תאוריית הקשר לתפירת תיקים ע"י גופי האכיפה והמשפט בישראל, היא תיאוריה לפיה קיימת מגמה של נקיטת הליכים פליליים כנגד אישי ציבור משיקולים לא ענייניים, וכחלק מתהליך של נטילת הכח מנבחרי הציבור בישראל אל מערכת המשפט, שהמהפכה החוקתית של אהרן ברק היא חלק ממנו.

התומכים בתיאוריה מתבססים על כך שכנגד 4 ראשי ממשלות בישראל ברציפות: בנימין נתניהו, אהוד ברק, אריאל שרון ואהוד אולמרט, נוהלו חקירות משטרה ומשפטים. כמו כן על התגברות חקירות וכתבי אישום כנגד אישי ציבור בהיקף נרחב, ובמקרים רבים באופן שמנע את מינויים או את פעילותם בתפקידים להם ישנה השפעה על מערכת האכיפה והמשפט, כמו תפקיד שר המשפטים והשר לביטחון פנים. חלק מן המקרים הסתיימו בזיכוי מוחלט או בסגירת התיק לפני הגשת כתב אישום, מה שחיזק את הטענות. אולם גם במקרים שונים של הרשעה, היו שטענו כי המוטיבציה לחקירה והגשת כתב אישום ולעיתים אף הרשעת בית המשפט, מבוססת אף היא על כך.

מפריכי התיאוריה מסבירים כי סגירת תיק חקירה ואפילו דחיית תיק על ידי בית המשפט אינו ראיה להגשה מתוך אינטרסים פסולים, כאשר בית המשפט אינו עומד על כך במפורש בפסק דינו, ובחלק מהמקרים אף סתר את הטענות במפורש, אלא זהו מנגנון תקין שמונע הרשאות שווא. כמו כן מצביעים המתנגדים על סידרה של הליכים אותם צריכה לעבור כל תיק כנגד איש ציבור, הליכים בהם מעורבים בני אדם רבים ממערכות שונות, משטרה, פרקליטות, יועצים משפטיים ובית המשפט, באופן שמונע לכאורה מניעים פסולים.

בשנת 2016 נחשף דבר קיומו של "תיק יצחקי", שיצר ראש אגף חקירות ניצב מני יצחקי, תיק מודיעין ממוקד בו ריכז מידע וחשדות פליליים על אישי ציבור. על פי הטענה התיק נועד בכדי להפעיל לחץ על אישי ציבור, ולשלוף את החומר בעת הצורך. שמות המופיעים במסמך לא פורסמו, למעט שמו של מי שכיהן באותה תקופה בתפקיד השר לביטחון פנים, גלעד ארדן. לדברי חושף הפרשה רביב דרוקר, שמו של ארדן הודלף בכדי למנוע ממנו לדרוש הסברים מיצחקי ובכדי להלך עליו אימים. במשטרה טענו כי המסמך נועד דווקא בכדי למנוע מצב של סחיטת אישי ציבור באמצעות תיקים פליליים. ב-2018 פורסמו הקלטות של ניצב מני יצחקי בהם לכאורה הנחה "לתפור תיק" לגל הירש כאשר ביקשו לקדם את מינויו למפכ"ל המשטרה.

בסקר שערך המכון הישראלי לדמוקרטיה בשנת 2021 נראה כי רוב אזרחי ישראל מאמינים באפשרות של הגשת כתבי אישום בשל אינטרס פוליטי. וכך רוב בעלי הדעה, 42% הסכימו עם קביעה כי משפט נתניהו הוא ניסיון להשתמש בהליך משפטי למטרות פוליטיות, לעומת 39% שלא הסכימו.

בתיקים רבים, במיוחד של אישי ציבור, נטען ע"י הנאשמים כי הוגשו על רקע פוליטי. כך למשל בתיקים כנגד אריה דרעי, שלמה בניזרי, משה קצב ועוד. אולם ישנם מספר תיקים בולטים בהם הטענה נשמעה ביתר שאת, כך במקרה שהתיקים הסתיימו בזיכוי מוחלט, או במקרים בהם הייתה לתיק השפעה ישירה על מערכות האכיפה לעיתים תוך ניגוד עניינים

