recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**תסמונת זנב הסוס** (באנגלית: **Cauda equina syndrome**) היא מצב נוירולוגי חריף המאופיין באובדן הפעילות של שורשי עצבים בתעלה השדרתית, באזור הממוקם מתחת לסיום חוט השדרה עצמו.

סיבות
-----

התעלה השדרתית מכילה אזור הכולל מסה של עצבים המכונים "זנב סוס" (cauda equina), המתמשכים מתחת לקונוס הַלְּשַׁדִּי (conus medullaris), לאחר סיומו של חוט השדרה עצמו (מחוליות L1-L5 ו S1-S5). פגיעה באזור חוליות L4-S4 תשפיע גם על העצב הסיאטי. לחץ מכני המופעל על העצב (בדר"כ פריצת דיסק גדולה), טראומה או כל פגיעה אחרת לאזור זה בתעלה השדרית עלול להוות גורם לתסמונת זנב הסוס. בחלק מהמקרים, תסמונת זנב הסוס עלולה להיגרם עקב היצרות התעלה הספינאלית (Spinal Stenosis), ותהליכים דלקתיים.

תסמינים קליניים
---------------

התסמין הקליני יכול להיות חולשה עד שיתוק בגפיים התחתונות, בעיה בשליטה על סוגרים, אימפוטנציה, או אובדן תחושה בצורת אוכף (saddle anesthesia).

* כאבים חזקים מאוד בגב.
* אובדן פעילות, מוחלט או חלקי, של שלפוחית השתן והמעי, עקב חוסר מוליכות עצבית לשרירים החלקים. היחלשות שריר הדטרוסור, הנמצא בקירות שלפוחית השתן, גורם לאצירת שתן ולהיווצרות של שארית שתן בשלפוחית.
* אובדן תחושה בצורת אוכף (Saddle Anesthesia), ו/או נימול באזור האוכף. בעת הופעת תופעות אלו, הדבר מלווה בדרך כלל בתחושה של עקצוצים וחום באזור המפשעה ופנים הירכיים.
* כאבים בעצב הסיאטי (Sciatica), בצד אחד או בשני הצדדים של הרגליים. מופיע ברוב המקרים מהברך מטה, ובאזור העכוז בו זמנית. התחושה תלווה בדרך כלל בהתכווצות השרירים באזורים אלו.
* חולשה עד שיתוק ו/או חוסר תחושה בגפיים התחתונות (Paraplegia).
* חוסר תפקוד מיני.
* חוסר ברפלקס הקרסול, בצד אחד או שניים.

אבחנה וטיפול
------------

האבחנה מתבצעת על ידי MRI או CT. באופן כללי, סינדרום זה מהווה מצב חירום רפואי, ויש לנתח את החולה תוך 48 שעות. אין ראיה חד משמעית להעדפת ניתוח מוקדם (תוך 24 שעות) על פני ניתוח מאוחר (48 שעות), אולם ככל שממתינים מעבר ל-48 שעות הופך הנזק לעצב גדול יותר, ויכולתו לגדול מחדש הולכת וקטנה.

ראו גם
------

* פגיעה בחוט השדרה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תסמונת זנב הסוס** בוויקישיתוף

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**מישל וירלוז'ה** (בצרפתית: **Michel Virlogeux**;‏ נולד ב-1946) הוא מהנדס מבנים צרפתי המתמחה בתכנון גשרים.

קריירה
------

וירלוז'ה סיים את לימודיו באקול פוליטקניק (*École Polytechnique*) בפריז ב-1967, וב-1970 סיים את לימודיו בבית הספר היוקרתי להנדסה אזרחית אֵקוֹל נָסְיוֹנַל דֶה פּוֹנְטְס אִי סוֹשֶה (*École Nationale des Ponts et Chaussées*; נקרא כיום אֵקוֹל דֶה פּוֹנְטְס פָּארִי-טֶק - *École des ponts ParisTech*). בין 1970 ל-1973 עבד בתוניסיה בתכנון כבישים ובמקביל רכש דוקטורט בהנדסה מאוניברסיטת פְּיֵיר אִי מַארִי קוּרִי (*Université Pierre et Marie Curie*) שברובע השישי של פריז. בינואר 1974 הצטרף למחלקת הגשרים ב-SETRA, האגף הטכני של רשות הכבישים הצרפתית.

ב-1980 הוא התמנה לראש היחידה לגשרי בטון גדולים ב-SETRA, וב-1987 לראש היחידה לגשרים גדולים, מבטון ומפלדה. במהלך עשרים שנה הוא תכנן יותר ממאה גשרים, כולל פון דה נורמנדי שהחזיק בתואר הגשר מעוגן הכבלים הארוך ביותר בעולם במשך ארבע שנים. ב-1995 הוא עזב את רשות הגשרים הצרפתית והחל קריירה כמהנדס מייעץ עצמאי. הישגיו העיקריים בתפקיד זה: השתתפותו בבניית גשר ואסקו דה גאמה בליסבון וגשר מיו בצרפת. כמה מהגשרים שתכנן עוטרו בפרסים על הצטיינות באדריכלות.

מאז 1977 וירלוז'ה משמש מרצה במשרה חלקית באנליזה של מבנים באקול נסיונל דה פונטס אי סושה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גשר מיו** בוויקישיתוף
ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פון דה נורמנדי** בוויקישיתוף
ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גשר ואסקו דה גאמה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb12091626w (data)
* GND: 132652145
* ISNI: 0000 0001 1789 6841
* LCCN: no2013066405
* NKC: ntk2017954801
* RKD: 298780
* SUDOC: 029249538
* ULAN: 500224962
* VIAF: 167003133
* WorldCat: lccn-no2013066405

 |
**שיר עבודה** הוא שירו של נח שפירא ("בר-נש"), אשר פורסם בשנת תרנ"ה 1895 והולחן בלחן עממי מזרחי.  
 מאז פרסומו בעיצומה של תקופת העלייה הראשונה, נעשה השיר אהוד ביישוב העברי החדש בארץ ישראל. נהגו לשיר אותו באירועים חגיגיים כחלק ממבחר שירים שביטאו את יעדי המפעל הציוני, והוא הוכנס אל תוכנית הלמודים בגני הילדים ובבתי הספר. הוא אומץ גם על ידי אנשי העלייה השנייה ותנועת העבודה הארצישראלית, כמבטא את ערך היסוד שלה. הוא צורף אל "פנקסי" – הספרון שהוענק לכל חבר או חברה בתנועת הנוער "השומר הצעיר" בראשיתה, מאז 1918. הוא זכה לפופולריות רבה גם בקרב חברי הגדודים העבריים במלחמת העולם הראשונה. 
"שיר עבודה" זכה לביצועים רבים, שחלק רב מהם מקהלתי, במאה ה-20 וה-21. אחת ההקלטות הבולטות לשיר היא של אילקה רווה כסולן, בליווי מקהלת צדיקוב ותזמורת קול ישראל.

מילות השיר
----------

|  |  |
| --- | --- |
| עוּרוּ, אַחַי, אַל תָּנוּמוּ
לַעֲבוֹדַתְכֶם אָנָּא קוּמוּ!

יָהּ חַי לִי, לִי הָהּ עֲמָלִי!
יָהּ חַי לִי, לִי הָהּ עֲמָלִי!
יָהּ חַי לִי, לִי הָהּ עֲמָלִי!

הָעוֹלָם עוֹמֵד עַל הָעֲבוֹדָה
הָרִיעוּ, שִׁירוּ בְּקוֹל תּוֹדָה!

יָהּ חַי לִי, לִי הָהּ עֲמָלִי...
  | הָעֲבוֹדָה הִיא כָּל חַיֵּינוּ,
מִכָּל צָרָה תַּצִּילֵנוּ.

יָהּ חַי לִי, לִי הָהּ עֲמָלִי...

מִטַּל שָׁמַיִם וּמִכָּל מֶגֶד,
לֶחֶם לֶאֱכֹל וְלִלְבֹּשׁ בֶּגֶד.

יָהּ חַי לִי, לִי הָהּ עֲמָלִי... 
  |

תכנים ואמירות
-------------

שפירא מרמז בשירו על מקורות מסורתיים נודעים לממעוניו, צרכני השיר, בני דורו. במילים "מִטַּל שָׁמַיִם וּמִכָּל מֶגֶד" הוא מאזכר ברמיזה את פסוקי הברכה בספר בראשית: "וְיִתֶּן לְךָ הָאֱלֹהִים מִטַּל הַשָּׁמַיִם וּמִשְׁמַנֵּי הָאָרֶץ וְרֹב דָּגָן וְתִירֹשׁ"" (בראשית כז, כח). במילים "הָעוֹלָם עוֹמֵד עַל הָעֲבוֹדָה" הוא מאזכר את מאמר חז"ל במסכת אבות: "על שלושה דברים העולם עומד – על התורה ועל העבודה ועל גמילות-חסדים" (מסכת אבות פרק א, משנה ב) (אף כי על פי רוב הפרשנות, כוונתם של חז"ל הייתה לעבודת האל).  
 השיר פותח בשחרית, בקול קורא ומעורר משינה ליום העבודה, שאותה מהלל המשורר ומשבח, כמעניקה חיים; מזון: "מגד" ו"לחם", ומלבוש: "בגד". שבחי העבודה והעמל מודגשים בשיר, הן בפזמון גדוש קולות ההתפעלות החוזרים: "**יָהּ** חַי לִי, לִי **הָהּ** עֲמָלִי!", והן בבית השלישי, במילים: "הָעֲבוֹדָה הִיא כָּל חַיֵּינוּ, מִכָּל צָרָה תַּצִּילֵנוּ" אשר הפכו למטבע לשון בתרבות העברית והישראלית, ומצוטטות בהקשרים ומשמעים שונים ואף מנוגדים.

