**נסיכות סרביה** (בסרבית קירילית: **Кнежевина Србија**) היה שמה של סרביה בין השנים 1815–1882. הנסיכות קמה בעקבות המרד הסרבי השני, והוכרה על ידי האימפריה העות'מאנית בשנת 1830. בשנת 1867 פינו העות'מאנים את כוחותיהם מהנסיכות, ובשנת 1882 בעקבות קונגרס ברלין הוכרזה הנסיכות כממלכת סרביה.

רקע
---

בדצמבר 1371, עם מותו של סטפן אורוש החמישי, מלך סרביה אשר היה ערירי, קרסה ממלכת סרביה והתפרקה למספר ישויות. קרבות קשים ומתמשכים עם מניין נפגעים גבוה מול צבאו של מוראט הראשון, סולטאן האימפריה העות'מאנית, בלווי חולשת הממשל המרכזי הסרבי הובילו לשחיקה ביציבותה של הממלכה עד לקריסתה. עד 1459 השלימו העות'מאנים בהדרגה את השתלטותם על כל שטחי סרביה. לאורך השנים השתלטה לפרקים ממלכת הבסבורג שהייתה חלק מהאימפריה הרומית הקדושה על חלקים מסרביה וזאת במהלך מלחמות אזוריות מול העות'מאנים.

המרד הסרבי
----------

תהליך נסיגתה של האימפריה העות'מאנית לווה בהחלשות מנגנון הממשל המרכזי על האיילטים השונים ונקיטת מדיניות עצמאית על ידי הוואלים. בשנת 1804 טבחו כוחות יניצ'רים מקומיים במאות בני אצולה סרבית במטרה לחזק את אחיזתם באיילט, ובעקבות אירוע זה פרץ המרד הסרבי הראשון בהובלתו של קאראג'ורג'ה פטרוביץ'. בשנת 1813 עלה בידי העות'מאנים לדכא את המרידה, אך תוצאותיה של המלחמה העות'מאנית-רוסית (1806–1812) אילצו אותם להסכים להעניק אוטונומיה לסרבים. ב-1815 התחדשה המרידה בהובלתו של מילוש אוברנוביץ' והעות'מאנים נאלצו לסגת מאזור בלגרד. לאחר משא ומתן הסכימו העות'מאנים להכיר בנסיכות סרבית אוטונומית במסגרת האימפריה. דה פקטו מדובר היה במתן עצמאות לסרבים. בנובמבר 1817 מינה אוברנוביץ' את עצמו לנסיך סרביה וארגן את רציחתו של מנהיג המרד הראשון קאראג'ורג'ה פטרוביץ' אשר שב לסרביה מהגלות.

נסיכות סרביה
------------

 ערך מורחב – **המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878)**  

מילוש אוברנוביץ' כיהן כנסיך סרביה הראשון עד 1839 ובמרבית שנותיו אופיין שלטונו כאוטוקרטי. אופי משטרו הוביל לאי שקט פוליטי ולניסיונות התקוממות, עניין שאילץ אותו לפעול לכינון חוקה בסרביה, והיא כוננה ב-1835. כמו כן הוכר הוכר מעמדה העצמאי של הכנסייה האורתודוקסית של סרביה תחת פטריארך קונסטנטינופול. עד 1830 שלטו הסרבים באזור סנג'ק בלגרד. חולשתם הצבאית של העות'מאנים כפי שהופגנה במהלך מסע הכיבושים של אבראהים פאשא וחששם לאובדן שטחים נרחב באירופה לאחר מלחמת העצמאות היוונית, הובילו את הסולטאן העות'מאני מהמוט השני להסכים להרחבת ניכרת של האוטונומיה הסרבית. מילוש אוברנוביץ' ויתר על כסאו לטובת בנו מילאן אשר נפטר תוך זמן קצר ולכס הנסיכות עלה בנו השני מיכאילו שהיה בן 16 שנים בעת עלייתו לשלטון. לאחר שלוש שנות שלטון הודח מיכיאלו בהפיכה ולשלטון עלה אלכסנדר קאראג'ורג'ביץ'. אביב העמים לא פסח על אזור הבלקן ובתקופת שלטונו, פרץ המרד ההונגרי וקאראג'ורג'ביץ' שלח כוחות של "מתנדבים" סרבים כדי לסייע במרידה באזור וויבודינה. עם זאת, סירב הנסיך לצרף את כוחות צבא הנסיכות למלחמת קרים לצד הבריטים, הצרפתים והעות'מאנים בשל חששו מתגובת הרוסים, והעניין הוביל להפיכה ולהדחתו בידי בית אוברנוביץ' בשל רצונם למצב את סרביה כגורם דומיננטי אזורי בבלקן וכמשתנה בו יש להתחשב ב"שאלה המזרחית".

