אבן באת'", נותן לבניינים בעיר באת', אתר מורשת עולמית, את מראם הייחודי.

סוג זה של אבן גיר מצוי גם באינדיאנה שבארצות הברית. העיירה "אואוליטיק" (Oolitic) שבאינדיאנה נוסדה לשם הסחר בסוג אבן גיר זו ונושאת את שמה. מחצבות בבדפורד, אואוליטיק ובלומינגטון באינדיאנה תרמו חומרים למבנים שהם בין הנודעים ביותר בארצות הברית כדוגמת בניין האמפייר סטייט והפנטגון. "אנדרטת החיילים והמלחים" המצויה במרכז אינדיאנפוליס בנויה כמעט כולה מאבן גיר אואוליטית אפורה. 

הסרט תרגילים בהתבגרות ("Breaking Away") מתמקד בבנים של עובדי מחצבה בבלומינגטון, אינדיאנה בה מצויה גם האוניברסיטה של אינדיאנה שכמעט כל בנייניה נבנו מאבן גיר אואוליטית מקומית.

בישראל מצויים אואוליטים של מינרלי ברזל, בצורת תחמוצות כדוגמת הגתיט וסיליקטים כדוגמת השמוזיט באזור הגליל ממנרה ועד הר תבור. דוגמה בולטת לאואוליטים בארץ היא שכבה בעובי של שני מטרים ובאורך שישה וחצי קילומטרים של אואוליטים של גתיט והמטיט שנוצרו בתקופת הקרטיקון התחתון בשכבות אבן הגיר והחוואר שבחלקו התחתון של צוק מנרה. תצורה זו של מרבצים אואוליטים מכונה "מיִנֶט" (Minette) על שם המרבצים בלורן שבצרפת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אואוליט** בוויקישיתוף
* אואוליט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| סלעים |
| --- |
| סלעי יסוד |
| סלעים געשיים | אבן זפת • אגלוטינט • אגלומרט • אובסידיאן • איגנימבריט • אנדזיט • אצת פלה • בוניניט • בזלת • בזלת תולאיטית • בסניט • ברקציה געשית • דמעות אפאצ'ים • דמעות פלה • דקיט • הוואיט • היאלוטוף • היאלוקלאסטיט • טוף • טפריט • טקיליט • טרכיט • לטיט • לפיליסטון • מליליטיט • נפליניט • סידרומלן • סקוריה • פוידיט • פומיס • פונוליט • פלגוניט • פרליט • קומטיט • קרבונטיט • ריודקיט • ריוליט • שערות פלה |
| סלעי ביניים | דיאבז • למפרואיט |
| סלעים פלוטוניים | אנורתוזיט • גברו • גרנודיוריט • גרניט • דוניט • דיוריט • טונליט • טרוקטוליט • מונזוגברו • מונזוגרניט • מונזודיוריט • מונזוניט • מונזוסיאניט • סיאניט • פרידוטיט • קוורץ דיוריט • קימברליט |
| סלעים מותמרים |
|  | אמפיבוליט • אקלוגיט • גנייס • הורנפלס • לווחה • לפיס לזולי • מיגמטיט • פיליט • צפחה • קוורציט • שיש • סטיאטיט |
| סלעי משקע |
|  | אבן בוץ • אבן גיר • אבן חול • אבן חול נובית • אואולית • ארקוזה • ברקציה • דולומיט • חוואר • חוואר הלשון • חלמיש • חרסית • אבן טין • כורכר • פצלי שמן • פצלים • צור • קונגלומרט • קירטון |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007545901705171
* LCCN: sh85094850
* NKC: ph367801

 |
**בחרייזאורוס** (שם מדעי: *Bahariasaurus*; מילולית: "הלטאה של עמק הבחרייה") הוא סוג של דינוזאור טורף גדול מקבוצת המגרפטוריים שהיה כנראה הגדול שבבני הקבוצה. הוא חי בתור הקרטיקון, לפני 95 מיליון שנה, בצפון אפריקה, בעיקר באזור מצרים, ניז'ר וכן בחלק ממרוקו ואלג'יריה של ימינו. בעבר השתייכו מאובניו לסוג דלתדרומאוס (Deltadromeus) אך הופרדו.

הדינוזאור התגלה בידי החוקר הגרמני ארנסט סטרומר ב-1934 אך הדוגמה שלו נהרסה במהלך הפצצות על האזור במלחמת העולם השנייה. מאובנים אלה כללו עצמות אגן ושכבות וכמה חוליות ומהם מוערך שאורך היצור הכולל הגיע ל-12 מטר ומשקלו ל-2.5 טון, קטן במעט מהטירנוזאורוס רקס. לצידו נמצאו תרופודים גדולים נוספים כמו הקרכרודונטוזאורוס והספינוזאורוס.

החוקרים נחלקו בדעתם אודות קרוביו של הבחרייזאורוס, כשבמקור הוגדר כשייך למשפחת הקרכרודונטוזאוריים הגדולים, בהמשך עבר לעל-משפחת הטירנוזאורים ואולי היה קרובו של הדלתדרומאוס, שנחשב בעבר לבן סוגו וחי באותו אזור. כיום הוא משויך לקבוצה מגרפטוריים, שהייתה בעלת קשר לא ברור עם הטירנוזאורים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בחרייזאורוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |