recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**זאוויר מרץ** (בגרמנית: **Xavier Mertz**; ‏6 באוקטובר 1882 - 8 בינואר 1913) היה חוקר ארצות, מטפס הרים וגלשן סקי שווייצרי, יליד בזל. הוא השתתף במשלחת המזרח הרחוק, רכיב מן השנים 1912–1913 של משלחת אוסטרלאסיה לאנטארקטיקה בהנהגת דאגלס מוסון, שבה קיפד את חייו. קרחון מרץ קרוי על שמו.

חייו
----

מרץ, בנו של יצרו מכונות טקסטיל, למד משפטים ודיני פטנטים באוניברסיטת ברן, ומדעי הטבע באוניברסיטת לוזאן, שם התמחה בתצורות קרחונים והרים. בתקופת לימודיו, הרבה מרץ לעסוק בסקי, גם בתחרויות לאומיות, ובטיפוס אל רבות מן הפסגות הגבוהות ביותר של הרי האלפים. בראשית 1911 פנה מרץ אל הגאולוג וחוקר הארצות דאגלס מוסון בבקשה לצרפו למשלחתו. מוסון תכנן לצרף למשלחתו רק בריטים ואוסטרלים, אבל מיומנותו של השווייצרי על מגלשי סקי שכנעה אותו לשנות את דעתו ולשלב אותו במשלחת. תחילה עבד כמדריך סקי, אבל באנטארקטיקה עבד עם אדוארד ניניס בטיפול בכלבי ההאסקי הגרינלנדי של המשלחת.

מרץ על צוק הקרח
בקיץ 1912–1913 בחר מוסון במרץ ובניניס להילוות אליו בקבוצת המזרח הרחוק. הם השתמשו בכלבים למסע מהיר מבסיס המשלחת בארץ אדלי לעבר ארץ ויקטוריה. אחרי שניניס ומזחלת שנשאה עליה את רוב המזון נבלעו בתוך בתרון במרחק כ-500 ק"מ מן הצריף, החלו מרץ ומוסון לחזור מערבה. כיוון שחלק הארי של אספקת המזון אבד עם המזחלת, נאלצו להמית בהדרגה את הכלבים כדי להזין בבשרם את הכלבים הנותרים ולהשלים את מכסות המזון הזעומות שנשארו להם. מרץ חלה אנושות ומת במרחק 160 ק"מ מן הבסיס, מוסון, שהיה גם הוא חולה אם כי לא במצב אנוש כמו מרץ, המשיך בדרך לבדו. סיבת מותו של מרץ לא נקבעה מעולם בבירור; התאוריה המקובלת היא ששני האנשים חלו בהיפרוויטמינוזיס A (צריכת יתר של ויטמין A) כתוצאה מאכילת כבדי ההאסקי, המכילים כמות גדולה מאוד של ויטמין זה. הבעיה הייתה מוכרת אז למספר קטן מאוד של אנשים בעולם, בהם בני האינואיטים, שאינם אוכלים לעולם כבד של כלב האסקי, ומוסון ומרץ לא היו מודעים לסכנה. תאוריות אחרות גורסות, שייתכן ומרץ מת משילוב של תת-תזונה, שינוי בדיאטה (בהיותו צמחוני במקור), חשיפה לקור ומתח נפשי.

מרץ חוקר בתרוני קרח במשלחת האוסטרלואסייתית לאנטארקטיקה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זאוויר מרץ** בוויקישיתוף

* Xavier Mertz images at the State Library of New South Wales
* Australian Antarctic Division: Australasian Antarctic Expedition
* Mawson’s Huts Foundation

הערות שוליים
------------

1. ↑  Hypervitaminosis A: Causes, Symptoms, and Diagnosis, Healthline, ‏2012-09-10 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb10281395r (data)
* CiNii: DA13807949
* GND: 128712449
* HDS: 048340
* ISNI: 0000 0004 2757 1217
* NLA: 60598309
* NTA: 216764106
* PIC: 288832
* RERO: 02-A003586557
* SUDOC: 220218587
* Trove: 1708147
* VIAF: 52748421
* WorldCat: viaf-52748421

 |
פלור ינסן, מלהקת נייטוויש עם סימן מאנו קורנוטה
ה**"מָאנוֹ קוֹרְנוּטָה"** (Mano cornuta, יד מקורננת) הידועה גם כ"מחוות קרני השטן" וכ-"רוק און" היא מחווה גופנית המבוצעת באמצעות אִגרוּף כף היד ופתיחת האצבע המורה והזרת בו זמנית. אין להתבלבל בין מחווה זו למחוות "אני אוהב אותך" (בשפת הסימנים האמריקאית) בה ישנה פתיחה של האגודל יחד עם האצבע המורה והזרת.

מחווה זאת היא בעלת מגוון משמעויות כתלות בתרבות ובאזור הגאוגרפי. באחדות מהתרבויות זהו סימן לעלבון מיני המרמז על גבר שהיה קורבן לניאוף, באחרות זהו סימן הנועד להרחיק עין הרע.

הלהקה Coven מוכרת על ידי חובבי הארד רוק והיסטוריונים שונים בתור הלהקה הראשונה שהציגה את המאנו קורנוטה לתרבות הרוק, המטאל והפופ, כפי שניתן לראות באלבום הבכורה שלהם משנת 1969, *Witchcraft Destroys Minds & Reaps Souls*. בתחום המטאל הושרשה מחווה זו בעיקר על ידי רוני ג'יימס דיו שסבתו האיטלקייה נהגה לעשות בה שימוש להרחקת עין הרע. המחווה אומצה בחום על ידי חובבי מטאל והפכה לתופעה נרחבת בהופעות כמעט כמו הד באנגינג.

השימוש בסימן התרחב אף מעבר לסצנת המטאל אל תחומי מוזיקת רוק אחרים.

מחווה זאת משמשת גם את אוהדי ה"טקסס לונגהורן" (קבוצות הספורט של אוניברסיטת טקסס באוסטין).

ראו גם
------

* קורניצ'לו

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מאנו קורנוטה** בוויקישיתוף
**כתובת שומרונית מכפר בילו**, היא כתובת חרותה על לוח שיש. הכתובת נמצאה בשנת 1954 בעת חפירת תעלת ניקוז ליד הכביש ממערב לכפר בילו, בין כפר בילו לרחובות. הכתובת חקוקה על לוח שיש שגודלו 42 על 38 ס"מ. יחד עם הכתובת נתגלו חרסים מן המאות 12-14, אך ייתכן שהיא קדומה יותר – אולי מן התקופה הביזנטית.

הכתובת:

1. בראשית ברא
2. אלהים אנכי
3. יהוה אלהיך
4. לא יהיה לך
5. אלהים אחרים
6. לא תעשה לך
7. לא תשא
8. לא תרצח, לא
9. תנף, לא תגנב
10. לא תענה, לא תחמד

הכתובת היא קצור של עשרת הדיברות, ובמקור היא נקבעה ליד מזוזת הפתח לבניין כלשהו, כמקובל אצל השומרונים (במקום הפרשות 'שמע' 'והיה אם שמוע' המקובלות במזוזות היהודיות). גם כתובת זו, כפי שמצוי בלא מעט כתובות שומרוניות עתיקות, יש מידה לא מבוטלת של רישול בכתיבה, של השמטות של דיברות שלמים (כאן למשל: לא תעשה לך פסל; שמור את יום השבת; כבד את אביך) ועד לאותיות בודדות (לא תנף במקום לא תנאף).

לעיתים מופיעים בכתובת שומרוניות 'עשרת המאמרות' שבהם נברא העולם.

לקריאה נוספת
------------

* יצחק בן-צבי, ספר השומרונים, הוצאה מחודשת, יד יצחק בן-צבי, ירושלים, תשל"ה, עמ' 190–193.
* יצחק בן-צבי, אבן מזוזה שומרונית מכפר בילו, תדפיס מיוחד מתוך ידיעות החברה לחקירת ארץ ישראל ועתיקותיה, שנה י"ח, ג-ד, תשי"ד
שמלת סאטן
**סאטן** הוא סוג של מארג טקסטיל אשר הופך את הבד למבריק, הבד נפוץ בעיקר בארצות אירופה, והוא יקר מכיוון שהוא עמיד יותר ומבריק יותר ביחס לבדים אחרים. בד זה מאוד עדין, שדורש מיומנות מיוחדת ושימוש במחטים דקות מאוד. גם בגיהוץ צריך להיזהר, בגלל הברק של הבד. עוד בעיה שדורשת הבנה מיוחדת בעיסוק בסאטן היא האור שהבד מחזיר, ולכן צריך לדעת באילו כיוונים לגזור אותו. ישנם הרבה בדים דמויי בד זה וקשה מאוד להבחין בהבדלים, אך בד הסאטן האמיתי הרבה יותר יקר.

