recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**יעקב נתנאלי-רותמן** (14 באפריל 1892–7 באוגוסט 1962) היה פעיל בתחום החינוך והתרבות העבריים בגליציה, סופר, משורר מתרגם ועורך.

קורות חייו
----------

יעקב נתנאלי (רותמן) נולד בברודי, שבגליציה (כיום אוקראינה) בי"ז בניסן תרנ"ב, 14 באפריל 1892 למשפחה חסידית מדובנא. קיבל חינוך מסורתי ולמד מפי טובי המורים באותה תקופה. עמד למבחן הבגרות בגימנסיה קלאסית בעיר טישין, וקיבל דיפלומה להוראה תיכונית באוניברסיטה בלבוב. מגיל צעיר עסק בפעילות עברית-חינוכית וציונית (בדובנא, ברודי ועוד). לאחר מלחמת העולם הראשונה עסק בהוראה בקיילצה, קובל ומ-1929 בלבוב, בה ניהל בין היתר את הסמינריון העברי למורים ומורות. כל השנים עסק בפעילות ציונית ובמיוחד במסגרת התנועה הרוויזיוניסטית. ציוני מדיני מנעוריו. לוחם להחייאת השפה והתרבות העברית באוסטריה, רוסיה ופולין. ממניחי היסוד להסתדרות "תרבות" בפולין.

פעילותו בארץ ישראל
------------------

נתנאלי, שהיה מורה לעברית עוד טרם עלייתו ארצה, עלה ארצה ב-1935 ועסק בהוראה בבתי-ספר תיכוניים בתל אביב עד לפרישתו ב-1954. בשנת 1944 שימש מורה ומחנך בבית ספר אחד העם ולאחרונה היה מנהל הגימנסיה סוקולוב-לאור ביפו. (בית עלי ביבי, כיום בית הספר הדמוקרטי יאפא) .

היה אח והנשיא התשיעי בלשכת הכוכב מס' 13, של הבונים החופשיים בחסות הלשכה הגדולה למדינת ישראל.

פעילות ספרותית
--------------

פעילותו הספרותית החלה בפרסום שירים ב"התקופה" (כרך י"ב) בשנים 24–1922, ומאז השתתף בקביעות ופרסם שירים ב"הדים", "היום", "הצפירה", "סנה", ובכתבי העת הספרותיים בארץ, וכן מאמרים ורשימות בענייני חינוך, תרבות ועוד. בחייו יצאה הבלדה "במצעד הכבד" (על מובטלים בלבוב, תש"ד). לאחר מותו יצאה לאור אסופת שיריו "מזמור ומצעד", בצירוף מסת מבוא מאת דב סדן (1963). נתנאלי עסק גם בתרגום לעברית וערך בלבוב ירחון ספרותי בשם "הסולל" (תרצ"ג-תרצ"ד). 

התחתן עם חנה לבית רוזנבליט. נתנאלי נפטר בתל אביב בז' באב תשכ"ב, 7 באוגוסט 1962. נקבר בבית העלמין קריית שאול.

### ספריו

* **במצעד הכבד: בלדה על מובטלים** בעיר לבוב (תל אביב : גויל, תש"ד)
* **לעולה ולמעפיל** : ספר למוד השפה העברית לבוגרים מתחילים ומתקדמים / יוחנן יעקבוב ; בהשתתפות י. נתנאלי-רותמן (תל אביב : מסרת, תש"ז)
* **מזמור ומצעד** : שירים (תל אביב : עם ומדינה, 1963)

### עריכה

* **הסולל** : קובץ ספרותי (לבוב, תרצ"ג-תרצ"ד)

### תרגום

* **באין נקם** / יעקב מלטיאל (תל אביב : עם עובד, תש"ז) <תרגום מכתב יד בפולנית>
* **בין המצרים** : רומן / אבנר נחושתן (אלפרד קופפרברג) (תל אביב : שלום בלומנטל, 1949)

לקריאה נוספת
------------

השירה העברית בפולין, עמ' 165

קישורים חיצוניים
----------------

* יעקב נתנאלי-רותמן (1892-1962), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  מכתב זאב ז'בוטינסקי - דאנציג, אל יעקב נתנאלי-רוטמן - לבוב, באתר ארכיון מכון ז'בוטינסקי, ‏15/04/1931
2. ↑  חבר ספרנים, יעקב נתנאלי, באתר לקסיקון הספרות העברית החדשה
3. ↑  הודעה על מותו של פרופ' רותמן-נתנאלי יעקב, באתר הספריה הלאומית, ‏7 באוגוסט 1962
4. ↑  נתנאלי-רותמן, יעקב, באתר מרחב- הספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007305544605171
* VIAF: 299413183
* WorldCat (עם VIAF): 299413183

 |
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה, העוסק בהכשרה חקלאית של נוער יהודי ציוני של אגודת ישראל באנסחדה שבהולנד, עם הערך "הכשרה", העוסק בתהליך הכנה להתיישבות בארץ ישראל.
**ההכשרה** הייתה תנועה יהודית בהולנד שעסקה בהכשרת נוער יהודי לחיים בארץ ישראל.

רקע
---

לאחר מלחמת העולם הראשונה החלו מאות פליטים לזרום ממזרח אירופה לתחומי הולנד, חלקם באישור ממשלת הולנד וחלקם הבריחו את הגבול עם גרמניה.

בין הפליטים היו יהודים רבים שביקשו להגיע לארצות הברית או לפלשתינה. הציונים מבין בני נוער אלה היו חברים ב"אגודת מזרחי" ובקשו להיות חלוצים בפלשתינה.

כדי לשפר את סיכוייהם של בני הנוער היהודים מבין הפליטים להקלט בפלשתינה, הוקמו במזרח הולנד ארגונים ששיכנו את הפליטים אצל איכרים כדי שילמדו את עבודת האדמה.

ההכשרה
------

לאחר עליית הנאצים לשלטון ב-1933, הוקם מרכז הכשרה ("ההכשרה") באנסחדה (Enschede) ביזמתם של כמה מחברי אגודת ישראל – י' סימון, תושב המקום, ד"ר האוסדורף, מר דה האס, י' פרומן ולינה סנדרס, ובשיתוף פעולה עם קהילת אנסחדה והרב הראשי שלה, הרב הירש. ההכשרה זכתה לתמיכה נרחבת של הקהילה היהודית שראתה בכך פתרון לבעיית זרם הפליטים.

קבוצות של 15–25 בני נוער, ברובם בוגרי תנועות נוער ציוניות מגרמניה, התגוררו במבנה בית ספר ישן של העיר אנסחדה ועבדו אצל איכרים אמידים באזור. שם למדו מקצועות כגון חליבה, עבודת אדמה, נגרות, מסגרות, גידול ירקות ורתכות.

בין השנים 1933 ל-1942 הוכשרו בדרך זו מעל 100 בני נוער יהודים חלוצים. רוב החלוצים בהכשרה זו היו יוצאי "עזרא", תנועת הנוער של אגודת ישראל בגרמניה, או שבאו מפולין. ילידי הולנד כמעט לא הגיעו להכשרה זו. עבור כולם הוגשה לממשלת המנדט הבריטית בקשה לקבל סרטיפיקט לעלות לפלשתינה וכמאה מהם קיבלו את האישורים הנכספים ועלו לארץ ב-1938.

מנהלו הראשון היה ד"ר שטסמן, ואחריו חיים נוסבאום. בין השנים 1937 ל-1942 ניהלו את ההכשרה הרב הלל ברוקנטל עם רעייתו מלי. הרב הלל יזם את הוצאת ה'הכשרה' מתוך העיר אנסחדה לפרוור העיר בכפר טווקלו (Twekkelo), מה שסייע מאוחר יותר, לאפשרות ההישרדות וההצלה בזמן הכיבוש הגרמני. הרב הלל נשבה בידי הגרמנים ביולי 1940 ונשלח למחנה בשלזיה עלית, וכך בשנתיים וחצי האחרונות, ניהלה מלי לבדה את ההכשרה (בהיותה אם לשלושה ילדים בגילאי שנתיים, שלוש וארבע).

החל מ-1939 לא ניתנו עוד סרטיפיקטים וממשלת הולנד העלימה עין ואפשרה לקבוצה נוספת של חלוצים לעשות את דרכה לפלשתינה בדרכים לא חוקיות.

מלחמת העולם השנייה
------------------

עד לשנת 1942 יכלו חברי ההכשרה להמשיך את הכשרתם ללא כל התנכלויות מצד הגרמנים, מאוחר יותר הם התבקשו להרשם בעירית אנסחדה לצורך איסוף והפנייה ל"מחנה עבודה" בפולין. בפועל רק מעטים מביניהם אכן נרשמו וכשבאה משאית לאסוף אותם מהמקום בו גרו גילו הגרמנים שהמקום נטוש.

המחתרת של האזור ברשות הכומר אוורדואן (Overduin) דאגה להסתיר את כל חברי ההכשרה בבתי האיכרים בהם עבדו.
משך כל תקופת המלחמה דאגה המחתרת ההולנדית לכל צורכיהם של הצעירים.

23 מתוך 50 חלוצים מההכשרה של ינואר 1938 ניצלו ועלו לישראל.

לקריאה נוספת
------------

* L.F.van Zuylen(1998)."Palestinapioniers in Twente".Holland
* C.Hilbrink(1989)."De Illegalen".SDU.s'Gravenhagen

הערות שוליים
------------

1. ↑  הם היו חברינו, יגאל בנימין, **הם היו חברינו**, עמ' 13-14
**הימנעות מגיוס** היא מכלול הדרכים שבהן אפשר להימנע מגיוס חובה לצבא, במדינות או בזמנים בהם הגיוס הוא חובה, כגון ארצות הברית בזמן מלחמת וייטנאם או ישראל. הימנעות מגיוס היא אופציה המשמשת סרבני גיוס, שאינם מעוניינים להצהיר בגלוי על סרבנותם ולשבת בכלא.

