החזית בשעת לילה
פנים התיאטרון
תיאטרון בולשוי בשנת 1856
**תיאטרון בולשוי** (ברוסית: **Большой театр** - "בולשוי תאטר" - התיאטרון הגדול) הוא תיאטרון היסטורי הממוקם במרכז מוסקבה בירת רוסיה. מבנה התיאטרון תוכנן על ידי האדריכל אוסיפ בובה ומוצגים בו אופרות ומופעי בלט.

בלט בולשוי ואופרת בולשוי נמנים עם קבוצות הבלט והאופרה הידועות והוותיקות ביותר בעולם. להקת התיאטרון כוללת 300 רקדנים, 90 זמרים, 200 חברי מקהלה, 230 נגנים, ו-500 טכנאים. בבית הספר של התיאטרון לומדים כ-600 תלמידים תחת כ-60 מורים.

הבניין המרכזי של התיאטרון, שנבנה מחדש ושופץ מספר פעמים לאורך השנים, הוא מסמלי מוסקבה ורוסיה. חזית הבניין הנאו-קלאסית מופיעה על שטר 100 רובל.

היסטוריה
--------

התיאטרון הוקם בשנת 1776 בעקבות רישיון שנתנה הצארינה יקטרינה הגדולה לנסיך פטר אורוסוב וביוזמת היזם האנגלי מייקל מדוקס. בראשית דרכו הציג התיאטרון בבתים פרטיים של אצילים רוסיים, והתיאטרון כלל 13 שחקנים בלבד. בשנת 1780 נרכש מבנה תיאטרון פטרובקה לצורך הצגת מחזות ואופרות. בשנת 1805 ניזוק תיאטרון פטרובקה בשריפה שפרצה מספר דקות לפני תחילת האופרה "הסירנה של הדייפר". מבנה חדש הוקם בכיכר ארבאט בשנת 1808. מבנה זה נשרף בשריפה הגדולה של מוסקבה בעת כיבוש העיר על ידי נפוליאון בונפרטה.

בשנת 1824 נבנה המבנה הנוכחי, הממוקם בכיכר התיאטרון על מנת להחליפו. המבנה תוכנן על ידי האדריכל אוסיפ בובה בפאר רב.

בתקופה זו היה התיאטרון רכוש הצאר, והציג אופרות ובלט. הותרה פעולתם של שני תיאטראות בלבד בכל אחת מהערים מוסקבה וסנקט פטרבורג - האחד להצגת אופרות ובלט (תיאטרון שכונה "בולשוי" - "הגדול") והשני להצגת מחזות (תיאטרון שכונה "מאלי" - הקטן). תיאטרון בולשוי שפעל במוסקבה כונה "התיאטרון הקיסרי הגדול של מוסקבה" ואילו התיאטרון שפעל בסנקט פטרבורג כונה "תיאטרון קאמני הגדול הקיסרי".

מבנה התיאטרון נחנך ב-18 בינואר 1825 בהצגת הבלט סנדרילון.
בראשיתו הציג התיאטרון בעיקר יצירות מקוריות רוסיות אולם החל משנת 1840 הוצגו בתיאטרון גם יצירות זרות.

מבנה התיאטרון ניזוק בשריפה בשנת 1853. המבנה שופץ על פי תוכניותיו של אלברטו קאבוס ונפתח מחדש בשנת 1856. באופרה הוצגו בכורות של יצירות ידועות: ב-16 בדצמבר 1888 הוצגה הבכורה של האופרה "בוריס גודונוב" מאת מודסט מוסורגסקי; ב-10 באוקטובר 1901 הוצגה הבכורה של "העלמה מפסקוב" מאת ניקולאי רימסקי-קורסקוב.
ב-4 במרץ 1877 הוצגה בתיאטרון הבכורה של הבלט "אגם הברבורים" מאת צ'ייקובסקי. בסוף המאה ה-19-תחילת המאה ה-20 על במת התיאטרון כיכבו זמרים כמו פיודור שאליאפין, לאוניד סובינוב ואנטונינה נז'דנובה.

לאחר מהפכת אוקטובר בשנת 1917 שונה שם התיאטרון ל"תיאטרון הממלכתי הגדול", ובשנת 1919 נסגר התיאטרון ואף הוצע להרסו, אולם התוכניות לא יצאו אל הפועל והתיאטרון שב לפעול כאשר ההצגות המועלות בו פוקחו על ידי הממשל. באולם עצמו, שחובר לרשת החשמל בהוראת לנין, נערכו כנסים של המפלגה הקומוניסטית.