סוגי הסאטן
----------

ישנם שלושה בדי סאטן עיקריים: סאטן משי, סאטן סינתטי וסאטן כותנה. סאטן הכותנה משמש בעיקר למצעים, בד המשי הוא הבד המהודר ביותר ומשמש לשמלות ערב, ואילו הסאטן הסינתטי יותר זול ומשמש גם הוא לשמלות.

אופן הייצור
-----------

המארג נוצר בדרך כלל בבד משי, אך לעיתים מכינים אותו מחומרים אחרים כמו פוליאסטר, אצטט, ניילון, כותנה וכדומה. כדי שהבד ייחשב אמיתי על הבד להיות ארוג מלפחות ארבעה חוטים שיעלו על פני השטח של הבד, כמו ״יצופו״ מעל לחוט אשר פועל בניצב אליהם.

חוטים אלו, בחלקם העליון נקראים גדילי עיוות ויש להם צורה אנכית, ואילו בתחתית נקראים גדיל ערב והם פועלים בצורה אופקית.

תהליך זה של אריגת הבד נקרא הצפה, והוא מאפשר לחלקים גדולים של חוט לשקף את האור אשר יוצר הברקה.

בדים מסוג מארג זה יכולים להשתנות במרקמם ומראם בהתאם לסוג החוט אשר משתמשים בו לשינוי בסוג האריגה. לדוגמה, שימוש בתערובת משי וזוהרית נראות ״דוכסית״ או satinet חומר דק אשר בדרך כלל עשוי מחומרים סינתטיים או כותנה.

היסטוריה
--------

בימי הביניים הסאטן היה עשוי 100% בד משי. השימוש בבד זה היה יקר מאוד ונעשה רק על ידי בני המעמד הגבוה ביותר.

שמו של הסאטן נובע מהעיר הסינית צ'ואנג'ואו ששמה בערבית בתקופת ימי הביניים היה זייתון (زيتون), כלומר "זיתים", בשל מין של עץ (*Vernicia fordii*) שנשתל בעיר בכמויות, ושפירותיו המכילים שמן הזכירו לערבים את עץ הזית. באותה תקופה עיר זאת הייתה עיר נמל גדולה מאוד שסחרה בעיקרה בבד המשי ומשם הוא הגיע לאירופה.

שימושים
-------

בדים אלה משמשים למגוון רחב של מוצרים אך השימוש הנפוץ ביותר הוא שמלות, מצעים, הלבשה תחתונה וכדומה.

יתרונות בד הסאטן
----------------

אריגת סאטן, בזכות בנייתה המיוחדת הופכת את הבד לחלק ועמיד מאוד אשר סיכוייו להתכווץ קטנים מאוד אם יטופלו בצורה הנכונה ובנוסף לכך הבד נוגד קמטים.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **סאטן (בד)** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **בד סאטן** |

* בד סאטן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  שירה ברויאר, הבד שגורם לשמלות לחייך, באתר הארץ, 26 בפברואר 2003
2. 1 2 3  מהו בד הסאטן, באתר אריגי גד

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007558486705171
* GND: 4143311-7
* LCCN: sh85117639

 |
פרידן
**אנדרס פרידן** (שוודית: **Anders Fridén**; נולד ב-25 במרץ 1973) הוא זמר שוודי, ידוע בעיקר בתור סולן להקת המטאל "אין פליימס".

קריירה
------

פרידן היה המתופף של להקת "דארק טרנקוויליטי", להקת דת' מטאל שוודית והפך לסולן הלהקה. הוא השתתף באלבום הבכורה, אך זמן קצר לאחר מכן עזב את הלהקה. כשנתיים לאחר מכן הצטרף פרידן ללהקת "אין פליימס". מייקל סטנה, שהיה עד אותה עת סולן בלהקת "אין פליימס", עזב את הלהקה ותפס את מקומו של פרידן בתור סולן ב"דארק טרנקוויליטי" (קודם לכן ניגן שם כגיטריסט), בעוד פרידן תפס את מקומו כסולן ב"אין פליימס".

בשנת 1995 יצא אלבום הלהקה "The Jester Race", ובהמשך יצא האלבום "Whoracle". בתקופה זו פרידן לא שלט היטב בשפה האנגלית, ולכן כתב את תקציר מילות השירים בשוודית באלבומים אלו, והן תורגמו עבורו לאנגלית על ידי ניקלאס סאנדין, גיטריסט להקת "דארק טרנקוויליטי". בשנת 1998 הפיק פרידן את האלבום "My Arms, Your Hearse" עבור להקת אופת'. בשנת 1999 הוציאה להקתו את האלבום "Colony", בו כתב פרידן את מילות השירים בעצמו, בסיוע לשוני של סאנדין. תחילה סגנון הכתיבה עסק לרוב באסטרונומיה או בפנטזיה, ובהמשך הוא התפתח לכיוונים אישיים, כגון דיכאון או מאבקים פנימיים.

במקביל מתפקד פרידן כסולן של להקת "Passenger", אך בראיונות הודה כי כיום הפרויקט נמצא בהמתנה בשל עומס וחוסר זמן של פרידן.

האלבום הבא של "אין פליימס" היה "Reroute to Remain". בתקופה זו השתנה קולו משירה כבדה האופיינית לז'אנר הדת' מטאל, לקול דק יותר ושילוב של שירה נקייה.

חיים אישיים
-----------

פרידן נשוי להלנה לינדסיו ואב לבת ובן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדרס פרידן** בוויקישיתוף
* אנדרס פרידן, ברשת החברתית פייסבוק
* אנדרס פרידן, ברשת החברתית אינסטגרם
* אנדרס פרידן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* אנדרס פרידן, באתר AllMusic (באנגלית)
* אנדרס פרידן, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* אנדרס פרידן, אמן באתר Encyclopedia Metallum (באנגלית)
* אנדרס פרידן, באתר Yandex.Music (ברוסית)
* אנדרס פרידן, באתר Discogs (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 2090363
* GND: 135515718
* ISNI: 0000 0003 7184 967X
* LCCN: no2012143475
* MusicBrainz: 84613b6b-bc13-4b0f-abe6-370783e43319
* VIAF: 231050832
* WorldCat: lccn-no2012143475

 |
**בננה קיו** או מקלות בננה (בפיליפינית: Bananaque) היא מאכל חטיפים או אוכל רחוב פופולרי בפיליפינים. זהו הלחם בסיסים של בננה וברביקיו, אשר באנגלית פיליפינית מתייחס לבשר שמבושל בסגנון דומה לסאטאי.

תיאור
-----

בננה קיו עשויה עם בננות מטוגנות בשמן עמוק מצופות בסוכר חום מקורמל. הבננות שמשמשות למתכון זה, הן בננות סבה (Saba banana), המשמשות בעיקר לבישול בפיליפינים (למרות שאפשר לאכול אותן גם ללא בישול). בדרך כלל משפדים את הבננה על מקל במבוק, ומוכרים אותה ברחובות. מקל השיפוד מיועד רק לנוחות ההגשה והאכילה, אבל המנה לא מטוגנת על השיפוד (בניגוד לג'ינאנגאנג - Ginanggang).

ראו גם
------

* קמוטה קיו
* ג'ינאנגאנג
* רשימה של מנות בננה
* מארויה
* פינסוגבו
* מטגן בננות
* בננה מטוגנת
* טורון (אוכל)

הערות שוליים
------------


1. ↑  Overseas Pinoy Cooking.Net website accessed on November 6, 2010
2. ↑  Groen, Marco de (24 בינואר 2014). "Banana Cue: The All-time Best Selling Street Food in the Philippines - The Daily Roar" (באנגלית). The Daily Roar. נבדק ב-17 בנובמבר 2023. `{{cite news}}`:  (עזרה)
3. ↑  Filipino Food Recipes.com website accessed on January 13, 2015
**סוניל צ'הטרי** (בהינדית: **सुनील छेत्री**; נולד ב-3 באוגוסט 1984) הוא כדורגלן הודי, המשחק בעמדת החלוץ במומבאי סיטי.

צ'הטרי הוא שיאן ההופעות ומלך שערי נבחרת הודו בכל הזמנים.

קריירת מועדונים
---------------

צ'הטרי התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנוער "סיטי פוטבול קלאב" ובגיל 18 הצטרף לקבוצת הבוגרים של מוהון באגן.

