recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**וָתִיקִין** היא תפילת שחרית מוקדמת שבה קוראים את קריאת שמע סמוך להנץ החמה (זריחה), מסיימים את ברכותיה עם הנץ החמה, ועומדים מיד לתפילת העמידה בדיוק בזמן הנץ החמה. 

כדי להספיק את הסדר הזה, מנייני הוותיקין מתחילים את התפילה זמן מה קודם להנץ החמה. בזמן זה קוראים את פרשת הקורבנות, מזמורי פסוקי דזמרא, ברכות קריאת שמע וקריאת שמע, עד שבשעת הנץ החמה עומדים לתפילת העמידה.

מקור
----

המקור למונח "תפילת ותיקין" הוא בתלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ו, עמוד א': "דאמר רבי יוחנן ותיקין היו גומרים אותה עם הנץ החמה". ובתלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ט', עמוד ב': "אמר רבי זירא מאי קראה (ספר תהלים, פרק ע"ב, פסוק ה') ייראוך עם שמש ולפני ירח דור דורים".

פירוש המילה
-----------

פירוש המילה ותיקין היא זריזין, מקדימין: "אנשים ענווים ומחבבין מצווה".

מעלת תפילת ותיקין
-----------------

בתלמוד בבלי האריכו מאוד במעלתה של תפילה זו, ובין השאר אמרו כי מי שמתפלל כך וסומך גאולה לתפילה, לא ניזוק כל היום.
עוד נאמר על המתפלל ותיקין "זריזים מקדימים למצוות".

ברש"י משמע שתפילת ותיקין היא מצווה מעיקר הדין, אולם בתוספות כתוב רק "מצווה מן המובחר".

כל כך גדולה תפילת ותיקין שלדעת חלק מהאחרונים עדיף ל**אדם הרגיל בתפילה זו** להתפלל ותיקין אפילו יחידי מאשר במניין לאחר זמן.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **ותיקין** |

* הרב אליעזר מלמד‏, תפילת 'ותיקין' ב'הנץ החמה', באתר פניני הלכה
* הרב רא"ם הכהן, ותיקין או מניין, באתר מכון צומת
* מאמרים בנושא תפילת ותיקין, באתר ספריית אסיף

הערות שוליים
------------

1. ↑  את קריאת שמע
2. ↑  רש"י בתלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ט', עמוד ב'
3. ↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ט', עמוד ב'
4. ↑  ביאור הלכה סימן נח דיבור המתחיל ומצוה מן המובחר

| קריאת שמע |
| --- |
| פרשיות קריאת שמע | שמע ישראל • שמע ישראל (פרשיה) • והיה אם שמוע • פרשת ציצית |
| ברכות קריאת שמע | ברכות קריאת שמע • ברכת יוצר • ברכת מעריב • ברכת אהבה • ברכת הגאולה • ברכת השכיבנו |
| זמני קריאת שמע | תפילת שחרית • תפילת ערבית • תחילת זמן קריאת שמע • סוף זמן קריאת שמע • קריאת שמע על המיטה |
| שונות | אל מלך נאמן • ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד • ברכת ברוך ה' לעולם • המלאך הגואל • תפילת ותיקין • משיכיר • שעות זמניות |
**שבועתה של אירנה** (באנגלית: **Irena's Vow**; בפולנית: **Przysięga Ireny**) הוא סרט קולנוע קופרודוקציה קנדית-פולנית משנת 2023 בבימויה של לואיז ארכמבולט על פי מחזה באותו שם מאת דן גורדון ובכיכובה של סופי נליס בתפקיד אירנה גוט אופדייק, אחות פולנייה (ובעצם סטודנטית לסיעוד) שסייעה להגן על יהודים במהלך השואה תוך הסתרתם במרתף הבית שבו היא הועסקה כעוזרת בית של הקצין הנאצי אדוארד ריגמר (בגילומו של דוגריי סקוט). צוות השחקנים כולל גם את אנדז'יי סוורין, אלייזה ריסמבל, מאצ'יי נברוקי, אלכסנדר מיליצ'ביץ', תומאש טינדיק ונלה מסיייבסקה.

הסרט צולם במהלך שנת 2022 בערים ורשה ובלובלין שבפולין במרחק קצר מהגבול האוקראיני. הסרט הוקרן בבכורה בתוכנית Centerpiece בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של טורונטו, בספטמבר 2023. הסרט יצא להקרנה מסחרית במהלך 2024.

תקציר עלילת הסרט
----------------

לאחר פלישתם של ברית המועצות וגרמניה הנאצית לפולין בספטמבר 1939, אירנה גוט, אחות פולנייה קתולית בת תשע-עשרה בפרוץ מלחמת העולם השנייה, נתפסת על ידי הצבא הסובייטי. לאחר שנמלטה, היא נתפסה על ידי חיילי ורמאכט ששולחים אותה כדי לשמש כעובדת אצל קצין גרמני והיא הופכת לעוזרת הבית של אדוארד ריגמר, רב-סרן בצבא הגרמני. לאחר שהייתה עדה לגורל הנורא של היהודים בפולין הכבושה מגרמניה, החליטה גוט תוך סיכון חייה להסתיר תריסר יהודים המאוימים מתוכנית ההשמדה הגרמנית. העונש שהגרמנים הטילו על כל פולני שנמצא כמסתיר או מסייע בדרך כלשהי ליהודים היה מוות. יום אחד גילה אדוארד ריגמר, המעסיק של גוט, שהיא מסתירה יהודים בביתו. גוט התחננה שיחוס עליהם; הוא מסכים, ומעולם לא בוגד בהם או בה. גוט הפכה לפילגשו של הקצין הגרמני. לפני שהצבא האדום הגיע לאזור, היא נמלטה עם האנשים שעליהם הגנה לתוך היער. לאחר המלחמה, נחשדה כמי ששיתפה פעולה עם הגרמנים והיגרה לארצות הברית.

שחקנים ודמויות
--------------

* סופי נליס - אירנה גוט אופדייק
* דוגריי סקוט - אדוארד ריגמר
* אנדז'יי סוורין - שולץ
* אלייזה ריסמבל - אידה
* מאצ'יי נברוקי - רוקיטה
* שרון עזריאלי - הלן
* אלכסנדר מיליצ'ביץ' - לזר
* תומאש טינדיק - הנרי
* אגתה טורקוט - קלרה
* פיליפ קוסיור - תומס
* כריסטוף שפניאק - משה
* אירנה מלצר - זוסיא
* אריק קולם - אברהם קלינגר
* סוזנה פולאבסקה - פנקה
* נלה מסיייבסקה

קישורים חיצוניים
----------------

* "שבועתה של אירנה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
**לראות אותה היום** הוא שיר של להקת הרוק הישראלית תיסלם מתוך אלבומם הראשון "רדיו חזק", אשר יצא ב-1981.

השיר זכה בתואר "שיר השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת ה'תשמ"א ששודר בתוכנית מקום בצמרת, ותיסלם זכתה בתואר "להקת השנה".

רקע
---

בגיל 16 הלחין יזהר אשדות שיר שנקרא "מאומה לא קרה" למילים שלו ושל אמו.

בשנת 1977, התגייס אשדות לגלי צה"ל, שם עבד כעורך מוזיקלי. במקביל המשיך לעבוד על המוזיקה שלו, והקליט באותה שנה באולפן ההקלטות "קוליפון" בכיכר השעון ביפו, עם להקת בית של מוזיקאים מהסביבה את השיר "מאומה לא קרה".

בתחילת 1980 החלו אשדות ויאיר ניצני להקליט אלבום באנגלית, לאחר ששירם "תנו לי רוקנ'רול" תורגם לאנגלית וזכה לביקורות חיוביות בפסטיבל המוזיקה "מידאם" בקאן שבצרפת. באוגוסט של אותה שנה הושלמה בארצות הברית הפקת האלבום של תיסלם באנגלית. בנובמבר 1980 יצא לרדיו השיר "רדיו חזק", עם מילים בעברית שכתב דורי בן זאב, וזכה להצלחה. עקב כך החליטו חברי הלהקה להקליט אלבום בעברית על הפלייבקים של התקליט באנגלית. תיסלם סיימו להקליט את רוב שירי האלבום, אך היו חסרות מילים ללחן של אשדות ל"מאומה לא קרה", שאותו הקליט כמה שנים לפני שהלהקה התגבשה. בתוך כמה שעות הם כתבו את המילים לשיר, שלימים הפך ל"לראות אותה היום".

ב־1990, השנה שבה התאחדה תיסלם בראשונה, יצאה לרדיו גרסה של השיר בהופעה חיה.