למען הדיוק יש להבדיל בין שלושה מושגים:

* **הימנעות מגיוס**: שימוש בדרכים חוקיות שלא לשרת בצבא.
* **השתמטות מגיוס**: פעולה בדרכים בלתי חוקיות על־מנת שלא לשרת בצבא.
* **אי־גיוס**: סירוב של הצבא לגייס אדם, משום שאינו עונה על דרישות הצבא או אינו נחוץ לו.

בשלושת המקרים התוצאה היא **פטור מגיוס**.

השתמטות מגיוס יהודים תחת שלטון זר
---------------------------------

בתקופת גזרת הקנטוניסטים ברוסיה הצארית במאה ה־19, גויסו ילדים יהודים בכפייה לצבא הצארי במטרה להטבילם לנצרות כדרך לחינוך מחדש של דור האוכלוסייה הצעיר שנתפסה כבעייתית על ידי השלטונות. מלבד המרת הדת, משמעות הגיוס הייתה קריעת הילד ממשפחתו ושירות צבאי של 25 שנה לפחות. דרכים שבהן השתמשו בקהילות היהודיות כדי לנסות להשתמט ממכסת המגויסים כללו פדיון הילד בכסף, שוחד, רישום הילדים כמתים ועוד.

האימפריה העות'מאנית הטילה גזרות קשות על היישוב היהודי בארץ ישראל בימי מלחמת העולם הראשונה, שיאן היה הדרישה מחסרי הנתינות להתעת'מן (לקבל אזרחות של האימפריה העות'מאנית) או שיגורשו מהארץ. פועל יוצא מההתעת'מנות היה גיוס אלה שבגיל הגיוס לצבא הטורקי. הדרך להשתמט מגיוס הייתה בריחה מהארץ, לרוב למצרים הקרובה, בתקווה לחזור בקלות לאחר תום המלחמה.

במדינת ישראל
------------

 ערך מורחב – **הימנעות מגיוס בישראל**  

גיוס לצה"ל נעשה בהתאם לחוק שירות ביטחון (נוסח משולב), התשמ"ו-1986. בחוק זה קבועים הכללים המאפשרים הימנעות מגיוס ואי־גיוס. 

לדוגמה: צעירה המקפידה על שמירת מצוות ומצהירה שהכרתה הדתית מונעת ממנה לשרת בצה"ל, היא נמנעת מגיוס. צעירה שאינה שומרת מצוות, אך מביאה ראיות כוזבות לכך שהיא שומרת מצוות ועקב כך אינה משרתת בצה"ל, היא משתמטת מגיוס. צעירה שהשכלתה מצומצמת מאוד עלולה שלא להיות מגויסת אף אם תחפוץ להתגייס, משום שהצבא יעדיף שלא לגייסה.

כל זאת בנוסף לכל אלה שאינם חייבי גיוס בפועל בישראל, כמו גברים ונשים ערבים, נשים דרוזיות, פטור מסיבות בריאות פיזית או נפשית, שחרור מנהלתי לאלה שאינם מגיעים לסף השכלה או נתונים מינימלי ועוד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הימנעות מגיוס** בוויקישיתוף
* בנימין נויברגר, ‏סרבנות שירות מטעמי דת - המקרה של האמיש, **מערכות** 455, יוני 2014

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007533865005171
* BnF: cb119386649 (data)
* GND: 4033123-4
* LCCN: sh85085287

 |
**אלודפוסוכוס** (שם מדעי: *Allodaposuchus*) הוא סוג של זוחל דמוי-תנין פרהיסטורי אשר חי בשלהי הקרטיקון בדרום אירופה באזור שבין רומניה לצרפת וספרד. מאובניו נתגלו לראשונה ב-1928, ובמהלך השנים התגלו ארבעה מינים בסוג, כאשר מרביתם נמצאו משרידי גולגולת חלקיים לאחר שנות ה-2000.

לאלודפוסוכוס הייתה גולגולת מעוגלת וקצרה יחסית ובעל רגליים חזקות. הוא הגיע לאורך של עד שלושה מטרים, די קטן ביחס לקרוביו. התכונה הבולטת שלו הייתה פתחי עיניים גדולים ואזור מצח גבוה ביחס ללסתות, אשר העניק להם מראה שרירי. הוא היה אוכל בשר שהשתמש בשיניו כדי לקרוע את הטרף. בניגוד לתנינאים החיים בימינו היה האלודפוסוכוס מסוגל לעמוד על רגליו האחוריות, והוא בילה את מרבית זמנו בין הביצות והבריכות בהם חי, דבר הנראה ממאובני נאוניתיות שנמצאו בסמוך. מאובנים נוספים מראים שלעיתים התרחק ממקווי המים.

במראהו הזכיר האלודפוסוכוס במעט את האליגטור ובעבר סברו שהיה קרוב משפחה של האליגטוריים. ההערכות בימינו הן שלא היה תנין אמיתי אך היה קרוב מאוד אליהם. האלודפוסוכוס נכחד עם הכחדת הקרטיקון הגדולה, לפני 66 מיליון שנה.

בתרבות
------

האלודפוסוכוס מופיע בסדרה כוכב הדינוזאורים שם נראית להקה שהורגת רבדודון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלודפוסוכוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* GBIF
 |
**שרון טל** (נולדה ב-9 בדצמבר 2002) היא אתלטית וספורטאית ישראלית. מאז 2018 טל היא היחידה המייצגת את ישראל בקרב חמש מודרני. טל הגיעה למקום השישי בתחרות גביע אירופה שנערכה ב-2018 בטביליסי שבגאורגיה וייצגה את ישראל בתחרות גביע אירופה שנערכה בפראג שבצ'כיה. טל היא אלופת ישראל לשנת 2020 במרוצי שדה, אלופת ישראל בריצת 1500 מטר (עד גיל 20) ובירי באקדח.

ביוגרפיה
--------

שרון טל נולדה בכפר ויתקין (דור רביעי במושב), אחות תאומה לכרמל. לשתיים אחות צעירה נוספת בשם תמר. בגיל 10 החלה שרון טל להתאמן אצל המאמנת נועה ברקמן. בעזרתה הכירה לספורטאית בקרב חמש מודרני. 

בהיותה הספורטאית היחידה בענף בישראל ולצורך יצירת שגרת אימונים מחייבת מתאמנת שרון טל במועדונים שונים ביניהם:

* מועדון רצי רמת השרון בהדרכת זהבה שמואלי
* מועדון הקליעה "הפועל מעברות" בהדרכת גיא סטריק ואלמוג גרון
* הפועל עמק חפר בשחייה
* הפועל כפר סבא בסייף בהדרכת אוהד בלוה

בשנת 2018 ייצגה שרון את ישראל בתחרות גביע אירופה בטביליסי שבגאורגיה והגיעה למקום השישי.

בשנת 2019 ייצגה שרון את ישראל בגביע אירופה בפראג שבצ'כיה.

בשנת 2020 בשל מגפת הקורונה בוטלו התחרויות הבינלאומיות באירופה. באותה שנה הגיעה שרון טל למקום הראשון באליפות ישראל במרוצי שדה עד גיל 20 (U-20), למקום הראשון באליפות ישראל בריצה 1500 מטר עד גיל 20 (U-20), ולמקום הראשון בירי אקדח (U-20).

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של שרון טל
* ספורטאית השבוע שרון טל בשוונג
**חנן בר סלע** (נולד ב-1964) הוא מוזיקאי ישראלי, קלרניתן וסקסופוניסט המתרכז בתחום מוזיקת הנשמה היהודית. בעבר היה המנהל האמנותי של פסטיבל הכליזמרים בצפת.

בר סלע נולד בישראל בשנת 1964. החל ללמוד נגינה בגיל עשר. בנעוריו ניגן בתזמורת הנוער של עיריית נתניה. עם סיום לימודיו התיכוניים עבר ללמוד בישיבה הגבוהה בבית אל ובישיבת ההסדר בחיספין שברמת הגולן. שירת בצה"ל במסגרת ההסדר כלוחם בחטיבת גבעתי. לאחר שירותו הצבאי למד במדרשה הממלכתית למוזיקה בתל אביב בהתמחות בניצוח על תזמורות ומקהלות.

בתחילת דרכו המקצועית שימש כמנצח תזמורות כלי נשיפה וכמנצח חבורות זמר ומקהלות ילדים ביישובים שונים ברחבי הארץ. בהופעותיו משלב חנן בר סלע, ביחד עם מוזיקת נשמה יהודית ממזרח אירופה, גם פיוטים ותפילות, מוזיקה צוענית וג'אז.

בר סלע השתתף באופן קבוע בפסטיבל הכליזמרים בצפת והחל משנת 1996 הוא משמש כמנהל האמנותי של הפסטיבל. בשנת 2004 יזם בר סלע מיזם אמנותי הנקרא "כיתות האמן הבינלאומיות - קלרינט וכליזמר בגליל" ומסר את ניהולו האמנותי לאמן הקלרניט הבינלאומי גיורא פיידמן. מיזם נוסף של בר סלע הוא מופע הנקרא "תיאטרון הגולם", על השפעתו הנמשכת במרוצת הדורות של הגולם מפראג. ואף הפיק בפראג מחזמר בשם "הגולם".