לקריאה נוספת
------------

* מנשה רבינא, **השיר "יה חי לי, לי-הה-עמלי" ומחברו ברנש, הוא נח שפירא**, תל אביב : תרבות וחינוך, 1966.
* יפה ברלוביץ, '"העולם עומד על העבודה, הריעו שירו בקול תודה": לשירת העבודה של נח שפירא (ברנ"ש) – משורר עם מן העלייה הראשונה',**עתון 77** 32–33, תשמ"ב, 54–57.
* יפה ברלוביץ, '"יה חי לי לי יה עמלי" – משורה בערבית לשיר העבודה הפופולרי ביותר ביישוב', **חידושים** 4 (2009), 56–59.

קישורים חיצוניים
----------------

* "שיר עבודה" באתר בית לזמר העברי
* מילות השיר "שיר עבודה" והאזנה לו באתר זמרשת
* שיר העבודה (יה חי לי לי), באתר עמותה למורשת הזמר העברי (כולל דיוקנו של נח שפירא)
* ז. דויד, קצרות: תולדות "יה חי לי לי", דבר, 25 בפברואר 1966

הערות שוליים
------------

1. ↑  **פנקסי**, ורשה: הוצאת לוין אפשטיין, תרע"ח 1918, עמ' 30-29.
2. ↑  א. ויינצווייג, מיט דער 3טער גרופע לעגיאנערן, דיא ווארהייט, 29.4.1918
3. ↑  ראו: שיר עבודה, באתר זמרשת.
4. ↑  ראו: אורי קיסרי, על טעם וריח: מנשה רבינא, היסטוריון מוסיקלי, מעריב, 30 במאי 1966.
**תסמונת ורדנבורג** (באנגלית: **Waardenburg syndrome**) היא מחלה גנטית נדירה, המאופיינת בחֵרְשׁוּת בדרגות שונות, פגמים קלים במבנה הנובעים מהרכס העצבי, ובעיות פיגמנטציה שונות (שינויים בצבע העור, העיניים או השיער, למשל תלתל לבן גדול באמצע השיער), בהן לַבְקָנוּת. לעיתים קיימים הבדלים במבנה הפנים, כגון גשר אף רחב (רווח מעט גדול בין העיניים).

התסמונת קרויה על שם רופא הולנדי שתיאר אותה לראשונה, פטרוס יוהנס ורדנבורג.

התסמונת היא במנגנון הורשה אוטוזומלי דומיננטי, כלומר היא עלולה לעבור לצאצא גם אם רק הורה אחד סובל ממנה. ייעוץ גנטי מתאים לקראת הריון ולידה בקרב משפחה שאחד מהוריה לוקה במחלה, יכול לסייע במניעתה.

ישנם ארבעה טיפוסים עיקריים של התסמונת, בהם הנפוצים ביותר הם סוג 1 וסוג 2. ריבוי הסוגים נגרם עקב מספר מוטציות על גנים שונים, אך המשותף לכולם הוא החרשות והפיגמנטציה בצבע העור, השיער והעיניים. 

שכיחות התסמונת באוכלוסייה היא 1 ל-50,000 איש.

כיום לא קיים טיפול ספציפי בתסמונת, אך ניתן לסייע בתסמינים, בעיקר בתחום החרשות ממנה סובל החולה. בחלק מהסוגים של התסמונת, החולים נוטלים תרופות כדי להקל על תופעות נלוות הקשורות במערכת העיכול והמעיים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תסמונת ורדנבורג** בוויקישיתוף
* תסמונת ורדנבורג באתר PubMed Health (באנגלית)
* תסמונת ורדנבורג, באתר "מאמץ" - מרכז ארצי למידע בצמיחה
* מאיה קוסובר כתבה באתר ynet .

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007545796205171
* LCCN: sh85072629

 |
רב **דוד בן זכאי ריש גלותא** (או **דוד נשיאה**), היה מצאצאי בוסתנאי בן חנינאי לבית דוד, כיהן בבגדאד כראש הגולה בשנים ד'תר"ע-ד'ת"ש.

תולדותיו ומשפחתו
----------------

רב דוד נולד בארץ קצר לאביו זכאי שהתייחס למשפחת ריש גלותא עד לזרובבל בן שאלתיאל, היה לרב דוד אח בשם יאשיהו (מצאצאיו נמנה דוד בן דניאל) ובן בשם יהודה. 

### המחלוקת עם רב סעדיה

 פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לשכתב אותו. 
רב דוד בן זכאי חלק על רב סעדיה בריב שהחל כשבאו שני אחים לדון בפני רב דוד בדיני ירושת אביהם, רב דוד רצה לשתף את רב סעדיה בפסיקת הדין אלא שרב סעדיה סבר אחרת מסברת רב דוד, ונמנע מלחתום - עם סרבתו שלח את הדיון לפני לרב כהן צדק גאון שאכן חתם על פסק הדין כסברת רב דוד.

רב דוד לא הסתפק ועדיין רצה שרב סעדיה יכניע לבקשתו ויחתום, ושלח אליו את בנו יהודה להזהיר את רב סעדיה להענות לבקשת אביו. הפעם ספג מכות מתלמידי רב סעדיה אז החליט רב דוד להוריד את רב סעדיה מגאונותו, וכן עשה ומנה במקומו את רב יוסף בן רב יעקב.

בסופו של דבר, רב סעדיה ברח ואולי אף הושב בכלא. לאחר שבע השנים הצליחו בני הדור לפשר את הרגשים מה שגרם להתפייסות רבת משמעות.

### המחלוקת עם חכמי פומבדיתא

לאחר פטירת גאון פומבדיתא, רב יהודה בר מר שמואל בשנת 917, מינו חכמי הישיבה את רב מבשר. רב מבשר לא קיבל את מרותו של בן זכאי, אשר כתגובה לכך מינה את רב כהן צדק בן יוסף. המחלוקת נמשכה כחמש שנים, ולבסוף הושגה פשרה ששני החכמים יכהנו במקביל.

תלמידיו וצאצאיו
---------------

רב דוד סמך לרבנות את תלמידו יום טוב הכהן בן יעקב, בין צאצאיו נמנה רב חזקיה ריש גלותא שנהרג, וכן רב שר שלום גאון.

הערות שוליים
------------

1. ↑  כך מכונה בכתבי רב שרירא גאון
2. ↑  אוצר הגדולים ערך רב דוד בן זכאי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007597479705171

 |
**טובי טיילר בקרקס** (באנגלית: **Toby Tyler or 10 Weeks with a Circus**) הוא סרט קולנוע אמריקאי בבימויו של צ'ארלס ברטון שיצא לאור בשנת 1960, הסרט מבוסס על ספרו של ג'יימס אוטיס.

תקציר העלילה
------------

הסרט מספר את סיפורו של טובי טיילר (קווין קורקורן), נער יתום בן 11, המתגורר בעיירה אצל דודו העני, טובי מרגיש שאיו הוא רצוי בבית, הוא הולך לצפות בהופעות הקרקס שהגיע אל עיירתם ושם הוא מוצא עבודה כמוכר בוטנים, פופקורן ותפוחים, הוא מצטרף אל הקרקס במסעה ברחבי ארצות הברית ושם מגלה טובי את העולם של אקרובטיקה והפעלולים השונים בקרקס, הוא מתיידד עם בן (הנרי קלווין), האחראי על הקוף-ליצן המאולף מר סטאבס, באחד האימונים על רכיבת סוסים לקראת אחת הופעות נפצע אחד הנערים המופיעים בקרקס, טובי מחליף אותו ובעזרתו של בן וחברים נוספים ובעזרת ידידו הקוף מר סטאבס הופך טובי במהירות לכוכב רכיבה ומלהיב את הקהל בהופעותיו.

בשנת 1964 שודרה בטלוויזיה בארצות הברית כהצגה בשני פרקים.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של טובי טיילר בקרקס

* "טובי טיילר בקרקס", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* "טובי טיילר בקרקס", באתר AllMovie (באנגלית)

* "טובי טיילר בקרקס", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)

* "טובי טיילר בקרקס", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
**G-14** היה גוף שייצג את קבוצות הכדורגל הבכירות אשר חברות באופ"א. הארגון קם בשנת 2000 והורכב מ-14 קבוצות, ובשנת 2002 הצטרפו 4 קבוצות נוספות למרות ששמו לא שונה. בשנת 2008 התפרק הארגון כחלק מהסכם עם ארגוני הכדורגל אופ"א ופיפ"א, והוחלף בהמשך על ידי ארגון המועדונים האירופיים אשר מייצג מעל ל-100 מועדונים. החברות במועדון היו קבוצות אשר זכו בכ-250 אליפויות בליגות המקומיות שלהן, וחלקו ביניהן 41 מ-51 זכיות בליגת האלופות עד אותה השנה. רק ב-3 משחקי גמר בליגת האלופות לא הופיעה אף אחת מהקבוצות (1970, 1979 ו-1980).