גרסות כיסוי
-----------

עטיפתו של תקליט השדרים לגרסה בביצוע אורי פיינמן
אמנים שונים ביצעו גרסת כיסוי לשיר, בהם ליאור נרקיס, ארקדי דוכין, לירן דנינו, אורי פיינמן ועוד.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (1981)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| רשת ג' | 1 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (1981)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| רשת ג' | 1 |

קישורים חיצוניים
----------------

לראות אותה היום, באוסף המוזיקה הישראלית 

1. ↑  *אתם זוכרים את השירים ספיישל תיסלם*, נבדק ב-2022-02-02
2. ↑  מילים לשיר לראות אותה היום - ליאור נרקיס, באתר שירונט
3. ↑  *לראות אותה היום - ארקאדי דוכין - כתוביות*, נבדק ב-2022-02-02
4. ↑  מילים לשיר לראות אותה היום - לירן דנינו, באתר שירונט
5. ↑  מילים לשיר לראות אותה היום - אורי פיינמן, באתר שירונט
6. 1 2  לראות אותה היום באתר פזמונט
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "חומצה חנקיתית".

**חומצה חנקתית** (HNO3) היא חומצה מינרלית חזקה. משמשת בתגובות כימיות רבות בין המפורסמות שבהן היא תגובת הניטרציה.

ייצור
-----

 ערך מורחב – **תהליך אוסטוולד**  

חומצה חנקתית מופקת בתגובה בין מים לחנקן דו־חמצני:

{\displaystyle {\ce {3NO2+H2O -> 2HNO3 + NO}}} {\displaystyle \qquad \Delta H=-117\mathrm {kJ/mol} }

לרוב מחמצנים את החנקן החמצני המתקבל לחנקן דו־חמצני המוחזר לתהליך. בתהליך אוסטוולד – הקרוי על שם מפתחו, וילהלם אוסטוולד – מחמצנים אמוניה עם חמצן בקטליזה של סגסוגת פלטינה המכילה 10% רודיום בתגובה האקסותרמית:

{\displaystyle {\ce {4NH3(g) +5O2(g) -> 4NO(g) + 6H2O(g)}}} {\displaystyle \qquad \Delta H=-905\mathrm {kJ} }

התגובה מתבצעת ביעילות גבוהה בטמפרטורה של 800-900°C ובלחץ של 4–10 אטמוספירות. בשלבים הבאים החנקן החמצני מגיב עם חמצן לקבלת חנקן דו-חמצני:

{\displaystyle {\ce {2NO(g) +O2(g) -> 2NO2(g)}}}{\displaystyle \qquad \Delta H=-114\mathrm {kJ} }

והחנקן הדו־חמצני מגיב עם מים לתת חומצה חנקתית. בהיקף מעבדתי חומצה חנקתית מופקת בעזרת אשלגן חנקתי (KNO3) או נתרן חנקתי (NaNO3) וחומצה גופרתית (H2SO4) בתגובה:

{\displaystyle {\ce {NaNO3 + H2SO4 -> NaHSO4 +HNO3}}}.

תכונות
------

כאשר חומצה חנקתית חשופה לאור או לחום היא משחררת חנקן דו-חמצני בתגובת הפירוק {\displaystyle {\ce {4HNO3 -> 4NO2 + 2H2O + O2}}}, החנקן הדו־חמצני המומס מקנה צבע צהבהב לנוזל. 

חומצה חנקתית מהולה מגיבה עם רוב המתכות בתגובות הדומות לאלו של חומצות מינרליות אחרות כלומר תוך יצירת גז מימן החומצה החנקתית יכולה לחמצן מתכות כנחושת או כסף תוך יצירת חנקן דו־חמצני:

{\displaystyle {\ce {Cu(S) +4HNO3(aq) -> CU^{2+}(aq) + 2NO2(g) +2H2O(l) +2NO3^{-}(aq)}}}

תגובה עם רוב היסודות האל מתכתיים מביאה אותם למצב החמצון הגבוה ביותר. כך למשל התגובה עם פחמן:

{\displaystyle {\ce {C + 4HNO3 -> CO2 + 4NO2 +2H2O}}}

החומצה החנקתית מסוכנת מאוד למגע. בחומצה החנקתית משתמשים בין היתר לייצר דשנים, חומרי נפץ ובטון. חומצה חנקתית היא מחמצן חזק.

בתחום האמנות משמשת החומצה החנקתית לצריבה עמוקה של כסף ושל מתכות צבעוניות - נחושת (הנמסה בחומצה בתהליך אקסותרמי), פליז ואלפקה.

מולקולת חומצה חנקתית

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **חמצה חנקתית** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **חומצה חנקתית** |

* ייצור חומצה חנקתית, Royal Society of Chemistry, סרטון באתר יוטיוב
* [https://www.britannica.com/science/nitric-acid science/nitric-acid חומצה חנקתית], באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* חומצה חנקנית, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007531394505171
* BnF: cb12141895d (data)
* GND: 4178973-8
* LCCN: sh85092048
* NDL: 00572280
* NKC: ph237389

 |
"**לתמיד**" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית עטרה אוריה. הוא יצא לאור ב-22 באוקטובר 2023, בהוצאת חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט, כסינגל שלא מתוך אלבום. את השיר כתבה אוריה לבדה, ללחן שיצרה ביחד עם אריאל טוכמן והפקה מוזיקלית שנוצרה בידי טוכמן ועברי לידר.

השיר הגיע למקום החמישי במצעד של מדיה פורסט.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב על ידי עטרה אוריה, הולחן על ידי אוריה ואריאל טוכמן והופק על ידי טוכמן ועברי לידר. במעריב סקרו את השיר וכתבו: "אוריה השיקה את 'לתמיד', שיר וקליפ בהפקה מיוחדת של משטרת ישראל להנצחת גבורת השוטרים ולוחמי משמר הגבול שעמדו כחומה בצורה והגנו בגופם על ישובי עוטף עזה וערי הדרום. על ההפקה המוזיקלית של עברי לידר ואריאל טוכמן". באייס כתבו: "השיר החדש הוא הפקה מיוחדת של משטרת ישראל שכולו למען הנצחת גבורת השוטרים ולוחמי משמר הגבול, שעמדו על המשמר והגנו בגופם על יישובי עוטף עזה וערי הדרום ב-7 באוקטובר". גם ברשת 13 פורסמה כתבה אודות "לתמיד".

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-22 באוקטובר 2023 והועלה לערוץ היוטיוב של עטרה אוריה. באותה העת, הועלה לערוץ היוטיוב של משטרת ישראל.

נכון לדצמבר 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-200 אלף צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2023)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 5 |

היסטוריית יציאות לאור
---------------------

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 22 באוקטובר 2023 | סטרימינג • הורדה דיגיטלית | NMC |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "לתמיד" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6  *עטרה אוריה - לתמיד | מתוך אולפן ההקלטות*, נבדק ב-2023-11-28
2. ↑  niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group
3. ↑  קיץ ברבנר, ‏"נגמר לי האוויר": עטרה אוריה בשיר מרגש לזכר השוטרים שנפלו, באתר מעריב אונליין, 22 באוקטובר 2023
4. ↑  לאחר שכתבה את "ילד מטריה": עטרה אוריה מתגייסת למשטרה, באתר אייס, 23 באוקטובר 2023
5. ↑  אחרי "ילד מטריה": עטרה אוריה בשיר להנצחת השוטרים שנפלו, באתר חדשות 13, 22 באוקטובר 2023
6. 1 2  *לתמיד - עטרה אוריה*, נבדק ב-2023-11-28
7. ↑  *לתמיד*, 2023-10-22, נבדק ב-2023-11-28
**לחזור הביתה** הוא סינגל של להקת התקווה 6, שיצא לאור ב-5 באוגוסט 2020, מתוך אלבום האולפן השביעי של הלהקה, "מפה לשם". השיר נכתב והולחן על ידי סולן הלהקה עמרי גליקמן והופק על ידי פילוני.

רקע
---

השיר, שיצא במהלך התפרצות נגיף הקורונה בישראל, נכתב לפני פרוץ המגפה ומתאר את הגעגוע של הדובר אל ביתו ומשפחתו כאשר נמצא בעת סיבוב הופעות. על השיר אמר גליקמן:

> 
> השיר החדש נכתב בתקופה שלפני פרוץ המגיפה, בימים אינטנסיביים של עומס וסבב הופעות דחוס. תוך כדי העבודה והריחוק מהמשפחה נוצר הגעגוע לביתיות ולרגעים הרגילים. בימים של קורונה, השיר מקבל משמעות וזווית אחרת, אותה תמצאו גם בקליפ שיצרה קטיה בורינדין, יוצרת שמלווה את הלהקה בהופעות ומאחורי הקלעים כבר 5 שנים.
> 
> 
> 
> — עמרי גליקמן
>

וידאו קליפ
----------

לשיר הופק וידאו קליפ אשר פורסם בערוץ היוטיוב של התקווה 6 בסמוך לצאתו של הסינגל. הקליפ צולם ברחוב בו גדלו חברי הלהקה שברמת השרון, ומשלב בתוכו גם קטעים מהופעותם.