בר סלע הפיק לקרן לב"י מספר מופעים שנקראו בשם "ערב מידות ומדים", ביניהם: מחווה לחזן הראשי לצה"ל בהיכל התרבות בתל אביב בליווי תזמורת צה"ל, מחווה למלחינה נורית הירש עם התזמורת הסימפונית ירושלים, מופע הצדעה לישראל של קהילת יהודי וינה בהשתתפות תזמורת הצבא האוסטרי, חגיגת יום הולדתו השישים של אהוד מנור ומופע הוקרה ליהורם גאון.

חנן בר סלע השתתף עם המוזיקאי שלמה גרוניך במופע שהדגש בו היה על מוזיקת נשמה יהודית, וכן הופיע יחד עם ג'ימי לויד, זמר ג'אז מולאטי יליד טרינידד החי ומופיע בישראל.

לצד הופעותיו בארץ מופיע חנן בר סלע כסולן ראשי בקונצרטים למוזיקת נשמה יהודית ברחבי העולם.

בר סלע היה דובר עמותת עצת נפש העוסקת בטיפולי המרה. כמו כן אירח למעצר בית את מי שהיה יו"ר הארגון ומטפל מטעמו, ראובן ישראל וולצ'ר, במהלך משפט שהתנהל נגדו על מעשים מגונים בשני אנשים, ושהורשע בסופו.

מתקליטוריו
----------

* אוסף הכליזמרים הגדול.
* אוסף ניגוני חב"ד הגדול.
* כליזמר עם כל הנשמה.
* תקליטי ניגוני חב"ד.
* ניגוני ברסלב
* אוסף משירי הרב שלמה קרליבך.

חיים אישיים
-----------

בר סלע מנהל אורח חיים דתי.

קישורים חיצוניים
----------------

* חנן בר סלע, באתר אייטונס (באנגלית)
* חנן בר סלע, באתר ספוטיפיי
* חנן בר סלע, באתר Last.fm (באנגלית)
* חנן בר סלע, באתר AllMusic (באנגלית)
* חנן בר סלע, באתר דיזר
* חנן בר סלע, באתר Yandex.Music (ברוסית)
* חנן בר סלע, דף שער בספרייה הלאומית
* חנן בר סלע באתר פסטיבל הכליזמרים.
* ג'ימי לויד וחנן בר סלע במוזיאון ארצות המקרא באתר nrg.

הערות שוליים
------------

1. ↑  פסק דין: עמ"י (ירושלים) 61893-01-15 - מדינת ישראל נ' רובן, באתר www.takdin.co.il
2. ↑  חנן בר סלע: "חששתי לחיי, שלחו לי מלאך משמים", באתר ערוץ 7, ‏2023-03-24

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007308863705171
* ISNI: 0000 0001 0818 8691
* VIAF: 160638180
* WorldCat: viaf-160638180

 |
**ביורן איטלינג** (בשוודית: **Björn Daniel Arne Yttling**; נולד ב-16 באוקטובר 1974, אומאו) הוא זמר-יוצר גיטריסט ומפיק מוזיקלי שוודי.

ביוגרפיה
--------

ביורן איטלינג נולד באומאו, שוודיה. הוא התחיל להלחין ולנגן בגיל שמונה. בהמשך הוא עבר לעיר וסטרוס בה למד מוזיקה. בהיותו שם ביורן איטלינג הכיר את פטר מורן וביחד עם גון אריקסון בשנת 1997 הם הקימו טריו אינדי רוק בה איטלינג היה מנגן גיטרה והיה כותב שירים. הלהקה הוציא מספר רב של אלבומים שזכו להצלחה במיוחד בשנים 2006–2011. במרץ 2020 הלהקה הוציאה את האלבום התשיעי שלה והיה מתוכנן סבב הופעות בארצות הברית שנדחה.

בנוסף לפעילות בלהקה, ביורן איטלינג עסק בהפקת אלבומים וכתיבת שירים לאמנים אחרים כמו ליקה לי, כריסי היינד, פרנץ פרדיננד, אלכס וינסטון ועוד. בסך הכל הוא הפיק 20 אלבומים.

בשנת 2014 הוא היה בין התורמים העיקריים לאלבום חדש של כריסי היינד.

קישורים חיצוניים
----------------

* ביורן איטלינג, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* ביורן איטלינג, באתר AllMusic (באנגלית)
* ביורן איטלינג, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* ביורן איטלינג, באתר Discogs (באנגלית)
* ביורן איטלינג, באתר Songkick (באנגלית)
* ביורן איטלינג, באתר Genius
* ביורן איטלינג, באתר SecondHandSongs
* קורות חיים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: cf2db59b-0ef1-43a9-8cb2-4a7aa0af92ee
* VIAF: 18149106063368491084
* WorldCat: viaf-18149106063368491084

 |
מכשיר למדידת רמת הסוכר בדם.
בדיקת הריון היא סוג של ביוסנסור
ביוסנסור הוא התקן המורכב משלושה אלמנטים:

1. אלמנט ל**זיהוי חומר ביולוגי ספציפי** (כגון רקמה, מיקרואורגניזם, אברון, קולטן, אנזים, נוגדן, חומצת גרעין וכו') המתקשר ספציפית למולקולה רצויה.
2. **מתמר** להמרת הזיהוי הביולוגי לשינוי פיזי במספר אופנים: אופטי, פיאזואלקטרי, אלקטרוכימי ועוד.
3. אלמנט ל**המרת השינוי הפיזי לאות חשמלי והצגתו למשתמש**. באפליקציות מסוימות, המתמר שהוזכר בסעיף הקודם ממיר את הזיהוי הביולוגי ישירות לסיגנל חשמלי ומציג את המדידה.

מד הגלוקוז המשמש חולי סוכרת למדידת רמת הסוכר בדם הוא ביוסנסור. המכשיר משתמש באנזים ומתווך המצויים בתא מדידה אלקטרוכימי. האנזים גלוקוז אוקסידאז מחמצן את הגלוקוז ובכך גורם לחיזור של הקואנזים המתווך FAD. חיזור המתווך מוביל לחמצון האלקטרודה היוצרת זרם חשמלי. כמות הזרם הנמדדת מעידה על ריכוז הגלוקוז.
במקרה זה, האנזים משמש כאלמנט לזיהוי ביולוגי והתא האלקטרוכימי כמתמר מזיהוי ביולוגי ישירות לאות חשמלי.

ההיסטוריה של פיתוח הביוסנסורים שזורה במחקרים החלוציים שביצע ללנד קלארק, ביוכימאי אמריקאי, בשנות ה-50. קלארק פיתח את אלקטרודת קלארק למדידת רמת החמצן בדם. אלקטרודה זו היוותה את אבן הבניין הבסיסית למדי הגלוקוז הראשונים.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **חישן ביולוגי** |

* *Biosensors and Bioelectronics* journal (elsevier.com)
* Biosensor Applications - Drug and explosives detection products from Sweden
* ביוסנסורים, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007282392505171
* BnF: cb12125424b (data)
* GND: 4193016-2
* LCCN: sh85014260
* NKC: ph162459

 |
**אמפיתיאטרון גברעם** הוא מבנה פתוח ששימש להופעות תרבותיות לאוכלוסיית מועצה אזורית חוף אשקלון עד שנות ה-70 של המאה ה-20.

היסטוריה
--------

המבנה הוקם בתחילת שנות החמישים סמוך לכביש הראשי שמוליך לקיבוץ גברעם, כקילומטר אחד ממערב לקיבוץ. האמפיתיאטרון הוקם על ידי ד"ר אברהם בר מנחם, ראש המועצה האזורית הראשון של חוף אשקלון וחבר קיבוץ גברעם. גלי העלייה הגדולים שהגיעו לארץ בתחילת שנות החמישים הביאו לגידול בכמות התושבים והיישובים במועצה, מ-5 ל-16 יישובים, ביניהם 8 מושבי עולים; הקמת האמפיתיאטרון נועדה להביא ולספק תרבות במחירים נמוכים לאוכלוסייה הכפרית, וכן להגביר את המעורבות שלה ושיתוף הפעולה עם האוכלוסייה הוותיקה באזור. 

רוב המופעים המפורסמים של אותן שנים הגיעו לאמפיתיאטרון הזה. כך הופיעו בו שמעון ישראלי, יוסי בנאי, התרנגולים, להקת בצל ירוק, הצגות של התיאטראות המרכזיים ועוד. 

התיאטרון כלל במה מרכזית עם גג גבוה, תאי שחקנים, וחלל פתוח בו הוקמו בסיסי בטון, עליהם הותקנו ספסלי עץ בצורה קשתית. משני צידי הבמה, ממזרח וממערב, ניצבו קירות בלוקים, ומדרום השטח נסגר על ידי גדר תיל.

כיום המבנה נטוש, מושבי העץ שניצבו על בסיסי הבטון נעקרו, וביניהם צומחים שיחי בר שונים.

בשנת 2017 הוחלט להקים באמפי אנדרטה לזכר נופלי מבצע "צוק איתן".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אמפי גברעם** בוויקישיתוף
* אמפי - גברעם, סרטון מבט ממעוף הציפור (מיכה אמיתי)

* דובי זכאי, הצגה אחרונה: ביקור באמפיתיאטרון באשקלון, באתר nrg‏, 20 ביוני 2009
* מיכאל יעקובסון, סיבוב בתיאטרון הנשכח באמצע שומקום, בבלוג "חלון אחורי", 13 ביוני 2010

הערות שוליים
------------

1. ↑  מיכאל יעקובסון, סיבוב בתיאטרון הנשכח באמצע שומקום
2. ↑  מתן צורי, האתר שבו יונצחו חללי צוק איתן: "מקום שמח, לא קודר", באתר ynet, 3 במרץ 2017
**בית הנבחרים של אריזונה** (באנגלית: **Arizona House of Representatives**) הוא הבית התחתון של בית המחוקקים במדינת אריזונה. בית הנבחרים מתכנס ב"מליאת החקיקה" בקפיטול מדינת אריזונה שבעיר הבירה פיניקס. חבריו נבחרים לתקופת כהונה בת שנתיים, עם הגבלת כהונה לארבע קדנציות רצופות (שמונה שנים סך הכל). כל אחד מ-30 מחוזות הבחירה של המדינה בוחר שני נציגים לבית הנבחרים ונציג אחד לסנאט, כאשר בכל מחוז אוכלוסייה בת לפחות 203 אלף איש.