היסטוריה
--------

G-14 טענו שעל ארגון פיפ"א לפצות את מועדוני הכדורגל אשר שחקניהן נפצעו במהלך משחקי נבחרות במסגרות פיפ"א השונות, על ידי כך שישלמו את משכורות השחקנים בתקופה בה הם לא יכולים להשתתף במשחקי הקבוצות. באפריל 2004 פנה הארגון לבית משפט בשווייץ במטרה לחקור את אופ"א על כך שהם מחויבים לפי חוקי הארגון לשלוח את שחקניהם למשחקי נבחרות ללא תשלום לקבוצות. נשיא פיפ"א ספ בלאטר סירב להיפגש עם הארגון במטרה לנהל משא ומתן על נושא זה.

בספטמבר 2005 תבעו G-14 את פיפ"א בעקבות פציעת שחקן שרלרואה הבלגית, עבדלמג'ד אולמרס בנובמבר 2004 במהלך משחק נבחרת מרוקו בכדורגל, פציעה אשר גרמה לו להיעדר ממשחקי הקבוצה כ-8 חודשים.

ב-15 בינואר 2008 הגיעו G-14 וארגון אופ"א להסכמה שפיפ"א ואופ"א יפצו את המועדונים עבור פציעות של שחקנים במהלך אימוני ומשחקי נבחרות, ובתמורה G-14 יתפרקו, ובמקומם יקום ארגון חדש אשר ייצג את כלל הקבוצות באירופה.

חברות הארגון
------------

### הקבוצות המקימות

* איטליהאיטליה אינטר מילאנו
* איטליהאיטליה יובנטוס
* איטליהאיטליה מילאן
* אנגליהאנגליה ליברפול
* אנגליהאנגליה מנצ'סטר יונייטד
* גרמניהגרמניה באיירן מינכן
* גרמניהגרמניה בורוסיה דורטמונד
* הולנדהולנד אייאקס
* הולנדהולנד פ.ס.וו. איינדהובן
* ספרדספרד ברצלונה
* ספרדספרד ריאל מדריד
* פורטוגלפורטוגל פורטו
* צרפתצרפת מרסיי
* צרפתצרפת פריז סן-ז'רמן

### הקבוצות הנוספות

* אנגליהאנגליה ארסנל
* גרמניהגרמניה באייר לברקוזן
* ספרדספרד ולנסיה
* צרפתצרפת ליון

הערות שוליים
------------

1. ↑  G14 to disband after compromise, באתר BBC, ‏15 בינואר 2008 (באנגלית)
**דוד בריקסטון** (נולד ב-31 במרץ 1953) הוא איש חינוך, פובליציסט, ממנהיגי הציונות הקונסרבטיבית, ששימש סגן יושב ראש הסוכנות היהודית בשנים 2017–2020 וסגן יושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית בשנים 2010–2017.

חייו
----

### תחילת דרכו

נולד בניו יורק למשפחה ציונית חילונית, שהייתה ידועה בפעילותה הן למען מדינת ישראל, והן למען זכויות האדם. 

בריקסטון סיים את לימודי התואר הראשון שלו בהצטיינות בבוסטון, ובשנת 1974, בגיל 22, עלה לישראל והתיישב במושב נווה-אילן. את עבודת הדוקטורט שלו בנושא חינוך יהודי בתפוצות סיים באוניברסיטה העברית בירושלים, שם גם עמד בראש המרכז הפדגוגי לחינוך יהודי.

ד"ר בריקסטון מתגורר בירושלים, נשוי לגבריאל, ילידת צ'ילה ואב לשלושה.

### פעילות ציונית

לאורך השנים, שימש ד"ר בריקסטון בתפקידי מפתח שונים בקרב ההנהגה הציונית, ובכללם ראש המחלקה לפעילות ציונית בהסתדרות הציונית העולמית, וחבר ההנהלה הציונית (מאז ינואר 2001). בשנת 2010 נבחר לסגן יו"ר ההסתדרות הציונית העולמית. במסגרת תפקידיו יזם והוציא לפועל פרויקטים כגון הקמת מוזיאון הרצל בהר הרצל, אותו הגה ויסד בעצמו, וכן תוכניות הכשרה מגוונות למנהיגות ציונית צעירה בתפוצות. בשנת 2017 מונה לשמש סגן יושב ראש הסוכנות היהודית ושימש בתפקיד עד שנת 2020.

### בתנועה הקונסרבטיבית

במשך יותר מעשרים שנה היה פעיל בתנועה הקונסרבטיבית בישראל, לימד במכון שכטר בירושלים, שם שימש כסגן דיקן, ולבסוף התמנה ליו"ר התנועה שמטעמה נבחר להסתדרות הציונית.

פובליציסט
---------

במשך השנים פרסם ד"ר בריקסטון עשרות מאמרים בכתבי עת ועיתונים נחשבים, בהם "הארץ" ו"ידיעות אחרונות", ובשנים האחרונות הוא בעל טור דו-שבועי קבוע, "Keep Dreaming" (ממשיכים לחלום) בג'רוזלם פוסט, בו הוא משקף את האופן שבו לדעתו הרצל, המהווה עבורו דמות מופת, היה מגיב על התרחשויות אקטואליות, אילו היה חי בימינו. הטור זוכה לתהודה רבה, שחלקה תגובות אוהדות המזוהות ע"פ רוב עם השמאל הציוני, וחלקה ביקורת נוקבת המזוהה עם האורתודוקסיה הימנית.

קישורים חיצוניים
----------------

* הטור Keep Dreaming באתר הג'רוזלם פוסט
* ביוגרפיה קצרה של ד"ר בריקסטון באתר הסוכנות היהודית
* דוד בריקסטון, סדר יום ציוני אחר, באתר הארץ, 4 בנובמבר 2003
* דוד ל. בריקסטון, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007259177405171
* LCCN: n80032466
* VIAF: 16063544
* WorldCat: lccn-n80032466

 |
**הלנה חַצְקֶלֶס (כאצקעלעס)** (‏ 25 ביולי 1882 – 26 בינואר 1973) הייתה סופרת יידיש, מתרגמת ומחנכת.

קורות חיים
----------

הלנה חצקלס נולדה בקובנה שבאימפריה הרוסית (בתחומי ליטא של ימינו), זכתה להשכלה בעיר, וסיימה בה את הגימנסיה לבנות. יצאה לסנקט פטרבורג להשלמת לימודיה באוניברסיטה, ושם הצטרפה לתנועת "הבונד". היא שמרה אמונים כל חייה לרעיונות ה"בונד". תחת שמה המחתרתי "רחל", חצקלס הפכה לפעילה ניידת של התנועה ונסעה מעיר לעיר לארגן יהודים צעירים לתנועה המהפכנית.

בשנת 1905 עברה חצקלס מקובנה לווילנה, לאחר שהשתחררה מתקופת מאסר שנגזרה עליה בשל פעילותה בבונד. בווילנה התמסרה להקמת רשת חינוך יהודית של בתי ספר עממיים, לימדה בבתי הספר הללו וניהלה גימנסיה לבנות. בעשור השנים שבין 1920 לשנת 1930 יצא שמה כמחנכת מעולה, המחנכת ברוח המהפכה, והיא גם השתתפה בעריכת כתב עת יידישאי פדגוגי, ברוח ה"בונד" והמשטר הסובייטי. גם פעילותה כמורה מדריכה ומנהלת בסמינר למורים יהודים בווילנה הייתה מוקדשת לניסיון להשתלב בעולם המהפכה הרוסית.

חצקלס יצאה לסיור בכמה מארצות אירופה בראשית שנות ה-40. במסעה הגיעה גם לארץ ישראל, ביקרה בכמה מוסדות לימוד והתעמתה עם החינוך הציוני. עם הפלישה הנאצית לפולין וההסכם בין הסובייטים לנאצים, נמלטה הלנה חצקלס עם משפחתה למרכז אסיה. לאחר הניצחון הסובייטי שבה לווילנה בשנת 1945, והתמסרה לשיקום והצלת שרידי החינוך היהודי בעיר ובליטא. היא הקימה, בין השאר, מעונות לילדים יהודיים שהוריהם נספו בשואה. בשנת 1947 זכתה הלנה חצקלס בעיטור הסובייטי הנכבד "אות לנין", ובהוקרת המשטר. היא הטביעה את חותמה על חינוך הילדים היהודים בברית המועצות, והייתה לאחת המעצבות של מערכת החינוך היידישיסטית הנאמנה ללא גבול למשטר.

חצקלס פרסמה קרוב לעשרים כרכים ביידיש: סיפורים, ספרי לימוד ותרגומים של סופרי אירופה. בין השאר תרגמה מיצירתם של הקטור מלו, לוסי פיץ'-פרקינס, ארווין סטיפנסון, פייר ז'יל סטאל, ואחרים. לעברית לא תורגם שום ספר מספריה.

חצקלס נפטרה בגיל 90 בקובנה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הלנה חצקלס** בוויקישיתוף
* הלנה חצקלס, במהדורת האינטרנט של האנציקלופדיה היהודית בשפה הרוסית (ברוסית)
* הלנה כאצקעלס (1882-1973), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007298739805171
* GND: 141312270
* ISNI: 0000 0000 6926 8241
* LCCN: nr2001032610
* NTA: 297644831
* VIAF: 63937559
* WorldCat: lccn-nr2001032610

 |
**G-מודול** הוא חבורה אבלית M שעליה פועלת חבורה G באופן קומפטיבילי למבנה האבלי של *M*.‏ G-מודולים משמשים להגדרת קוהומולוגיה של חבורות.