ביקורת
------

בכתבתו במעריב אונליין, העניק דודי פטימר ביקורת חיובית לשיר: "המלודיה הפשוטה וקליטה יוצרת שיר מצוין וכיפי שמקבל משמעות איתנה בייחוד בימים טרופים אלה בהם עולם ההופעות כמעט משבת כליל ועולם התרבות שהכרנו קודם לכן, רחוק מרחק שנות אור מההווה".

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2020)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 9 |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 6 |

### הגרסה החיה

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2023)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | היטליסט | 57 |

קישורים חיצוניים
----------------

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  התקווה 6 - לחזור הביתה, באתר ‏מאקו‏, 6 באוגוסט 2020
2. ↑   התקווה 6 - לחזור הביתה, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:51)
3. ↑  "לחזור הביתה": התקווה 6 בסינגל חדש ומרגש. צפו, באתר "סרוגים", 6 באוגוסט 2020
4. ↑  מערכת ישראל היום, צפו: התקווה 6 חוזרת הביתה, באתר ישראל היום, 6 באוגוסט 2020
5. ↑  דודי פטימר, ‏מלטף ועוצמתי: איתי לוי בבלדה מרגשת שכתב דידי הררי, באתר מעריב אונליין, 12 באוגוסט 2020
6. ↑  המצעד השבועי, שבוע 35, 2020, באתר מדיה פורסט ישראל
7. ↑  המצעד השבועי: מצעד השירים השבועי, להיטים ישראלים ולועזיים, באתר היטליסט, ‏20 בנובמבר 2023
"**למה זה נגמר**" הוא סינגל של הזמרים הישראלים דודו אהרון ועדן מאירי, אשר יצא לאור ב-2 בפברואר 2021.

רקע וכתיבה
----------

השיר הוא הדואט השני של אהרון ומאירי, לאחר הלהיט "בחלומות שלנו", שיצא שנה לפני וזכה להצלחה. את השיר כתבו דודו אהרון, נועם חורב ותמיר צור ללחן פרסי של הזמר האירני מוחסן יגנה (אנ').

בראיון משותף לישראל היום של אהרון ומאירי על הדואט השני שלהם, סיפר אהרון על רקע הפקת השיר: "אחרי ההצלחה של 'בחלומות שלנו' שלחתי לעדן את השיר החדש בביצוע שלי בלבד, אמרתי לו 'תקשיב, ולך תקליט באולפן של תמיר צור', המפיק המוזיקלי. הוא ענה 'מה נפלת עלי עכשיו? אני עמוס, אני בבאר שבע'... אמרתי לו שאיך שהוא מסיים שם הוא רץ להקליט, כי זה הדואט הבא שלנו. הוא שמע את השיר ואמר 'זה לגמרי הדואט הבא שלנו'".

על החיבור בינו לבין אהרון אמר מאירי: "אני מרגיש שדודו הוא האח הגדול שלי, אין אגו ויותר מדי דיבורים וויכוחים כאלה ואחרים על הפרטים הקטנים, יש זרימה מטורפת", ומצד אהרון נאמר כי "אני פה יותר מעשור בקריירה המוזיקלית שלי ועשיתי דואטים, אבל החיבור הזה הוא משהו אחר, יש פה סינרגיה מדהימה".

ביקורות
-------

דודי פטימר ממעריב אונליין העניק לשיר ביקורת חיובית ותיאר אותו כ"בלדה רומנטית קליטה, קלילה וקיטשית שתופסת את האוזן למן השמיעה הראשונה, לא מעט הודות לשילוב הקולות בין השניים והכימיה הבוקעת משניהם, כשסביר להניח שהשיר יתעלה על להיטם הראשון כי לפחות לטעמי הוא הרבה יותר טוב".

הצלחה
-----

השיר הגיע לראשונה למקום העשירי במצעד השבועי של מדיה פורסט, וצבר כ-75 השמעות בתחנות הרדיו בישראל באותו השבוע. שבועיים לאחר מכן, הגיע למקום הראשון, עם 151 השמעות.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ של השיר הועלה לערוצו של אהרון ביוטיוב בסמוך לצאתו של הסינגל ובוים על ידי עמית ימין. תוך כשבוע, הצליח השיר לצבור למעלה ממיליון צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2021)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 4 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "למה זה נגמר" באתר יוטיוב
* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  אחרי הלהיט המשותף: דודו אהרון ועדן מאירי חוזרים עם שיר חדש, באתר וואלה!‏, 2 בפברואר 2021
2. ↑  מערכת mako מוזיקה, ‏סיבוב שני: עדן מאירי ודודו אהרון מרגשים עם "למה זה נגמר?", באתר ‏מאקו‏, 2 בפברואר 2021
3. 1 2  מאיה כהן, עדן מאירי: "דודו אהרון הוא גיבור ילדות שלי", באתר ישראל היום, 3 בפברואר 2021
4. ↑  דודי פטימר, ‏סערת הקרדיט של דודו אהרון, זקני השבט ובוחבוט מאכזבים, באתר מעריב אונליין, 4 בפברואר 2021
5. ↑  המצעד השבועי, שבוע 06, 2021, באתר מדיה פורסט ישראל
6. ↑  המצעד השבועי, שבוע 09, 2021, באתר מדיה פורסט ישראל
7. ↑   דודו אהרון ועדן מאירי - למה זה נגמר | (Prod by Tamir Zur), סרטון באתר יוטיוב (אורך: 0:06)
**מאין באתי** הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי אור עמרמי ברוקמן, מתוך אלבום הבכורה העתידי שלו. השיר יצא לאור ב-11 באוקטובר 2020, כסינגל הראשון מתוך האלבום, על ידי חברת התקליטים טדי הפקות.

רקע
---

בשנת 2019, לאחר שהוציא את סינגל הבכורה שלו, "אין סוף מחשבות", השתתף עמרמי ברוקמן בעונה השביעית של תוכנית המציאות "הכוכב הבא לאירוויזיון", שם חשף כי נולד באוקראינה ואומץ על ידי זוג הורים הומוסקסואלים. באודישן, ביצע עמרמי ברוקמן את השיר "מה אתה רוצה ממני" של חנן בן ארי ושבר את שיא מספר האחוזים הרב ביותר בתוכנית, עם 97%. במהלך התוכנית, הכיר את חבר ההרכב עילי בוטנר וילדי החוץ אוהד שרגאי, שהתמודד בתוכנית. ברוקמן העפיל בתוכנית לגמר וזכה במקום השלישי. לאחר מכן, הוחתם בחברת טדי הפקות המפיקה את התוכנית, וכתב והלחין את "מאין באתי", יחד עם אוהד שרגאי. החיבור ביניהם נוצר במהלך התוכנית.

תוכן השיר
---------

בשיר עוסק עמרמי ברוקמן בשאלות המעסיקות אותו בהיותו ילד מאומץ לזוג הורים הומוסקסואלים ועל החוסר באהבת דמות אם.

וידאו קליפ
----------

לשיר הופק וידאו קליפ רשמי אשר פורסם בערוץ היוטיוב של עמרמי ברוקמן בסמוך לצאתו של הסינגל. הקליפ בוים על ידי יעקב אסרף.

הצלחה
-----

השיר הופיע לראשונה במקום החמישי במצעד השבועי של חברת מדיה פורסט, עם כ-83 השמעות בתחנות הרדיו בישראל.

ביקורת
------

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי העניק לשיר ביקורת חיובית: "ברוקמן הוא מסוג זמרי הבלדות שהטקסט לא יפיל אותו. תוגת המנגינה הנגישה נושאת את הנרטיב אל מקום עמוק בביצוע שלו. מפתיע עד כמה בחור צעיר מצליח להקרין אנרגיות רגשיות בצורה אותנטית. אור שולט בקול, מטפס בצורה הדרגתית מבוקרת בסולם הרגש, ומחפשי הריגושים בשירי אהבה לא יוכלו להישאר אדישים".

גם דודי פטימר ממעריב אונליין העניק לשיר ביקורת חיובית, ואמר כי "הכנות והרגש המוגשים למאזין בטוטאליות מצליחים לרגש, לגעת ולהוציא מברוקמן את המיטב שבו" ו"הוא מביא את כל מה שיש בו לתוך השיר והמלנכוליה הבוקעת מקולו לא משאירה אף אוזן אדישה", וסיים באומרו כי "ללא ספק מדובר ביריית פתיחה מוצלחת עבור הזמר הצעיר".