יושב ראש בית הנבחרים של אריזונה נבחר על ידי חברי סיעת הרוב לצד מנהיג הסיעה, עוזר מנהיג הרוב והמצליף הראשי. בית הנבחרים מתכנס לאחר מכן בכללותו ומעביר החלטה המאשרת את יושב הראש הנבחר ואת מזכיר בית הנבחרים. בנוסף להיותו המנהל היומיומי של בית הנבחרים, יושב הראש הוא גם בעל תפקיד ההנהגה הבכיר, ושולט על החקיקה ותפקידי הוועדות. מחוץ לסמכותו בחוק, ניתנת ליושב ראש הסמכות להעסיק, לסיים ולשנות את התגמול של כל האזרחים העובדים בבית הנבחרים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית הנבחרים של אריזונה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של בית הנבחרים של אריזונה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Final Legislative Districts – Approved 1/17/12" (PDF). azredistricting.org. Retrieved April 9, 2021.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007359535105171
* GND: 254163-4
* LCCN: n82129882
* SNAC: w6n35qxf
* VIAF: 139580428
* WorldCat: lccn-n82129882

 |
שחזור אפשרי
**אמפלוזאורוס** (שם מדעי: ***Ampelosaurus***; מילולית: "לטאת הגפן") הוא סוג של דינוזאור זאורופוד שחי בסופו של עידן המזוזואיקון בקרטיקון שלפני 66–70 מיליון שנה. בסוג זה נמצא מין יחיד - *Ampelosaurus atacis* בשנת 1995 בכמה אתרי חפירות בצרפת לצידם של צדפות, תנינים קדומים, צמחים וזאורופודים נוספים.

מאפיינים
--------

האמפלוזאורוס חי באירופה של הקרטיקון והיה שייך לקבוצת הטיטאנוזאוריה. הוא היה קרוב למגיארוזאורוס והגיע לאורך של 15–16 מטרים ושקל עד 8 טונות, קטן יחסית לטיטנוזאורים כמו הארגנטינוזאורוס העצום. לדינוזאור זה היה שריון נוקשה על גופו באורך 28 סנטימטר. על גופו היו כמה דוקרנים. הוא היה בעל צוואר וזנב ארוכים ובעל ראש קטן עם שיניים חלשות ודקות. בצורתו דמה מאוד היצור לסלטזאורוס שהיה כמותו בעל שריון גבי.

היצור נמצא בגדות נהרות קדומים סמוך לחפירות "Marnes Rouges Inferieures Formation". ליד אותו אזור מצוי כרם ומשום כך קיבל הדינוזאור את שמו. הוא היה אחד מהזאורופודים האחרונים בעולם והוא נכחד עם הכחדת הקרטיקון בסוף המזוזואיקון.

בתרבות
------

דינוזאור זה הופיע בסדרה כוכב הדינוזאורים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אמפלוזאורוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |
**חנן ("פוקסי") דשא** (1915 - יולי 2006) היה קצין מנהלה בפלמ"ח ומפקד חיל ההספקה בצה"ל (קצין ההספקה הראשי) בשנים 1957–1960, בדרגת אלוף-משנה. לאחר שחרורו היה מנהל חברת מפעלים פטרוכימיים בישראל.

ביוגרפיה
--------

דשא נולד בשם האנס קליינבלט במרש אוסטרבה שבבוהמיה (אז בתחומי האימפריה האוסטרו-הונגרית, כיום בצ'כיה). גדל באודרברג (אנ'), למד באוניברסיטת פראג והיה חבר בתנועת הנוער מכבי הצעיר. הוא הצליח להימלט מעירו יומיים לפני כיבושה על ידי הנאצים במרץ 1939. ביולי 1939 הצליח להעפיל דרך יוון והצטרף לקבוצה שהגיעה לארץ ישראל והתיישבה בנהלל. משם עבר לכפר יהושע ושם התגייס למשטרת היישובים ושימש כנוטר באזור חמדיה. בהמשך הצטרף לקומונה שעבדה באזור חיפה, שם נישא ללינה לבית וייסקופף ונולדו להם שני ילדים: מיכאל ומרים (המכונה "מיקי"), וב-1941 עברו לקיבוץ גבעת חיים. ב-1943 התגייס דשא לפלמ"ח. בתחילה היה בפלוגה ג' באשדות יעקב ובהמשך שובץ במטה האפסנאות של הפלמ"ח.

הוא מונה לקצין מנהלה בפלמ"ח והשתתף בארגון מבצעים רבים במלחמת העצמאות: מבצע נחשון, מבצע יפתח, מבצע דני, מבצע יואב, מבצע חורב ומבצע עובדה. דשא היה פעיל בארגון האספקה לשיירות שעלו לירושלים. הוא פעל לצִדו של יגאל אלון גם במבצעים באזור הגליל וכן במבצעים בנגב.

לאחר מלחמת העצמאות השתתף דשא בכנס הפלמ"ח באוקטובר 1949 ועמד לפרוש מצה"ל בעקבות פרישתם הכפויה של בכירי הארגון מצה"ל. לבסוף, נשאר בצה"ל, ומונה ב-1950 למפקד מחוז הנגב של פיקוד הדרום ולאחר מכן כממלא מקום ראש אגף אפסנאות. ביוני 1957 מונה לקצין אספקה ראשי בדרגת אלוף-משנה. בעת שירותו בתפקיד זה היה אחראי ליישום לקחי מלחמת סיני ובעיקר להקמת מערך ההובלה לצבא הסדיר ולכוחות המילואים.

לאחר שחרורו מצה"ל מונה כמנהל המפעלים הפטרוכימיים לישראל, תפקיד שאותו מילא עד פרישתו לגמלאות באפריל 1980. בתקופת מלחמת יום הכיפורים עמד בראש מטה משק לשעת חירום בפיקוד הצפון.

דשא נשא לאישה את לינה לבית וייסקופף ונולדו להם שני ילדים: מיכאל ומיקי.

קישורים חיצוניים
----------------

* חנן דשא, באתר הפלמ"ח
* אל"ם חנן דשא, באתר חיל הלוגיסטיקה
* אורי דרומי, דחף אספקה לשיירות שהבקיעו לירושלים, באתר הארץ, 6 ביולי 2006

הערות שוליים
------------

1. 1 2  יצחק רבין: מבחר תעודות מפרקי חייו, באתר גנזך המדינה, עמ' 57-54.
2. ↑  קצין-אספקה חדש לצה"ל, מעריב, 3 ביוני 1957
3. ↑  חנן דשא, באתר הפלמ"ח.
4. ↑  מחזור שיא במניות, מעריב, 23 באפריל 1980.
**Application Service Provider** (מילולית: ספק שירות יישום; ר"ת ASP) הוא עסק המספק שירותים מבוססי מחשב ללקוחות ברשת. תוכנת מחשב המוצעת ללקוחות בדגם של ASP מכונה לעיתים אף תוכנה על פי דרישה (באנגלית: On-demand software) או תוכנה כשירות (software as a service). במובן הצר ביותר מהותו של עסק ASP הוא מתן גישה ליישום מחשב במחשב מרוחק באמצעות פרוטוקול תקשורת כגון HTTP.

הצורך ב-ASP התפתח על רקע העלות הגואה של תוכנות מחשב מתמחות, עלות שהיא מעבר ליכולת הכלכלית של עסקים קטנים ובינוניים. כמו כן, המורכבות הגוברת של תוכנה הניבה עלויות גבוהות בהפצתה למשתמשים. בדגם ASP ניתן להפחית במורכבות ובעלות של התוכנה. כמו כן ניתן מענה מלא לנושא שדרוג ועדכון התוכנה וצורך זה מוטל בדגם ASP על כתפי נותן השירות ולא המשתמש. כך גם הצורך במתן תמיכה טכנית לתוכנה, תחזוקת תשתית המחשבים המספקת את היישום, נושאי אבטחת מידע ותמיכה בהמשכיות תפקוד הארגון, כל אלה נמצאים באחריות ספק שרות ASP.

דגם שרות ASP
------------

בדגם שרות ASP תוכנת המחשב נמצאת על שרת של ספק השירות ומשתמשי הקצה יכולים להפעילה באמצעות דפדפן HTML או באמצעות תוכנה מיוחדת שהספק מתקין במחשבו של הלקוח.