הגדרה
-----

תהי *G* חבורה ותהי *M* חבורה אבלית כך ש-*G* פועלת של *M* משמאל, כלומר: 

{\displaystyle G\times M\to M\quad ;\quad (g,m)\mapsto g\cdot m}
כך ש-{\displaystyle 1\_{G}\cdot m=m} ולכל {\displaystyle g\_{1},g\_{2}\in G} ו-{\displaystyle m\in M} מתקיים {\displaystyle g\_{1}g\_{2}\cdot m=g\_{1}\cdot (g\_{2}\cdot m)}.

כדי ש-*M* תהייה *G*-מודול נדרוש שפעולת *G* מכבדת את המבנה החבורתי האבלי של *M*, כלומר

{\displaystyle \forall g\in G:\forall a,b\in M:g\cdot (a+b)=g\cdot a+g\cdot b}.
במקרה זה אנו אומרים ש-*M* הוא ***G*-מודול שמאלי**. אם *G* פועלת על *M* מימין באופן דומה נקבל *G*-מודול ימני. את קטגוריית ה-*G* מודולים השמאליים מסמנים **G-Mod** ואת קטגוריית ה-*G*-מודולים הימניים מסמנים **Mod-G**. אלו הן קטגוריות אבליות.

תכונות בסיסיות
--------------

בסעיף זה נניח שכל ה-G-מודולים הם שמאליים. כל מה שנאמר כאן תקף גם ל-G-מודולים ימניים.

העתקה {\displaystyle f:M\rightarrow N} תיקרא **מורפיזם של G-מודולים** או **העתקה G-ליניארית** או **G-הומומורפיזם** אם היא שומרת על הפעולה של G (כלומר: G-equivariant). באופן מפורש:

{\displaystyle f(a+b)=f(a)+f(b)} ו-{\displaystyle f(g\cdot m)=g\cdot f(m)}.
האוסף של *G*-מודולים שמאליים והמורפיזמים שלהם יוצרים קטגוריה אבלית **G-Mod**. ניתן לזהות אותה עם חוג החבורה {\displaystyle \mathbb {Z} [G]}.

תת-G-מודול A של G-מודול *M* הוא תת-חבורה {\displaystyle A\subseteq M} כך ש-{\displaystyle G\cdot A\subseteq A}, כלומר {\displaystyle g\cdot a\in A} לכל {\displaystyle g\in G} ו-a\in A. במקרה כזה אפשר להגדיר את G-מודול המנה {\displaystyle M/A} כחבורת מנה עם הפעולה {\displaystyle g\cdot (m+A)=g\cdot m+A}.

דוגמאות
-------

* *G* חבורה כלשהי, {\displaystyle M=(\mathbb {Z} ,+)} ו-*G* פועלת טריוויאלית על *M*, כלומר: {\displaystyle g\cdot z=z}.
* {\displaystyle G=\mathbf {GL} \_{n}(F)} החבורה הליניארית הכללית (F שדה) ו-{\displaystyle M=F^{n}} מרחב וקטורי מעל F מממד n.
* *G* ו-*M* הן גם חבורות טופולוגיות. במקרה זה דורשים שהפעולה של *G* על *M* תהיה גם רציפה.
**בעיית פרמי** היא בעיה שנועדה ללמד שימוש באנליזה ממדית, אומדן ואת חשיבות המודעות להנחות היסוד. באופן טיפוסי בעיות מסוג זה כוללות השערות על אודות כמויות שנראות בלתי אפשריות לחישוב במסגרת המידע המוגבל הנתון בהן.

סוג הבעיה קרוי על שם הפיזיקאי אנריקו פרמי, שנודע בזכות יכולת האומדן המדויקת שלו כמעט ללא צורך בנתונים ממשיים. דוגמה מתועדת לכך היא האומדן שלו לגבי עוצמת הפצצה האטומית בניסוי טריניטי, על פי המרחק שעברו חתיכות דף שנפלו מידו תוך כדי הפיצוץ.

דוגמאות
-------

### מכווני פסנתרים בשיקגו

דוגמה קלאסית לבעיית פרמי, המיוחסת לפרמי עצמו, היא השאלה: כמה מכווני פסנתרים יש בשיקגו?

תשובה טיפוסית לשאלה תכלול מכפלה של מספר אומדנים שתיתן הערכה לתשובה המדויקת אם הנחות היסוד נכונות.
נשתמש בהנחות הבאות:

1. כ-5 מיליון תושבים גרים בשיקגו.
2. בממוצע, גרים 2 אנשים בכל בית.
3. אחד מתוך כ-20 בתים מחזיק פסנתר.
4. פסנתרים מכוונים בממוצע פעם בשנה.
5. למכוון פסנתרים לוקח כשעתיים לכוון פסנתר, כולל זמן הגעה.
6. מכוון פסנתרים עובד 8 שעות ביום, 5 ימים בשבוע, 50 שבועות בשנה.

על פי הנחות 1-4 נוכל לחשב כי מספר כיווני הפסנתרים בשיקגו בשנה הוא: 

(5 מיליון איש בשיקגו) : (2 אנשים בכל בית) × (1 פסנתר/20 בתים) × (1 כיוון לכל פסנתר שנה) = 125,000 כיווני פסנתרים בשיקגו בשנה.

על פי הנחות 5-6, מכוון הפסנתרים הממוצע מבצע:

(50 שבועות/שנה) × (5 ימים/שבוע) × (8 שעות/יום) : (כיוון פסנתר אחד בכל שעתיים) = 1000 כיווני פסנתרים בשנה לכל מכוון פסנתרים.

חלוקה תיתן:

(125,000 כיווני פסנתרים בשנה בשיקגו) : (1000 כיווני פסנתרים לשנה לכל מכוון) = **125 מכווני פסנתרים בשיקגו**.

### ציבליזציות בגלקסיה

דוגמה נוספת לבעיה דמוית פרמי היא השאלה: כמה ציוויליזציות ישנן בגלקסיה?

נוסחת דרייק מנסה לתת תשובה לשאלה זו בעזרת שימוש במספר אומדנים. השאלה מדוע לא פגשנו באותן ציוויליזצות משוערות עד כה קרויה פרדוקס פרמי.

יתרונות וחסרונות
----------------

לעיתים קרובות, מדענים מחפשים השערת פרמי לפני פניה לשיטות מתוחכמות יותר לפתרון בעיה כלשהי. העבודה בשיטה זו מאפשרת מנגנון בקרה טוב על התוצאות: עקב הסיבוכיות הגדולה, השאיפה לפתרון מדויק עלולה להוביל לשגיאות גסות, לעומת הפשטות של חישובי פרמי המאפשרים הרבה פחות מקום לטעות. פתרון מקדים באמצעות פרמי מונע עירוב הטיות שעלולות להיגרם תוך כדי החישוב עצמו.

אומדני פרמי שימושיים גם כאשר ניגשים לבעיה שבה בחירת שיטת הפתרון היעילה תלויה בגודל התשובה הצפוי. לדוגמה, השערת פרמי יכולה לציין האם הלחצים הפנימיים של מבנה מתוכנן קטנים מספיק כדי שניתן יהיה לתאר אותו באמצעות אלסטיות ליניארית. 

לעיתים קרובות חישובי פרמי אינם מספקים תשובה נכונה מספיק, לרוב עקב בעייתיות בהנחות המוצא. אמנם, בעייתיות כזו עוזרת בניסיון לחפש אומדן מדויק יותר. למשל בדוגמה של מכווני הפסנתרים אולי ננסה למצוא אומדן טוב יותר של מספר הפסנתרים המכוונים ביום או של מספר התושבים בשיקגו. בנוסף, לעיתים אין צורך באומדן מדויק, ומספיקה השערה של סדר גודל. באותה דוגמה, אם אדם מעוניין ליזום כנס מכווני פסנתרים בשיקגו, הוא יכול להניח קהל יעד בסדר גודל של כמה עשרות, ולכן אין צורך לשכור את האצטדיון העירוני, למשל.

לקריאה נוספת
------------

* האנס כריסטיאן פון באייר, "הפתרון של פרמי", **פי האטום** ו-1, ינואר 1995.

קישורים חיצוניים
----------------

* אוסף בעיות פרמי באתר אוניברסיטת מרילנד
* עוד בעיות פרמי ופתרונותיהן
* מתמטיקה נאיבית ותחושות בטן, רשימה של גיל גרינגרוז

הערות שוליים
------------

1. ↑  E. Fermi, 
My Observations During the Explosion at Trinity on July 16, 1945
**הלן תומאס דרנגה** (באנגלית: **Helen Thomas Dranga**‏; 1866 – 1927) הייתה ציירת בריטית–אמריקאית שהתגוררה וציירה בהוואי.

חיים אישיים
-----------

נולדה כקרוליין הלן תומאס באוקספורד, אנגליה ב-28 בדצמבר 1866. בתם של מרי אן ווב ורוברט תומאס, אינסטלטור, צייר ומעצב. היא למדה אמנות באקדמיה לאמנות של קנזינגטון, לונדון (הקולג' המלכותי לאמנות).

היא הגיעה לארצות הברית בשנת 1892 וב-16 בדצמבר 1895 התחתנה עם תיאודור דרנגה, סוחר שנולד בוויסקונסין בשנת 1867 להורים שהיגרו מנורווגיה. היא חיה באוקלנד, קליפורניה משנת 1894 עד שנת 1900, אז עברה להוואי ובשנת 1901 התיישבה בהילו בהוואי.