בשנת 2005, צ'הטרי חתם בJCT. בעונתו הראשונה בקבוצה צ'הטרי כבש שלושה שערים. בעונת 2006/2007, צ'הטרי כבש 11 שערים וסייע לקבוצתו לסיים במקום השני בליגה. באוקטובר 2008, עורר עניין בלידס יונייטד ובאשטוריל, אך המעבר מעולם לא יצא לפועל.

בקיץ 2008, צ'הטרי חתם במזרח בנגל. ב-26 בספטמבר 2008, צ'הטרי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 1–3 נגד צ'יראג יונייטד, בו גם כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה. ב-22 במאי 2009, צ'הטרי חתם בדמפו.

במרץ 2010, צ'הטרי יצא למבחנים בקנזס סיטי ויזרדס. ב-24 במרץ, חתם בקבוצה והפך לכדורגלן ההודי השלישי בהיסטוריה שחותם בקבוצה מחוץ להודו ולהודי הראשון ב-MLS. ב-14 באפריל, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 1–2 לקולורדו ראפידס במסגרת גביע ה-US Open. ב-5 בפברואר 2011, צ'הטרי שוחרר מהקבוצה.

ב-10 בפברואר 2011, צ'הטרי חזר להודו וחתם בצ'יראג יונייטד.

ב-22 ביולי 2011, צ'הטרי חתם במוהון בגאן.

ב-4 ביולי 2012, צ'הטרי חתם בקבוצת המילואים של ספורטינג ליסבון. ב-13 בפברואר 2013, צ'הטרי הושאל לקבוצת האחים צ'רצ'יל עד לסיום העונה.

ב-19 ביולי 2013, צ'הטרי חתם בבנגלור.

ב-10 ביולי 2015, צ'הטרי חתם במומבאי סיטי מהסופר ליג ההודי. בינואר 2016, צ'הטרי הושאל לבנגלור עד לסיום העונה.

בינואר 2017, חתם בבנגלור.

קריירה בינלאומית
----------------

בצעירותו, צ'הטרי בנבחרות הצעירות של צ'הטרי. ב-12 ביוני 2005, צ'הטרי ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הודו, בתיקו 1-1 נגד פקיסטן.

צ'הטרי זכה עם הנבחרת בגביע האתגר האסיאתי, גביע דרום אסיה וגביע נהרו, והשתתף עמה בגביע אסיה בכדורגל 2011 וגביע אסיה בכדורגל 2019.

ב-15 באוקטובר 2019, צ'הטרי נכנס לרשימת עשרת הכובשים הבכירים בזירה בינלאומית.

תארים
-----

דמפו
* ליגת העל ההודית: 2009/2010

האחים צ'רצ'יל
* ליגת העל ההודית: 2012/2013

בנגלור
* הסופר ליג ההודי: 2018/2019
* ליגת העל ההודית: 2013/2014, 2015/2016
* גביע הפדרציה ההודי: 2014/2015, 2016/2017
* הסופר קאפ ההודי: 2018

נבחרת הודו
* גביע האתגר של ה-AFC: 2008
* גביע דרום אסיה: 2011, 2015
* גביע נהרו: 2007, 2009, 2012

אישיים
* הכדורגלן המצטיין בליגת העל ההודית (ההתאחדות לכדורגל בהודו): 2007, 2011, 2013, 2014, 2017, 2018/2019
* כדורגלן השנה בליגת העל ההודית (איגוד הכדורגלנים בהודו): 2009, 2018
* הכדורגלן המצטיין בגביע האתגר של ה-AFC: 2008
* הכדורגלן המצטיין בגביע דרום אסיה: 2011
* הכדורגלן המצטיין בליגת העל ההודית: 2016/2017
* הכדורגלן המצטיין בסופר ליג ההודי: 2017/2018
* הדמות האסיאתית: 2018
* פרס רטנה לכדורגל: 2019

מחוץ לכדורגל
* פרס ארג'ונה, על ידי ממשלת הודו כהוקרה על הישגיו הבולטים בספורט: 2011
* פדמה שרי, הפרס האזרחי הרביעי הגבוה ביותר בהודו: 2019

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סוניל צ'הטרי** בוויקישיתוף
* סוניל צ'הטרי, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* סוניל צ'הטרי, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN
**כתובת העמוד המלכותית המואבית** הוא כינויה של כתובת מואבית, בה מספר מלך מואב על כיבוש בני עמון, שבייתם של אסירים רבים, בניית שער, ארמון מלך ומכרה בעזרת האסירים העמונים. הכתובת היא ככל הנראה כתובת ניצחון, ודומה בסגנונה לכתובת אזתוד. הכתובת חקוקה על עמוד בזלת מתומן שבור. מן הכתובת שרדו רק שבע שורות, החקוקות על שלוש מתוך שמונה הצלעות. הכתובת לא נמצאה בחפירה מסודרת ומקורה לא ידוע, אך לפי תוכנה היא ממואב. הכתובת מוצגת כיום בתערוכת הקבע של מוזיאון ישראל.

החוקר שמואל אחיטוב פענח ופירש את הכתובת, והוא סבור כי אינה זיוף. על פי ניתוח הכתב הוא תיארך את הכתובת לאמצע או לסוף המאה השמינית לפנה"ס. הוא משער כי הכתובת נכתבה בתקופה שבין סוף שלטונו של ירבעם השני, מלך ישראל, אשר השתלט מחדש על עבר הירדן, למסע תגלת-פלאסר השלישי, מלך אשור. מניתוח זה עולה כי הכתובת מאוחרת לכתובת מישע.

הכתובת
------

תעתיק הכתובת והניקוד מובא לפי שמואל אחיטוב. הניקוד נועד להקל את הקריאה על הקורא הרגיל לניקוד המקרא, ולא לשקף את ההגיה המקורית.

> 
> [... וָ]אֵבֶן [אֶת...]  
> 
> [וָאֵשֶבּ] אָסִרִן רַבִּן וָאֵבֶן אֶ[ת אַרְמֹן בֵּת הַמֶ]לֶך  
> 
> [וְאָנֹךִ בָּ]נִתִי אֶת בֵּת הָרֹאשׁ וּבַאֲסִרֵי בְּנֵיעַמֹן  
> 
> [בּנִתִי לַ]מִכְרַת שָׁעַר אַדִר וְהַמִקְנֶה וְהַבָּקָר  
> 
> [נָשָאתִי] שָׁם וַיַרְא בְּנֵיעַמֹן כִּי חָלָה בְּכָל  
> 
>                             [...]ץ ח[...]קרבב  
> 
>                                     [...]אי[...]
> 
> 
> 
>

ראו גם
------

* רשימת כתובות כנעניות וארמיות

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כתובת העמוד המלכותית המואבית** בוויקישיתוף
* שמואל אחיטוב, כתובת מלכותית חדשה ממואב, באתר מקרא-נט
* הכתובת בתצוגת הקבע של מוזיאון ישראל

הערות שוליים
------------

1. 1 2  שמואל אחיטוב, **הכתב והמכתב**, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 394-395
2. ↑  שמואל אחיטוב, **הכתב והמכתב**, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 395
**דבורה דימַנְט** (נולדה ב-6 באפריל 1939) היא פרופסור אמריטה לספרות בית שני ולמקרא באוניברסיטת חיפה. דימנט היא מבכירי החוקרים של מגילות מדבר יהודה וספרות ימי הבית השני. זוכת פרס ביאליק לחכמת ישראל לשנת תש"ע-2010 על ספרה "כלים שלובים: מגילות מדבר יהודה וסִפרות ימי הבית השני", ועל מפעל חייה במחקר המגילות. בשנת תש"ף, 2020 זכתה בפרס א.מ.ת בחקר המקרא.

ביוגרפיה
--------

דבורה דימנט נולדה בירושלים. עברה בצעירותה עם הוריה לחיפה שם סיימה את לימודיה בבית הספר הריאלי. שימשה כקצינת ת"ש בשירותה הצבאי. לתואר ראשון למדה קבלה ופילוסופיה באוניברסיטה העברית, והייתה מתלמידותיו של גרשם שלום. בשנת 1974 קיבלה תואר דוקטור בחקר המקרא מהאוניברסיטה העברית בירושלים, בהנחייתו של פרופ' דוד פלוסר (כותרת הדיסרטציה: "מלאכים שחטאו במגילות מדבר יהודה ובספרים החיצוניים הקרובים להן"). היא חקרה, לימדה והרצתה באוניברסיטת חיפה במשך 30 שנה.

פרופ' דימנט משמשת כיו"ר ועדת פרס ישראל בתחום חקר מדעי היהדות.

חקר מגילות מדבר יהודה
---------------------

פרופ' דימנט נמנית עם הדור הראשון של חוקרי מגילות מדבר יהודה, והיא מהחוקרים הישראלים הבודדים שההדירו והשתתפו בפרסום הראשוני של קטעי מגילות רבים שנחשפו במערות.