המאפיינים המשותפים לשרותי ASP כוללים:

* ספק ASP מחזיק בבעלות מלאה ובתפעול מלא של התוכנות שהוא מציע
* ספק ASP מחזיק בבעלותו את השרתים התומכים בתוכנה, והוא אף מתפעלם ומתחזקם
* ספק ASP מעמיד מידע לרשות לקוחותיו באמצעות האינטרנט או באמצעות מסוף מחשב Thin Client
* ספק ASP מחייב את לקוחותיו על בסיס נפח השימוש בתוכנה, או על בסיס חודשי/שנתי

יתרונות דגם שרות ASP כוללים:

* הימנעות מבעיות אינטגרציה של תוכנה במחשבי הלקוח
* חיסכון בעלויות כיוון שעלות התוכנה מתחלקת בין מספר לקוחות
* הספק רוכש ניסיון רב יותר בהפעלת התוכנה ממה שיכול לרכוש איש מחשבים בבית עסק קטן
* קיים עדכון מתמיד של מערכות התוכנה על ידי מומחים לנושא
* שיפור במהימנות, נגישות, ובטיחות מידע לעומת רשתות מחשב של חברה קטנה
* כריתת חוזה רמת שרות עם הספק מבטיחה ללקוח רמה ידועה של שרות
* גישה למומחים למוצר ולטכנולוגיה המקדישים זמנם לתוכנות הקיימות
* צמצום ללקוח בהוצאות על טכנולוגיות מידע וודאות ברמת ההוצאה
* תיעול מומחי טכנולוגיות מידע של הלקוח להתמקדות בפרויקטים טכנולוגיים אסטרטגיים המשפיעים על מאזן העסק

כמה מן החסרונות של דגם ASP כוללים:

* הלקוח עלול להיות תלוי בספק למתן היבט חיוני של פעולת העסק, בכך הלקוח מגביל את שליטתו בהיבט זה ומסתמך על יכולת הספק
* שינויים בשוק ה-ASP עשויים לגרום לשינוי ברמה או באופי השירות הזמין ללקוחות
* שילוב בין שירותי ASP למערכות המותקנות במחשב הלקוח, עשוי להיות בעייתי.

ביצוע הערכה של אבטחת מערכות מידע בעת התקשרות עם ספק ASP עלולה להיות יקרה, כיוון שהחברה המתקשרת עם הספק חייבת להעריך את רמת הסיכון הנילווית לשימוש בדגם ASP בפני עצמו. התעלמות מן החשיבות שבהערכת סיכון זה עלולה להוביל ל:

* איבוד שליטה על מידע של החברה
* איבוד שליטה על תדמית החברה
* רמה בלתי מספקת של בטיחות ASP כדי להתמודד עם סיכונים
* חשיפה של מידע פנימי ללקוחות ASP אחרים.

סיכונים אחרים כוללים התעלמות מהערכת החוסן הכלכלי של ספק ה-ASP, עד כמה ניתן להסתמך על ספק זה לעתיד. כך לדוגמה, לחברת סיסקו מערכות מערכת כללים ענפה להערכת סיכון זה. כללים אלה כוללים את הערכת היקף שירות ASP, בטיחות התוכנית והבשלות של ספק ה-ASP ביחס למודעות לחשיבות אבטחת מידע. הכללים אף מדגישים את חשיבות עריכת פעולות ביקורת על ספק ה-ASP, כולל ביקורים במשרדי הספק.

ראו גם
------

* מיקור חוץ
* מחשוב ענן
* תוכנה כשירות

קישורים חיצוניים
----------------

* ASP במדריך הפתוח (באנגלית)
**גזרת המרובעים** היא גזרת פעלים השייכת לשפות השמיות.

בעברית, גזרה זאת היא גזרה שלמה, כלומר גזרה המכילה שורשים שכל אותיותיהם נכתבות ונשמעות כעיצורים. גזרת המרובעים נבדלת מגזרת השלמים בכך שהיא מכילה שורשים בעלי ארבע אותיות שורש בלבד. שורשים אלה יכולים להופיע רק בבניינים הכבדים: פיעל, פוּעל והתפעל, תוך ביטול הדגש החזק בע' הפועל שלהם - דגש חזק מתפקד כהכפלת אות, כלומר הפועל קִי**שֵּׁ**ר ולמעשה צריך להיהגות כ-קִי**שְׁשֵׁ**ר (עם שווא נח בש' הראשונה), ובגזרת המרובעים מופיעות שתי אותיות שורש שונות על חשבון ע' הפועל הדגושה, הראשונה תמיד בשווא נח והשנייה תמיד עם תנועה.

לעיתים, השורשים המרובים קשורים במשמעותם לשורשים בגזרת ע"ע בעלי אותיות דומות: ג.ל.ג.ל. ו-ג.ל.ל. ד.ל.ד.ל. ו-ד.ל.ל. מ.ש.מ.ש. ו-מ.ש.ש. מ.ל.מ.ל. ו-מ.ל.ל. ע.ר.ע.ר. ו-ע.ר.ר. ועוד.

בעגה עברית מודרנית קיימים שורשים מעטים בגזרת המרובעים הנוטים גם בבניין הפעיל: השפריץ והסגביר. בתנ"ך מופיע בבניין זה הפועל "השמאיל":

> 
> הֲלֹא כָל הָאָרֶץ לְפָנֶיךָ הִפָּרֶד נָא מֵעָלָי אִם הַשְּׂמֹאל וְאֵימִנָה וְאִם הַיָּמִין וְאַשְׂמְאִילָה.
> 
> 
> 
> — ספר בראשית, פרק י"ג, פסוק ט'
>

ראו גם
------

* גזרה (דקדוק)

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **גזרת המרבעים** |
| ויקיספר ספר לימוד בוויקיספר: **לשון/ניתוח פעלים/גזרת המרובעים** |

* סרטון הסבר של המרכז לטכנולוגיה חינוכית באתר יוטיוב.

הערות שוליים
------------

1. ↑  מניית אותיות השורש מתבססת על השורש פ.ע.ל. כלומר האות הראשונה בשורש נקראת פ' הפועל, האות השנייה נקראת ע' הפועל והאות השלישית נקראת ל' הפועל.
2. ↑  משנה, מסכת שבת, פרק כ"ב, משנה ו' ועוד.
3. ↑  השורש של "מִלָּה", וכן של הפועל למולל (לספר).
4. ↑  שורש ש.פ.ר.צ. מהמילה היידית שפריץ (התזה) או שפריצן (להתיז).
5. ↑  שילוב של ס.ב.ר. (להסביר) וג.ב.ר. (גבר), תרגום של המונח האנגלי mansplaining שהוא שילוב של explain (להסביר) ו-man (גבר).
**אמפיבול** הוא קבוצה של מינרלים אינוסיליקטים (סיליקטים במבנה דמוי שרשרות) מאפיים, מלנוקרטיים (בעלי גוון כהה). האמפיבול בנוי משרשרת כפולה שבה שתי שורות של טטרהדרונים של סיליקט (SiO4) מתחברות אל שתיים אחרות דרך קטיונים של ברזל, מגנזיום או סידן.

המינרלים מקבוצת האמפיבול דומים מאוד בהרכבם הכימי ובתכונותיהם הכלליות לקבוצת הפירוקסן, וכמותם הם ממויינים לשלוש סדרות בהתאם לצורת התגבשותם. ההבדל העיקרי בין אמפיבול לפירוקסן הוא בפצילות. הזווית בין מישורי הפצילות בקבוצת הפירוקסן היא ישרה בעוד שבקבוצת האמפיבול היא אינה כזו. כמו כן המשקל הסגולי של האמפיבול קטן מזה של הפירוקסן.

אמפיבול הוא רכיב נפוץ בסלעי יסוד ובסלעים מותמרים רבים כדוגמת גרניט, סיאניט, דיוריט, גברו, בזלת, אנדזיט, גנייס וצפחה. אמפיבול הוא המינרל הראשי בסלע האמפיבוליט.

את השם לקבוצה נתן המינרלוג הצרפתי רנה ז'יסט אאיאי ומקורו מיוונית "אמפיבולוס" כלומר "בלתי ברור".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אמפיבול** בוויקישיתוף
* אמפיבול, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 00564762
* NKC: ph335372

 |
**אמפיקיון** (שם מדעי: ***Amphicyon***; מילולית: "כלב מעורפל") הוא סוג נכחד של טורף נכחד מהמשפחה כלבי דב, מאבות הכלביים המודרניים, שחי לפני 16.9-2.6 מיליון שנה באמריקה הצפונית, אסיה, דרום אירופה ודרום אפריקה בין המיוקן לפליוקן.

מאפיינים
--------

יצור זה היה טורף גדול שאורכו הגיע לאורך 2.5 מטרים ושקל מעל 600 קילוגרם, על פי צורות המדידה "המפריזות", בכך הוא היה מהטורפים הגדולים ביותר שהיו מעולם.

היצור היה דומה בצורתו לדוב בעל מאפיינים כלביים והיו לו לסתות גדולות, זנב עבה וניבים המזכירים ניבי זאב. ייתכן שהוא היה אוכל-כול כמו הדובים המודרניים והיה כבד מכדי לרדוף אחרי טרף לאורך זמן, מה שלבסוף גרם להיעלמותו. ייתכן שהוא אכל נבלות, חטף טרף מטורפים אחרים או התמקד במינים איטיים כמו הכליקותריום שחי בתקופתו. מעריכים שאכל גם צמחים בנוסף לבשר.

נתגלו מינים שונים של האמפיקיון באפריקה, אמריקה הצפונית ואירואסיה. התיארוך המאוחר ביותר שלהם מגיע ל-2.6 מיליון שנה, בסיום הפליוקן.