למשפחת דרנגה נולדו שני ילדים, תאודור תומאס, יליד 1901, ובת מאומצת, מרי, ילידת 1902.

בתחילת שנות העשרים, היא עברה לגור בהונולולו ועבדה שם כאמנית, עד שנפטרה ב-3 בינואר 1927.

קריירה
------

היא ציירה את הנוף בהוואי ב"נגיעה רגישה להפליא". היא גם ציירה דיוקנאות וגורדי שחקים.

ציוריה הופיעו בקביעות על שער המגזין "גן העדן של האוקיינוס השקט" בשנות העשרים והשלושים של המאה העשרים.

מוזיאון האמנות של מדינת הוואי, מוזיאון האמנות של הונולולו ומוזיאון הזיכרון לבית לימן (הילו, הוואי) הם בין האוספים הציבוריים המחזיקים עבודות של הלן תומאס דרנגה.

עבודותיה נכללו בתערוכה "נופים של גן עדן - הוואי ואנשים, 1778-1941" בשנת 1992.

בתערוכה במוזיאון האמנות של מדינת הוואי בשנת 2014, שהציגה ציורי הוואי בתחילת המאה ה-20, נאמר כי ציוריה "משקפים את הנוף הרומנטי של הוואי".

גלריה
-----

* מראה ממאקיקי מראה ממאקיקי
* נערה פוליניזית נערה פוליניזית
* פריחה פריחה
* שקיעה ליד הילו שקיעה ליד הילו
* נהר ליד הילו נהר ליד הילו
* מפרץ הילו מפרץ הילו
* נוף בהוואי נוף בהוואי
* שדות שדות

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הלן תומאס דרנגה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  rank L. Hoogs; William M. Langton. *Paradise of the Pacific*. F. L. Hoogs; 1905. p. 125.
2. ↑  John William Siddall, **Men of Hawaii: Being a Biographical Reference Library, Complete and Authentic, of the Men of Note and Substantial Achievement in the Hawaiian Islands : Volume 1**, Honolulu Star-Bulletin, 1917. (באנגלית)
3. ↑  David W. Forbes. *Encounters with paradise: views of Hawaii and its people, 1778-1941*. Honolulu Academy of Arts; 1992
4. ↑  A Gift of a Lifetime" by Cook, Lynn - Honolulu Star - Advertiser, January 19, 2014 | Online Research Library: Questia Reader, www.questia.com
**הלנה אונייז'יסקה** (בפולנית: **Helena Unierzyska**;‏ 6 באפריל 1867 – 11 באוקטובר 1932) הייתה ציירת ופסלת פולנייה, בתם של הצייר הלאומי בפולין יאן מטייקו ואשתו תאודורה גיבולטובסקה, שהופיעה לעיתים קרובות בציוריו.

ביוגרפיה
--------

אחת מחמישה ילדים. בילדותה התגוררה עם הוריה בקז'סלביצה, פרבר של קרקוב. היא הייתה חולנית מאוד בילדותה. לעיתים קרובות סייעה לאביה בטיולי הציור שלו ובמפגשי הסטודיו היומיים שעשה. ב־24 ביוני 1891 נישאה לאחד מתלמידי אביה מהאקדמיה לאמנויות, הצייר יוזף אונייז'יסקי. אמה לא הסכימה לנישואים ולא השתתפה בטקס החתונה.

לאחר החתונה הם התגוררו בבולן, כפר ליד קרקוב. לא היו להם ילדים משלהם, אך היא אימצה ילדים מהכפר.

הלנה הייתה פטריוטית. היא עזרה לקורבנות פולנים במלחמת העולם הראשונה וזכתה בצלב העצמאות מידי הנשיא בתקופה שבין המלחמות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הלנה אונייז'יסקה** בוויקישיתוף
* הלנה אונייז'יסקה, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Helena z Matejków Unierzyska, web.archive.org, ‏2012-09-10
2. ↑  Helena Matejko, krakow.wyborcza.pl

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 119828398X
* VIAF: 2917152381765701950001
* WorldCat: viaf-2917152381765701950001

 |
**סקורפיובנטור** (שם מדעי: ***Skorpiovenator***; מילולית: "צייד עקרבים" או "צייד עקרבי") הוא סוג של דינוזאור טורף ממשפחת האבליזאוריים שחי כ-95 מיליון שנה לפני זמננו באמריקה הדרומית. דינוזאור זה קיבל את שמו עקב מראהו המאיים ועקב העקרבים הרבים שנמצאו באתר החפירה הארגנטינאי.

מאפיינים
--------

דינוזאור זה הגיע לאורך 4.35 מטרים (14.3 רגל) וייתכן שאף ל-6 מטרים (20 רגל) והוא שקל 1.6 טון מטרי. הוא היה בעל זרועות קטנות ביותר, גוף גדול ורגליים גדולות ושריריות שתמכו בגוף. הראש היה עבה, קצר ובעל לסתות רחבות, נוקשות וכבדות. הגולגולת הייתה גבשושית ובעלת זיזים קצרים ובכל לסת היו 19 שיניים מעוקלות שנועדו לרסק עצמות, יותר שיניים מכל אבליואור אחר.

הדינוזאור התגלה בחפירות בריו נגרו, ארגנטינה, ב-2008. השלדים שהתגלו הם מהשלדים המושלמים ביותר מבני ממשפחתו, חסרים רק כמה חלקים מהזנב ומעצמות האצבע.

יצור זה הסתובב בין הערבות של ארגנטינה הקרטיקונית וטרף יצורים קטנים יותר שתפס או ניזון מנבלות, משתמש בלסתותיו החזקות כדי לפרק עצמות.

בתרבות
------

דינוזאור זה מופיע בסדרה הכוכב דינוזאור שם הוא מבריח לקוסובאגוסים וניזון מארגנטינוזאורוסים צעירים וכן נראה בהמשך ניזון מארגנטינוזאורוס בוגר.

ראו גם
------

* קרנוטאורוס - דינוזאור דומה בעל קרניים גדולות שחי מאוחר יותר

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סקורפיובנטור** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |
**חיל העם**. חיל עממי לא-חמוש במסגרת מעין צבאית שהוקמה על ידי ארגון ההגנה בסוף שנת 1939, עם פרוץ מלחמת העולם השנייה.

בחיל העם שירתו אנשים שגילם מעל ל־36 שנה, שלא נכללו במסגרות הצבאיות של ההגנה, חיל המשמר וחיל השדה. מטרת הקמת החיל הייתה לאמן את אנשיו באימונים טרום-צבאיים, תרגילי סדר ושדאות, ללא נשק.

החיל כלל כ־3,500 איש, רובם מתל אביב. אימוניו לא היו מספיקים ומפקדיו עברו הכשרה מזורזת שכותה בשם "הקורסים היפניים". אימוני החיל התקיימו במגרשי ספורט, בבתי ספר ובככרות הערים.

חיל העם נכשל מבחינה ארגונית ועיקר הקושי שבקיומו היה כי הוקם מיד עם פרוץ המלחמה כשזירת הקרבות הייתה רחוקה עדיין מארץ ישראל. גם השלטונות הבריטיים העמידו מכשולים בפני קיום החיל, אשר בעיניהם היה קיומו כחיל רב משתתפים המבצע אימונים המוניים ופומביים, עלול לעורר את זעם הערבים. באפריל 1940 הוציאו שלטונות המנדט צו האוסר על אימונים בתרגילי סדר צבאיים. חיל העם ירד למחתרת ומספר אנשיו הצטמצם בצורה ניכרת. לאחר שנתיים פוזר החיל ושרידיו צורפו לארגון ההגנה.

ראו גם
------

* משמר העם
* משמר המולדת

לקריאה נוספת
------------

* בן-ציון דינור (עורך), **ספר תולדות ההגנה**, ג, א, תל אביב: הוצאת מערכות, תשל"ג-1973, עמ' 295–299.
**הלן ת'ורינקרופט** (באנגלית: **Helen Thornycroft**‏; 1848 – 11 בנובמבר 1937) הייתה ציירת צבעי מים אנגלייה בתקופה הוויקטוריאנית.

ביוגרפיה
--------

היא נולדה בלונדון והייתה חברה במשפחת הפסלים ת'ורניקרופט, שכללה את סבה מצד האם ג'ון פרנסיס, אביה תומאס ת'ורינקרופט, אמה מרי ת'ורינקרופט ואחיה הצעיר חמו ת'ורינקרופט. אחיותיהם של חמו והלן אליס (1844–1906) ותרזה (1853–1947) היו גם אמניות. אדמונד גוסה היה קרוב משפחה מנישואיו. (למשפחה היו קשרים מרובים וחזקים עם עולם האמנות האנגלי של המאה התשע עשרה. תרזה ת'וריקרופט ואלן תורניקרופט גוס למדו ציור אצל פורד מדוקס בראון.).

אחיה של הלן, ג'ון אייזיק ת'ורניקרופט, החל את קריירת בניית הספינות שלו בבניית מנוע קיטור בבית בשנות העשרה המאוחרות שלו. הלן, שכונתה "נלו", הייתה לפי הדיווחים "העוזרת היחידה שלו" במאמץ זה. בזמן שעזרה לג'ון אייזק, היא "כמעט התקרקפת" כששערה הסתבך במכונות. היא סיפרה את שערה לקצר מכאן ואילך, בניגוד למנהג השולט.