היא תרמה לסיווג של ספריית מגילות מדבר יהודה (ספריית קומראן), ופרסמה ספרים ומאמרים רבים הנוגעים להיבטים שונים בפרשנות למגילות. בנוסף, היא ערכה טקסטים שונים שנמצאו באתר שבמערות קומראן, וביניהם המהדורה הרשמית של החיבורים הפסאודו-אפיגרפיים "פסאודו-יחזקאל" ו"האפוקריפון של ירמיהו ג'".

תחום מחקר מרכזי נוסף של פרופ' דימנט הוא הספר החיצוני "חנוך א'" (חנוך החבשי).

בסמוך לסיום פרסומן של המגילות, ייסדה פרופ' דימנט יחד עם משה בר אשר את כתב העת "מגילות", שיצא לראשונה בשנת תשס"ג בשיתוף אוניברסיטת חיפה ומוסד ביאליק. היא אף שיתפה פעולה עם רינהארד קראץ (Reinhard Kratz) מאוניברסיטת גטינגן בפרויקט הנוגע לפרשנות של הטקסטים מקומראן לספר בראשית.

תרגום
-----

פרופ' דימנט תרגמה מצרפתית את ספרו של המיסטיקן והפילוסוף הארמני-רוסי גיאורג איבאנוביץ' גורדייף, "סיפורי בעל זבוב לנכדו" (אנ').

קישורים חיצוניים
----------------

* דבורה דימנט, באתר Academia.edu
* פרופ' דבורה דימנט באתר המרכז לחקר מגילות מדבר יהודה באוניברסיטת חיפה
	+ רשימת פרסומיה של פרופ' דימנט
* פרופ' דבורה דימנט באתר אוניברסיטת גטינגן
* רשימת הפרסומים של דבורה דימנט, בקטלוג הספרייה הלאומית
* רשימת המאמרים של דבורה דימנט באתר רמב"י
* רשימת מאמרים על דבורה דימנט באתר רמב"י
* סקיצה אוטוביוגרפית / פרקי חיים באתר JSTOR
* דבורה דימנט (1939-), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  מקבלי תוארים באוניב' בירושלים, דבר, 2 ביולי 1975
2. ↑  מתוך אתר המרכז לחקר מגילות מדבר יהודה באוניברסיטת חיפה,

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007260564905171
* BIBSYS: 90641104
* BnF: cb123698237 (data)
* CANTIC: a12157235
* CiNii: DA07635306
* GND: 134011074
* ISNI: 0000 0001 1559 0152
* LCCN: n88194747
* NKC: zmp2014818050
* NLA: 35673675
* NLP: a0000002756386
* NTA: 074342355
* RERO: 02-A003181268
* SUDOC: 032722516
* Trove: 1036799
* VIAF: 6139051
* WorldCat: lccn-n88194747

 |
**לואיס ג'ון קרלינו** (באנגלית: **Lewis John Carlino**;‏ 1 בינואר 1932 – 17 ביוני 2020) היה מחזאי, תסריטאי ובמאי קולנוע אמריקאי. זכה במועמדות לפרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר עבור "מעולם לא הבטחתי לך גן של ורדים" (1977).

ביוגרפיה
--------

נולד ברובע קווינס בניו יורק למשפחת מהגרים מסיציליה. כאשר בגר עבר לקליפורניה. ב-1951 התגייס לחיל האוויר של ארצות הברית ושירת ארבע שנים, כולל במלחמת קוריאה. כחייל משוחרר התקבל לאוניברסיטת דרום קליפורניה, שם למד לימודי דרמה, בשנת 1958 קיבל תואר שני בלימודי תיאטרון.

במסגרת לימודיו ולאחריהם יצר מספר מחזות במערכה אחת, בהם *The Brick and the Rose* אודות שכונת הלס קיצ'ן במנהטן שהוצג ב-1957 על ידי האקדמיה הלאומית לתיאטרון וב-1960 פתח את סדרת הסדנה (The workshop) של חברת הטלוויזיה CBS. לאחר סיום לימודיו עבר לניו יורק והחל ללד באוניברסיטת קולומביה. במקביל חיבר מחזות שהוצגו על במות אוף ברודוויי. הבולטים במחזות אלו היו *Snowangel*, *Epiphany*, *Cages* וטלמכוס קליי. 

עבודתו הראשונה לקולנוע הייתה עיבוד תסריט לפי סיפור מדע בדיוני לסרט "חיים בשנית" (*Seconds*) שראה אור ב-1966. שנה לאחר מכן עיבד לתסריט את סיפורו של ד. ה. לורנס *The Fox*, עליו זכה למועמדות לפרס גלובוס הזהב לתסריט הטוב ביותר לשנת 1967. ב-1968 היה מועמד לפרס גילדת הכותבים של אמריקה עבור התסריט המקורי לסרט "הארגון" (*The Broherhood*), בכיכובו של קירק דאגלס, שהקדים את גל סרטי המאפיה שהחל עם "הסנדק".

ב-1972 חיבר את תסריט המותחן "המכונאי" בכיכובו של צ'ארלס ברונסון (שעובד ב-2011 לסרט המכונאי). ב-1976 עיבד לתסריט את ספרו של יוקיו מישימה *The Sailor Who Fell from Grace with the Sea* לסרט בכיכובם של קריס קריסטופרסון ושרה מיילס. ב-1977 זכה תסריטו המעובד ל"לא הבטחתי לך גן של שושנים" למועמדות לאוסקר ולפרס גילדת הכותבים של אמריקה. ב-1979 כתב וביים את הסרט "טייס שב הביתה" (*The Great Santini*), בו הופיעו כוכבים רבים, בהם רוברט דובאל, מייקל או'קיף, דייוויד קית' ועוד.

נפטר בגיל 88 מתסמונת המיאלודיספלסטית בביתו באי וידבי בוושינגטון.

מבחר מסרטיו
-----------

* "חיים בשנית" (*Seconds*; ‏1966)
* "הארגון" (*The Broherhood*; ‏1968)
* *The Sailor Who Fell from Grace with the Sea*; ‏ (1976)
* "מעולם לא הבטחתי לך גן של ורדים" (1977),
* טייס שב הביתה (1979)

קישורים חיצוניים
----------------

* לואיס ג'ון קרלינו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* לואיס ג'ון קרלינו, באתר AllMovie (באנגלית)
* לואיס ג'ון קרלינו, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* John Carlino, Writer and Director of 'The Great Santini,' Dies at 88
* נקרולוג, הגארדיאן, 14 ביולי 2020

הערות שוליים
------------

1. ↑  1950's Hell's Kitchen Brought to Life in Novel Theatrical Experience
2. ↑  "Lewis John Carlino, Writer and Director of 'The Great Santini,' Dies at 88". נבדק ב-31 בינואר 2021. `{{cite web}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007298726605171
* BNE: XX1541948
* BnF: cb12761450s (data)
* GND: 138050481
* ISNI: 0000 0000 8398 587X
* LCCN: n87844732
* NDL: 00435294
* NKC: xx0151420
* NLK: KAC201201700
* NTA: 071065466
* SNAC: w6mj0gn7
* VIAF: 86200141
* WorldCat: lccn-n87844732

 |
**ג'ארל אמורין קוואנסה** (נולד ב-29 בינואר 2003) הוא כדורגלן אנגלי המשחק כבלם בליברפול מהפרמייר ליג.

קריירה
------

קוואנסה הצטרף לאקדמיית הנוער של ליברפול בגיל 5 מקבוצת נוער מקומית. הוא התקדם במעלה הקבוצות הצעירות ואף קפטן את קבוצת הנוער שהעפילה לגמר גביע הנוער האנגלי ב-2021. בינואר 2023, הושאל לבריסטול רוברס מהליגה השלישית וערך את הופעת הבכורה שלו בבוגרים.

ברמה הבינלאומית, קוואנסה שיחק בנבחרות הצעירות של אנגליה החל מגיל 16. הוא זכה עם נבחרת אנגליה עד גיל 19 באליפות אירופה ב-2022, כשהבקיע את שער הניצחון בחצי הגמר מול איטליה ובישל שער בגמר.

באוגוסט 2023, ערך קוואנסה את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של ליברפול, כשנכנס כמחליף בניצחון 2 - 1 על ניוקאסל יונייטד בפרמייר ליג.

נבחרת לאומית
------------

קוואנסה היה חלק מסגל הנבחרת לטורניר גביע העולם עד גיל 20 בשנת 2023.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  England MU20s squad named for World Cup in Argentina, englandfootball
פירוש נוסף ערך זה עוסק בפוליטיקאי. אם התכוונתם לתסריטאי, מפיק, שחקן וזמר, ראו קרייג תומאס (תסריטאי).

