כתב על קלף הנקרא קודקס רוניקוס, נכתב בערך בשנת 1300 לספירה. מכיל את הטקסט העתיק ביותר והמשומר ביותר של החוק הסקנדינבי, ונכתב כולו ברונות.
**אלפבית רוּני** הוא שם כתב אלפביתי שבו נעשה שימוש לכתיבת שפות גרמאניות שונות, החל מן המאה ה-1 לספירה. הכתב היה בשימוש בגרמניה וארצות השפלה עד המאה ה-7 לספירה, באנגליה עד המאה ה-11 לספירה, ובארצות סקנדינביה עד סוף ימי הביניים. לא ידוע היכן התפתח הכתב במקור ולאיזה צורך.

בשל אורך התקופה וגודל המרחב הגאוגרפי שבו נעשה שימוש באלפבית זה, ומספר השפות השונות שנכתבו בו, נוצרו בו וריאציות שונות, ולכן מדויק יותר לראות בו שם כולל למשפחה של כתבים אלפביתיים ולא כתב אחד. העתיק והידוע ביניהם הוא הפות'ארק הקדום, שנחשב לכתב הרוני המקובל. כתבי רונות אחרים הם הפות'ארק המאוחר והפות'ארק האנגלי הקדום, שהיה מקובל בבריטניה לפני פלישת הנורמנים.

על אף העובדה שכתב רוני היה בשימוש בחלקים נרחבים של צפון אירופה, שמור לו מקום מיוחד בתרבות הסקנדינבית, בין השאר בשל העובדה שהיה שם בשימוש מאוחר יותר מאשר במקומות אחרים, ולפיכך הוא נחשב לפעמים כאלפבית סקנדינבי.

באלפבית הרוני המקורי 24 סימנים. כל סימן נקרא רונה (Rune). חלק מהסימנים דומים לסימנים באלפבית הלטיני ומסמנים את אותו צליל, ואחרים שונים מהם. לאותיות היה סדר מקובל, שמתחיל בסימנים ᚠ-ᚢ-ᚦ-ᚨ-ᚱ-ᚲ. סימנים אלה מסמנים את הצלילים f-u-th-a-r-k, ולכן האלפבית נקרא גם בשם פות'ארק (Futhark). כיוון הכתיבה לא היה קבוע: אפשר היה לכתוב משמאל לימין או מימין לשמאל, וכן ישנם ממצאים שבהם כיווני הכתיבה מתחלפים בין השורות (שיטת בוסטרופידון).

המאפיין העיקרי מבחינה חזותית של האלפבית הרוני הוא שהוא מורכב רק מקווים אנכיים ואלכסוניים, ואין בו קווים אופקיים או מעוגלים. הדבר נובע ככל הנראה מהעובדה שבמקור, הרונות נחרטו באמצעות סכינים בכפיסי עץ. קווים אופקיים קשים לזיהוי בכפיסי עץ משום שהם מתלכדים עם טקסטורת העץ, וקווים מעוגלים קשה ליצור באמצעים אלה. במאה העשרים ומאה העשרים ואחת אותיות רוניות מסוימות נהפכו לסמלי שנאה וגזענות כמו רונת האלגיז, אות'לו וג'רן ונמצאים בשימוש על ידי ארגוני שנאה ועליונות לבנה.

מקורותיו של האלפבית
-------------------

לא ידוע מתי והיכן נוצר האלפבית הרוני. הממצאים הארכאולוגיים המוקדמים ביותר המכילים רונות הם מן המאה ה-2 לספירה, בעיקר כתובות קצרות החרוטות בחפצי מתכת, אבל ברור שבשלב זה כבר היה האלפבית מפותח ונפוץ יחסית. מכך מסיקים שהוא נוצר לכל המאוחר במאה הראשונה לספירה. סביר שהוא נוצר בהשראת אחד או יותר מהאלפביתים האיטלקיים הקדומים (שהאלפבית הלטיני היה אחד מהם). מכיוון שהממצאים הקדומים ביותר הקיימים הם מסקנדינביה, התאוריה המקובלת ביותר שהוא נוצר בדרום סקנדינביה, ומשם התפשט לאזורי גרמניה, ארצות השפלה, ואנגליה של ימינו. כתב רוני נמצא גם בממצאים ארכאולוגיים מפולין, רוסיה, הונגריה ורומניה של ימינו.

מרבית הממצאים נמצאו באזור סקנדינביה, בעיקר בשוודיה, וזאת בעיקר בשל מנהג של הקמת "אבני רונות", מעין מצבות חרוטות בכתובות רוניות, שהיה נפוץ באזור זה החל מהמאה ה-4 ועד המאה ה-11 לספירה.