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2020)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 5 |

קישורים חיצוניים
----------------

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  זה מלחיץ אחי, זה מלחיץ, באתר ‏מאקו‏, 23 בינואר 2020
2. ↑  משוגע: המתמודד ששבר את שיא ההצבעות באודישנים, באתר ‏מאקו‏, 20 בנובמבר 2019
3. 1 2  36 שאלות שיגרמו לכם להתאהב באור עמרמי ברוקמן, באתר ‏מאקו‏, 4 בפברואר 2020
4. ↑  אלה לי ואור עמרמי ישירו יחד בטקס הדלקת המשואות, באתר ‏מאקו‏, 13 בפברואר 2020
5. 1 2  חדשות הבוקר עם ניב רסקין, ‏אור עמרמי ברוקמן: "יום אחד אצא למסע כדי לגלות מי זאת אמא שלי", באתר ‏מאקו‏, 13 באוקטובר 2020
6. ↑  "מאין באתי": אור עמרמי ברוקמן בסינגל מרגש על האימוץ. צפו, באתר "סרוגים", 11 באוקטובר 2020
7. ↑  "את מי את מחבקת שם במקומי": השיר המרגש של אור עמרמי ברוקמן, באתר וואלה!‏, 11 באוקטובר 2020
8. ↑   אור עמרמי ברוקמן - מאין באתי, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:25)
9. ↑  המצעד השבועי, שבוע 42, 2020, באתר מדיה פורסט ישראל
10. 1 2  יוסי חרסונסקי, אור עמרמי ברוקמן, מאין באתי, באתר "יוסמיוסיק"
11. ↑  דודי פטימר, ‏ניקול ראידמן בממתק פופ ומיילי סיירוס בקאבר ללהיט מהסבנטיז | חם באוזן, באתר מעריב אונליין, 14 באוקטובר 2020
"**משהו אחר**" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית ניקה. הוא יצא לאור ב-30 באוגוסט 2009, בהוצאת חברת התקליטים הנרי מיוזיק, כסינגל שלא מתוך וכסינגל הסולו הראשון שלה. את השיר בדומה לקודמיו, כתב והלחין הנרי להפקה מוזיקלית שעליה היה אחראי גם כן.

השיר הגיע למקום השמיני במצעד של רדיו אמצע הדרך.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב, הולחן והופק על ידי הנרי. בוואלה! נכתב: "ניקה, אייקון מוזיקלי בקרב חלקים בקהילה ההומו-לסבית המקומית שפרצה לתודעה עם "Finally" ובעיקר הקאבר שלה ושל הנרי ל"בגידה" של ריטה, חוזרת. היא מוציאה סינגל ראשון מתוך פרויקט סולו חדש בניהולו המוזיקלי".

"משהו אחר" לא זכה להצלחה רבה לה ציפו ועל כך דיברה ניקה בריאיון לעיתון הארץ שם נשאלה, "לפני שנה הוצאת סינגל חדש, 'משהו אחר', שאותו הנרי כן כתב, הלחין ועיבד". היא השיבה: "כן, והוא היה הסינגל הראשון שלא המריא לי. כל מה שהוצאתי עד אז באמת הצליח והרדיו חיבק ואהב. לא ידעתי מה זה כישלון, לא ידעתי איך זה להתמודד עם משהו שלא מצליח, לא היה לי מושג מה זה בכלל. ואז החלטתי שאני גם לוקחת פסיכולוג, כי לא היו לי כלים להתמודד עם זה בכלל".

וידאו קליפ
----------

האודיו הרשמי של "משהו אחר" פורסם ב-1 בספטמבר 2009. הוא כולל תמונה של ניקה שצולמה בשחור-לבן.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2009)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | רדיו אמצע הדרך | 8 |

היסטוריית יציאות לאור
---------------------

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 30 באוגוסט 2009 | תקליטור | הנרי |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "משהו אחר" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6 7  *ניקה - משהו אחר*, נבדק ב-2023-12-10
2. ↑  רדיו 90FM - ארכיון המצעדים, באתר web.archive.org, ‏2012-06-29
3. ↑  ניקה חוזרת, באתר וואלה!‏, 30 באוגוסט 2009
4. ↑  גיא ארליך, העיר תל אביב, ניקה לא בטוחה שמוזיקה היא הדרך הנכונה עבורה, באתר הארץ, 10 בדצמבר 2010
אבגושט מוגש במסעדה בסגנון מסורתי באיראן
 מנת דיזי 
**אַבּגוּשְט** (בפרסית: **آبگوشت**; מילולית "מרק בשר") הוא תבשיל מהמטבח האיראני. הוא נקרא גם דיזי בפרסית: **دیزی**), שמתייחס לכלי החרס המסורתיים שבהם הוא מוגש. יש המתארים אותו כ"מרק פרסי עשיר בבשר כבש מעובה בחומוס".

הכנה
----

אבגושט עשוי בדרך כלל מכבש, חומוס, שעועית לבנה, בצל, תפוחי אדמה, עגבניות, כורכום ולימון פרסי (לומי) שהוא ליים מיובש. קיימות וריאציות אחרות בשעועית המשמשת להכנת המנה, כמו שעועית לבנה ושעועית שחורת עין. המרכיבים משולבים ומבושלים עד שהם מוכנים, ואז התבשיל מסונן. המוצקים (בפרסית: **گوشت کوبیده**, מילולית: "מחית בשר") נצרכים בשני שלבים; ראשית, אוכלים את המיץ של המנה עם חתיכות לחם או לחם מיובש (כדי להשתמש בלחם יבש) ואת שאר מרכיבי המנה נאכלים כאשר הבשר המבושל טחון או לא טחון ונצרך עם לחם, בצל ותבלינים וכן חמוצים וירקות. המאכל האזרביג'אני-קווקאזי הפופולרי פיטי הוא סוג של אבגושט ומקיף מנות דומות רבות באזור.

סוגים
-----

### אבגושט אשורי

אשורים מצפון מערב איראן, במיוחד סביב אורמיה, מכינים באופן מסורתי אבגושט באמצעות בשר בקר, ליים, שעועית לבנה וחימצה, המוגש במרק ליים עם תפוחי אדמה שנאכל עם בצל ולוואשה (לחם אשורי) בצד. אשורים בדרך כלל מכינים אבגושט בחורף. ההגייה האזורית היא "אבגוש", ללא ה'ט' ܐܒܓܘܫ).

### אבגושט ארמני

מנה דומה בארמניה נקראת גם אבגושט. ההבדל הוא שבארמניה משתמשים בבשר בקר ולא בכבש.

* Abgoosht with various side dishes in Armeniaאבגושט עם תוספות שונות בארמניה

### פיטי (הקווקז ומרכז אסיה)

פיטי (או פוּטוּק) הוא וריאציה של אבגושט במטבחי הקווקז ומרכז אסיה.

ראה גם
------

* בוזבאש
* המטבח האיראני
* גולאש

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אבגושט** בוויקישיתוף
* המטבח הארמני
* המטבח האשורי
* רשימת מנות טלה

הערות שוליים
------------

1. ↑  Rajendra, Vijeya; Kaplan, Gisela T.; Rajendra, Rudi (1 במאי 2003). *Iran*. Marshall Cavendish. p. 127. ISBN 978-0-7614-1665-4. נבדק ב-27 באוגוסט 2012. `{{cite book}}`:  (עזרה)
2. ↑  Shirin Simmons (15 באוקטובר 2007). *Treasury of Persian Cuisine*. Stamford House Publishing. pp. 67–69. ISBN 978-1-904985-56-3. נבדק ב-27 באפריל 2010. `{{cite book}}`:  (עזרה)
3. ↑  "؛ذاهای محلی آذربایجان". *Buyqoosh*. Buyqoosh.
4. ↑  "Abgoosht: One of the Most Traditional Foods of Iran". נבדק ב-20 בדצמבר 2014. `{{cite web}}`:  (עזרה)
"**מוכרחים להמשיך לנגן**" הוא פזמון שכתב עודד פלדמן בשנת 1974, הלחין יאיר רוזנבלום וביצעה להקת חיל האוויר.

יצירת השיר
----------

קברו של בני פלד, בבית הקברות הצבאי קריית שאול
ב-6 ביוני 1974, חודשים אחדים לאחר מלחמת יום הכיפורים, נערכה בבסיס רמת דוד מסיבה לכבוד טייסי חיל האוויר שחזרו מהשבי בסוריה. מפקד חיל האוויר, האלוף בני פלד, נשא דברים במסיבה, ובהתייחסו לאבדות הכבדות של החיל במלחמה, אמר שחרף המחיר הכבד המשיך החיל בביצוע משימותיו, משום ש"את המנגינה הזו אי אפשר להפסיק, מוכרחים להמשיך לנגן". סא"ל עודד פלדמן, ראש ענף תרבות וחינוך בחיל האוויר, לקח מטפורה זו כבסיס לשירו "מוכרחים להמשיך לנגן", שהולחן בידי יאיר רוזנבלום וביצעה להקת חיל האוויר.