אלכסנדר קאראג'ורג'ביץ' גלה מארצו עם משפחתו ונפטר בטימישוארה שבממלכת רומניה. לשלטון בנסיכות חזר מילוש אוברנוביץ' ולאחר מותו ב-1860 שב לשלטון מיכיאלו אוברנוביץ'. בסיוען של האימפריה הרוסית והאימפריה האוסטרית עלה בידי הסרבים לסיים בהסכם את הנוכחות הצבאית העות'מאנית על אדמתם. ב-1868 נרצח מיכיאלו אוברנוביץ' בידי מתנקש ולשלטון עלה בן דודו בן ה-14 מילאן אוברנוביץ' הרביעי. שנותיו הראשונות בשלטון היו תחת פיקוחה של מועצת עוצרים ומ-1872 עת מלאו לו 18 שנים, שלט באופן עצמאי. הנסיך הצעיר תומרן על ידי הרוסים והאוסטרו-הונגרים וב-1876 הכריז מלחמה על האימפריה העות'מאנית. העות'מאנים הביסו את הסרבים ורק אולטימטום רוסי מנע את הכרעתם הסופית. תוצאותיה של המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) הטיבו עם נסיכות סרביה ובמסגרת סיכומי קונגרס ברלין הכירו המעצמות האירופיות בעצמאות סרביה.

לאחר מכן
--------

 ערך מורחב – **ממלכת סרביה**  

ב-6 במרץ 1882 הכריז הנסיך מילאן הרביעי על סרביה כממלכה ועל עצמו כמלך מילאן הראשון. הממלכה עברה כמה מלחמות והפיכות צבאיות, ואף נכבשה על ידי מעצמות המרכז במלחמת העולם הראשונה, אולם בשנת 1918 הוקמה על בסיסה ממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים, שמאוחר יותר הפכה לממלכת יוגוסלביה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נסיכות סרביה** בוויקישיתוף

| דגל חלוקה מנהלית של האימפריה העות'מאנית סמל |
| --- |
| **איילטים (1365–1867)** | 

|  |  |
| --- | --- |
| **אפריקה** | אלג'יריה העות'מאנית • איילט מצרים • איילט חבש • טריפוליטניה העות'מאנית • תוניסיה העות'מאנית |
| **אנטוליה** | איילט אדנה • איילט אידין • איילט אנטוליה • איילט אנקרה • איילט סאמצחה • איילט דיארבקיר • איילט דולקדיר • איילט ארזורום • איילט הודבנדיגר • איילט קאראמאן • איילט קארס • איילט רום • איילט טרבזון • איילט ואן • איילט קסטמונו |
| **אירופה** | איילט אדירנה • איילט ארכיפלג הים האגאי • איילט בוסניה • איילט בודה • כרתים העות'מאנית • איילט אגר • איילט הרצגובינה • איילט קניז'ה • איילט קפה • איילט מוראה • איילט ניש • איילט פודוליה • איילט רומליה • איילט סלוניקי • איילט סיליסטרה • איילט טמשוואר • איילט אויוור • איילט ואראט • איילט וידין • איילט יואנינה |
| **לבנט** | איילט חלב • קפריסין העות'מאנית • איילט דמשק • איילט צידון • איילט טריפולי |
| **ערב** | איילט תימן • איילט אל-הסה |
| **מסופוטמיה** | איילט בגדאד • איילט מוסול • איילט בצרה • איילט א-רקה • איילט שהריזור |

 |
| **וילאייטים (1867–1922)** | 

|  |  |
| --- | --- |
| **אפריקה** | טריפוליטניה העות'מאנית |
| **אנטוליה** | וילאייט אדנה • וילאייט אידין • וילאייט אנקרה • וילאייט ארכיפלג הים האגאי • וילאייט ביטליס • וילאייט דיארבקיר • וילאייט ארזורום • וילאייט הודבנדיגר • וילאייט קוניה • וילאייט ממוראטולאזיז • וילאייט סיווס • וילאייט טרבזון • וילאייט ואן • וילאייט קסטמונו |
| **אירופה** | וילאייט אדירנה • וילאייט בוסניה • כרתים העות'מאנית • וילאייט הדנובה • וילאייט קוסובו • וילאייט מנאסטיר • וילאייט סלוניקי • וילאייט יואנינה • וילאייט שקודרה |
| **לבנט** | וילאייט חלב • וילאייט ביירות • וילאייט סוריה |
| **ערב** | וילאייט תימן • וילאייט חג'אז |
| **מסופוטמיה** | וילאייט בגדאד • וילאייט מוסול • וילאייט בצרה • וילאייט א-רקה • וילאייט שהריזור |

 |
| **מדינות וסאליות ואוטונומיות** | 

|  |  |
| --- | --- |
| **וסאלים** | הטמאנות הקוזאקית (אוקראינה העות'מאנית) • חאנות קרים • חאנות קאזאן • נסיכות מולדובה • שריפות מכה • הרפובליקה של רגוזה • רדוסלב צלניק • דספוט סרביה • נסיכות טרנסילבניה • ולאכיה • הנסיכויות הרומניות המאוחדות • נסיכות סרביה • נסיכות בולגריה • ממלכת אימרתי • רפובליקת שבעת האיים |
| **אוטונומיות** | מדינת כרתים • ח'דיוות מצרים • האמירויות הכורדיות • השלטון הממלוכי בעיראק • רומליה המזרחית • נסיכות סאמוס |

 |

| שליטי נסיכות וממלכת סרביה |
| --- |
| נסיכי סרביה (1882-1817) | מילוש אוברנוביץ' • מילאן אוברנוביץ' • מיכאילו אוברנוביץ' • אלכסנדר קָארָאג'וֹרְגֶ'בִיץ' • מילוש אוברנוביץ' • מיכאילו אוברנוביץ' • מילאן הרביעי • | סמל נסיכות סרביה סמל ממלכת סרביה |
| מלכי סרביה (1918-1882) | מילאן הראשון • אלכסנדר הראשון • פטר הראשון • |