בין השנים 1921–1923 שופץ המבנה על פי תוכניותיו של איוואן ררברג.

המבנה ניזוק מפצצה במשקל 500 קילוגרם באוקטובר 1941 במהלך מלחמת העולם השנייה. הפצצה הרסה את מבואת המבנה וגרמה נזק רב לתיאטרון, אולם הנזק שוקם בתוך 240 ימים.

לאחר מותו של סטלין נשלח התיאטרון להופיע בכל רחבי העולם. התיאטרון זכה להצלחה רבה והפך לאחד מסמליה של ברית המועצות. בשנים 1966–1995 מנהל אמנותי של בלט התיאטרון היה יורי גריגורוביץ' והוא ביים את רוב ההצגות שהועלו על הבמה. בשנות ה-50 רקדנית בלט הראשית הייתה גלינה אולנובה, ולאחר עזיבתה מאיה פליסצקאיה. נכון לשנת 2015 הבלרינה הראשית היא סבטלנה זאחרובה. 

בשנת 1967 בזמן הופעתה של מאיה קזביאנקה, הזמרת הציגה את זהותה הישראלית בהמנון "התקווה". בקהל היו אלכסיי קוסיגין, אלכסיי קוסיגין ויורי גגארין.

האופרה של ה"בולשוי", על אף שעמדה בצילם של מופעי הבלט, כללה מספר כוכבים מן השורה הראשונה, כמו: אירינה ארכיפובה, ילנה אוברזצובה, גלינה וישנבסקאיה

לאחר נפילת ברית המועצות המשיכה הממשלה הרוסית לממן את פעילות התיאטרון אולם בשל עלויותיו הגדולות ניסה התיאטרון להשיג חסויות להמשך פעולתו.

בשנת 2005 החל שיפוץ נרחב של מבנה התיאטרון בשל אי יציבות המבנה. השיפוץ אשר היה מתוכנן להסתיים בשנת 2009, אך נמשך עד לאוקטובר 2011. במהלך השיפוץ פעל התיאטרון במבנה סמוך שהוקם בשנת 2004 ובאוקטובר 2011 החלו הופעות בבניין המחודש לאחר שהשיפוץ בן 6 השנים הושלם לבסוף.

ביוני 2016 נערך בתיאטרון קונצרט חגיגי בהשתתפות ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו ונשיא רוסיה, ולדימיר פוטין, לרגל חגיגות 25 שנים לחידוש יחסי ישראל–רוסיה.

מופעים
------

תיאטרון בולשוי הוא תיאטרון רפרטוארי המציג מידי ערב שני מופעים כאשר בכל שנה מתווספות כארבע אופרות ומופעי בלט לרפרטואר, ומוצאים ממנו ארבעה מופעים. 

תפאורות ותלבושות מיוצרים בבית המלאכה של התיאטרון.

ראו גם
------

* בלט בולשוי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תיאטרון בולשוי** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של תיאטרון בולשוי (באנגלית)
* תיאטרון בולשוי, ברשת החברתית פייסבוק

* תיאטרון בולשוי, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* תיאטרון בולשוי, ביישום טלגרם

* תיאטרון בולשוי, ברשת החברתית אינסטגרם

* תיאטרון בולשוי, ברשת החברתית VK

* תיאטרון בולשוי, סרטונים בערוץ היוטיוב
* תיאטרון בולשוי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אלן בארי, הניו יורק טיימס, בלט בולשוי - לרקוד עם חומצה בעיניים, באתר הארץ, 31 בינואר 2013
* אילן גורן, ‏ריקוד מושחת, באתר ‏מאקו‏, 7 באוגוסט 2013
* אתר למנויים בלבד שיר חכם, בצל השערוריות והשחיתות, הבולשוי מתחיל להתאושש, באתר הארץ, 16 בינואר 2014

* The Bolshoi Theatre (360°), Google Arts & Culture, 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑  הלכה לעולמה הזמרת מאיה קזביאנקה דה מרקר, 31 בדצמבר 2018
2. ↑  אלכס נירנבורג, נתניהו ברוסיה: ביקור סודי בקרמלין ובדיחות ב'בולשוי', באתר nrg, ‏7 ביוני 2016