קצין החינוך ערך את דבריו של פלד למבנה שירי. פלד הזכיר בדבריו שמות קוד של מטוסים שנפלו "שניים במבנה חרדל הלך, ארבע במבנה אגוז, הלך..." והוא גם דיבר על ההשוואה בין הפעילות הקרבית לנגינה של תזמורת, שלפעמים מנגנת על פי תוכנית, ולפעמים מאלתרת.

הפזמון החוזר של השיר שמתבסס על דבריו:

> 
> את המנגינה הזאת  
> 
> אי אפשר להפסיק,  
> 
> את המנגינה הזאת  
> 
> אי אפשר להפסיק,  
> 
> מוכרחים להמשיך לנגן  
> 
> מוכרחים להמשיך לנגן,  
> 
> מפני שאת המנגינה הזאת  
> 
> אי אפשר להפסיק.
> 
> 
> 
>

בעקבות השיר
-----------

הביטוי "את המנגינה הזו אי אפשר להפסיק" הפך למטבע לשון.

המילים "את המנגינה הזאת אי אפשר להפסיק, מוכרחים להמשיך לנגן" נכתבו על מצבתו של בני פלד בבית הקברות הצבאי קריית שאול.

בשנת 2023 יצא לאור ספרו של יצחק שטייגמן, "מוכרחים להמשיך לנגן - חיל האוויר הישראלי במלחמת יום הכיפורים".

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (1975)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| הגל הקל | 1 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (ה'תשל"ה)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| קול ישראל | 2 |

לקריאה נוספת
------------

* רפי מן, **לא יעלה על הדעת – ציטוטים, ביטויים, כינויים ומטבעות לשון**, הד ארצי הוצאה לאור, 1998, הערך "את המנגינה הזו אי אפשר להפסיק", עמ' 48

קישורים חיצוניים
----------------

* "מוכרחים להמשיך לנגן" באתר בית לזמר העברי
* [https://wikidata-externalid-url.toolforge.org/?p=10431&url\_prefix=https://shironet.mako.co.il/artist?type%3Dlyrics%26lang%3D1%26&id=wrkid%3D2077%26prfid%3D579%26lang%3D1 wrkid=2077&prfid=579&lang=1 מילות השיר "מוכרחים להמשיך לנגן"] באתר שירונט
* תמר זאבי, ‏מוכרחים להמשיך לנגן... **בטאון חיל האוויר** 95, דצמבר 1974, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האויר
* מוכרחים להמשיך לנגן (תכנית), באתר "פזמונט"
* שיר גולן, ‏שיר כאב: שירים שנכתבו לזכר אנשי החיל, באתר חיל האוויר הישראלי, 24 באפריל 2012
* מוכרחים להמשיך לנגן, באתר גלי צה"ל – ביצוע של השיר, החל מהדקה ה-114

הערות שוליים
------------

1. ↑  מוכרחים להמשיך לנגן, באתר "פזמונט"
**סחרחורת** הוא סינגל של הראפר טונה, שיצא לאור ב-3 ביולי 2017, כסינגל השני מתוך אלבומו השני, "טונהפארק".

בספטמבר 2021, במסגרת חזרות לפסטיבל התמר, הקליטו טונה ועומר אדם ביצוע של השיר בשילוב עם השיר "בדד" של זוהר ארגוב. הביצוע הגיע למקום ה-19 במצעד השנתי של גלגלצ ומאקו לשנת תשפ"ב.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב והולחן על ידי טונה וניר דנן, והופק על ידי דנן ויקיר בן טוב, בדומה לשאר שירי האלבום "טונהפארק". השיר עוסק בהתקף חרדה המלווה בסחרחורת שעובר הדובר. כותב השיר ומפיקו המוזיקלי ניר דנן כתב על השיר בפייסבוק כי בוצע על מקצב של שש שמיניות, ולא על מקצב של ארבעה רבעים, המקובל בשירי היפ הופ, ואמר כי טונה "הגשים לו חלום", וכי "כבר 10 שנים" שהוא "מנסה לשכנע אותו לשיר על מקצב של 6/8".

בפתיחת השיר, מופיעה השורה "הו רומיאו, זאת הייתה, פנטזיה נהדרת", שנלקחה משירה של צרויה להב, "רומיאו". לשימוש בשורה ניתן קרדיט בחוברת האלבום "טונהפארק".

ביקורת
------

בביקרת שהעניק לו, ניתח מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי את השיר, וכן נתן לו ביקורת חיובית, בה כתב: "שני החלקים הראשונים של השיר מזכירים לי שירי סלואו שנות השישים" וטען כי "טונה מצליח לתרגם את החשיפה האישית למוזיקה מורכבת, שהשינויים בה הם תרשים אותנטי לתיאור הסיפור שלו".

נדב מנוחין העניק לאלבום בו נכלל השיר ביקורת מעורבת, אם כי אמר בה שהשיר הוא "השיר הטוב ביותר באלבום" ושהוא "מזדמזם בראש הרבה יותר מהאחרים".

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ של השיר פורסם בערוץ היוטיוב של טונה ב-3 ביולי 2017, והוא בוים על ידי נאור סוקי. נכון לספטמבר 2022, לקליפ כ-8.1 מיליון צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2017–2023)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 3 |
| היטליסט | 59 |

| 
‏‏‏  **מצעדים שנתיים (2017)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| גלגלצ | 32 |

### סחרחורת & בדד

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2022)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 20 |

| 
‏‏‏  **מצעדים שנתיים (2022)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| גלגלצ | 19 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סחרחורת, ברשת החברתית פייסבוק

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑   עומר אדם וטונה - סחרחורת&בדד, פסטיבל התמר 2021, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 5:59)
2. ↑  תימורה לסינגר, ‏מה שחדש, באתר גלובס, 20 ביולי 2017
3. ↑  סחרחורת, באתר Genius
4. ↑   סחרחורת, ברשת החברתית פייסבוק
5. ↑  טונה - טונהפארק, עננה, 2017 (חוברת האלבום)
6. ↑  יוסי חרסונסקי, סחרחורת, באתר "יוסמיוסיק"
7. ↑  נדב מנוחין‏, טונה באמת מנסה לומר משהו יפה, אבל יוצאות לו קלישאות, באתר וואלה!‏, 16 בנובמבר 2017
8. 1 2   טונה - סחרחורת // Tuna - Seharhoret, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:16)
9. ↑  המצעד השבועי 17.08.2017, באתר גלגלצ
10. ↑  המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ ו-וואלה! NEWS, באתר וואלה!‏, 19 בספטמבר 2017
"**מלכת הרחבה**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי רן דנקר. הוא יצא לאור ב-8 באוגוסט 2022, על ידי חברת התקליטים NMC, כסינגל שלא מתוך אלבום.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב והולחן על ידי דנקר, רון ביטון ואיתי שמעוני והופק על ידי ינון יהל. לטענתו, השיר נכתב מטרה להעצים ולהאדיר ביטחון עצמי של נערים ביישנים. בדומה לסינגל הקודם שלו, "השמלה החדשה שלי", בו לבש שמלה, גם כאן החליט דנקר ללבוש בגדים המזוהים עם המין הנשי: בגד מחויט וקצר, מעיל ומגפיים ארוכות ושחורות.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-8 באוגוסט 2022. הקליפ בוים על ידי עומר טובי שצילם גם את הקליפים הקודמים של דנקר וצולם במלון דן פנורמה שבתל אביב-יפו. נכון לפברואר 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-1,284,000 צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2022)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3 |

היסטוריית יציאות לאור
---------------------

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 8 באוגוסט 2022 | סטרימינג • הורדה דיגיטלית | NMC |  |

הערות שוליים
------------

1. ↑  הכוכב הבא, ‏תגבירו את הווליום: רן דנקר בשיר חדש "מלכת הרחבה", באתר ‏מאקו‏, 8 באוגוסט 2022
2. ↑  מלכת הרחבה - Single, אפל מיוזיק
**יאנוש גראי** (בהונגרית: **Garai János**; ג'נג'ש, 29 במאי 1913 – קומארום, 1945) היה משורר, סופר, עיתונאי יהודי-הונגרי שניספה בשואה. בנו לאסלו גראי הוא פסיכולוג.