בתרבות
------

האמפיקיון מופיע בפרק החמישי של הסדרה מפלצות חוזרות לתחייה שם הוא מהווה טורף-על שמסוגל להבריח את הדיאודון, אך הפרטים הצעירים נטרפים על ידי להקת אפיקיונים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אמפיקיון** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* GBIF
 |
**גזרת חפי"צ** (**חסרי פ' הפועל י' צ'**) היא גזרת פעלים השייכת לשפה העברית.[דרושה הבהרה]

גזרה זו נמצאת בתוך גזרת החסרים, גזרה בה אחת מאותיות השורש לא נהגית או אף לא נכתבת. בגזרת חפי"צ נמצאים הפעלים שפ' הפועל שלהם היא י' וע' הפועל שלהם היא צ', ובשני מקרים גם ז'. הגזרה כוללת שמונה שורשים בלבד: י.צ.ב. י.צ.ג. י.צ.ע. י.צ.ק. י.צ.ר. ו-י.צ.ת. וכן י.ז.מ. ו-י.ז.ע. עם ז' בע' הפועל. בפעלים שבגזרה זו מתרחשות תופעות לשוניות כמו הידמות מלאה והתלכדות עיצורים. ניתן לזהות פעלים בגזרה זו לפי הדגש החזק ב-צ' (או ב-ז') שעשוי להעיד על היעלמות הי'. התופעה מתבטאת לדוגמה במילה "הִצִּיג", שהיא בעלת שורש נ.צ.ל בבניין הפעיל: \*הִיְצִיג->\*הִצְצִיג->הִצִּיג.

הגזרה באה לידי ביטוי במקרים הבאים:

1. בניין קל: עתיד - יִצֹּק אוֹ יִצַּק, ציווי - צַק (או יְצֹק, על דרך השלמים), שם פועל - לָצֶקֶת או לִצֹּק.
2. בניין נפעל: עבר - נִצּוֹק, הווה - נִצּוֹק, עתיד - יִצּוֹק, ציווי - הִצּוֹק, שם פועל - לְהִצּוֹק.
3. בניין הפעיל: עבר - הִצִּיג, הווה - מַצִּיג, עתיד - יַצִּיג, ציווי - הַצֵּג, שם פעולה - לְהַצִּיג.
4. בניין הופעל: עבר - הֻצַּת, הווה - מֻצָּת, עתיד - יֻצַּת.

בבניינים הכבדים (פיעל, פוּעל והתפעל) נוטה הגזרה על דרך השלמים (מְיַצֵּג, הִתְיַצֵּב).

ראו גם
------

* גזרה (דקדוק)

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **גזרת חפי"צ** |
| ויקיספר ספר לימוד בוויקיספר: **לשון/ניתוח פעלים/גזרה/חפי"צ** |

* סרטון הסבר של המרכז לטכנולוגיה חינוכית באתר יוטיוב.

הערות שוליים
------------

1. ↑  מניית אותיות השורש מתבססת על השורש פ.ע.ל. כלומר האות הראשונה בשורש נקראת פ' הפועל, האות השנייה נקראת ע' הפועל והאות השלישית נקראת ל' הפועל.
האמפיתיאטרון הישן
**אמפיתיאטרון הזיכרון** בבית הקברות הלאומי ארלינגטון (אנגלית: Arlington Memorial Amphitheater) במחוז ארלינגטון, וירג'יניה על יד וושינגטון הבירה משמש בתור מרכז הטקסים הרשמי של צבא ארצות הברית ועל ידו נמצאים קבר החיילים האלמונים שמשמשים בתור חלק מ**אמפיתיאטרון הזיכרון בארלינגטון**

האמפיתיאטרון אירח לוויות ממלכתיות, טקסי יום הזיכרון ויום ותיקי המלחמה. בנוסף מתקיימים טקסים בחג הפסחא. כ-5,000 איש משתתפים בטקסים אלו כל שנה. האמפיתיאטרון בנוי ברובו משיש דנבי מורמונט. חדר התצוגה, הנמצא בין האמפיתיאטרון לבין קבר האלמונים, נבנה מאבני בוטיצ'ינו שיובאו מאיטליה. האמפיתיאטרון נבנה עקב קמפיין שהוביל איבורי ג'יי. קימבל לבניית אתר לזכר חיילי ארצות הברית. הקונגרס אישר את בניית המבנה ב-4 במרץ 1913, והנשיא וודרו וילסון הניח את אבן הפינה ב-15 באוקטובר 1915. אבן הפינה הכילה 15 פריטים, ביניהם ספר התנ"ך ועותק של החוקה.

עד להשלמתו של האמפיתיאטרון ב-1920 נערכו טקסים חשובים במה שידוע כיום כ"**האמפיתיאטרון הישן**". מבנה זה נמצא היכן שהיו הגנים של רוברט לי. אמפיתיאטרון זה נבנה ב-1868 תחת ניהולו של גנרל ג'ון איי. לוגן. בטקס ההשקה, שנערך ביום הזיכרון (30 במאי) 1868, גנרל ג'יימס גרפילד היה הנואם הראשי. האמפיתיאטרון מוקף אכסדרה עם שבכה בראשה, שפעם תמכה ברשת של גפנים. באמפיתיאטרון גם נמצאת קתדרה הידועה בשם "הבימה" ("The Rostrum"), שעליה הכיתוב הלטיני **E pluribus unum**, שפירושו "מתוך רבים אחד". באמפיתיאטרון יש 1,500 מושבים, ועל בימתו נאמו רבים, ביניהם ויליאם ג'נינגס ברייאן.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אמפיתיאטרון הזיכרון** |

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אמפיתיאטרון הזיכרון
* אמפיתיאטרון הזיכרון באתר הרשמי של בית הקברות הלאומי ארלינגטון
**מיקרוקלין** (מיוונית: "שיפוע קטן", בשל הזווית בין מישורי הפצילות) הוא מינרל מקבוצת הפלדספטים (פצלות השדה). המיקרוקלין נמנה בין המינרלים החשובים ביותר שמהם בנויים סלעי היסוד. המיקרוקלין נפוץ בסלעים חומציים כדוגמת גרניט. 

קבוצת פצלות השדה שהמיקרוקלין הוא חלק ממנה מכילה מינרלים טקטוסיליקטים - סיליקטים במבנה מרחבי. כמו הקוורץ, בנויים מינרלים אלה מארבעה טטרהדרונים, אלא שבעוד שבקוורץ כל הטטרהדרונים בנויים מ- SiO4, בפצלת השדה מחליף אטום אלומיניום את אטום הצורן באחד הטטרהדרונים. משום שהצורן הוא ארבע־ערכי בעוד שהאלומיניום הוא שלוש־ערכי נדרש פיצוי חשמלי. במיקרוקלין הפיצוי החשמלי בא בצורת קטיון אשלגן.

מבחינה כימית המיקרוקלין זהה לאורתוקלז, אך בשונה מהאורתוקלז המערך הקריסטלוגרפי שלו הוא טריקליני. המיקרוקלין זהה גם בכל תכונותיו הפיזיות לאורתוקלז וניתן להבחין ביניהם רק באמצעות מיקרוסקופ מקטב, שבו ניתן לראות במיקרוקלין גבישים תאומים זעירים היוצרים מבנה שכבה אופייני. 

במיקרוקלין נעשה שימוש בתעשיות החרסינה, האמאיל והזכוכית, כאבן חן או כמינרל הנמכר בחנויות המיוחדות לכך.

סוגים של מיקרוקלין
------------------

* פרטיט – מיקרוקלין או אורתוקלז שעליהם שכבה דקה של אלביט מומס.
* אמאזוניט – אבן האמזונאס הוא סוג יפהפה של מיקרוקלין בצבע ירוק. לא ניתן למצוא מינרל זה באגן האמזונאס, אך נראה שחוקרי הארצות הספרדים קראו לו בשם זה משום שהתבלבלו בינו לבין מינרל ירוק אחר שאכן נמצא באמזונאס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיקרוקלין** בוויקישיתוף
* מיקרוקלין באתר webmineral

אמאזוניט
* מיקרוקלין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
**אלה קציר** (נולדה בשנת 1958), היא אתלטית ישראלית בעבר, אלופת ישראל בריצת 100 מטר (1974) ואלופת המכביה התשיעית (1973) בריצת 200 מטר.

ביוגרפיה
--------

קציר התאמנה בהפועל רמת גן בהדרכתו של דוד קושניר.

בתחרות שנערכה במכון וינגייט ב-25 במאי 1973 קבעה קציר בריצת 60 מטר שיא ישראלי חדש לקדטיות (עד גיל 18) בתוצאה של 7.5 שניות (מדידה ידנית), השיא עדיין קיים, נכון ל-2017.

#### אלופת המכביה

בתחרויות האתלטיקה של המכביה התשיעית שנערכו ביולי 1973, זכתה קציר ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף. מדליות זהב, בריצת 200 מטר בתוצאה של 25.77 שניות, התוצאה השלישית בטיבה בכל הזמנים של אצנית ישראלית, באותה העת, לפני לוריין אברמסון מארצות הברית (26.03 שניות) וג'נין קפלן מרודזיה (26.51 שניות) ובריצת שליחות 4x100 מטר ביחד עם מיה קלה, אורית זלינגר ואסתר רוט-שחמורוב בתוצאה של 48.46 שניות, לפני אוסטרליה (52.28 שניות) ומקסיקו (57.05 שניות). מדליית כסף, בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.26 שניות, התוצאה השלישית בטיבה בכל הזמנים של אצנית ישראלית, באותה העת, אחרי אסתר רוט-שחמורוב שקבעה שיא מכביה חדש של 11.75 שניות ולפני לוריין אברמסון (12.59 שניות).

באליפות בתי הספר העל יסודיים שנערכה שנערכה בפירנצה, איטליה ביוני 1974 בהשתתפות 21 מדינות זכתה קציר במדליית כסף בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.3 שניות, אחרי אצנית מצרפת (12.2 שניות).

#### אלופת ישראל

באליפות ישראל שנערכה במכון וינגייט בשנת 1974 זכתה קציר במדליית זהב בריצת 100 מטר בתוצאה של 12.1 שניות, לפני אסתר רוט-שחמורוב (12.1 שניות) ודינה שלוש בת אגודתה (12.2 שניות).