**קרייג ליילי תומאס** (באנגלית: **Craig Lyle Thomas**‏; 17 בפברואר 1933 — 4 ביוני 2007) היה פוליטיקאי אמריקאי שכיהן כחבר הסנאט של ארצות הברית מטעם מדינת ויומינג בשנים 1995–2007, מטעם המפלגה הרפובליקנית. בסנאט נחשב תומאס מומחה לחקלאות ופיתוח כפרי. הוא אייש תפקידי מפתח במספר סוכנויות ממשלתיות, כולל תקופת כהונה ארוכה כסגן נשיא לשכת פדרציית החקלאות האמריקאית בוויומינג (1974-1965). ב-1984 הוא נבחר לבית הנבחרים של ויומינג, שם כיהן עד 1989.

ב-1989 התפטר דיק צ'ייני, נציגהּ היחיד של ויומינג בית הנבחרים של ארצות הברית, כדי להיכנס לתפקידו כמזכיר ההגנה. תומאס זכה במועמדות הרפובליקנית לייצוג ויומינג בבית הנבחרים וזכה בבחירות המיוחדות שנערכו באפריל 1989. הוא נבחר מחדש ב-1990 וב-1992, וב-1994 התמודד לסנאט וזכה בקלות בבחירות. הוא נבחר מחדש ב-2000 וב-2006, לאחר שהביס את המועמדים הדמוקרטיים בשתי מערכות הבחירות עם 70% מקולות הבוחרים.

ביוגרפיה
--------

תומאס נולד וגדל בעיר קודי שבצפון-מערב ויומינג, בערך 50 קילומטרים מזרחית לפארק הלאומי ילוסטון. הוריו היו מורים בבתי הספר הציבוריים שהפעילו חוות נופש על שפת נהר הילוסטון במהלך הקיץ. עיסוק המשפחה בתיירות ובמלונאות הביא מאוחר יותר את תומאס לרכוש בית מלון קטן בעיירה טורינגטון. תומאס בוגר אוניברסיטת ויומינג בלאראמי עם תואר בגידול בעלי חיים. לאחר מכן הוא שירת כקצין בחיל הנחתים של ארצות הברית בשנים 1955–1959 והשתחרר בדרגת קפטן. הוא קיבל תואר במשפטים מאוניברסיטת לה-סאל שפעלה בשיקגו, אך לא מנה אותו באלמה מאטר בביוגרפיות הרשמיות שלו מאוחרות יותר.

בנוסף לעבודתו עם לשכת פדרציית החקלאות, הוא היה המנהל הכללי של מנהל החשמול הכפרי בוויומינג. לאחר חמש שנות כהונה בבית הנבחרים של ויומינג, זכה תומאס בבחירות מיוחדות להחלפת דיק צ'ייני כנציגה היחיד של מדינת ויומינג בבית הנבחרים של ארצות הברית. הוא נבחר מחדש למושב זה ב-1990 וב-1992. ב-1994 התמודד לראשונה אל הסנאט של ארצות הברית, ובבחירות גבר על המושל הדמוקרטי המכהן מייק סאליבן בפער של 20%. הוא נבחר לכהונה שנייה ב-2000 עם רוב בן 74%, אחד הניצחונות עם הרוב הגדול ביותר בהיסטוריה של מדינת ויומינג. בבחירות 2006 נבחר בפעם השלישית והאחרונה לסנאט. במהלך כהונתו בסנאט, ישב תומאס בשולחן הממתקים.

כיו"ר ועדת המשנה לענייני הפארקים הלאומיים של ארצות הברית, ניסח תומאס חקיקה למתן מימון ורפורמות ניהוליות להגנת הפארקים הלאומיים של אמריקה במאה ה-21. זמן קצר טרם יום הבחירות לסנאט בנובמבר 2006 הובהל תומאס לבית החולים ואושפז תחילה בעקבות דלקת ריאות. יומיים לאחר הבחירות ב-2006 הוכרזה כי לוקמיה אובחנה אצל תומאס. הוא עבר באורח מידי טיפול כימותרפיה ולאחר מכן חזר לעבוד בחודש דצמבר, חודש מוקדם מהצפוי. בראשית 2007 אמר תומאס שהוא מרגיש טוב יותר מזה זמן רב, אם כי שב לסיבוב השני של טיפולי כימותרפיה כעבור חודש. ב-4 ביוני הכריעה אותו מחלת הלוקמיה והוא מת במרכז הרפואי הצבאי הלאומי וולטר ריד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרייג תומאס** בוויקישיתוף
* קרייג תומאס באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)
* קרייג תומאס, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  סוזן קלר, Senator Craig Thomas of Wyoming Dies at 74, באתר הניו יורק טיימס, 5 ביוני 2007 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no2008010910
* SNAC: w6c268w5
* US Congress: T000162
* VIAF: 76114425
* WorldCat: lccn-no2008010910

 |
בתורת החבורות **מרכז** החבורה G היא קבוצת כל האיברים, שמתחלפים עם כל איברי G: {\displaystyle \mathrm {Z} (G)=\{z\in G\mid gz=zg\;\forall g\in G\}}. המרכז הוא תמיד תת חבורה נורמלית ואבלית של G. 

אם G היא חבורה אבלית אז מרכז החבורה הוא כל החבורה. מצד שני, חבורה נקראת **חסרת מרכז** אם {\displaystyle Z(G)=\{e\}} (המרכז תמיד מכיל את איבר היחידה של החבורה, ולכן הוא אינו יכול להיות ריק). סימון המרכז {\displaystyle \mathrm {Z} (G)} מגיע מהמילה הגרמנית Zentrum שמשמעותה "מרכז".

נתבונן בהומומורפיזם \varphi  מהחבורה G לחבורת האוטומורפיזמים שלה {\displaystyle \varphi :G\to \operatorname {Aut} (G)} המוגדר לפי {\displaystyle (\varphi (g))(h)=ghg^{-1}} (כלומר {\displaystyle \varphi (g)} הומומורפיזם הצמדה ב-g). הגרעין של ההעתקה, כלומר כל איברי G שעוברים לאוטומורפיזם הזהות, הוא המרכז של G, והתמונה {\displaystyle \varphi (G)} היא חבורה הנקראת חבורת האוטומורפיזמים הפנימית של G, ומסומנת {\displaystyle \operatorname {Inn} (G)}. לפי משפט האיזומורפיזם הראשון {\displaystyle G/\mathrm {Z} (G)\cong \operatorname {Inn} (G)}. לפעמים מסומנת חבורה זו גם כ-{\displaystyle G^{\mathrm {ad} }=G/\mathrm {Z} (G)}.

ראו גם
------

* מרכז (אלגברה)

קישורים חיצוניים
----------------

* מרכז, באתר MathWorld (באנגלית)

* מרכז (תורת החבורות), באתר אנציקלופדיה למתמטיקה (באנגלית)
טנק גישור אמריקני עם גשר צמד מדגם M60 AVLB המבוסס על טנק M60A1.
טנק גישור המבוסס על הM60 פטון של צה"ל
**טנק גישור** (בראשי תיבות: **טג"ש**) הוא רכב קרבי משוריין המבוסס על תובה של טנק ומכיל התקני גישור, אותם ניתן לפרוש בשדה הקרב. ברוב צבאות העולם, טנקי הגישור מופעלים בידי חיל הנדסה או בידי חיל שריון.

מטרתו של טנק הגישור היא לסייע לכוחות השריון, ובייחוד לטנקים המסתערים, לצלוח תעלות נ"ט וסוללות עפר במהירות, על מנת שלא לעכב את מהלך ההתקפה. מסיבה זו בנוי טנק הגישור על תובה של טנק - דבר המבטיח לו הגנה טובה וכן יכולת ניידות הדומה לזו של הטנק. מעל התובה מותקן הגשר עצמו, ביחד עם מנוף הידראולי המאפשר לפרוש את הגשר ולהתקינו על הקרקע.

ישנם מספר סוגי גשרים והם משתנים בהתאם לסוג המכשול שצריך לפרוץ. 

* **גשר צמד**: גשר הנישא על גבי טנק גישור. הגשר תוכנן כך שטנק אחד יוכל לשאת ולפרוש שני גשרים.
* **גשר כפול ("מספריים")**: גשר נפתח שנועד לגשר על מכשולים רציניים יותר דוגמת ואדיות קטנים או נחלים. נישא ונפרש על גבי טנק גישור.