קורות חיים
----------

יאנוש גראי נולד במשפחה יהודית כבנם של אלדאר גראי (1881–1936) בנקאי, עורך דין לנושאי שטרי חליפין ושל מרגיט שוורץ (1886–1970). אביו היה עורך דין עשיר וליברלי. הוא התגייס במלחמת העולם הראשונה, וויתר על דרגת הקצונה שהייתה מגיעה לו. קרא את היומון נפסבה שופר המפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההונגרית ושיחק בבורסה; הוא היה מעריץ מתון של מיקלוש הורטי, ולעיתים מתח ביקורת מתונה על הממשלה, הוא נהנה מכך שלעיתים קרובות חשבו אותו לגיולה גמבש (Gyula Gömbös), לו דמה, אף על פי שהמאפיינים האלימים בפוליטיקה של גמבש לא היו לרוחו. המשפחה ברחה לבודפשט בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית ולאחר מכן התיישבה בבודקאלאס (Budakalász).

יאנוש גראי התפרנס מעבודה מזדמנת בתקופת לימודיו באקדמיה למסחר. גראי הצעיר היה מעורב בתנועה הקומוניסטית הבלתי חוקית. שיריו הוקראו בהצגות פועלים, דיקלמו אותם שם וגם שרו (אלה שהולחנו). הוא היה בן דורו של המשורר אטילה יוז'ף וכתב שיר לעג נגד המשורר מטעם המפלגה (1933).

במשך תקופה קצרה עבד ככתב בנפסבה*.* בין 1937 לבין 1942 ניתק את יחסיו עם המפלגה הקומוניסטית וב-1942, לאחר מעצרו וכליאתו, חזר למפלגה. במחנה ביישוב גראן כתב את ספרו "הטנגו האדום", שקיבל פרסום רק אחרי מותו בתום מלחמת העולם השנייה והוסרט בשנות ה-90 של המאה ה-20. בסוף אפריל 1942 הוא גורש לשארושפטק במסגרת פלוגת עונשין (מחנה עבודה) ולאחר מכן לאוקראינה. בתחילת 1945 ניסה להימלט בסביבות העיר קומארום מפלוגת העונשין שנסוגה מערבה, אך נתפס והוצא להורג (לא ידועים החודש, התאריך והמיקום המדויקים של מותו). אשתו הייתה שרולטה אונגר, בתם של אברהם אונגר ושל הרמין קראוט. הם נישאו בבודפשט ב-19 ביוני 1934.

כתביו
-----

### כרכי שירה

* פרספקטיבה (בודפשט, 1930)
* הברזל חם (בודפשט, 1931)
* מזרעה עם מגל (בודפשט, 1933)
* חופשת קיץ (בודפשט, 1934)
* רוחות הסמטאות (בודפשט, 1937)

### רומנים

* כך חיים האדונים (בודפשט, 1933)
* בנות המוניות (בודפשט, 1938)

### כתבות

* אזורים כפריים הונגרים נאבקים (טטה, 1936)

עבודותיו בכלכלה
---------------

* המצב הכלכלי של הונגריה (עם אימרה פינטר, בודפשט, 1934)
* המצב הנוכחי של הכלכלה העולמית (תרגם להונגרית את הגרסה הגרמנית של ינה ורגה להונגרית בשם אישטוואן באלוג Balog, בודפשט, 1934)

לקריאה נוספת
------------

* Új magyar irodalmi lexikon I. (A–Gy). Főszerk. Péter László. Budapest: Akadémiai. 1994. 634. ISBN 963-05-6805-5 (לקסיקון ספרותי הונגרי חדש)

קישורים חיצוניים
----------------

* Magyar életrajzi lexikon (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש 1967)
* לאסלו גראי: "אבי האמין..." נזכר ביאנוש גראי. סוף האלף. 1996
* העטיפה של אחד מקובץ שיריו "חופשת קיץ"

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Születési bejegyzése a gyöngyösi polgári születési akv. 331/1913. folyószáma alatt".
2. ↑  "Szülei házasságkötési bejegyzése a gyöngyösi polgári házassági akv. 48/1911. folyószáma alatt".
3. ↑  Vörös tangó
4. ↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest XI. kerületi polgári házassági akv. 171/1934. folyószáma alatt".

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0001 1283 5548
* VIAF: 164566253
* WorldCat: viaf-164566253

 |
"**עכשיו מעונן**" הוא שיר רוק ישראלי שנכתב, הולחן ובוצע על ידי אביב גפן, שבביצוע המקורי של השיר לוּוה בלהקתו "התעויוט". השיר יצא לאור כסינגל בשנת 1993, ונכלל באלבום באותו שם של גפן כשיר הנושא שלו.

גרסה באנגלית של השיר נכללת באלבום הבכורה של הצמד בלאקפילד (2004) וכן באלבומו הבינלאומי הראשון של גפן, Aviv Geffen‏ (2009).

רקע
---

את השיר כתב אביב גפן בביתו, בעת שהיה בן 17, תקופה שבה הוריו יהונתן גפן ונורית גפן התגרשו, ולאחר שעבר משכונת נווה איתמר בנתניה לתל אביב, והתגורר עם אמו בעקבות הגירושין.
השיר נכלל באלבומו השני של גפן, "עכשיו מעונן", ויצא לאחר שאלבומו הראשון "זה רק אור הירח" כשל מסחרית באותה תקופה (אך בהמשך זכה להצלחה). בתקופת פרסומו של השיר שיחק גפן בסדרה "עניין של זמן" (טלוויזיה החינוכית) את אביב, נער מבולבל ומבודד חברתית, ושר את השיר באחד מפרקי הסדרה (בשינוי מילים מסוים).

תוכן השיר
---------

בשיר מתאר הדובר את עצמו, ביתו ומשפחתו. הוא מכנה את עצמו "אדם מבולבל". את הבית הוא מכנה מקום די מגעיל ומפחיד. הוא מזכיר את גירושי הוריו ומציין כי אביו "שותה בקבוק אחרי בקבוק". אביו יהונתן גפן ציין בריאיון שנים לאחר מכן כי נפגע מן השורה הזו בשיר.

בסיום הפזמון שלאחר הבית הרביעי עובר גפן משירה אישית לשירה קבוצתית וקורא בצעקה "אנחנו דור מזוין".

השפעה תרבותית
-------------

בהופעותיו היה אביב גפן שר את השיר עד לבית הרביעי. הוא היה מסיים לשיר ופוצח בהפסקה קלה. לאחר מכן היה שואל בצעקה את הקהל "רוצים שינוי?" "רוצים שינוי?" לאחר שהקהל היה משיב לו היה ממשיך את השיר מן הקטע של "אנחנו דור מזוין". בעקבות השיר, "דור מזוין" היה לביטוי שגור.

מצעדים
------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (1993)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| רשת ג' | 1 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (ה'תשנ"ג)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| רשת ג' | 9 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "עכשיו מעונן" באתר יוטיוב
* [https://wikidata-externalid-url.toolforge.org/?p=10431&url\_prefix=https://shironet.mako.co.il/artist?type%3Dlyrics%26lang%3D1%26&id=prfid%3D34%26wrkid%3D2535 prfid=34&wrkid=2535 מילות השיר "עכשיו מעונן"] באתר שירונט
* מצדיעים לאלבומי המופת - והפעם: 'עכשיו מעונן' של אביב גפן שיצא בשנת 1993, רז שכניק מארח באולפן את אביב גפן, 103fm,‏ 14 ביולי 2016
* "אנחנו עדיין דור מזוין": אביב גפן מדבר על האלבום "עכשיו מעונן", באתר מעריב אונליין, 14 ביולי 2016
* יונתן ריגר, ‏סיפור השיר שהפך לזעקה של דור שלם, באתר ‏מאקו‏, 6 במרץ 2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  *עניין של זמן - מחוץ לתחום*, נבדק ב-2022-02-11
2. ↑  אתר למנויים בלבד יהונתן לאביב גפן: "אני מבקש שלא תשיר יותר את 'עכשיו מעונן' כי זה מכאיב לי", באתר "ידיעות אחרונות", 17 בספטמבר 2017
3. ↑  רוביק רוזנטל, מדור המבול ועד דור ה-Y בבלוג השפה העברית של מילון רב-מילים, 12 באפריל 2018
4. ↑  עכשיו מעונן, באתר "פזמונט"
**ז'אן-ז'אק אשכנזי** (נולד בנובמבר 1929) הוא נוירולוג ישראלי. חבר כבוד באקדמיה הרומנית.