הלן, חמו, אליס ותרזה הוכשרו כולם בבתי הספר של האקדמיה המלכותית החל משנות ה-60 של המאה ה-19, כשהמוסד החל לקבל סטודנטיות. על מועד ונסיבות כניסתה של הלן קיימת מחלוקת: לפי דיווח אחד, היא הגישה בקשה בשנת 1862, אך נדחתה על ידי סר אדווין לנדסייר בגלל גילה (היא הייתה אז בת 14). הלן התחילה כפסלת כמו הדורות הקודמים במשפחתה. היא הציגה פסל של אופליה בתערוכת הקיץ של האקדמיה המלכותית בשנת 1864. עם זאת, תוך שנה-שנתיים היא נטשה את הפיסול כדי להתרכז בציור.

הלן נסעה לאירופה עם חמו ואליס בשנת 1871. האחים למדו אומנות ודגמו זה לזה בשנות ה-1870. כתבי היד של חמו, שנשמרו בתקופה זו, מספקים עדויות רבות בענייני המשפחה. לפי דפיו של חמו, הלן הצעירה נהנתה מאספקת אנרגיה טבעית רבה. כתבי היד שלו מתעדים ערב כשהשניים צעדו הביתה בשעה 2:00 לפנות בוקר; הלן הייתה מוכנה כבר ב־6:30 לצאת לשחייה, ואז עבדה בבית הספר המלכותיים של האקדמיה עד השעה 14:00.

"הלן הייתה אמנית פורה ומחויבת יותר מאחיותיה" - בסוף שנות השמונים של המאה ה-19 היה לה סטודיו משלה ודירה משלה, מה שהיה שוב יוצא דופן באותה תקופה. היא התפרסמה בעיקר כציירת פרחים, ז'אנר שהיה קשור לנשים; ובכל זאת היא עבדה גם בז'אנרים אחרים, כולל נוף ודיוקנאות.

ת'ורניקרופט הציגה את עבודותיה בארמון לאמנויות יפות בתערוכה הקולומביאנית העולמית בשנת 1893 בשיקגו, אילינוי.

היא בילתה עשור (1899–1909) כסגנית נשיא אגודת האמניות.

היא מעולם לא התחתנה.

גלריה
-----

* צבעונים צבעונים
* דיוקן של צעירה דיוקן של צעירה
* מוכנים-צא מוכנים-צא
* דיוקן של נערה דיוקן של נערה
* מצעד היובל של המלכה מצעד היובל של המלכה
* תזאוס תזאוס

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הלן ת'ורינקרופט** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Penny McCracken, Sculptor Mary Thornycroft and Her Artist Children, **Woman's Art Journal** 17, 1996, עמ' 3–8 doi: 10.2307/1358460
2. ↑  Penny McCracken, Sculptor Mary Thornycroft and Her Artist Children, **Woman's Art Journal** 17, 1996, עמ' 3 doi: 10.2307/1358460
3. ↑  British Women Painters: 1893 Exposition--page 4, arcadiasystems.org

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* RKD: 77330

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"הלן ת'ורינקרופט"**.
סלנוציסטאין
**סלנוחלבון** הוא כל חלבון שבו יש חומצה אמינית סלנוציסטאין, כלומר ציסטאין בה יש סלניום במקום גופרית. קיימים חלבונים בהם יש חומצה אמינית סלנומתיונין, אך מקובל שלא להגדיר אותם כסלנוחלבונים. לסלנוחלבונים תפקיד חשוב כנוגדי חמצון מסוג גלוטתיון וכחומר מחזר. בנוסף, סלנוחלבונים נמצאים גם בפלזמה, כאשר הנפוץ בסלנוחלבונים אלה הוא סלנוחלבון P. תפקידו של סלנוחלבון P הוא לנייד סלניום ולשמור על הומאוסתזיס שלו בגוף.

סלנוחלבונים קיימים בכל היצורים החיים: באיקריוטיים, בחיידקים ובחיידקים קדומים. חלבונים אלה נפוצים בבעלי חיים, אך נדירים בצמחים. בחיידקים ובחיידקים קדומים, סלנוחלבונים קיימים בחלק מהמשפחות אולם לא נמצאו כלל במשפחות אחרות. 
בנוסף לסלנוחלבונים, לחלק מהחיידקים יש סלניום הקשור בצורה שאינה קוולנטית לחלבון כליגנד.

לסלנוחלבונים תפקיד מטאבולי חשוב. חומצה אמינית זו נמצאת באתר הפעיל של חלבונים רבים. בתנאים פיזיולוגים, החומצה האמינית הזו מיוננת, ועל כן יש לה חשיבות גדולה כזרז. החלבון הראשון בו נמצאה חומצה אמינית עם סלניום היה גלוטאתיון פראוקסידאז (glutathione peroxidase או GPx1), חלבון המשמש כנוגד חמצון על ידי חיזור ישיר של H2O2. לאחר מכן, נמצאו סלנוחלבונים בנוגדי חמצון נוספים.

סלנומתיונין קיים אף הוא, ושימוש בו נעשה בשיטות מחקר ביוכימיות שונות, כאשר מחליפים מתיונין בסלנומתיונין. השימוש בסלנוציסטאין למטרות אלו פחות נפוץ בשל רעילותו. ניתן לזהות חלבונים המכילים סלנוציסטאין מבין חלבונים זהים המכילים ציסטאין היות שסלניום כבד יותר מגופרית, ולכן החלפת הגופרית בסלניום יוצרת חלבון כבד יותר. החלפה זו משמשת גם בקריסטלוגרפיה בקרני X. באמצעות הקרנה בכמה אורכי גל ניתן למצוא באיזו פאזה נמצא המתיונין.

ראו גם
------

* סלנוציסטאין

קישורים חיצוניים
----------------

* מאגר של סלנו-חלבונים(הקישור אינו פעיל)
* מאמר על סלניום באתר מועצת החלב
* מאמר על סלניום, סלנוחלבונים וקשרם לבריאות האדם מתוך Public Health Nutrition שהתפרסם ב-2001

הערות שוליים
------------

1. ↑  מאמר על סלנוחלבון P ב-ncbi
**הספאד SPAD S. XIII** היה מטוס קרב דו כנפי, חד מנועי, תוצרת צרפת בתקופת מלחמת העולם הראשונה.

תיאור
-----

המטוס פותח ונבנה על ידי Société Pour L`Aviation et ses Dérivés ‏(SPAD). הספאד היה ממטוסי הקרב הטובים במלחמת העולם הראשונה. נבנו מהדגם הזה 8,472 מטוסים. המטוס היה בשימוש בחילות האוויר במדינות הבאות: ארגנטינה, בלגיה, ברזיל, צ'כוסלובקיה, צרפת, יוון, איטליה, יפן, פולין, האימפריה הרוסית, סיאם, ספרד, טורקיה, ארצות הברית ואורוגוואי.

מטוסי הדגם הקודם S.VII היו בשרות מספטמבר 1916 אבל בתחילת 1917 הכניס חיל האוויר הגרמני לשימוש מטוס בעל ביצועים עדיפים והתעורר הצורך במטוס משופר. מטוס הספאד תוכנן על ידי Louis Béchereau. קודם תוכנן הדגם S. XII שלא זכה להצלחה ולאחר מכן הדגם המוצלח S. XIII.

במטוס היו שיפורים אווירודינמיים, שטח הכנפיים והגה הכוון הוגדלו. הותקן מנוע חדש גדול יותר ומכונת ירייה משופרת. השיפורים הביאו לביצועי טיסה וליכולת קרב משופרים. הספאד היה מטוס הקרב המהיר בזמנו הן ביחס למטוס הבריטי Sopwith Camel והן ביחס למתחרה הגרמני Fokker D.VII. הספאד התפרסם כמטוס חזק בעל יכולת לבצע צלילה מהירה. יכולת התמרון של המטוס במהירות נמוכה הייתה פחות טובה משל המתחרים. הקושי בשיוט והזדקרות חדה במהירות נמוכה גרמו קשיי נחיתה לטייסים לא מנוסים.

הטיסה הראשונה התבצעה ב-4 באפריל 1917 ולאחר חודש החלה ההספקה שלו לצבא צרפת. חילות אוויר נוספים ממדינות ההסכמה אימצו את המטוס כמטוס הקרב שלהן. חיל האוויר של ארצות הברית רכש 893 מטוסים מדגם זה וכמחציתם היו בשימוש גם בשנת 1920. את המטוסים הטיסו טייסי קרב מפורסמים מצרפת, איטליה וארצות הברית.

