**הבזיליקה האופרזיאנית בפורץ'** (קרואטית **Eufrazijeva bazilika u Poreču**; איטלקית **Basilica Eufrasiana di Parenzo**) היא בזיליקה בעיר פורץ' באיסטריה שבקרואטיה, ויחד עם המתחם הבישופי שבו היא ממוקמת, היא הוכרזה ב-1997 כאתר מורשת עולמית. המתחם כולל את הבזיליקה, חדר תשמישי הקדושה, בפטיסטריום, מגדל פעמונים ואת ארמון הארכיבישוף הסמוך. הבזיליקה המוקדשת למריה, אם ישו נחשבת לדוגמה לאדריכלות ביזנטית מוקדמת באזור וידועה בעיקר בשל הפסיפסים העשירים שבה.

היסטוריה
--------

הבזיליקה הוקמה באמצע המאה ה-6 בתקופתם של הבישוף אופרזיוס שעל שמו היא קרויה והקיסר יוסטיניאנוס הראשון, באתר בו ניצבו שלוש בזיליקות קודמות החל במאה ה-4. הכנסייה הראשונה במקום הייתה בית תפילה פשוט בתוך בית מגורים רומי, שהוקם בשנת 313, ועצמותיו של המרטיר מאורוס הקדוש, הבישוף הראשון של העיר, הונחו בה. כנסייה זו הורחבה ושופצה ונוסף לה אולם שני בהמשך המאה ה-4. במאה ה-5 נבנתה כנסייה חדשה באתר ובה שלושה מעברים. הכנסייה הנוכחית הוקמה באמצע המאה ה-6 על ידי אופרזיוס ובכתובת שקבע באפסיס ציין כי הכנסייה הקודמת שניצבה במקום הייתה במצב מדורדר ונעדרת עיטורים. מחקרים שנערכו במקום קבעו כי הצהרתו של הבישוף הייתה מוגזמת במידת מה, והכנסייה שהקים התבססה על שלושה מהקירות ההיקפיים של קודמתה, וכן התגלו עקבות פסיפסים שהיו קבועים בה.

לצד הבזיליקה החדשה הקים אופרזיוס מספר מבנים נוספים שכללו אטריום בכניסה למבנה, בפטיסטריום, ארמון בישופות גדול בין הבזיליקה לחוף הים שמצפון לה, וקפלה קטנה צפונית-מזרחית לה. כל המבנים עוטרו בעושר בפסיפסים, אלבסטר, שיש, דר וסטוקו. תוספות מאוחרות למבנה כללו את מבנה ה"קנוניקה" מ-1257 ואת מגדל הפעמונים מהמאה ה-16, וכן מספר מבנים משניים כמו חדר המלבושים מהמאה ה-15 ושתי קפלות מהמאות ה-16 וה-19.

המתחם
-----

הבזיליקה מחולקת לשלושה מעברים שבצידם המזרחי שלושה אפסיסים שהמרכזי שבהם גדול וגבוה משני האחרים, וקבועים בו ארבעה חלונות. הקיר המערבי, הצפוני והדרומי של הבזיליקה השתייכו לכנסייה הקודמת שניצבה במקום קודם לכן, וכך גם בסיסיהם של שתי שורות בנות תשעה עמודים כל אחת, המחלקות את החלל הפנימי של המבנה. העמודים פשוטים אך נושאים כותרות מעוטרות בסגנונות שונים. כותרות העמודים בכל זוג בשתי השורות זהות. העמודים נושאים שתי ארקדות של קשתות המצופות בסטוקו. המזבח שהוקם בשנת 1277 תופס את רוב שטחו של האפסיס המרכזי, ומעליו חופה גדולה הנישאת על ידי ארבעה עמודי שיש.

המוטיב העיקרי באפסיס שצורתו כשל חצי כיפה, הוא פסיפס הבתולה האוחזת בישו ומעליהם יד המחזיקה בזר והמייצגת את האל-האב. מצדדיהם ניצבים מלאכים, מרטירים מקומיים ודמותו של הבישוף אופרזיוס האוחז בדגם של הבזיליקה. מעל לחצי הכיפה פסיפס נוסף ובו נראים ישו האוחז בספר פתוח הנושא את הכיתוב "*Ego sum Lux vera*" ("אני האור האמיתי") ומשני צדדיו 12 השליחים. הקשת שמתחת לפסיפס זה מעוטרת בפסיפסים עגולים שבהם נראה "שה האלוהים" ושתים-עשרה קדושות מעונות. שני הפסיפסים העיקריים בין חלונות האפסיס מתארים את הביקור ואת הבשורה. האפסיסים המשניים מעוטרים גם הם בפסיפסים.

רק חלקים מארמון הבישוף המקורי שנבנה במאה ה-6 שרדו, והמבנה הנוכחי הוא תוצר של שינויים ותוספות במשך מאות שנים, והוא פונקציונלי במראהו. לפי דיווחים מהמאה ה-16 הבפטיסטריום והאטריום היו אותה עת במצב של הרס, אך הם שופצו באופן מקיף בשנים האחרונות באופן ששימר את מראם המקורי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הבזיליקה האופרזיאנית בפורץ'** בוויקישיתוף
* עמוד הקתדרלה באתר העיר פורץ'
* הבזיליקה האופרזיאנית בפורץ'

תמונה פנורמית - המראה ממגדל הפעמונים של הבזיליקה

תמונה פנורמית - המראה ממגדל הפעמונים של הבזיליקה

| הריביירה הקרואטית |
| --- |
| ערים | דוברובניק • ספליט • רוביני • רייקה • טרוגיר • זאדאר • אופטיה • פורץ' • פולה • שיבניק | דוברובניק |
| איים | צרס • קרק • מלייט • ראב • פאג • ויס • לושין • דוגי אוטוק • בראץ' • הוואר • קורצ'ולה • קורנטי |
| ערכים אחרים | מפרץ קוורנר • דלמטיה • הים האדריאטי • ולביט • איסטריה • האלפים הדינריים |

| Flag of CroatiaFlag of Croatia סמל אונסק"וסמל אונסק"ו אתרי מורשת עולמית בקרואטיה |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| העיר העתיקה של דוברובניק • קתדרלת יעקב הקדוש בשיבניק • הפארק הלאומי אגמי פליטביצה • המתחם ההיסטורי של ספליט וארמון דיוקלטיאנוס • העיר ההיסטורית בטרוגיר • המתחם האפיסקופלי של הבזיליקה האופרזיאנית במרכז ההיסטורי של פורץ' • מישור סטארי גראד • בתי קברות עם מצבות סטצ'צי מימי הביניים (עם בוסניה והרצגובינה, מונטנגרו וסרביה) • יערות האשור העתיקים והבראשיתיים של הרי הקרפטים ושל אזורים אחרים באירופה (עם שבע עשרה מדינות נוספות) • מפעלי ההגנה הוונציאניים בין המאות ה-16 וה-17: סטטו דה טרה ומערב סטטו דה מאר (עם איטליה ומונטנגרו) |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007450633305171
* LCCN: n81005207
* NKC: olak20201077811
* NSK: 000566369
* VcBA: 494/37501
* VIAF: 132528024
* WorldCat: lccn-n81005207

 |