### יעקב נאמן

עם הקמת ממשלת נתניהו הראשונה בשנת 1996, מינה נתניהו את יעקב נאמן לשר משפטים. נאמן ביקש להחליף את היועמ"ש מיכאל בן יאיר. נאמן אף החזיק בהשקפות שלא תאמו את גישתו של בית המשפט העליון בנושא המהפכה החוקתית. תוך מספר ימים ממינויו נפתחה חקירה משטרתית כנגד יעקב נאמן, והוא התפטר מתפקידו. נאמן זוכה כעבור כשנה מחוסר אשמה, כאשר בית המשפט מתח ביקורת על התביעה לאחר שעד מרכזי שהפריך את הטענות כנגד נאמן כלל לא נחקר במשטרה.. לימים עדנה ארבל פרקליטת המדינה דאז, והיועמ"ש בן יאיר האשימו זה את זו בהגשת כתב האישום. עוד העידו מי ששמעו מפיו של בן יאיר כי התבטא בנוגע יעקב נאמן שהוא הולך "לתקוע את הפשיסט הזה".

במקום יעקב נאמן מונה לשר המשפטים צחי הנגבי. הנגבי אף הוא נחקר באזהרה מספר חודשים אחר מינויו בפרשת בר און חברון, אך לאחר מספר חדשים הוחלט כי אין להעמידו לדין בגין חלקו בפרשה. הנגבי היה לויאלי למערכת המשפט וזכה לשבחים מפיו של אהרן ברק.

### רפאל איתן

רפאל איתן יועד לתפקיד השר לביטחון פנים בממשלת נתניהו, אולם הוגש נגדו כתב אישום, והיועץ המשפט לממשלה מיכאל בן יאיר הודיע כי רפול אינו יכול לשמש בתפקיד והוא מונה לשר החקלאות. התיק כנגד רפול נסגר לאחר שרפול הודה בעובדות כתב האישום אך טען כי אין בהם כל אשמה, בית המשפט קיבל את דבריו ושיבח את רפול על התנהגותו. רפול הפסיד את התפקידים המשפיעים על מערכת האכיפה

### ראובן ריבלין

ערב הקמת ממשלת שרון ב-2001 הסתמן כי ראובן ריבלין ימונה לשר המשפטים. תוך זמן קצר הוכרז על פתיחה בחקירה כנגדו, ובעקבות כך בוטל המינוי שלו לתיק, והוא מונה לשר התקשורת, רק לאחר 3 שנים סגר מני מזוז את התיק זמן קצר אחרי שמונה לתפקיד היועמ"ש. מספר חודשים לאחר מכן התבטא מזוז באזני עיתונאים כי מצא בפרקליטות "מדיניות של סימון מטרות וגיוס עמדות". בשל פרשה זו כמו גם בשל סגירת ופתיחת תיק האי היווני, ובשל החקירות של חיים רמון המליץ הפרשן אמנון אברמוביץ' לפתוח ועדת חקירה למדיניות התביעה.

### דרור חוטר ישי

דרור חוטר ישי היה ראש לשכת עורכי הדין החל משנת 1991 והיה למבקר חריף של אהרן ברק ושיטתו המשפטית, וכן של שיטת מינוי השופטים. בנובמבר 1996 התראיין לעיתון יתד נאמן ובו מתח ביקורת על מערכת המשפט ועל המהפכה החוקתית, ימים לאחר פרסום הראיון פורסם בעיתונות אודות חקירות המתנהלות כנגדו, בתוך כחודש הוגש כנגדו כתב אישום בגין עבירות מס. בשל כתב האישום התפטר חוטר ישי מהוועדה לבחירת שופטים, ודחק בבית המשפט להאיץ את הדיונים בעניינו, תוך ויתור שלו על זכויות משפטיות רבותחוטר ישי זוכה סופית ביוני 1998 לאחר ערעור, ושב לועדה לבחירת שופטים. בהמשך הועמד לדין בעילה של ביזוי בית המשפט, וכתב האישום כנגדו נמחק לאחר שהתנצל. חוטר ישי סיים את תפקידו ב-1999 אז נבחר יריבו שלמה כהן לראשות הלשכה.