| סמל מוסקבה מוסקבה |
| --- |
| מוסקבה - בנושאים |
| תולדות מוסקבה | נסיכות מוסקבה • הקרב על מוסקבה • מוסקבה החדשה |
| ממשל ופוליטיקה | ראש עיריית מוסקבה (1991 • 1996 • 1999 • 2003 • 2013 • 2018 • 2023 • 2028) הדומה העירונית של מוסקבה (1993 • 1997 • 2001 • 2005 • 2009 • 2014 • 2019) • בית עיריית מוסקבה • הבית הלבן • בניין הדומה • בניין גוסטרוי • בניין משרד החוץ |
| מחוזות מוסקבה | מחוז מרכז • מחוז צפון • מחוז צפון מזרח • מחוז מזרח • דרום מזרח • מחוז דרום • מחוז דרום מערב • מחוז מערב • מחוז צפון מערב • מחוז זלנוגרד • מוסקבה החדשה • טרויצק |
| השכלה ותרבות | האוניברסיטה הממלכתית • הספרייה הממלכתית • פסטיבל הסרטים הבינלאומי במוסקבה • התזמורת הפילהרמונית • VGIK |
| מוזיאונים | המוזיאון ההיסטורי הממשלתי • גלריית טרטיאקוב • מוזיאון פושקין • המוזיאון להיסטוריה של מוסקבה • המוזיאון לאדריכלות הרוסית ע"ש שצ'וסב • מוזיאון החלל הרוסי • המוזיאון הזואולוגי של אוניברסיטת מוסקבה • מרכז התערוכה של כל רוסיה • מרכז התערוכות והכנסים סוקולניקי |
| כיכרות | כיכר מנז' • כיכר רבוליוציי • כיכר תיאטרלנאיה • כיכר פושקינסקאיה • כיכר לוביאנקה • כיכר קומסומולסקאיה • כיכר בולוטנאיה • כיכר ארבאט • כיכר אירופה • כיכר סטאריה • כיכר טריומפלנאיה • כיכר בורוביצקאיה |
| שדרות ורחובות | רחוב טברסקאיה • ארבאט • רחוב ארבאט החדש • קוטוזובסקי פרוספקט • פטרובקה • פרוספקט מירה • לנינגרדסקי פרוספקט • לנינסקי פרוספקט |
| מבני תרבות | תיאטרון בולשוי • תיאטרון הצבא הרוסי • קרמלין איזמאילובו |
| צבא וביטחון | משטרת העיר • לוביאנקה • בניין משרד ההגנה |
| כלכלת מוסקבה | מוסקבה סיטי • הבורסה • המטבעה • גום • צום • מוסאנרגו • MGTS |
| תחבורה ציבורית | מטרו • מטרו 2 • חשמלית • כביש הטבעת • הטבעת המרכזית • הקוטרים המרכזיים • נמל התעופה דומודדובו • נמל התעופה ונוקובו • נמל התעופה שרמטייבו • תחנת האוטובוסים המרכזית • תחנת האוטובוסים שערי דרום • תחנת האוטובוסים שערי צפון • מונורייל • רכבל • הרכבת המהירה לסנקט פטרבורג |
| כנסיות ומבני דת | קתדרלת ישו המושיע • בית הכנסת קורל • הקתדרלה הקתולית • מסגד הקתדרלה • מנזר דונסקוי • מנזר נובוספסקי • קתדרלת קאזאן • מנזר דנילוב |
| ספורט | המתחם האולימפי לוז'ניקי • קומפלקס הספורט אולימפיסקי • אולימפיאדת מוסקבה (1980) • קרמלין קאפ • מונדיאל 2018 • אוטקריטיה ארנה • VEB ארנה • VTB ארנה • RZD ארנה • מגה-ספורט ארנה • צסק"א ארנה • אליפות העולם באתלטיקה 2013 • גמר ליגת האלופות 2008 |
| פארקים וגנים ציבוריים | פארק זריאדיה • פארק גורקי • ודנ"ח • לוסיני אוסטרוב • פארק סוקולניקי • פארק איזמאילובסקי • פארק ביטצבסקי • אי החלומות |
| אנדרטאות ופסלים | הפועל ואשת הקולחוז • פסל פיוטר הגדול • אנדרטת מינין ופוז'ארסקי • אנדרטת כובשי החלל • שער הניצחון • פסל ולדימיר הגדול • אנדרטת יורי גגארין |
| אתרי מורשת עולמית | הקרמלין • הכיכר האדומה • מנזר נובודוויצ'י • כנסיית העלייה לשמים בקולומנסקויה |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007258849905171
* BnF: cb131647942 (data)
* GND: 5197456-3
* ISNI: 0000 0001 2180 8971
* LCCN: n80004218
* MusicBrainz: 9271041d-7b74-4f16-95e3-393c738f6f3b
* NKC: kn20050607002
* SUDOC: 035023228
* VIAF: 148429446
* WorldCat: lccn-n93110962

 |