**שגריר ישראל בארצות הברית** הוא הנציג הרשמי של מדינת ישראל לארצות הברית. בשל חשיבותם האסטרטגית של יחסי ארצות הברית–ישראל לביטחונה של ישראל, תפקיד שגריר ישראל בארצות הברית נחשב לבכיר במיוחד ומקביל בחשיבותו לזה של חלק משרי הממשלה.

מעון השגריר נמצא בשכונת פורסט הילס בוושינגטון די. סי.

דרכי מינוי
----------

בשל חשיבותם ואופיים של יחסי ישראל וארצות הברית, על השגריר בוושינגטון להיות מקובל על ראש ממשלת ישראל. בהתאם, השגריר בוושינגטון הוא פעמים רבות מינוי פוליטי ואיש אמונו של ראש ממשלת ישראל ולאו דווקא דיפלומט מקצועי, הגם שרבים מאלו שמילאו את התפקיד באו מתוך שירות החוץ.

מעמד וחשיבות המשרה
------------------

בשל חשיבות היחסים המיוחדים בין ישראל לארצות הברית, תפקיד שגריר ישראל בארצות הברית נחשב לבכיר במיוחד. יחד עם זאת, לאורך השנים הועלתה לא פעם ביקורת על המגבלות הרבות המהוות מכשול ליכולתו להביא לידי ביטוי את כישורין והשפעתו. לדעת מייקל אורן, שכיהן בתפקיד בשנים 2009–2013,

> "השגריר אחראי על כלל השגרירות ועל תשע קונסוליות ברחבי ארצות הברית, אבל אין לו כמעט שום סמכות לגייס לעבודה או לפטר מישהו ממאות העובדים. יתרה מזאת, הדיפלומטים המקצועיים בסגל נוטים להתקומם על מינוי של אדם מחוץ למערכת לתפקיד הנחשק ביותר בשורותיהם, ולעתים קרובות מוציאים את תסכוליהם לעיתונות. השגריר כפוף הן לראש הממשלה והן לשר החוץ, ששייכים לעתים קרובות למפלגות שונות, ומקבל לפעמים הנחיות סותרות. וגם אם שגריר שאיננו קרוב במיוחד לראש הממשלה עשוי ליהנות מחופש פעולה נרחב יותר בביטוי דעותיו הפרטיות ובהקלה על מתחים דו-צדדיים, האליטה בוושינגטון עלולה לזלזל בו בהנחה שאיננו רלוונטי. וההיבט המפחיד מכול - שולחנו של השגריר הוא צומת שאליו מתנקזים הבית הלבן ומחלקת המדינה, 535 חברי הקונגרס והפנטגון, הביון האמריקאי וקהילות עסקים, יהודים אמריקאים, קהילות דתיות ואתניות, העיתונות הבינלאומית, כל זה וכן כ-25 שרים בממשלת ישראל, 120 חברי כנסת, צה"ל ושירותי המודיעין, המגזר המסחרי והעיתונות הישראלית."
> 
> 

בעקבות בדיקה שקיים בשנת 1999, מתח מבקר המדינה ביקורת על מידת התיאום בין השגרירות בוושינגטון לבין מטה משרד החוץ בירושלים ובינה לבין נציגויותיה האחרות של ישראל בארצות הברית ובאו"ם. המבקר טען, כי על אף שהשגריר בוושינגטון ממונה, להלכה, על תשע הקונסוליות הכלליות של ישראל בארצות הברית, השגרירות לא קיימה שגרת פיקוח והכוונה לקונסוליות. עוד העלתה הביקורת, כי אין דפוסי תיאום בין שלושת הנציגים הבכירים של המדינה בארצות הברית (השגריר בוושינגטון, השגריר לאו"ם והקונסול הכללי בניו יורק), דבר היוצר התנגשויות.

שגרירי ישראל בארצות הברית
-------------------------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| תמונה | שם | תקופת כהונה | הערות |
|  | אליהו אילת | 1948–1950 | מ-1945 שימש כנציג הסוכנות בוושינגטון ושם קיבל מנשיא ארצות הברית, הארי טרומן, את ההודעה בדבר הכרת ארצות הברית במדינת ישראל. התמנה לציר ראשון ואחר-כך כשגריר הראשון בארצות הברית. |
|  | אבא אבן | 1950–1959 | במקביל לכהונתו כשגריר ישראל באומות המאוחדות |
|  | אברהם הרמן | 1959–1968 | השגריר בזמן מלחמת ששת הימים |
|  | יצחק רבין | 1968-1973 |  |
|  | שמחה דיניץ | 1973–1978 | השגריר במהלך מלחמת יום הכיפורים, חתימת מזכר הבנות בין המדינות (1975) ובהסכמי קמפ דייוויד (1978) |
|  | אפרים עברון | 1978–1982 |  |
|  | משה ארנס | 1982–1983 | השגריר במהלך מלחמת לבנון הראשונה |
|  | מאיר רוזן | 1983–1987 | השגריר במהלך פרשת פולארד |
|  | משה ארד | 1987–1990 |  |
|  | זלמן שובל | 1990–1993 | השגריר במהלך מלחמת המפרץ |
|  | איתמר רבינוביץ | 1993–1996 | השגריר בתקופת החתימה ותחילת יישום הסכמי אוסלו |
|  | אליהו בן-אלישר | 1996–1998 |  |
|  | זלמן שובל | 1998–2000 | תקופת כהונה שנייה |
|  | דוד עברי | 2000–2002 |  |
|  | דני אילון | 2002–2006 | השגריר בזמן מלחמת המפרץ השנייה |
|  | סלי מרידור | 2006–2009 |  |
|  | מיכאל אורן | 2009–2013 |  |
|  | רון דרמר | 2013–2021 | השגריר בעת חתימת הסכם איחוד האמירויות–ישראל והסכם בחריין–ישראל |
|  | גלעד ארדן | 2021 | במקביל לכהונתו כשגריר ישראל באומות המאוחדות |
|  | מיכאל הרצוג | 2021–הווה |  |

הערות שוליים
------------

1. 1 2  משרד מבקר המדינה, דוח שנתי 50ב לשנת 1999 ולחשבונות שנת הכספים 1998, באתר מבקר המדינה, ‏01.05.2000
2. ↑  בן ברית, באתר ynet, ‏2016-03-10