בשפות גרמאניות עתיקות משמעות השורש רון (נורדית עתיקה: rún, אנגלית עתיקה: run) הוא סוד, מסתורין או לחישה, ומניחים שזה מקור המונח "רונה".

### מקור הכתב על פי המיתולוגיה

על פי המיתולוגיה הנורדית האל אודין "אב החיים" (המנהיג של אלי האייסיר והמולך באסגארד) פנה אל "עץ העולם" (יגדראסיל) על מנת שיגלה לו את סודות היקום והעתיד כדי שיחכים יותר. העץ הורה לו לקבע את עצמו במהופך עליו במשך תשע יממות רצופות. אודין קיבע את עצמו אל העץ בעזרת החנית שלו, גונגניר, כאשר החנית נעוצה מבִטנו אל הנקודה המבדילה בין גזע העץ לתשעת הענפים שלו, שכל אחד מהם מסמל את אחד מתשעת העולמות. בתום תשעה ימים, העלה "עץ החיים" על פני האדמה את שורשיו ועליהם היו מונחים 24 סימנים אשר נחקקו על שורשיו ונפרדו מהם. אודין קרא להן רונות. הרונות הקיפו את העץ ברצף מסוים, אודין ליקט אותן, פשט ידיו מלפנים והניחן אחת אחת על פי סִדרן על אמות ידיו כשהן נטמעות בידיו וצורבות את צורתן באש עליהן.

השימוש המיסטי
-------------

עם המעבר לשימוש באלפבית הלטיני בסקנדינביה, נותר האלפבית הרוני בשימוש ככתב מיסטי או מאגי. לדוגמה, בספרות הסקנדינבית מסוף ימי הביניים, נפוץ השימוש ברונות בנוסחאות מאגיות. לשמות הרונות, שבמקור היו ככל הנראה שמות פרוזאיים, הוענקה פרשנות מיסטית. כך לדוגמה, לאות השנייה, שפירושו המילולי של שמה הוא "שור בר", קיבלה את המשמעות של "און גברי". השימוש המאגי ברונות ממשיך גם היום, בתורות עידן חדש שונות.

סמלי הרונות - פות'ארק קדום
--------------------------

**שמות האותיות**: בדומה לאותיות עבריות, במקורן, לרונות היו שמות בעלי משמעות, שהתחילו לרוב בצליל שייצגה האות. ככל הנראה היו לרונות שמות החל מיצירת הכתב, אך שמות אלה לא תועדו. התיעוד הקיים לשמות הוא מאוחר יחסית, ומקורו לאחר התפצלות הכתב לגרסאות שונות: תיעוד של הגרסה האנגלו-סקסונית מהמאה ה-9, ותיעוד מעט מאוחר יותר של הגרסה הסקנדינבית. השמות המופיעים בטבלה הם שיחזורים משוערים של השמות המקוריים, על סמך שמות מאוחרים אלה.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| אות | שם | מובן | א"ב לטיני | פירוש מיסטי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Fehu | פֶהוּ | צאן | F | מחסה, טיפול, טיפוח |
| Uruz | אוּרוּז | שור | U | כוח, עוצמה, השתוללות |
| Thurisaz | ת'וּרִיסַז | ענק | TH | שער, פתח, הזדמנות |
| Ansuz | אַנְסוּז | שליח, האל אסיר | A | סוד, מחבוא |
| Raido | רַיְדּוֹ | מסע | R | מסעות, שינויים |
| Kauna | קַאוּנַן | לפיד | K | אור, התבהרות |
| Gebo | גֶּבּוֹ | מתנה | G | נדיבות, שותפות |
| Wunjo | ווּנְגּ'וֹ | שמחה | W | שמחה, חגיגה |
| Haglaz | הַגְּלַז | קריאה | H | עצירה, התראה, אזהרה |
| Naudiz | נַאוּדִּיז | צורך | N | מגבלה, כאב |
| Isaz | אִיסַז | קרח | I | קיפאון, עצירה |
| Jeran | גֶּ'רַן | שנה, קציר | J | הצלחה, תגמול |

 | 

| אות | שם | מובן | א"ב לטיני | פירוש מיסטי |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Iwaz | אִיווַז | טקסוס | I | התגוננות, שמירה |
| Pertho | פֶּרת'וֹ | התכוננות | P | סוד, כוחות נסתרים |
| Algiz | אָלגִיז | אייל | Z | חיים, רפואה |
| Sowilo | סוֹוִילוֹ | השמש | S | שלמות, פנימיות |
| Tiwaz | טִיוַוז | לוחם | T | נחישות, התחדשות |
| Berkanan | בֶּרְקַנַן | שדר (סוג של עץ) | B | לידה, צמיחה, זרע |
| Ehwaz | אֶהְוַוז | סוס | E | תנועה, מעבר |
| Manaz | מַנַז | איש | M | הבנה עצמית |
| Laukaz | לַאוּקַז | אגם | L | זרימה |
| Ingwaz | אִינְגְּוַוז | שליט | ING | התחדשות, לידה מחדש |
| Dagaz | דַּגַּז | יום | D | פעולה, הצלחה |
| Othalan | אות'לו | רכוש | O | הפרדה, ניתוק |

 |

לקריאה נוספת
------------

* Page, R.I. (2005) Runes. Reading The Past Series, The British Museum Press.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אלפבית רוני** |