טנקי גישור בצה"ל
----------------

במלחמת יום הכיפורים נפלו שלל מספר טנקי גישור מדגם MTU20, המבוססים על תובת T-55 והוכנסו לשירות לאחר מכן. כמו כן, שירתו בצה"ל טנקי גישור המבוססים על תובת המגח (M60 AVLB).
בצה"ל פועלים שני גדודי גישור, המבוססים על כוחות מילואים ומוצבים בצפון.

ראו גם
------

* גשר מישר
* סוגי טנקים
* גשר הגלילים

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **AVLB** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **טנק גשור** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **טנק גישור** |

* טנק גישור על בסיס מג"ח - באתר Israeli Weapons
* תמונות והסברים מתרגיל גישור בצה"ל - פורום צבא וביטחון, פרש
* אמצעי גישור וצליחה בצה"ל - פורום צבא וביטחון, פרש (כולל תמונות מצליחת התעלה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1084217643

 |
**קיארה פראני** (באיטלקית: **Chiara Ferragni**, נולדה ב-7 במאי 1987) היא אשת עסקים, דוגמנית ואושיית אופנה איטלקית.

נחשבת לבלוגרית האופנה המפורסמת בעולם, בעלת הבלוג "The Blonde Salad" (הסלט הבלונדיני בתרגום חופשי).

ביוגרפיה
--------

קיארה פראני נולדה בקרמונה בצפון איטליה, לרופא שיניים, מרקו פראני ומרינה די גוארדו, סופרת מצפון איטליה.

בשנת 2009 החלה פראני לפרסם את הבלוג שלה "The Blonde Salad", וכיום הוא מתופעל על ידי צוות של עשרה אנשים. באותן שנים היו לבלוג שלה כ-12 מיליון כניסות בחודש.

ב-2011 הגדיר אותה המגזין ניו יורק כאחת הפריצות הגדולות של השנה בתחום אופנת הרחוב (street-style).

קיארה למדה משפטים באוניברסיטת בוקוני (Bocconi University School of Law) אך לא סיימה את התואר.

פראני מדגמנת עבור מותגים רבים ומשתתפת בפורמטים טלוויזיוניים שונים, ביניהם המותגים, לואי ויטון, פנטן, פנדי, Guess ,Tod's ועוד. היא השתתפה בעיצוב קו הנעלים של Steve Madden באביב 2014, והייתה הפרזנטורית של TRL Awards, כמו כן היא הבלוגרית הראשונה שכיכבה על השער של מגזין "ווג", הספרדי באפריל 2015.

פראני פעילה מאוד באינסטגרם ובחשבון שלה מעל 26 מיליון עוקבים. לפי פרסומים היא מרוויחה כ- $12,000 לפרסום של פוסט ממומן.

בינואר 2015, הבלוג וקו הנעלים של פראני Chiara Ferragni Collection, נלמד בבית הספר למנהל עסקים של אוניברסיטת הרווארד.

ביולי 2017 פתחה פראני את החנות שלה Chiara Ferragni Collection במילאנו.

בסטפמבר 2017, דורגה פראני ראשונה, ברשימת האנשים הכי המשפיעים בתחום האופנה של המגזין פורבס(Forbes Top Influencers).

במאי 2018, הכריז המגזין Footwear News על פראני "אחת האמהות הכי משפיעות בתעשיית האופנה".

חיים אישים
----------

פראני נשואה לראפר האיטלקי פדריקו לוסיה, הידוע בכינויו פדז.

הם התארסו בהופעה שלו בורונה אל מול המצלמות, החתונה התקיימה בנוטו, סיציליה בספטמבר 2018.

לזוג יש 2 ילדים, בן בשם לאון (בשם מקוצר ליאו) ובת בשם ויטוריה (ויטו) והם גרים בין מילאנו ולוס אנג'לס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קיארה פראני** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קיארה פראני (באיטלקית)

* אתר האינטרנט הרשמי של קיארה פראני (באנגלית)
* קיארה פראני, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* קיארה פראני, ברשת החברתית אינסטגרם

* קיארה פראני, ברשת החברתית טיקטוק

* קיארה פראני, סרטונים בערוץ היוטיוב
* גל סלונימסקי, נפילתה של "הבלוגרית מספר 1": מה קרה לקיארה פראני?, באתר את, 17 בנובמבר 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  Slideshow: The Week in Street Style, The Cut (באנגלית)
2. ↑  מורן לונדון, המלכה קיארה הראשונה, באתר כלכליסט - www.calcalist.co.il, ‏2015-05-20
3. ↑  Julia Horniacek, Chiara Ferragni Is The First Blogger to Cover 'Vogue,' Gigi Hadid Takes Miami, Fashionista (באנגלית)
4. ↑  Vincent Dessain, Sandrine Crener, Kristina Maslauskaite, Anat Keinan, The Blonde Salad, 2015-01-09
5. ↑  Clare O'Connor, Forbes Top Influencers: Instagram 'It' Girl Chiara Ferragni On Building A Fashion Empire, Forbes (באנגלית)
6. ↑  החבר של הבלוגרית המצליחה בעולם לא פחות לוהט ממנה | Fashion Forward | אופנה, באתר fashionforward, ‏2016-11-16

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ICCU: RMSV989509
* LCCN: n2021066975
* VIAF: 7163936215000831743
* WorldCat: lccn-n2021066975

 |
***Biological Psychology*** (בתרגום ישיר לעברית: פסיכולוגיה ביולוגית) הוא כתב עת אקדמי, מבוסס ביקורת עמיתים שמתמחה בפסיכולוגיה ביולוגית בהוצאת אלסוויר. העורך הראשי של כתב העת הוא פרופ' אוטמר ליפ (Ottmar V. Lipp) מאוניברסיטת קווינסלנד, המתמחה בפסיכופיזיולוגיה של קשרי קוגניציה ורגש.

תכנים
-----

תוכני כתב העת מתמקדים בגורמים הביולוגים העומדים בבסיס ההתנהגות האנושית ובכללם מדידת השינויים האלקטרופיזיולוגיים והביוכימיים המתרחשים תוך כדי ביצוע מטלות, וכן ניתוח השפעת גורמים ביולוגים על ההתנהגות. כתב עת זה מתמקד אפוא בבני אדם, אך גם ניסויים בבעלי חיים הקשורים רעיונית לתהליכים פסיכולוגיים אנושיים יכולים להיות מודפסים בו. עיקר החומרים הם ניסויים אמפיריים אך ניתן למצוא בו גם מאמרי סקירה וכתבים הנוגעים לטכניקה בתחום פסיכולוגיה ביולוגית כמו גם מאמרים קצרים של פחות מ-1500 מילה.

צוות
----

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 

| מדדים (נכון ל-2020) |
| --- |
| CiteScore: 5.2 |
| Impact Factor: 2.763 |
| 5-Year Impact Factor: 3.521 |
| Source Normalized Impact per Paper (SNIP): 1.164 |
| SCImago Journal Rank (SJR): 1.446 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרופ' אוטמר ליפ באתר אוניברסיטת קורטיין
**פנחס קופל** (15 בינואר 1918 - 5 בנובמבר 1997) היה המפקד הראשון של משמר הגבול, והמפכ"ל ה-3 של משטרת ישראל, בין השנים 1964–1972.

ביוגרפיה
--------

קופל נולד בב' בשבט תרע"ח ליוחנן וצילה קופל בעיירה טורק (Turek) שבמרכז פולין. הוא עלה עם הוריו לארץ ישראל בשנת 1924. כבר בגיל 15 התנדב ל"הגנה", שירת בחיל הנוטרים בדרגת רב-סמל במשימות שונות באזור טירת שלום ובאזור ראש פינה, שימש כמפקד במשמר הנע ואף שירת תחת פיקודו של וינגייט. 

סיים את קורס מ"מים הראשון של ההגנה ב-1939, ולאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה, בשנת 1941 התנדב לצבא הבריטי ושירת בחזיתות שונות. בשנת 1946 השתחרר בדרגת רב-סמל והצטרף לקואופרטיב התחבורה "דן". הוא המשיך להיות חבר ב"הגנה" ובשנת 1947 הצטרף למנגנון הקבע של "ההגנה" ושימש כמדריך.

במלחמת העצמאות היה מפקד שיירה במבצע נחשון. הוא שירת בחטיבה 7 כסגן מפקד גדוד וכמפקד גדוד ולקח חלק בקרבות לטרון.

קופל השתחרר מצה"ל בשנת 1950, בדרגת רב-סרן ועבר לשירות הביטחון הכללי. הוא שירת כמפקד מטה 10, מחלקת המבצעים המיוחדים. בשנת 1953, עם הקמת משמר הגבול, מונה קופל למפקדו הראשון. 

