**חדשנות אקולוגית** היא פיתוח של מוצרים ותהליכים התורמים לפיתוח בר-קיימא, שימוש בשיטה זו באופן מסחרי עוזרת במתן שיפורים אקולוגיים ישירים או עקיפים לסביבה. מוצרים ותהליכים אלו כוללים מגוון רעיונות המקדמים מאנרגיה ירוקה עד מודעות של אוכלוסייה לדרכים חדשניות לקראת קיימות. תחום המחקר המנסה להסביר כיצד, מדוע ובאיזו קצה רעיונות וטכנולוגיות "אקולוגיים" חדשים ודרכי פיזורם נקרא דיפוזיה חדשנות אקולוגית .

תפיסה
-----

הרעיון של חדשנות אקולוגית הוא יחסית חדש. אחת ההופעות הראשונות של מושג החדשנות האקולוגית בספרות היא בספרם של קלוד פוסלר ופיטר ג'יימס. במאמר המאוחר יותר פיטר ג'יימס מגדיר חדשנות אקולוגית כ"מוצרים ותהליכים חדשים המספקים ערך ללקוח וגם לעסקים בזמן שהוא מצמצם משמעותית את ההשפעות הסביבתיות ". קלאוס רנינגס  מציג את המונח חדשנות אקולוגית שמתייחס במפורש לשלושה סוגים של שינויים לקראת פיתוח בר-קיימא: חדשנות טכנולוגית, חברתית ומוסדית.

חדשנות אקולוגית קשורה קשר הדוק למגוון מושגים. לעיתים קרובות שימוש במושג המוחלף עם "אנרגיה ירוקה", והיא קשורה לעיתים קרובות לטכנולוגיה סביבתית, יעילות אקולוגית, תכנון סביבתי, עיצוב בר קיימא או חדשנות בר קיימא. בעוד שבמונחים "חדשנות סביבתית" משתמשים בהקשרים דומים ל"חדשנות אקולוגית", המונחים האחרים משמשים בעיקר כאשר מתייחסים לעיצוב מוצר או תהליכים, לכן הם מתמקדים יותר בהבטים הטכנולוגיים של חדשנות אקולוגית ולא בחברה או היבטים פוליטיים. אקובציה היא התהליך שבאמצעותו קפיטליזם אחראי מתיישר עם חדשנות אקולוגית לבניית מוצרים בעלי אופי יצירתי הניתנים למחזור לסביבה לשימוש בתעשיות אחרות. אדריכלות בר-קיימא בניית מבנים במחשבה על מזעור פגיעה סביבתית ככל שניתן. אדריכלות בת קיימא משתמשת בגישה מודעת לאנרגיה ושימור אקולוגי בעיצוב הסביבה הבנויה.

### מונח טכנולוגי

שימוש הנפוץ ביותר במונח "חדשנות אקולוגית" הוא התייחסות למוצרים ותהליכים חדשניים המפחיתים את ההשפעות על הסביבה, בין אם המוטיבציה העיקרית להתפתחותם או לפריסתם היא סביבתית או לא. לרוב השימוש הוא בשילוב עם יעילות אקולוגית ותכנון סביבתי. מנהלים בתעשיות רבות פיתחו טכנולוגיות חדשניות כדי לפעול לקראת קיימות, עם זאת פיתוחים אלה לא תמיד מעשיים או נאכפים על ידי מדיניות וחקיקה.

### תהליך חברתי

עמדה נוספת שנמצאת (למשל על ידי הארגון Eco Innovation) היא שיש להוסיף להגדרה זו: חידושים אקולוגיים צריכים להביא גם לקבלה חברתית ותרבותית גדולה יותר. בתפיסה זו, "עמוד חברתי" שנוסף להגדרתו של ג'יימס הוא הכרחי מכיוון שהוא קובע למידה ואת יעילותם של חידושים אקולוגיים. גישה זו מעניקה לחידושים אקולוגיים מרכיב חברתי, מעמד שהוא יותר מסוג חדש של מוצר או מגזר חדש, למרות שטכנולוגיה סביבתית וחדשנות אקולוגית קשורים להופעתן של פעילויות כלכליות חדשות או תת-פעילויות (למשל, טיפול בפסולת, מיחזור וכו'). גישה זו שוקלת חדשנות אקולוגית מבחינת השימוש ולא רק מבחינת מוצר בלבד. "העמוד החברתי" המקושר לחדשנות אקולוגית מציג רכיב ממשל ההופך את החדשנות האקולוגית לכלי משולב יותר לפיתוח בר-קיימא. כאשר יש תמיכה ציבורית בגיבוי ממשל (רגולטור) יותר חברות ישקלו לבצעה תהליכים התומכים בסביבה ושימוש בחומרים אקולוגיים.