קישורים חיצוניים
----------------

* יעקב פתאל, באליפות ישראל - וכמבחן לקראת המכביה ה-9, דבר, 24 ביוני 1973
* 50 התוצאות הטובות בכל הזמנים - 100 מטר נשים (אורכב 20.12.2016 בארכיון Wayback Machine), באתר איגוד האתלטיקה בישראל
* 50 התוצאות הטובות בכל הזמנים - 200 מטר נשים (אורכב 20.12.2016 בארכיון Wayback Machine), באתר איגוד האתלטיקה בישראל

הערות שוליים
------------

1. ↑  אבינעם פורת, האיש שאימן את אריק איינשטיין, באתר ynet, 19 בדצמבר 2014
2. ↑  קדטיות מתחת לגיל 18, באתר איגוד האתלטיקה בישראל
3. ↑  יורם רייס, תוצאות מאכזבות בריצת 100 מ', דבר, 15 ביולי 1973
4. ↑  אמש במכביה, דבר, 15 ביולי 1973
5. ↑  אברמוביץ שיפרה שיאה בקפיצה לגובה - 1.74 מ', מעריב, 9 ביוני 1974
6. ↑  אורי ירון, הנערה אלה קציר ניצחה את אמא-אסתר ב-100 מטר, מעריב, 9 ביולי 1974
**גארת' אניס** (באנגלית: **Garth Ennis**; נולד ב-16 בינואר 1970) הוא כותב קומיקס אמריקאי יליד צפון אירלנד. זוכה פרס אייזנר בקטגוריית "הכותב הטוב ביותר" לשנת 1998. מוכר בזכות יצירותיו עבור חברות ורטיגו ומארוול קומיקס.

ביוגרפיה
--------

אניס החל את קריירת כתיבת הקומיקס שלו בהרצת הסדרה *Troubles Souls*, ומאוחר יותר כתב את הקומיקס *Crisis* עבור פליטווי הוצאה לאור. הוא החל לכתוב את כותר *AD‏ 2000* ומשם את כותר הסולו של הדמות הראשית בכותר הקודם השופט דרד, ובשנת 1991 כתב עבור DC קומיקס את כותר הלבלייזר ושם נפגש עם המאייר סטיב דילון. אניס כתב את הרצת פריצ'ר באיורו של דילון, אשר זכתה להצלחה רבה וביקורות חיוביות ואף זכתה בפרס אייזנר ובפרס איגל הבריטי לסדרת קומיקס בשנת 1999.

לאחר שכתב עבור DC ו-ורטיגו קומיקס כמה וכמה כותרים (ביניהם היטמן שגיליון 34 שלו זכה ב-1999 בפרס אייזנר לגיליון הבודד הטוב ביותר), נפגש אניס עם העורך הראשי דאז של חברת מארוול קומיקס ג'ו קסאדה שהציע לו לכתוב עבור מארוול את כותרי המעניש. הוא הסכים וכתב באיורו של דילון את הכרך הרביעי בסדרה, אשר נכתב ואויר בהומור, עד ששניהם שינו כיוון והשיקו מחדש את הסדרה בגוון יותר אלים, ריאליסטי ואפל תחת חותם מקס. בשהותו במארוול, אניס כתב עבורם עלילות עבור ספיידרמן, הענק הירוק, תור וגוסט ריידר. הוא כתב בשנת 2001 המשכון קצר לשופט דרד, וכתב עבור חברת ויילדסטורם קומיקס את קשת-הסיפור הראשונה בהרצת מידנייטר. 

לאחר כ-6 שנים, אניס סיים לכתוב את כותרי המעניש וכתב את מיני-סדרה על הטייס פנטום איגל באיורו של הווארד צ'ייקין. הוא עבד עבור דינמיט קומיקס ואימג' קומיקס, חזר למארוול בקצרה לכתיבת מיני-סדרת מקס על ניק פיורי, והחל לפרסם קומיקסים עצמאיים. בשנת 2015, הוא חזר למארוול לכתיבת מיני-סדרה נוספת על פנטום איגל כחלק מאירועי "מלחמות סודיות".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גארת' אניס** בוויקישיתוף
* גארת' אניס במסד הנתונים comicbookDB

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007315139905171
* BNE: XX1153546
* BnF: cb125616771 (data)
* GND: 1041227493
* ISNI: 0000 0000 7139 3295
* LCCN: n94078766
* NKC: jn20020717531
* NLK: KAC201414694
* NTA: 145339610
* SNAC: w6qn6nfv
* SUDOC: 034915311
* Trove: 1453516
* VIAF: 5047537
* WorldCat: lccn-n94078766

 |
**גזרת ע"ע** (**ע' הפועל-ע' הפועל**), או **גזרת הכפולים**, היא גזרת פעלים השייכת לשפות השמיות.

גזרה זאת כוללת את כל השורשים שבהם ע' הפועל זהה ל-ל' הפועל, ומכאן שמותיה: **ע"ע** מאחר שע' הפועל מופיעה פעמיים, ו**כפולים** ומאחר שע' הפועל כפולה. בגזרת מתרחשת לעיתים קרובות התלכדות עיצורים, כאשר שתי האותיות הזהות מתלכדות, ובמקום לכתוב את שתיהן מופיעה רק אחת מהן עם דגש חזק. כאשר האות הכפולה היא האחרונה במילה או מנוקדת בשווא נח, הדגש החזק לא יופיע (כמו במילים הֵאֵ**ט**, תָּסֹ**בְ**נָה או קַ**ל**), אך בהטיות מילים כאלה הדגש חוזר כאשר האות הכפולה מקבל תנועה (כמו במילים הֵאֵ**טּ**וּ, יָסֹ**בּ**וּ או קַ**לּ**וֹת).

בעברית הגזרה באה לידי ביטוי במקרים הבאים:

1. בבניין קל: עבר - חָג, הווה - חַג, עתיד - יָחֹג, ציווי - חֹג, שם פועל - לָחֹג.
2. בבניין נפעל: עבר - נָחֹג, הווה - נָחָג, עתיד - יֵחֹג, ציווי - הֵחֹג, שם פועל - לְהֵחֹג.
3. בבניין הפעיל: עבר - הֵאֵט, הווה - מֵאֵט, עתיד - יָאֵט, ציווי - הָאֵט, שם פועל - לְהָאֵט.
4. בבניין הופעל: עבר - הוּאַט, הווה - מוּאָט, עתיד - יוּאַט.

בבניינים הכבדים (פיעל, פוּעל והתפעל) נוטה הגזרה בדומה לדרך השלמים, אך התנועה בין פ' הפועל לע' הפועל היא תמיד חולם (מְאוֹתֵת, הִתְעוֹדֵד). בבניינים אלה הגזרה זהה לגזרת נעו"י: את הפועל כּוֹנֵן ניתן לנתח כשורש כ.ו/י.נ. או כ.נ.נ..

הגזרה מופיעה באוגריתית, בה המילה 'גדמ' משמעותה גדודים, המילה 'גנ' במשמעות גן ועוד, וכן על דרך השלמים.

ראו גם
------

* גזרה (דקדוק)

קישורים חיצוניים
----------------

* | מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **ע"ע** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **גזרת ע"ע** |
| ויקיספר ספר לימוד בוויקיספר: **לשון/ניתוח פעלים/ע"ע** |

סרטון הסבר של המרכז לטכנולוגיה חינוכית באתר יוטיוב.

הערות שוליים
------------

1. ↑  מניית אותיות השורש מתבססת על השורש פ.ע.ל. כלומר האות הראשונה בשורש נקראת פ' הפועל, האות השנייה נקראת ע' הפועל והאות השלישית נקראת ל' הפועל.
2. ↑  UT ʻnt II
3. ↑  מ. ד. קאסוטו, **האלה ענת**, עמ' 64, 76; צבי ושפרה רין, **עלילות האלים**, עמ' 114.

שני המקורות מפנים גם למילה "אגדדמ" בכתובת אזתוד (KAI 26) שורה 15.
4. ↑  UT 67 VI שורה 21; UT 62 שורה 4.
5. ↑  למשל 'דיכננה' (זוּ יכוננה): UT ʻnt IV:vi שורה 2, UT ʻnt V:vi שורה 44, UT 76 III שורה 7 ועוד.
תרכובת צבע כוזב של יצורים פוטואוטוטרופים בים וביבשה
**ביוספרה** (מיוונית: βίος – בִיוֹס, "חיים" ו־σφαῖρα – ספֵירה, "כדור"), המכונה גם **אֶקוספירה** (מיוונית οἶκος – אוֹיקוס, "סביבה" ו־σφαῖρα, "כדור"), היא סך כל המערכות אקולוגיות בכדור הארץ. הביוספרה היא מערכת סגורה (מלבד קרינה סולארית, קרינה קוסמית וחום מפנים כדור הארץ), ובמידה רבה מווסתת את עצמה. על פי השערת גאיה הכללית ביותר, הביוספרה היא המערכת האקולוגית העולמית המשלבת את כל היצורים החיים ואת קשריהם, כולל את האינטראקציה שלהם עם יסודות הליתוספירה, הגאוספירה, ההידרוספרה והאטמוספירה. יש להניח כי הביוספרה התפתחה בתהליך של היווצרות חיים (חיים שנוצרו באופן טבעי מחומר שאינו חי, כגון תרכובות אורגניות פשוטות) או בתהליך היווצרות ביולוגית (חיים שנוצרו מחומר חי), לפני כ־3.5 מיליארד שנה לפחות.