במאי 1964 קיבל את הפיקוד על משטרת ישראל ושימש בתפקיד המפקח הכללי של משטרת ישראל עד שנת 1972. לאחר סיום שירותו במשטרה, התיישב בכפר בן נון. לאחר פרישתו מן המשטרה הוא שימש כיושב ראש ועדת החקירה שהוקמה לבירור נסיבות טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן. כמו כן שימש כנשיא ההתאחדות לכדורגל.

קופל נישא להדסה לבית פליקס ולזוג נולדו שתי בנות - מיכל וענת.

פנחס קופל נפטר בה' בחשוון ה'תשנ"ח ונקבר בחלקת המשטרה בהר הרצל בירושלים.

על שמו נקרא מרכז המורשת וההנצחה של משמר הגבול, בסמוך לקיבוץ ברקאי, ומטה משמר הגבול בלוד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פנחס קופל** בוויקישיתוף
קברו של פנחס קופל בהר הרצל
פנחס קופל בביקור בלוד, שנות ה־50
* דוד תדהר (עורך), "פנחס קופל", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יד (1965), עמ' 4530
* פנחס קופל - המפכ"ל השלישי באתר משטרת ישראל

| המפקחים הכלליים של משטרת ישראל |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| יחזקאל סהר • יוסף נחמיאס • פנחס קופל • אהרן סלע • שאול רוזוליו • חיים תבורי • הרצל שפיר • אריה איבצן • דוד קראוס • יעקב טרנר • רפי פלד • אסף חפץ • יהודה וילק • שלמה אהרונישקי • משה קראדי • דודי כהן • יוחנן דנינו • רוני אלשיך • מוטי כהן (מ"מ) • קובי שבתאי | דגל המפקח הכללי |

 |

| מפקדי משמר הגבול  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| פנחס קופל • שמעון אשד • חיים לוי • צבי בר • פנחס שחר • משולם עמית • יצחק אהרונוביץ' • ישראל סדן • יצחק דדון • יעקב גנות • דוד צור • חסין פארס • ישראל יצחק • יורם הלוי • עמוס יעקב • קובי שבתאי • אמיר כהן • בריק יצחק |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007463032205171
* ISNI: 0000 0003 6997 9731
* VIAF: 249457337
* WorldCat: viaf-249457337

 |
**בית רומנו**, שהיה ידוע גם בשם "בית הסוחרים", הוא בניין משרדים וחנויות, שנבנה בסגנון הבינלאומי ושוכן בדרך יפו-תל אביב 9 בדרומה של תל אביב.

היסטוריה
--------

במקום בו ניצב הבניין, שכן בית קאפוס הטמפלרי, ובו התגורר ארתור רופין עם עלייתו לארץ ישראל בשנת 1908. הבניין הנוכחי נבנה בשנת 1947 ביוזמתם וכספם של האחים יוסף רומנו, זכי רומנו ואלי רומנו מסוריה (בני אברהם, משפחה ענפה נצר לצאצאי הגאון מווילנא ולגירוש ספרד, שרכשה אדמות בתל אביב של אותן השנים). רומנו בנו מבנה על פני שטח של שלושה דונם, ובעת הקמתו נחשב לענק: אורכו עומד על כ-70 מטרים מדרך יפו בדרום ועד התעלה בה עברה מסילת הרכבת יפו–ירושלים בצפון, ורוחבו מגיע לכ-40 מטרים ממזרח למערב. את הבניין תכנן האדריכל מאיר הורמן.

במרכזו משתרעת חצר פנימית מוארכת ונגישה לכלי רכב דרך מעבר מרחוב יפו אשר מוקם בקומת הקרקע. המבנה מתנשא לגובה של ארבע קומות, ובחצר הפנימית הוקמו בשתי הקומות התחתונות אכסדראות עמודים. לחלקו האחורי נוספה לימים קומה חמישית. לעיתים הוא מתואר כקניון הראשון בארץ ישראל (ראו גם פסז' פנסק).

300 החנויות במבנה אוכלסו החל מתחילת שנת 1948. בתחילתו שכנו במבנה חנויות שונות ומספר משרדי ממשלה, דוגמת חלק מיחידות המנהלה של משרד הביטחון וצה"ל, פקיד שומה תל אביב 2, מועצת הפיקוח על פרי הדר, פרקליטות מחוז תל אביב, משרד החקלאות, ומשרדי מס רכוש; אך בהמשך הוא נודע בעיקר בזכות חנויות הביגוד והאופנה הרבות שפעלו בו.

בתקופה החל מיוני 1948, שבה היו ממוקמות במבנה יחידות מנהלה של משרד הביטחון וצה"ל, כונו אלה ששירתו שם בלעג: "שועלי בית רומנו" (על משקל שועלי שמשון).

בעשור השני של המאה העשרים ואחת החל המקום לשמש בשעות שאחרי הפעילות העסקית למסיבות על ידי קבוצת התדר.

חברת נכסים ובניין החזיקה ב-72% מהבעלות על בית רומנו. במרץ 2022 נמכר הבניין לקבוצת הנדל"ן YBOX תמורת 371 מיליון ש"ח בתוספת מע"מ.

ב-1 באוגוסט 2023, הודיע רון חולדאי, ראש עיריית תל אביב, כי הבניין יעבור לבעלות עירונית וישונה ייעודו לבניין ציבורי.

קישורים חיצוניים
----------------

* בית רומנו, באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה"
* **משה הרפז**, "בית רומנו. האמנם הקניון הראשון של ת"א?"
* רשימת בתי עסק וחנויות בבניין
* נתלי מון, ‏חזירי הנדל"ן מנצחים את תל אביב: האמנים עוזבים את בית רומנו, באתר "Time Out ישראל", 24 בנובמבר 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד דפנה ארד, "התדר" - כך כבשו ההיפסטרים את תל אביב בסערה, באתר הארץ, 9 בספטמבר 2016
2. ↑  איתן גרסטנפלד, וויי בוקס רוכשת את בית רומנו מנכסים ובנין תמורת 370 מיליון שקל, באתר ביזפורטל‏, 3 במרץ 2022;  
דיווח מיידי – רכישת זכויות בנכס מקרקעין בתל אביב – "בית רומנו", באתר "מאיה", 3 במרץ 2022
3. ↑  בשורה לבליינים: המתחם הפופולרי בת"א ימשיך לפעול | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2023-08-01

**תל אביב הקטנה סביב רחוב הרצל**  
ניתן ללחוץ על הקישורים לשמות המקומות.|  |
**JSX** (ראשי תיבות של **JavaScript Syntax Extension**) היא הרחבה לתחביר של שפת JavaScript מבית React. הרחבה זו מאפשרת למפתח הכותב ב-JavaScript (או ב-TypeScript; במקרה כזה הסיומת תהיה .tsx) לבנות רכיבים באמצעות תחביר הדומה במראהו ל-HTML.

רכיבי React נכתבים בדרך כלל באמצעות JSX, אך ניתן לכתוב אותם גם באמצעות שפת JavaScript פשוטה. JSX דומה להרחבת תחביר אחרת שנוצרה על ידי פייסבוק עבור שפת השרת PHP, בשם XHP.

תחביר
-----

דוגמה לקוד JSX:

```
const App = () => {
 return (
 <div>
 <p>Header</p>
 <p>Content</p>
 <p>Footer</p>
 </div>
 ); 
}

```

### רכיבים מקוננים

במידה והמתכנת מעוניין לשלב רכיבים באותה הרמה, עליו לעטוף אותם ברכיב React אחר או ברכיב "כללי" הנקרא Fragment ומיוצג על ידי התגית <></>, או להחזיר אותם כמערך, בצורה מותנית או כחלק מswitch-case.

```
function Element1() {
 return (
 <div>Hello!</div>
 );
}

function Element2() {
 return (
 <div>My name is ABC!</div>
 );
}

function ElementNesting() {
 return (
 <>
 <Element1 />
 <Element2 />
 </>
 );
}

```

### ביטויים

ניתן לשלב בקוד JSX ביטויים בשפת JavaScript (אך לא הצהרות על משתנים). כך לדוגמה הקוד הבא

```
<span>{10+12}</span>

```

ירונדר בדפדפן כך:

```
<span>22</span>

```

### הצגה מותנית של אלמנטים

לא ניתן להשתמש בהוראות תנאי מהצורה if-else בתוך אלמנטי JSX; במקום זאת משתמשים בביטויים המייצגים תנאי על מנת להציג אלמנטים בצורה מותנית. 