### אביחי מנדלבליט

ביוני 2014, בעת שכיהן אביחי מנדלבליט כמזכיר ממשלת נתניהו נפתחה כנגדו חקירה בגין שיבוש מהלכי משפט בפרשת הרפז. לאחר כשנה החליט היועץ המשפטי יהודה ויינשטיין לסגור את תיק החקירה כנגדו. עם זאת התיק לא נסגר בפועל במשך שנים לאחר מכן. בעת שמונה ליועץ המשפטי לממשלה, התיק עלה לדיון בועדת האיתור ובמספר ערכאות, בתגובה האשים מנדלבליט "הטפל הפך לעיקר, הניסיון למצוא סתירות בחקירותיי, ובכך, להטיל בי דופי, הפך לתכלית העיקרית של קיום החקירה", לימים פורסמו הקלטה של מנדלבליט משיחה עם יו"ר לשכת עורכי הדין אפי נווה, בה טען כי אי סגירת התיק בפועל נובעת מרצון של פרקליט המדינה שי ניצן "להחזיק אותי בגרון"

### חיים רמון

חיים רמון מונה לתפקיד שר המשפטים בממשלת אולמרט הראשונה - מאי 2006. רמון ביקש לערוך מספר רפורמות במערכת המשפט, בין הייתר בפעילות הועדה למינוי שופטים ובשיטת הסניוריטי לבחירת נשיא העליון. מספר חודשים לאחר מכן הואשם במעשה מגונה כאשר מתלוננת טענה כי רמון נישק אותה, תוך החדרת לשונו לפיה בניגוד לרצונה. בעקבות התיק התפטר רמון מתפקידו ומאיר שטרית מונה לממלא מקומו. רמון הורשע והוטל עליו עונש של 120 שעות שירות לתועלת הציבור ופיצוי למתלוננת בסך 15,000 ש"ח. פרופ' אמנון רובינשטיין הביע תמיהה על החקירה, ועל המשאבים שהושקעו בכדי לשכנע את המתלוננת להתלונן על רמון. פרופ' מרדכי קרמניצר טען כי במשפט רמון נוכח לראות שלבית המשפט ולתביעה הכללית יש בעיות של מקצועיות. ההליכים נגדו גררו אף הם טענות ל"תפירת תיק" מצד גורמים שונים. בהם הפרופ' ג'ורג' פלטשר שאמר "הרושם, במקרה רמון, הוא שהשתמשו בהליך פלילי כדי להשיג תוצאה פוליטית", וכן הפרשן הפוליטי אמנון אברמוביץ'. בהכרעת דינם התייחסו השופטים לטענות על תפירת תיק לרמון, וכינו אותן חסרות שחר.

ימים אחרי הרשעת רמון פרסם פרופ' דניאל פרידמן, מאמר תחת הכותרת "משפח רמון" בו האשים את השופטים שהרשיעו את רמון ללא יסוד מספיק בחומר הראיות, וציין כי הרשעת רמון היא עדות למעבר הכח והשלטון אל מוסדות המשפט. פרידמן מונה לממלא מקומו של רמון ופעל להכנסת שינויים במערכת המשפט, שינויים שהתקבלו בביקורת רבה על ידי גורמים במערכת אכיפת החוק, כך התבטא שופט העליון מישאל חשין: "אולמרט מינה לשר משפטים את האויב הגדול ביותר והמתוחכם ביותר של בית-המשפט, מי שירים יד על ביתי, אגדע את ידו"

### אהוד אולמרט

בצעד שנחשב בעיני רבים כקריאת תיגר על מערכת המשפט, מינה ראש הממשלה אהוד אולמרט את דניאל פרידמן לשר המשפטים, ס"ה במהלך כהונתו נפתחו כנגד אולמרט 8 פרשות שונות כולן מבוססות על מקרים שארעו בטרם מונה לכהן כראש הממשלה, מתוכן 5 נסגרו בלא כלום, באחת הוא זוכה, והורשע בשתי פרשיות, בפרשת מעטפות הכסף ובפרשת מרכז ההשקעות. לאחר עדות מוקדמת שניתנה בפרשת מעטפות הכסף באופן חריג, בטרם הגשת כתב אישום, בחודש מאי 2008, התגברו הלחצים מצד שותפיו של אולמרט לקואליציה לפרוש מתפקידו. ובחודש ספטמבר 2008 התפטר אולמרט מתפקידו. למרות שהורשע בחלק מן התיקים, רווחת טענה כי המוטיבציה להפללת אולמרט מבוססת על המתיחות מול מערכת המשפט בשל מינוי רמון ופרידמן

בשנת 2008 נחשף כי רעייתו של אהוד ברק שכיהן כשר בממשלה הקימה חברה בשם "טאורוס", שנועדה "לתווך בין אנשי עסקים לבין הצמרת העסקית והפוליטית בישראל", הפרשה לא נחקרה והיא נסגרה. הפרשן המשפטי משה גורלי טוען כי הסיבה לסגירת התיק היא התמקדות מערכת המשפט באותה העת במלחמה בשר המשפטים דניאל פרידמן, ומשהתגייס לכך אהוד ברק, נסגר התיק כנגד רעייתו.