נתונים טכניים
-------------

* אנשי צוות: 1
* אורך: 6.25 מטר
* מוטת כנפיים: 8.25 מטר
* גובה: 2.60 מטר
* שטח כנף: 21.1 מטר מרובע
* משקל ריק: 566 קילוגרם
* משקל עמוס: 856 קילוגרם
* משקל מרבי בהמראה: 845 קילוגרם
* מנוע: 8 בוכנות צורת וי, Hispano-Suiza 8Be, הספק: 220 כוחות סוס

ביצועים
-------

* מהירות טיסה מרבית: 218 קמ"ש
* רום טיסה: 6,650 מטר
* קצב התרוממות: 2 מטר בשנייה

נשק
---

* 2 מכונות ירייה ויקרס (Vickers machine guns), תחמושת בקוטר 7.7 מ"מ

לקריאה נוספת
------------

* Winchester, Jim. Fighter - **The World`s Finest Combat Aircraft - 1913 to the Present Day**. barnes & Noble Publishing, Inc. and Parragon Publishing. מסת"ב 0-7607-7957-0.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ספאד אס XIII** בוויקישיתוף
* SPAD S. XIII במוזיאון אוויר יאנקי
* SPAD S. XIII באתר מטוסים צבאיים
* SPAD S. XIII באתר ספרטקוס אדיוקשנאל
* SPAD S. XIII באתר אבאוט דוט קום
* SPAD S. XIII בהיסטוריה של התעופה
* SPAD S. XIII במגזין חיל האוויר

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007570470105171
* LCCN: sh2011004269

 |
ה**למבדה** (בפורטוגזית: **Lambada**) הוא סגנון ריקוד זוגות שהתפתח בברזיל בסוף שנות ה-80. זהו ריקוד תוסס ואנרגטי המתאפיין בתנועותיו החושניות והסוגסטיות. הריקוד כרוך במגע פיזי הדוק בין בני הזוג, והוא מבטא את התרבות והמיניות הברזילאית.

מקורו של הריקוד אינו ברור לחלוטין, אך מאמינים כי מקורו הוא במדינת פארה שבאזור האמזונאס בברזיל. הריקוד התפתח משילוב של סגנונות ריקוד אפריקאים, קריביים וברזילאים שונים, כולל סגנון הריקוד האפרו-ברזילאי המכונה "פוחו". משמעות המילה למבדה היא "סטירה חזקה" או "מכה" בפורטוגזית.

הלמבדה זכה לראשונה לפופולריות בסוף שנות ה-80, אז החל להופיע בסדרה של שירים וקליפים, כולל בלהיט "למבדה" משנת 1989, בביצועה של להקת הפופ "קאומה". הלהקה הוקמה בצרפת ובין חבריה היו, בין היתר, ילידי גוואדלופ ומרטיניק. הסולנית, לואלווה בראז, הייתה ברזילאית, והפזמון הושר בשפה הפורטוגזית ובמקצב הלמבדה. הוא עוסק בגעגועים לאהבה ישנה, והריקוד נתפס כמבטא את הסמל של ברזיל ותרבותה.

את הלמבדה רוקדים בדרך כלל לצלילי מוזיקה בקצב מהיר ואופטימי עם קו בס חזק וכלי הקשה. הריקוד כולל סדרה של עבודת רגליים ותנועות גוף מורכבות, והוא דורש רמה גבוהה של קואורדינציה וסיבולת פיזית. הריקוד מתבצע לרוב בזוגות, כאשר בני הזוג עומדים צמודים זה לזה ומניעים את גופם בסנכרון עם המוזיקה.

אחד המאפיינים המובהקים ביותר של הלמבדה הוא האופן שבו בני הזוג מניעים את הירכיים ואת פלג גופם התחתון בצורה חושנית וסוגסטיבית. הריקוד ידוע בשל גווניו המיניים, ולעיתים הוא ספג ביקורת על היותו סוגסטיטיבי מדי או פרוץ מבחינה מינית. עם זאת, בברזיל לרוב רואים בלמבדה צורת ריקוד משמחת ואקספרסיבית המהווה חלק מהתרבות הברזילאית.

בנוסף להיותו סגנון ריקוד פופולרי, ללמבדה היה גם השפעה משמעותית על התרבות הפופולרית. הריקוד הוצג במספר רב של סרטים, תוכניות טלוויזיה וסרטוני מוזיקה, והוא שימש השראה למגוון מגמות לבוש ואופנה. הלמבדה הייתה גם נושא למספר רב של ספרים, מאמרים ומחקרים אקדמיים, והוא סגנון ריקוד פופולרי ברחבי העולם.

למרות הפופולריות שלה, הלמבדה התמודדה עם כמה אתגרים ומחלוקות במהלך השנים. הריקוד נאסר או הוגבל במדינות מסוימות בשל אופיו הסוגסטי, והוא ספג ביקורת מכמה כיוונים על קידום סטריאוטיפים שליליים על התרבות הברזילאית.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Claus Schreiner, **Música brasileira: a history of popular music and the people of Brazil**, New York: Marion Boyars, 1993, מסת"ב 978-0-7145-2946-2
2. ↑  The Latin Beat: The Rhythms And Roots Of Latin Music From Bossa Nova To ... - Ed Morales - Google Books, web.archive.org, ‏14 בפברואר 2017
3. ↑  אפי לנדאו, למבדה גם באמריקה, חדשות, 25 בינואר 1990
4. ↑  בועז כהן, תקליטים חדשים - מנת יתר - אמנים שונים - "למבדה" - אן.אם.סי, חדשות, 24 באוגוסט 1989
5. ↑  סקירה של מצעד המצעדים ברשת ג', באתר אומנרים שפעם היה פה שמח
6. ↑  שמעון פרנס, זכויות יצרים, חדשות, 9 בנובמבר 1989
7. ↑  Lambada Sheet Music | Kaoma | Flute Solo, www.sheetmusicdirect.com (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007561288805171
* LCCN: sh95008564
* NKC: ph321770

 |
חלקיקי רוח השמש מגיעים מהשמש (בצד שמאל של התרשים) ופוגעים במגנטוספירה של כדור הארץ (בצד ימין של התרשים).  
התרשים איננו בקנה מידה.
זוהר הקוטב מעל וירג'יניה במהלך סערה מגנטית שארעה ב-5 בנובמבר 2002.
**סערה גאומגנטית** או **סערה מגנטית** היא הפרעה זמנית במגנטוספירה של כדור הארץ, הנגרמת משתי סיבות שונות:

1. פליטה מסיבית של חלקיקי רוח השמש מעטרת השמש (Coronal mass ejection), עקב התפרצות סולארית. גל הלם של אותם חלקיקים פוגעים במגנטוספירה של כדור הארץ כ-24 עד 36 שעות לאחר האירוע בשמש.
2. איחוי מגנטי (Magnetic reconnection) תקופתי מקרי בין השדה המגנטי של השמש לבין השדה המגנטי של כדור הארץ, הגורם לחלקיקי רוח השמש לחדור ישירות לתוך המגנטוספירה.

בשני המקרים, החלקיקים הרבים של רוח השמש משפיעים על השדה המגנטי של המגנטוספירה ועל הזרמים החשמליים ביונוספירה, ועל השדה המגנטי במקומות רבים על פני כדור הארץ. 

סערות מגנטיות גורמות לתופעת זוהר הקוטב, ובמקרים קיצוניים - להפרעות ללוויינים, לשידורי רדיו, לקווי מתח גבוה ועוד. השפעותיהן הבריאותיות מוגבלות בדרך כלל.

סערות גאומגנטיות נמשכות בדרך כלל בין 24 ועד 48 שעות, אך יש כאלה שעלולות להימשך מספר ימים.

נזקי קרינה
----------

חלקיקי רוח השמש המגיעים לפני כדור הארץ, עלולים לגרום ליצורים החיים נזקי קרינה מועטים בלבד, בזכות הגנת המגנטוספירה והאטמוספירה, אולם אסטרונאוט בחלל ללא מיגון מתאים עלול להחשף לקרינה בכמות קטלנית. באוקטובר 1989 התחוללה סערה מגנטית חזקה, אשר אם הייתה פוגעת באסטרונאוט על הירח הלבוש בחליפת חלל בלבד - הייתה יכולה לגרום למותו.

אסטרונאוטים השוהים תקופות ממושכות בחלל, כגון אלו בתחנות חלל אכן סופגים גם הם כמויות גדולות של קרינה. 

באירועים בהם נפלטים פרוטונים רבים מהשמש, קרינה ברמה נמוכה יכולה להשפיע גם על הנוסעים במטוסים בגובה רב.

ראו גם
------

* רוח השמש
* השדה המגנטי של כדור הארץ
* מגנטוספירה
* יונוספירה
* חגורות ואן אלן
* זוהר הקוטב
* סערות השמש של ליל כל הקדושים (2003)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סערה גאומגנטית** בוויקישיתוף
* אבי בליזובסקי, ‏סערת שמש מדרגה 6 פגעה בכדור הארץ \* שיבשה את רשתות החשמל והפריעה לקליטת אותות ה- -GPS, באתר "הידען", 24 ביוני 2015
* אבי בליזובסקי, ‏עדויות לסופות שמש חזקות במסמכים ובשירים מיפן ומסין, באתר "הידען", 10 באפריל 2017
* אתר למנויים בלבד עידו אפרתי, סופת השמש הגדולה שתפגע בכדור הארץ היא רק עניין של זמן, באתר הארץ, 5 באוקטובר 2017
* סערה גאומגנטית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007543557205171
* BnF: cb119779908 (data)
* GND: 4130056-7
* LCCN: sh85079747
* NDL: 00574726
* NKC: ph913798

 |
**אנונת הכלאיים** (*Annona atemoya*) היא מין השייך לסוג אנונה, במשפחת האנוניים, תוצאה של הכלאה בין המינים **אנונה קשקשית** (Annona squamosa) לבין **אנונה חלקה** (Annona cherimola). זהו המין שמגדלים בישראל כעץ פרי מסחרי.

החוקר ווסטר ממעבדות המחקר של משרד החקלאות של ארצות הברית הוא ככל הידוע הראשון שהכליא אנונה, בשנת 1908. הזן המגודל בישראל הוא כנראה תוצאה של הכלאה לא מכוונת בין מטעים סמוכים של אנונה קשקשית ואנונה חלקה, אשר משכו את תשומת הלב של מגדלים בשנות ה-30 או בשנות ה-40 .