פִּעְפּוּעַ
-----------

הספרות בתחום החידושים האקולוגיים מתמקדת לעיתים קרובות במדיניות, תקנות וטכנולוגיה שגורמים ספציפיים לשוק ולחברות ולא דיפוזיה, למרות זאת הבנת ההתפשטות של חידושים אקולוגיים לאחרונה קיבלה חשיבות רבה בהתחשב בעובדה שכמה חידושים אקולוגיים כבר נמצאים בשלב מתקדם. מחקרים מראים כי מרבית הלקוחות הם בעלי עמדות חיוביות כלפי סוגים שונים של חידושים אקולוגיים. אך למרות זאת שיעורי האימוץ של פתרונות כמו תעריפי חשמל דינאמיים נותרו לא מספקים  כלומר אפילו שיש תמיכה בחידושים התורמים לאיכות הסביבה אימוצם עדיין מועט. המושג "לא בחצר אחורי שלי" (NIMBY) משמש לעיתים קרובות לתיאור מה שנראה בתחילה כפער התנהגות מבלבל בין רמות גבוהות של תמיכה ציבורית בחידושים אקולוגיים לבין אי-מעורבות תכופה או אפילו עוינות מסוימת כלפי הצעות פרויקט ספציפיות. ניתן וצריך להשתמש במודלים של פסיכולוגיה חברתית והתנהגות כלכלית כדי להתגבר על אתגרים אלה .

ראו גם
------

* שיווק ירוק
* תכנון סביבתי
* אקולוגיה חברתית
* מדידת חדשנות
* קיימות
* קיימות מקומית

קישורים חיצוניים
----------------

* מצפה הכוכבים אקולוגי-חדשנות
* חדשנות אקולוגית: פוטנציאלים ואתגרים של הטכנולוגיות של מחר (ועידה שהתקיימה בקופנהגן 2005)
* תוכנית פעולה טכנולוגית סביבתית (ETAP) יוזמה של הנציבות האירופית :
	+ מהי חיסכון אקולוגי? ( European Environment Agency - סוכנות הסביבה האירופית ).
	+ פורום ETAP .
	+ תוכנית מימון אירופית עבור חברות קטנות ובינוניות שרוצות להוציא לחדשנות אקולוגית את השוק האירופי
* אסטרטגיית חדשנות
* חדשנות אקולוגית (אורכב 14.10.2007 בארכיון Wayback Machine) מהמכון לחקר אירופה בת-קיימא (SERI)
* מגזין MN | חידושים אקולוגיים

הערות שוליים
------------

1. ↑  Díaz-García, Cristina; González-Moreno, Ángela; Sáez-Martínez, Francisco J. (2015). "Eco-innovation: insights from a literature review". *Innovation: Management, Policy & Practice*. **17** (1): 6–23. doi:10.1080/14479338.2015.1011060.
2. ↑  Fussler, C. & P. James, 1996; *Driving Eco-Innovation: A Breakthrough Discipline for Innovation and Sustainability*, Pitman Publishing: London, 364 p.
3. 1 2  James, P. 1997; 'The Sustainability Circle: a new tool for product development and design', *Journal of Sustainable Product Design* 2: 52:57,
4. ↑  Rennings, Klaus (2000). "Redefining innovation - eco-innovation research and the contribution from ecological economics". *Ecological Economics*. **32** (2): 319–332. doi:10.1016/S0921-8009(99)00112-3.
5. ↑  Carrillo-Hermosilla, J. del Rio, P. & Könnölä, T. 2009; *Eco-Innovation: When Sustainability and Competitiveness Shake Hands*, Palgrave Mcmillan: Hampshire, 256 p.
6. ↑  Karakaya, Emrah; Hidalgo, Antonio; Nuur, Cali (2014). "Diffusion of eco-innovations: A review". *Renewable and Sustainable Energy Reviews*. **33**: 392–399. doi:10.1016/j.rser.2014.01.083.
7. ↑  Kowalska-Pyzalska, A. (2015). *Social acceptance of green energy and dynamic electricity tariffs - A short review* (PDF). *2015 Modern Electric Power Systems (MEPS)*. pp. 1–7. doi:10.1109/MEPS.2015.7477192. ISBN 978-1-5090-3101-6.
8. ↑  Devine-Wright, Patrick, ed. (2011). *Renewable energy and the public: from NIMBY to participation*. Taylor & Francis.
9. ↑  Gyamfi, Samuel; Krumdieck, Susan; Urmee, Tania (2013). "Residential peak electricity demand response—Highlights of some behavioural issues". *Renewable and Sustainable Energy Reviews*. **25**: 71–77. doi:10.1016/j.rser.2013.04.006.
10. ↑  Byrka, Katarzyna; Jȩdrzejewski, Arkadiusz; Sznajd-Weron, Katarzyna; Weron, Rafał (2016). "Difficulty is critical: The importance of social factors in modeling diffusion of green products and practices". *Renewable and Sustainable Energy Reviews*. **62**: 723–735. doi:10.1016/j.rser.2016.04.063.