קישורים חיצוניים
----------------

* שי דורון, המקושר: חיליק גוטמן - פרופיל על סלב בטעם של פעם, באתר nrg‏, 22 באפריל 2009
* אתר למנויים בלבד אור כרמי, קל להפריח, קשה להפריך: כמה עובדות על "תפירת התיקים", באתר הארץ, 24 בינואר 2022
* ארז תדמור, שלטון החוק: היסטוריית החיסולים הפוליטיים של פרקליטות המדינה, באתר מידה, 4 בינואר 2017

הערות שוליים
------------

1. 1 2  דניאל פרידמן, **קץ התמימות**, ידיעות ספרים,2019. עמוד 513  
ד״ר גדי טאוב, תפירת תיקים, זה לא חדש, חברים, באתר ערוץ 7, 12 באוקטובר 2019
2. ↑  ארי שביט, אני קרוע, באתר הארץ, 3 ביוני 2003  
חיים רמון, **פרק מספר-נגד הרוח**, באתר דיומא 25 בדצמבר 2020
3. 1 2  משה גורלי, למה דווקא אולמרט?, באתר כלכליסט, 28 בספטמבר 2016  
ספי עובדיה, המו"מ הקואליציוני: נתניהו נוטה למנות את לוין לשר המשפטים, באתר חדשות 13, 14 באפריל 2019
4. 1 2  אמנון אברמוביץ', ‏נשיקת רמון עוברת למבקר המדינה, באתר גלובס, 6 ביולי 2008
5. ↑  ד"ר עמיר פוקס, פרופ' מרדכי קרמניצר, ד"ר גיא לוריא, קנוניית תפירת התיקים לנבחרי ציבור, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 10 בינואר 2021
6. ↑  צבי זרחיה, "מסמך סודי במשטרה: עשרות ח"כים ביצעו לכאורה עבירות פליליות", באתר TheMarker‏, 20 ביוני 2016  
קלמן ליבסקינד, ‏פרסום ראשון: מה מופיע ב"מסמך יצחקי" שהחזיקה המשטרה בנוגע לח"כים, באתר מעריב אונליין, 21 ביולי 2018  
ישי פורת, תנ"צ גיא ניר על פרשת גל הירש: "חקירות רדומות משמשות לסיכול פוליטי", באתר ynet, 12 בנובמבר 2018
7. ↑  אתר למנויים בלבד רביב דרוקר, הספין שעשו עלי, באתר הארץ, 27 ביוני 2016
8. ↑  יעל פרידסון, המפכ"ל: "מצדיק את 'מסמך יצחקי'. הוא מוצג הפוך ממה שהוא", באתר ynet, 6 ביולי 2016
9. ↑  גיא פלג, ‏כך ניסו לתפור תיק למפכ"ל המיועד?, באתר ‏מאקו‏‏, ‏6 באוגוסט 2018‏
10. ↑  פרופ' תמר הרמן, ד"ר אור ענבי, הציבור חלוק האם משפט נתניהו הוא ניסיון להשתמש בהליך המשפטי למטרות פוליטיות, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 08 בדצמבר 2021
11. 1 2  אמנון רובינשטיין, פרשת רפול חיה וקיימת, באתר nrg‏, 18 באוגוסט 2007
12. ↑  דניאל פרידמן, **קץ התמימות**, ידיעות ספרים,2019. עמוד 514
13. ↑  יובל יועז, לפיד חשף מסמכים המפריכים טענת בן יאיר על ארבל, באתר הארץ, 22 ביוני 2004  
יואב יצחק, **עדנה ארבל לא דיווחה אמת**. מעריב 10 ביוני 2010
14. ↑  קלמן ליבסקינד, ‏גיבורים לרגע: כשחלוקת הצל"שים פוגשת את האינטרסים של מערכת הביטחון, באתר מעריב אונליין, 26 באוגוסט 2017
15. 1 2  דניאל פרידמן, **קץ התמימות**, ידיעות ספרים 2019, עמוד 515
16. ↑  טל רוזנר, מזוז סגר 7 תיקים נגד ריבלין בחשד לטובת הנאה מאפל, באתר ynet, 8 באפריל 2004  
ברוך קרא, היועץ המשפטי סגר את כל תיקי החקירה על קשרי ריבלין-אפל, באתר הארץ, 9 באפריל 2004  