אנונת הכלאיים היא עץ בינוני, ירוק עד, למעט תקופת נשירה קצרה באביב המאוחר, ובעלת ריח חריף וייחודי. הנשירה באביב דרושה לצמח כדי לשחרר את ניצני הצמיחה של ענפים חדשים, הכלואים בפטוטרות העלים של השנה הקודמת.

פרח האנונה פורח בתפרחת. כל פרח, קוטרו בין שניים לשלושה סנטימטרים עם 10 עלי כותרת אשר צבעם חום-צהוב, עם בסיס סגול. צבע הפרי הוא ירוק מבחוץ ולבן מבפנים. תוך הפרי הוא עסיסי ומתוק, והזרעים השחורים משובצים בציפה הלבנה. לפרי האנונה בארץ חיי מדף קצרים, וניתן לשמרו כמה ימים בקירור. בארץ מוכרת תופעה ייחודית, של הבשלת פירות האנונה המאוחרים, שחנטו בסוף הקיץ. הפירות עוברים את החורף על העצים, ובחודש אפריל תופחים ומבשילים. זה אינו יבול שני, אבל מצויים באביב פירות אנונה גדולים מאוד בשוק.

פרי האנונה עשיר יחסית באשלגן ובוויטמין C, אך עיקר ערכו בטעמו ובניחוחו המיוחדים.

מן האנונה ניתן להפיק שמנים ומשחות שיניים, כמו גם תכשירים נגד קשקשים.

האנונה היא פרי מסחרי בארץ, ובד בבד עם התמעטותה כצמח חצרות, מתרבים מטעי האנונה המסחריים. כמעט כל מטעי האנונה בארץ ממוקמים במישור החוף. הזנים המקובלים בארץ הם "מלמוד", "כספי", ו"גפנר". היום נוהגים במטעים לגזום את עצי האנונה גיזום חריף כמעט בכל שנה ובכך מקטינים את נזקי ההפריה הכושלת של העץ. חקלאי האנונה מבצעים האבקה מלאכותית בפרחים, דבר המגדיל את היבול בצורה משמעותית.

מקורות
------

* עזריה אלון (עורך), אנציקלופדיית "החי והצומח של ארץ ישראל", משרד הביטחון – ההוצאה לאור, החברה להגנת הטבע, 1988; כרך 12 - צמחים ובעלי חיים במשק האדם, הערך "אנונה", עמ' 136

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אנונה** |
| ויקימינים טקסונומיה בוויקימינים: **Annona cherimola** |

קישורים חיצוניים
----------------

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* TPL
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* Tropicos
 |

* אנונת הכלאיים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

1. ↑  אנונה באתר הרשימה האדומה של IUCN
לוחמי החיל בשנת 2010.
**חיל הפנים של מונגוליה** (במונגולית: **Монгол Улсын Дотоод цэргүүд**) הם הז'נדרמריה, האחראית על תפקידי שמירה ויחד עם גופים דמוי-צבאיים נוספים, מספק חיילי מילואים לצבא מונגוליה. הוא מגן על מבנים ממשלתיים ומוסדות כמו גוף השידור הלאומי המונגולי ובית הקברות הלאומי אלטאן-אלגיי. במהלך המלחמה הקרה החיל היה אחראי על סיור גבולות, שמירה ובקרה על הגירה. בסוף שנות ה-80 מנה כ-15,000 חיילים.

מסייע למשטרה הלאומית.

היסטוריה
--------

החיל הוקם במקור בשנת 1922 על ידי המועצה הצבאית העממית כאשר למעלה מעשר אוגדות של הצבא אוחדו ליצירת **היחידה המיוחדת לענייני ביטחון פנים**.

במתכונת הנוכחית הוקם החיל בשנת 1995, פעל במשך 18 שנה עד שביטול החוק הממשלתי ב-16 במרץ 2013 על ידי החוראל הגדול הביאו לפירוקו.

לאחר ביטולו, תפקידיו הועברו לידי המשטרה הלאומית ולמשמר הגבול עד 1 באפריל 2014.

לאחר בחינה מעמיקה בעניין וניצחונה של מפלגת MPP בבחירות לפרלמנט המונגולי בשנת 2016, נבדקה מחדש אופציית הקמת החיל ובפברואר 2017 העביר הפרלמנט רשמית חוק לשחזור חיל הפנים והקמתו מחדש.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של חיל הפנים של מונגוליה

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑  Sanders, Alan (2003-04-09). *Historical Dictionary of Mongolia*. ISBN 9780810866010.
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑  Sanders, Alan J. K. (2017-08-25). *Historical Dictionary of Mongolia*. ISBN 9781538102275.
**אַנוֹפּוֹל־רַחוּב** (בפולנית: **Annopol-Rachów**) הוא כפר בפולין, שבו מתגוררים 492 תושבים.

אוכלוסייה יהודית
----------------

בין מלחמת העולם הראשונה לשנייה מתוך כ־2,000 תושבים, גרו באנופול־רחוב כ־1,300 יהודים. יהודי העיירה עסקו בעיקר במלאכה, במסחר ובכריית זרחן. בקיץ היו שהתפרנסו מענף הנופש ששגשג על גדת הנהר ויסלה (Vistula) הסמוכה. בעיירה פעלו קופת גמ"ח, בנק יהודי ואיגוד בעלי מלאכה שקיים שיעורי ערב ופעילויות תרבות. כמו כן פעלו בה מפלגות ציוניות וקבוצות חלוציות, אגודת ישראל וקבוצה קטנה של הבונד.

ב-2 בספטמבר 1939, יום לאחר פלישת גרמניה הנאצית לפולין, נמלטו רבים מיהודי אנופול־רחוב לכפרים הסמוכים. בד בבד הגיעו לעיירה פליטים יהודים ממערב פולין, בדרכם מזרחה לאזור השליטה הסובייטי של פולין, כפי שנקבע בהסכם ריבנטרופ-מולוטוב.

ב-15 בספטמבר 1939, לאחר פלישת גרמניה הנאצית לפולין, נכנסו כוחות הוורמאכט לאנופול־רחוב. הגרמנים הרסו את בית הכנסת המקומי, הרגו כמה ממנהיגי הקהילה, הטילו עליה קנס כספי כבד ולקחו כמה יהודים כדי לעבוד בעבודות כפייה לשם תיקון גשר שניזוק בפלישה הגרמנית. בנובמבר אותה שנה הוקם בעיר יודנראט, ולעיר החלו להגיע יהודים מהיישובים הסמוכים. החל ממרץ 1940 נדרשו היהודים לענוד סרט מיוחד, בדומה לטלאי הצהוב. בדצמבר 1941 נוסד גטו בעיר. החל מנובמבר 1942 שולחו היהודים מהעיר למחנה ההשמדה בלז'ץ.

קישורים חיצוניים
----------------

* אַנוֹפּוֹל-רַחוּב (Annopol-Rachów), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
**סנייק** (בהולנדית: **Sneek** (מידע • עזרה), בפריזית מערבית: **Snits**) היא עיר במחוז פריסלנד שבהולנד. החל משנת 2011 היא חלק מהרשות המקומית של סידווסט פריסלן (Súdwest-Fryslân). סנייק ידועה בתעלות המים שלה, ב"שער המים" שלה (Waterpoort) ובפעילות הספורט הימי שמתנהלת בה. העיר היא אחת מ"11 ערי פריסלנד" (Friese elf steden) והיא אחת החשובות בחלק הדרום-מערבי הזה של המחוז.

היסטוריה
--------

סנייק נוסדה במאה ה-10 על חצי אי חולי בסמוך למקום חצייה של סוללה על פני נתיב מים חשוב שנקרא במקורות עתיקים Magna Fossa. נתיב מים זה נחפר כאשר שפך הנהר שנקרא אז מידלזיי (Middelzee) נסתם בסחף. עד היום ניתן לראות את תוואי הסוללה הזאת במתאר הרחוב הנוכחי ובשמות אתרים שונים בעיר.

סנייק קיבלה חלק מזכויותיה כעיר במאה ה-13 ובאופן רשמי הפכה לכזאת ב-1456. בשלב זה הייתה העיר אחת מ-11 הערים של פריסלנד. הייתה זו גם תחילתה של תקופת פריחת הסחר עבור העיר שנמשכה עד שנת 1550 לערך. ב-1492 החלה בנייתם של החפיר והחומה סביב לעיר. באותה תקופה הייתה סנייק העיר היחידה בפריסלנד שהייתה מוקפת חומה. מתקופה זו שרדו "שער המים" והבאסטיונים בחומה.

ב-1519 – 1520 בילה המצביא ולוחם החופש פיר חרלופס דוניה (Pier Gerlofs Donia) את ימיו האחרונים בסנייק. הוא מת בשלווה במיטתו ב-18 באוקטובר 1520 ונקבר בכנסייה המקומית מהמאה ה-15. קברו ממוקם בחלק הצפוני של הכנסייה.

ערים תאומות
-----------

* יפןיפן קורובה, יפן

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סנייק** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של סנייק
* אתר תיירות על סנייק (באנגלית)
* אתר אודות אירועי השיט בסנייק (באנגלית)
* סנייק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4573197-4
* MusicBrainz: d1a85b29-1983-44fa-a511-68bc4be0b603
* NKC: ge759787
* VIAF: 142850920
* WorldCat (עם VIAF): 142850920

 |