ביוגרפיה
--------

אשכנזי נולד בסופיה, בולגריה. אמו הייתה עקרת בית ואביו היה רואה חשבון. אשכנזי קיבל את הדוקטורט שלו ברפואה מאוניברסיטת קלוז', היום Babeș-Bolyai University שברומניה בהצטיינות, ב-1954. הוא מונה למדריך בנוירולוגיה בבית הספר לרפואה. הוא קיבל דוקטורט במדעים באוניברסיטת C.I.Parhon Bucharest ב-1969. היה למנהל המחלקה לנויורולוגיה בבית החולים האוניברסיטאי CFR II בבוקרשט. ב-1973 היה לנוירולוג במרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי. חוקר מדעי המוח במכון ויצמן למדע ב-1974–1975. ב-1981 מונה לפרופסור משנה לנוירולוגיה ב-Icahn School of Medicine at Mount Sinai, שם עבד עם פרופסור מלווין יאהר ופרופסור אליוט ויצמן בפרויקט שחקר את נושא השינה בקרב חולי מחלת פרקינסון. ב-1972 עלה לישראל. בהמשך מונה למנהל המרכז הרפואי לשינה במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר. ב-1986 מונה לפרופסור באוניברסיטת פייר ומארי קירי בפריז, צרפת. ב-1995 מונה לפרופסור קליני לנויורולוגיה בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב. כמו כן היה לפרופסור לזיהוי פלילי בפקולטה למשפטים, אוניברסיטת תל אביב.

אשכנזי היה מסורב עלייה ובמהלך השנים סורבו בקשותיו לצאת מרומניה לישראל 15 פעמים.

אשכנזי כתב 32 ספרים, 22 פרקים בספרים ו-103 מאמרים מדעיים בתחומי השינה והנוירולוגיה.

אשכנזי הוא אזרח כבוד של ירוחם (1981), זכה בתעודת הצטיינות ממשרד החינוך ב-1997, וכמו כן זכה בשלל תארים, פרסים ואותות הצטיינות וכבוד מגופים ברומניה, צרפת, טוגו וספרד.

מתגורר בהרצליה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ז'אן-ז'אק אשכנזי** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של ז'אן-ז'אק אשכנזי
* ז'אן-ז'אק אשכנזי, באתר גוגל סקולר
* אתר למנויים בלבד מאיה גז, "יש עלייה בהפרעות שינה בקרב 100% מהעם": פרופ' ג'אן־ז'אק אשכנזי שמאמין שרוב הישראלים בדרך לפוסט־טראומה, באתר TheMarker‏, 11 באוגוסט 2023

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007312499005171
* BnF: cb16131802x (data)
* GND: 1016474555
* ISNI: 0000 0000 7252 3151
* LCCN: n2009070230
* VIAF: 97547969
* WorldCat: lccn-n2009070230

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"ז'אן-ז'אק אשכנזי"**.
"**על המסך שלי**" הוא שיר של המוזיקאי הישראלי הנרי, שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית ניקה. הוא יצא לאור במרץ 2005, בהוצאת חברות התקליטים דרסט הפקות והנרי הפקות, כסינגל השני מתוך אלבום האולפן המשותף של השניים, *Revolution*‏ (2006). את השיר כתב, הלחין והפיק הנרי.

"על המסך שלי" היה לשיר הנושא של סדרת הטלוויזיה הישראלית "טלנובלה בע"מ".

בשנת 2023, לרגל 18 שנים מיציאתו של "על המסך שלי", הופק לשיר רמיקס עדכני עם עטיפה חדשה בשיתוף פעולה של הנרי ו-MISTERMISS.

רקע וכתיבה
----------

בהמשך להצלחת סינגל הבכורה של הנרי וניקה, הוחלט להפיק וליצור אלבום בכורה באורך מלא של השניים. באותה העת, פנו להנרי אנשים מסדרת הטלוויזיה "טלנובלה בע"מ" מבית היוצר של ערוץ הוט 3 ושל דרסט הפקות. הם ביקשו שיכתוב שיר שישמש כנעימת הנושא של הסדרה וזה נענה להצעה וכתב את הלהיט "על המסך שלי" בביצועה של ניקה.

מספר עשורים לאחר מכן, הוקלט השיר בידי עדן דניאל גבאי.

וידאו קליפ
----------

קטע הפתיחה של השיר פורסם ב-4 באוקטובר 2007 כאשר הועלה ליוטיוב. הקליפ הוא קטע הפתיחה הרשמי של "טלנובלה בע"מ".

נכון לאוגוסט 2023 עומד מונה הצפיות של הסרטון על למעלה מ-300 אלף צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2005)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | – |

היסטוריית יציאות לאור
---------------------

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | מרץ 2005 | תקליטור | דרסט • הנרי |  |
| 31 באוגוסט 2023 | סטרימינג • הורדה דיגיטלית | הנרי |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "על המסך שלי" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  *Nikka - על המסך שלי* (באנגלית), נבדק ב-2023-12-08
2. 1 2 3 4  *הנרי וניקה - על המסך שלי | טלנובלה בע"מ ♫*, נבדק ב-2023-12-08
3. ↑  *פתיח טלנובלה בע"מ*, נבדק ב-2023-12-08
4. 1 2  *על המסך שלי - MISTERMISS Remix*, נבדק ב-2023-12-08
5. ↑  אלון הדר, ויוה לה ניקה, באתר הארץ, 29 בנובמבר 2006
6. ↑  *עדן דניאל גבאי – על המסך שלי (Cover)*, נבדק ב-2023-06-04
"**Man in the Rain**" (בעברית: "**איש בגשם**") הוא שיר פופ רוק שנכתב ובוצע על ידי רב-הנגן האנגלי מייק אולדפילד. הוא נכלל באלבום האולפן ה-18 שלו, *Tubular Bells III* ‏(1998), ויצא כסינגל מתוכו ב-5 באוקטובר 1998 על ידי האחים וורנר. את השירה ביצעה זמרת הפולק האירית קארה דילון (אנ').

השיר הגיע למקום ה ב.

רקע וכתיבה
----------

"Man in the Rain" דומה בסגנון שלו ללהיט של אולדפילד מ-1983, "Moonlight Shadow", שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הסקוטית מגי ריילי. "Man in the Rain" דוגם מתוכו את צלילי התופים האלקטרוניים. בנוסף לכך, הגרסה הראשונית של "Man in the Rain" נכתבה בסמוך לכתיבתו ויציאתו של "Moonlight Shadow". גרסת דמו מוקדמת נוספת של "Man in the Rain" הוקלטה לאלבום, *Islands*‏ (1987), עם שירה של בארי פאלמר (אנ'); גרסה זו הפכה מאוחר יותר לשיר "Heaven's Open".

"Man in the Rain" היווה השראה לשם של האלבום, *Heaven's Open*. על אף שקארה דילון מופיעה באלבום, היא לא נכחה בקונצרט הבכורה של *Tubular Bells III* שאירע ברחבת משמר הסוסים, לונדון. להופעה זו ולקונצרטים הבאים, היא הוחלפה בפפסי דה-מאק. במהלך ביצוע הבכורה של "Man in the Rain" חלק מאורות הבמה כבו במפתיע.

פרק זמן לצאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, תוך שהצליח לצבור שם למעלה מ-15 מיליון השמעות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (1998)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  בריטניה | מצעד הסינגלים הבריטי | 98 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 94 |

היסטוריית יציאות לאור
---------------------

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 5 באוקטובר 1998 | 7" • 12" | האחים וורנר |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על הסינגל "Man in the Rain" באתר מיוזיק בריינז
* מידע על היצירה "Man in the Rain" באתר Discogs

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  *Mike Oldfield (Ft. Cara Dillon) – Man in the Rain*, נבדק ב-2022-04-05
2. ↑  "Biography". Cara Dillon.
3. ↑  "Singles". Amadian.
4. ↑  *Mike Oldfield - Moonlight Shadow (Extended Version)* (באנגלית), נבדק ב-2022-04-05
5. ↑  "Rare Tracks"
6. ↑  *Michael Oldfield - Heaven's Open* (באנגלית), נבדק ב-2022-04-05
7. ↑  Amadian - The Mike Oldfield Secrets, www.amadian.net
8. ↑  "Tubular Bells III press conference"
9. ↑  *Man in the Rain*, 1998-08-31, נבדק ב-2022-04-05

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: d53aa29a-051a-386a-b4f8-35eee2d6079b

 |
**דאמיר שולמן** (בקרואטית: **Damir Šolman**; ‏7 בספטמבר 1948 – 2 במאי 2023) היה כדורסלן קרואטים ששיחק בעמדת הסמול פורוורד, בעיקר במדי יוגופלסטיקה ספליט, ושימש כקפטן נבחרת יוגוסלביה בכדורסל.

קריירה מקצועית
--------------

שולמן, שנולד בזאגרב, הרפובליקה הסוציאליסטית של קרואטיה, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה, החל את הקריירה בגיל 15 במלאדוסט (אנ') המקומית. ב-1968, לאחר חמש שנים בקבוצה, עבר ליוגופלסטיקה ספליט, במדיה זכה פעמיים בליגה היוגוסלבית בכדורסל (1971, 1977), שלוש בגביע היוגוסלבי בכדורסל (1972, 1974, 1977) ופעמיים בגביע קוראץ' (1976, 1977).