* אלפבית רוני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* רונס, דף שער בספרייה הלאומית
* אלפבית רוני, באתר אנציקלופדיית ההיסטוריה העולמית (באנגלית)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **רונות** |  |
| פות'רק קדום: | ᚠ | ᚢ | ᚦ | ᚨ | ᚱ | ᚲ | ᚷ | ᚹ | ᚺ | ᚾ | ᛁ | ᛃ |  | ᛇ | ᛈ | ᛉ | ᛊ | ᛏ | ᛒ | ᛖ | ᛗ | ᛚ | ᛜ | ᛞ | ᛟ |   |   |   |   |   |
| אנגלית עתיקה: | ᚠ | ᚢ | ᚦ | ᚩ | ᚱ | ᚳ | ᚷ ȝ | ᚹ | ᚻ | ᚾ | ᛁ | ᛄ |  | ᛇ | ᛈ | ᛉ | ᛋ | ᛏ | ᛒ | ᛖ | ᛗ | ᛚ | ᛝ | ᛞ | ᛟ |   | ᚪ | ᚫ | ᚣ | ᛠ |
| פות'רק מאוחר: | ᚠ | ᚢ | ᚦ | ᚬ | ᚱ | ᚴ |   |   | ᚼ | ᚾ | ᛁ |  | ᛅ |   |   |   | ᛋ | ᛏ | ᛒ |   | ᛘ | ᛚ |   |   |   | ᛦ |   |   |   |   |
| תעתיק: | f | u | þ | a | r | k | g | w | h | n | i | j |  | ï | p | z | s | t | b | e | m | l | ŋ | d | o |  |  |  |  |  |

| המיתולוגיה הנורדית |
| --- |
| דמויות | 

|  |  |
| --- | --- |
| **אלי האייסיר** | אוד • אודין • אול • בלדר • ברגי • דוגר • דלינג • הוד'ר • הוניר • היימדאל • הרמולד • ואלי • וידאר • וילי ו-וה • טיר • יטרקחוד • לודור • לוקי • מודי ומגאני • מיילי • פורסטי • קבסיר • תור |
| **אלות האייסיר** | אידון • אילמר • איר • גנא ואפבורפניר • גפיון • גרד' • הלין • ואר • וור • ח'פן • יוקי וביל • יורד • לופן • לנה • ניורון • ננה • סאגה ושקקבבק • סול • סיגין • סין • סיף • סקאד'י • סנוטרה • פולה • פריג • ראן • רינד • ת'רוד |
| **אלי הואניר** | ניורד • פריה • פרייר |
| **אחרים** | אגיר • איינהרייר • אלפים (אלפים שחורים, אלפים בהירים) • אלוויס • אסק ואמבלה • בור • בורי • גארם • גמדים • דיס • היידרון • הימיר • הל • הרסוולג • וולונד הנפח • ולקיריות • טרול • יורמנגנד • יימיר • מימיר • נאט • נורנות • נידהג • סורט • סיגארד • סרימניר • ענקים • פיאלאר וגאלאר • פנריר • רטטוסק • תמד השירה • סלייפניר |

 |
| מקומות | 

|  |  |
| --- | --- |
| היקום במיתולוגיה הנורדית(תשעת העולמות) | אלפהיים • אסגארד • הלהיים • ואנאהיים • יוטונהיים • מוספלהיים • מידגארד • ניפלהיים • סוורטאלפהיים (נידאבליר) |
| מקומות אחרים | אוטגארד • בִיפְרוֹסְט • גינונגגאפ • ולהאלה • ויגריד • יגדראסיל • פולקוואנג • בארות (הבאר של אורד • הבאר של מימיר • ורגלמיר) |

 |
| אירועים | מלחמת האסיר-ואניר • פימבולווינטר • ראגנארוק |
| מקורות | רונות • אדה פואטית • אדה פרוזאית • גסטה דנורום • מעגל ורסטרונג • מעגל טירפינג • נורדית עתיקה • סאגות |
| פגאניזם גרמאני • בלוט (טקס) • לוח השנה הנורדימיתולוגיה נורדית |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007548663605171
* BNE: XX528544
* BnF: cb11937886x (data)
* GND: 4050996-5
* LCCN: sh85115851
* LNB: 000052120
* NDL: 00576702
* NKC: ph116087

 |