הביוספירה איננה אחידה, והיא כוללת סביבות שונות ואזורים בעלי הרכבי מינים שונים. המגוון הביולוגי הגדול ביותר נמצא בקרבת קו המשווה, והוא הולך ופוחת ככל שמתרחקים מקו המשווה ומתקרבים אל הקוטב הצפוני והדרומי. הסיבה לכך נעוצה בכך שכדור הארץ הוא בעל צורה כדורית, כך שקרינת השמש (אור וחום) אינה מתחלקת על פניו בצורה שווה. למעשה מגיעה הקרינה הרבה ביותר אל אזור קו המשווה. משתי סיבות עניין זה גורם להתחלקות המגוון הביולוגי כפי שתואר: ראשית, המערכת האקולוגית תלויה באנרגיה מן השמש הנקלטת על ידי צמחים, ולכן ככל שרמות הקרינה גבוהות יותר כך המערכת תהיה עשירה יותר. שנית, ההתחלקות האסימטרית של הקרינה גורמת לחימום האוויר בצורה אסימטרית, מה שיוצר דפוסי אקלים אופייניים בחלקים שונים של כדור הארץ, המובילים ליצירת חברות ביולוגיות המתאימות לאקלימים אלו בכל אחד מחלקי כדור הארץ.

מסיבות אלו מחלקים אקולוגים את הביוספירה לאזורי משנה, כשכל אחד מאופיין באקלים ייחודי ובעקבות כך בהרכב ובמגוון מינים שונה. אזורים אלו מכונים **ביומות**. דוגמאות לביומות הן מדבר, יער גשם טרופי, סוואנה, טונדרה וכדומה. הגורם אשר מייחד ביומה אחת מחברותיה הוא חברת שיא אופיינית. חברת שיא היא חברה ביולוגית המתקיימת לאורך זמן ללא שינוי ניכר במגוון הביולוגי שלה או בבית הגידול בו היא מצויה, והיא מהווה את השלב הסופי של התפתחות החברה. אף על פי שקיימת מחלוקת לגבי התייחסות לחברות שיא, ברור בביומות שונות תתקיימנה חברות שיא שונות. כך, חברת השיא בביומת המדבר, שונה לחלוטין מחברת השיא ביער גשם.

בגלל דפוס המגוון הביולוגי, קווי רוחב שונים מתאפיינים בביומות שונות. קו המשווה למשל (קו רוחב 0°) מתאפיין ביערות גשם טרופיים וסוואנות טרופיות, בעוד שחוג הקוטב מתאפיין בטונדרות קפואות.

ראו גם
------

* אקולוגיה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ביוספירה** בוויקישיתוף
* ביוספירה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007282392105171
* BnF: cb119407745 (data)
* GND: 4140407-5
* LCCN: sh85014261
* NKC: ph114177

 |
**בית האיגודים** (ברוסית: **Дом Союзов**) הוא בניין ציבורי בפינת הרחובות אוחוטני ריאד ובולשאיה דמיטרובקה במרכז מוסקבה. אנדרטה לקלאסיציזם של סוף המאה ה-18.

נכון לשנת 2022 באולם העמודים בבניין מתקיימים קונצרטים הלוויות, אירועים חגיגיים, כנסים וסמינרים.

אולם העמודים של בית האיגודים הוא מקום פרידה ממדינאים ואנשי תרבות שנפטרו. מסורת זו התחילה מפברואר 1921 לאחר טקס אזכרה אזרחי למהפכן פיטר קרופוטקין.

היסטוריה
--------

לאחר מותו של ולדימיר לנין, ב-21 בינואר 1924, נערך טקס הפרידה באולם העמודים. לארגון ההלוויה הוקמה ועדה בהנהגתו של פליקס דזרז'ינסקי. לאחר תהלוכה לאורך הכיכר האדומה, הובל הארון לבית האיגודים והותקן באולם העמודים, שם היה בין ה-23 ל-27 בינואר. במהלך תקופה זו ביקרו בבניין יותר מ-50 אלף איש, בסך הכל הונחו 821 ורידים.

לפני המלחמה ובפעם הראשונה אחריה, כמעט כל טקסי הפרידה מחברי הפוליטביורו שנפטרו, הוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית של כל האיחודים של הבולשביקים, חברי הוועד הפועל המרכזי של ברית המועצות, מועצת העם. קומיסרים של ברית המועצות התקיימו באולם העמודים.

טקס הפרידה מיוסיף סטלין החל למחרת יום מותו, 5 במרץ 1953, בהיכל העמודים.

בנובמבר 1982, בבית האיגודים, נפרדו מהמזכיר הראשון של המפלגה הקומוניסטית הסובייטית, יו"ר נשיאות הסובייט העליון של ברית המועצות ליאוניד ברז'נייב. יורי אנדרופוב, מיכאיל גורבצ'וב, ויקטור גרישין ואחרים היו במשמר הכבוד.

ב-3 בספטמבר 2022 התקיימה פרידה מהמזכיר הכללי האחרון של המפלגה הקומוניסטית, ומהנשיא היחיד של ברית המועצות, מיכאיל גורבצ'וב.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית האיגודים** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בית האיגודים

הערות שוליים
------------

1. ↑  Андрей Сидорчик, Ленин, Сталин, Жириновский. С кем прощались в Колонном зале Дома Союзов?, AiF, ‏2022-04-07 (ברוסית)
**בית הסוהר המדינתי** (באנגלית: **Union Correctional Institutionn**) הוא מוסד כליאה, השוכן במחוז מריון שבפלורידה. הכלא מנוהל על ידי מחלקת בתי הכלא של מדינת פלורידה ומאכלס מעל ל-2,100 אסירים.

היסטוריה
--------

בית הכלא הוקם בשנת 1913 ומאז עבר סדרה של הרחבות. לאחר הקמתו במתקן היו כלואים כ-600 אסירים שעבדו בעיקר בחווה של הכלא. בשנת 1928 דווח על 1,101 אסירים גברים ומספר לא ידוע של אסירות. בין האסירים הלבנים והאסירים האפרו-אמריקאים הייתה הפרדה לחלוטין. במהלך שנות ה-30 של המאה ה-20 אוכלוסיית האסירים גדלה לכ-2,000. בשנת 1935 נבנה בניין חדש בעל רמת אבטחה מרבית. נכון ל-2021, הוא עדיין נמצא בשימוש, אך גם עבר מספר שיפוצים.

בשנת 1954, לאחר הקמת בית הסוהר לוול, כל האסירות הועברו לבית הסוהר החדש. בשנת 1955 נבנה "האגף המזרחי" שבשנת 1972 הופרד והוקם בית הסוהר פלורידה. בשנת 1992 נבנה בניין חדש שמאכלס נידונים למוות.

בהתאם לדיווח משנת 1999 בכלא היה קיים מתח על רקע גזעי, לאור כך שרוב האסירים הם אפרו-אמריקאים ורוב עובדי הסגל של הכלא הם לבנים.

בין הרוצחים שהוצאו להורג בכלא נמנה טד בנדי, רוברט לונג וג'וזפה זנגארה, שהואשם בניסיון לרצח של פרנקלין דלאנו רוזוולט. אדי ג'יימס נידון למוות בשנת 1995 ועדיין כלוא במתקן.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בית הסוהר המדינתי (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: b28dd757-9f1c-4005-b581-2401a4642a0d

 |
**פסגות בודאן** או **פסגות בודן** או **פסגות בודין** (באנגלית: **Baudin Peaks**) הם רכס של פסגות בחוף המערבי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.

גובהן של הפסגות עולה על 750 מטרים מעל פני הים; הפסגות הן ההר ה-4,640 בגובהו באנטארקטיקה.

הפסגות ממוקמות בפינה הדרומית- מזרחית של מפרץ מיקלסן; בסמוך מדרום-מערב לשפכו של קרחון קלארק; 17 קילומטרים מזרחית - צפון-מזרחית מכף ברטו.

היסטוריה
--------

### גילוי ומיפוי הפסגות

אזור הפסגות מופה לראשונה באופן גס וחלקי בשנת 1909 על ידי המשלחת הצרפתית הרביעית לאנטארקטיקה בפיקודו של ז'אן-באטיסט שארקו.

הפסגות עצמן נסקרו לראשונה בשנת 1936 על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם בהנהגת ג'ון ריימיל (בסקרים אלה לא ניתן לפסגות שם).

הפסגות נסקרו בשנית בין השנים 1948–1949, על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד.

### מקור השם

שארקו קרא ללשון היבשה הסמוכה "כף פייר בודאן" (Cap Pierre Baudin).

שארקו קרא ללשון היבשה על שמו של פייר בודאן (Pierre Baudin) שהיה מהנדס הנמל פרנאמבוקו (כיום נמל רסיפה שבברזיל) - הנמל בה עגנה האונייה "למה לא" (*Pourquoi-Pas*) בשובה מאנטארקטיקה.

סקר שטחי חסות איי פוקלנד זיהה את אזור הפסגות, כאזור לשון היבשה ששארקו גילה ׁ(ומיפה באופן חלקי - כך שהזיהוי לא היה ברור קודם לכן).

קישורים חיצוניים
----------------

* פסגות בודאן באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* פסגות בודאן באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* פסגות בודאן באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* פסגות בודאן באתר mindat
* מזג אוויר נוכחי עדכני בפסגות בודאן
	+ תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור פסגות בודאן
	+ נתוני מזג אוויר היסטוריים עבור פסגות בודאן

הערות שוליים
------------

1. ↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  מידע גאוגרפי והיסטורי
3. ↑  הרי אנטארקטיקה לפי גובהם