ב-1977 עזב שולמן את יוגוסלביה לטובת ויג'באנו האיטלקית, במדיה שיחק שנתיים. הוא חזר לספליט ב-1979, ושיחק במדיה עד שפרש ב-1983.

קריירה בנבחרת הלאומית
---------------------

שולמן התחרה במדי נבחרת יוגוסלביה בכדורסל בטורנירי הכדורסל באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968), מינכן 1972 ובמונטריאול 1976 (שם שיחק כקפטן הנבחרת). בנבחרת יוגוסלביה הוא שיחק ב-226 משחקים וקלע 1,785 נקודות, וסיים את הקריירה במקום ה-4 ברשימת מלכי ההופעות ובמקום ה-9 ברשימת מלכי הסלים של הנבחרת.

שולמן נפטר ב-2 במאי 2023, בגיל 74.{{הערה|Damir Šolman passed away at the age of 74, הליגה האדריאטית, ‏2 במאי 2023

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל אולימפי, באתר olympedia.org
* פרופיל, באתר פיב"א

הערות שוליים
------------
"**Manzara**" (באנגלית: "**The View**"; בעברית: "**הַנּוֹף**") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הטורקייה איילין ג'ושקון ביחד עם הזמרת-יוצרת האנדה ינר. השיר יצא לאור ב-4 במאי 2018, כסינגל השני מתוך האלבום, *Sinsirella* (2018). השיר הפך ללהיט בין-לאומי והקליפ שלו נחשב לאחד מהנצפים בהיסטוריה של טורקיה.

השיר הגיע למקום הראשון בטורקיה טופ 20 והיה לאחד מהלהיטים המצליחים ביותר במדינה בשנת 2018.

רקע וכתיבה
----------

במקור, הוציאה ג'ושקון את אלבומה Sinsirella (2018), ב-27 באפריל 2018, תוך שבחרה להוציא את שיר הנושא "Sinsirella", כסינגל המוביל מתוכו. בהמשך, נחשף כי הקליטה שיר ביחד עם האנדה ינר, שהיווה כסינגל השני מתוך האלבום ולווה בווידאו קליפ מצליח שעזר בקידום האלבום.

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-9 מיליון השמעות.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הנלווה של "Manzara" הועלה לערוץ היוטיוב הרשמי של איילין ג'ושקון ב-4 במאי 2018, ביום צאתו של השיר כסינגל. בתחילתו, ניתן לראות את השתיים כשהן בסצנה מעצימה, תוך שהן לבושות בבגדים שעוצבו במיוחד עבורן. בהמשך הקליפ, ניתן לראותן כשהן מחליפות תלבושות שוב ושוב.

נכון לאוגוסט 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-170 מיליון צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2018)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  טורקיה | טורקיה טופ 20 | 1 |
| טורקיה טופ 40 | 4 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (2018)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  טורקיה | טורקיה טופ 40 | 21 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (2019)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  טורקיה | טורקיה טופ 40 | 46 |

היסטוריית יציאות לאור
---------------------

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 4 במאי 2018 | סטרימינג • הורדה דיגיטלית | AC |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "Manzara" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. 1 2  *Aylin Coşkun (Ft. Hande Yener) – Manzara* (באנגלית), נבדק ב-2020-09-24
2. 1 2 3 4 5 6 7  Aylin Coşkun ft. Hande Yener - Manzara (Official Video)
3. ↑  , Twitter
4. ↑  *Sinsirella - Erhan Bayrak Versiyon*, נבדק ב-2020-09-24
5. ↑  *Sinsirella*, נבדק ב-2020-09-24
**סוף דבר** הוא הרומן השני מאת הסופר והמחזאי הישראלי יעקב שבתאי. הספר פורסם ב-1984 בהוצאת סימן קריאה, שלוש שנים לאחר מות מחברו, שטרם הספיק להשלימו. את הכתיבה השלימו אלמנתו עדנה והעורך דן מירון (שגם כתב אחרית דבר לספר) בהסתמך על טיוטות ששבתאי הותיר בעיזבונו. 
הספר נחשב, לצד קודמו זיכרון דברים, לאחת מיצירות המופת של הספרות העברית המודרנית.

כמו קודמו, הספר מתאפיין במשפטים ארוכים ומורכבים, ובהתמודדות בלתי פוסקת עם תחושת הקץ וחוויית המוות המתקרב של הדמויות. לדוגמה, המשפט הפותח את הספר:

> 
> בגיל ארבעים ושתיים, קצת אחרי סוכות, תקף את מאיר פחד-המוות, וזאת אחרי שהכיר בכך שהמוות הוא חלק ממשי מחייו, שכבר עברו את שיאם והם מתנהלים עכשיו במידרון, ושהוא מתקרב אליו במהירות ובנתיב ישר אשר מן הנמנע לסטות ממנו, כך שהמרחק ביניהם, אשר עוד בחול-המועד, שלא לדבר על הקיץ, שנראה לו עכשיו כחלום רחוק, היה כמעט אינסופי, מצטמצם והולך, וניתן לתחום אותו בלי קושי ולמדוד אותו במידות החיים היומיומיים, כגון, בכמה זוגות נעליים שעוד יקנה או בכמה פעמים עוד ילך לקולנוע, ועם כמה נשים, מלבד אשתו, עוד ישכב.
> 
> 
> 
> — סוף דבר, עמ' 9
> 

עם זאת, וזהו סוד השפעתו הגדולה של הספר על קוראיו, הספר מצליח לייצר כעין קריאה שיטתית ומעמיקה של מערכת הקיום האנושית וה'ישראלית' - הנפשית והגופנית - לכדי התעוררות אל מערכת תמידית של קשב ושל משמעות הניצבת כביכול מאחריה.

בשנת 2000 יצאה מהדורה מחודשת של הספר, במסגרת סדרת הספריה החדשה בעריכת מנחם פרי.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **סוף דבר (ספר)** |

* סוף דבר, באתר הספריה החדשה
* אריק גלסנר, על "סוף דבר" של יעקב שבתאי, באתר "מבקר חופשי", 10 ביולי 2013
* מוריה דיין-קודיש, ‏כפילות וטיוטה ב"סוף דבר" ליעקב שבתאי, **אות** 8, סתיו 2018
* אתר למנויים בלבד אבי גרפינקל, כאשר המוות הוא בית הקבע היחיד. 40 שנה למותו של יעקב שבתאי, באתר הארץ, 4 באוגוסט 2021
* סוף דבר, באתר OCLC (באנגלית)
* זיוה שמיר, **אנונימיוּת אינטימית ברומנים *"זכרון דברים"* ו*"סוף דבר"***, אתר ***מב"ע***, מרץ 2024
"**פרפרים**" הוא סינגל שהוקלט על ידי צמד הפופ הישראלי כרקוקלי. השיר יצא לאור ב-11 באוגוסט 2020, כסינגל הראשון מתוך אלבומן השלישי של הצמד.

רקע וכתיבה
----------

השיר, בדומה ללהיט "איפה הרומנטיקה" ושירים נוספים של הצמד, נכתב, הולחן והופק על ידי סתיו בגר והוא בסגנון הפופ. השיר, לדברי mako עוסק ב"נאיביות וגעגועים, זכרונות של כאב ושמחה, חיים וחלומות מתקופה של תמימות, בזמנים שהברור מאליו התרחק מאיתנו ואנחנו סגורים בעולמנו". בסוף השיר, נשמעת נגינת סקסופון, אותה ביצע אביו של סתיו בגר, אלברט בגר.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם בערוץ היוטיוב של הצמד בסמוך לצאתו של הסינגל עצמו ובוים על ידי המפיק המוזיקלי של השיר סתיו בגר וצולם ונערך על ידי אחיו, שחף.

ביקורת
------

צליל הופמן ממאקו סקרה באופן מקיף את יצורתיהן של הצמד, והגדירה את השיר כ"אחד משירי הפופ הטובים שיצאו בישראל בשנים האחרונות". גם דודי פטימר ממעריב אונליין העניק לשיר ביקורת חיובית, ואמר: "כיף לשמוע שיר שהדגש שמושם בו על ההפקה המוזיקלית חשוב לא פחות מהליריקה הלא בנאלית והמנגינה שמביאה וייב אחר מהנוף המקומי אך מוטמע במוזיקה של שתי האחיות".

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2020)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 8 |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 5 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "פרפרים" באתר יוטיוב
* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. 1 2  כרקוקלי - פרפרים, באתר ‏מאקו‏, 11 באוגוסט 2020
2. ↑  צליל הופמן, ‏דה ריל דיל, באתר ‏מאקו‏, 18 בספטמבר 2020
3. ↑  דודי פטימר, ‏מלטף ועוצמתי: איתי לוי בבלדה מרגשת שכתב דידי הררי, באתר מעריב אונליין, 12 באוגוסט 2020