דניאל פרידמן, **קץ התמימות**, ידיעות ספרים 2019, עמוד 519
17. ↑  אמנון אברמוביץ', ‏אדוני שר המשפטים, באתר גלובס, 11 ביוני 2007
18. ↑  מי ימצמצץ ראשון, ברק או חוטר ישי?, באתר גלובס, 15 בדצמבר 1996
19. ↑  דניאל פרידמן, **קץ התמימות** ידיעות 2019, עמוד 521  
חיים רמון, **נגד הרוח**, ידיעות ספרים 2020, עמוד 101
20. ↑  מאת הדס מגן, ‏ביהמ"ש המחוזי זיכה את עו"ד דרור חוטר-ישי מעבירות המס בהן הורשע, באתר גלובס, 8 ביוני 1998
21. ↑  מאת הדס מגן ואיתמר לוין, ‏המדינה לא תערער על מחיקת כתב האישום נגד חוטר-ישי באשמת זילות, באתר גלובס, 8 ביולי 1999  
דרור חטר-ישי, פרק מספר: הכח ממכר// דרור חטר-ישי, באתר מידה, 22 באפריל 2021
22. ↑  אלי סניור, פרשת הרפז: מזכיר הממשלה נחקר באזהרה, באתר ynet, 9 ביוני 2014
23. ↑  משה גורלי, ההסתבכות של מנדלבליט שתרמה למינויו כיועץ משפטי, באתר כלכליסט, 18 בפברואר 2020  
אבישי גרינצייג, ‏מנדלבליט ב-2015: "היועמ"ש וינשטיין תופר לי תיק כדי לסכל את המינוי שלי", באתר מעריב אונליין, 27 במרץ 2019
24. ↑  טובה צימוקי, היועמ"ש בהקלטה נגד שי ניצן: "המניאק הזה לא מחליט בתיק שלי", באתר ynet, 13 באוקטובר 2020
25. ↑  נועם שרביט, ‏כמעט כל שרי המשפטים הקודמים פיזרו הצהרות - ועדיין, נראה שרמון יזם יותר, באתר גלובס, 21 באוגוסט 2006
26. ↑  הארץ, אמנון רובינשטיין מבקר את המשטרה בפרשת חיים רמון, באתר TheMarker‏, 17 בספטמבר 2006
27. ↑  אלה לוי וינריב, ‏פרופ' מרדכי קרמניצר: "להרבה אנשים יש חשבון פתוח איתי", באתר גלובס, 7 במרץ 2008
28. ↑  אמנון רובינשטיין, **חושף הפגמים** מעריב 12 במרץ 2007
29. ↑  נועם שרביט, ‏ביהמ"ש הרשיע פה אחד את חיים רמון בביצוע מעשה מגונה; השופטים: "נשיקה עם הלשון בלא הסכמה - עבירת מין פולשנית, לא תחום אפור", באתר גלובס, 31 בינואר 2007
30. ↑  דניאל פרידמן, משפח רמון, ידיעות אחרונות, מוסף השבת, 2 בפברואר 2007
31. ↑  אביעד גליקמן, דניאל פרידמן: מלחמת הרשויות הגדולה, באתר ynet, 25 בפברואר 2009
32. ↑  נועם שרביט, ‏אולמרט מכריז מלחמה על ביניש:מינה את פרידמן לשר המשפטים, באתר גלובס, 6 בפברואר 2007
33. ↑  מזל מועלם, אולמרט לשרי קדימה: תנו לי זמן להוכיח חפותי; לא אתפטר, באתר הארץ, 29 במאי 2008
34. ↑  רונן מדזיני, תם עידן: אולמרט הגיש מכתב התפטרות לנשיא, באתר ynet, 21 בספטמבר 2008
35. ↑  חיים רמון, **נגד הרוח**, ידיעות ספרים 2020, עמוד 93-96
36. ↑  אתר למנויים בלבד דניאל פרידמן, הטעות היא של הפרשנים, באתר "ידיעות אחרונות", 15 באפריל 2019
37. ↑  איציק וולף, תלונה למבקר המדינה: לחקור עסקי נילי פריאל, אשתו של אהוד ברק, באתר TheMarker‏, 18 באוגוסט 2008
38. ↑  משה גורלי, הכישלון המודיעיני של גלנט, באתר כלכליסט, 3 בפברואר 2011  
חיים רמון, **נגד הרוח** ידיעות ספרים 2020, עמוד 91