הדוגמה הבאה מצהירה על קבוע i שערכו שווה ל-2. לאחר מכן, היא בודקת האם ערכו של הקבוע אכן 2 באמצעות הביטוי `i === 2 ? 'true' : 'false'`; כיוון שהתוצאה נכונה, התוצאה שתוצג בדפדפן היא `true`.

```
export default function App() {
 const i=2;
 return (
 <div>
 <h1>The result is {i === 2 ? 'true' : 'false'} !</h1>
 </div>
 );
}

```

הקוד ירונדר בדפדפן כך:

```
<div>
  <h1>The result is true !</h1>
</div>

```

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של JSX (באנגלית)
* טיוטה: מסמך האפיון של JSX

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Draft: JSX Specification". *JSX*. Facebook. נבדק ב-7 באפריל 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
**יעקב דרור** (**קלאוס דרייער**, 1909 – 1999) היה רופא, פרופסור לרפואה תעסוקתית. הוא שימש הרופא הראשי של הפלמ"ח בשנים 1942 – 1944.

אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית

קורות חיים
----------

קלאוס דרייער נולד בקלן, גרמניה, למשפחה יהודית מתבוללת. סיים בית ספר עממי פרוטסטנטי, התקבל לפקולטה לרפואה בפרייבורג, המשיך במינכן וסיים בקלן. בשנת 1936 היה מדריך בעליית הנוער. ביולי 1936 עלה לארץ ישראל. התיישב בנהריה ועסק בחקלאות אבל בתחילת מלחמת העולם השנייה חזר לעסוק ברפואה.

שירת בפלמ"ח, במטה הפלמ"ח ובפלוגה ב'. משנת 1942–1944 היה רופא ראשי של הפלמ"ח. עוזרו היה אלישע אליעזר פרידמן. משנת 1947 חזר לשירות פעיל ב- הגנה, באפריל 1948 התמנה לקצין רפואה אחראי על שלוש חטיבות הפלמ"ח, באוקטובר 1948 התמנה לאחראי על שרות הרפואה בנגב ובנובמבר 1948 אחראי על שרותי הרפואה בחזית הצפון.

הד"ר טובה ברמן ישורון אשר הקימה את המחלקה התעשייתית בקופת חולים כללית, ולאחר קום המדינה הייתה המנהלת הרפואית של הקופה, החזירה אותו לעבודתו בקופת חולים, בחיפה. בשנת 1951 יצא לאוניברסיטת סינסינטי, בדרום מערב מדינת אוהיו בארצות הברית להתמחות ברפואה תעסוקתית.

עד שנת 1959 ניהל את המחלקה לרפואה תעסוקתית בקופת חולים כללית בחיפה. בהמשך היה מנהל המחלקה לרפואה תעסוקתית במרכז קופת חולים ויו"ר איגוד רופאי התעשייה בישראל.

בשנת 1970 התמנה לפרופסור בבית הספר לרפואה, באוניברסיטת תל אביב. פרסם עשרות עבודות מחקר.

נפטר ב-1999. השאיר אישה, שני בנים ובת.

לקריאה נוספת
------------

* פרופ' נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1948-1799", איתי בחור - הוצאה לאור, מהדורה שנייה, מרץ 2012, ערך : דרור (דרייר) יעקב (קלאוס) פרופ', עמודים 171–172.
* הלוחם היהודי במלחמת העולם השנייה ותרומתו להקמת צה"ל

הערות שוליים
------------

1. ↑  יעקב דרור, באתר הפלמ"ח
2. ↑  נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1948-1799", איתי בחור - הוצאה לאור, מהדורה שנייה, מרץ 2012, עמוד 135
3. ↑  אריה ארד, מחלות, תעודות רפואיות ומשטר של ביטוחים, דבר, 27 באוקטובר 1965
4. ↑  יובל שופט, מותר לנו להתפאר בהישג זה, על המשמר, 7 ביולי 1969
5. ↑  א. דורון, ייערכו בדיקות רפואיות לעובדים המשקיעים מאמץ גופני בעבודתם, מעריב, 2 בפברואר 1971
6. ↑  עמליה אמרגן, מניעת סיכונים מקצועיים, דבר, 23 ביולי 1974
7. ↑  האינטיליגנטים עמדו במבחן, הצופה, 9 בדצמבר 1964
התצלום המפורסם ביותר של אברהם ורד, חיילי צה"ל לאחר הצניחה במעבר המיתלה במלחמת סיני, בקדמת התמונה שאול זיו
התצלום המפורסם של האלוף אריק שרון עם התחבושת במלחמת יום הכיפורים
**אברהם ורד** (25 בדצמבר 1923 – 20 בנובמבר 2015) היה צלם עיתונות ישראלי, שירת כצלם צבאי של עיתון במחנה בשנות ה-50 ושנות ה-60 של המאה ה-20, והתמחה בצילומי מלחמה, עוטר בעיטור המופת על אומץ לבו.

קורות חיים
----------

ורד (במקור רוזנשטינגל) נולד ב-1923 בווינה בירת אוסטריה, עלה לארץ ישראל ב-1940 במסגרת עליית הנוער, ולמד בבית הספר מקוה ישראל. במלחמת העולם השנייה התנדב לצבא הבריטי, שירת בפלוגת הובלה שצורפה לבריגדה היהודית ולחם במערכה במדבר המערבי, במלטה ובאיטליה. במלחמת העצמאות שירת בחטיבת כרמלי. לאחר המלחמה שירת בצה"ל בשירות קבע בחיל המשטרה הצבאית כחוקר תאונות דרכים ומתעדם בצילום. 

ורד הצטרף למערכת במחנה כצלם צבאי והחל מצטרף לפעולות יחידות צה"ל. בין היחידות אותן תיעד היו יחידה 101 וחטיבת הצנחנים שליווה בפעולות התגמול, בהן מבצע לולב ומבצע שומרון. במלחמת סיני הצטרף לכוחות צה"ל בקרב המיתלה ותמונתו המנציחה את כוחות צה"ל מתארגנים בסמוך למצבת פרקר הייתה לתמונה המפורסמת ביותר מהמלחמה. ורד המשיך לתעד את חטיבת הצנחנים בפעולות ונטל חלק בעשרות אימוני צניחה. הוא השתתף עם כוחות חטיבת גולני במבצע חרגול ב-1960 ובמרץ 1962 התלווה לכוחות החטיבה במהלך מבצע סנונית, פשיטה על מוצבי צבא סוריה ברמת הגולן, על אומץ לבו זכה לתעודת הערכה מהרמטכ"ל, שמאוחר יותר הומרה לעיטור המופת. 

הוא המשיך לתעד את חיילי צה"ל גם במלחמת ששת הימים ובמלחמת יום הכיפורים בה הצטרף לאוגדה 143 בפיקודו של אריאל שרון ותיעד את צליחת תעלת סואץ במבצע אבירי לב. 

ורד התגורר בשיכון הצנחנים ברמת גן, היה נשוי לקטיה, אב לעו"ד ירון ורד. ב-2008 הוענק לו התואר יקיר העיר רמת גן.

באוגוסט 2015 הדרדר מצבו הבריאותי והוא היה מורדם ומונשם. במשך חודשים נאבק על חייו בבית החולים שיבא, שם נפטר ב-20 בנובמבר 2015. הוא תרם את גופו למדע.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אברהם ורד** בוויקישיתוף
* עיטור המופת שהוענק לאברהם ורד, באתר "בעוז רוחם" של אגף כוח האדם בצה"ל
* אתר למנויים בלבד עופר אדרת, אברהם ורד אחראי לזיכרון הצילומי של מדינת ישראל, באתר הארץ, 22 בספטמבר 2015
* עמנואל רוזן, מחוץ לתמונה, מעריב, 28 באוגוסט 1987
* אלי לנדאו, הצלם הצבאי (לשעבר) זכה בפרס אזרחי, מעריב, 28 באוקטובר 1964
* צלם במחנה זכה בהערכת הרמטכ"ל על התנהגותו בנוקייב, דבר, 3 באפריל 1962
* האש והפלאש, באתר הגבורה, כתבה בבמחנה מובאת באתר הגבורה
* אברהם ורד, יקיר העיר רמת גן
* אור הלר, "לא ביקש אישור מאף אחד": הצלם הצבאי אברהם ורד הלך לעולמו בגיל 93, באתר של "רשת 13", 22 בנובמבר 2015 (במקור, מאתר "nana10")
* אתר למנויים בלבד עופר אדרת, מת אברהם ורד, הצלם שתיעד את מלחמות ישראל, באתר הארץ, 22 בנובמבר 2015
* אייל לוי, ‏אריק שרון ותחבושת: הצלם שאחראי לתמונות איקוניות מהזכרון הישראלי הלך לעולמו, באתר מעריב אונליין, 23 בנובמבר 2015
* יוסף עבו עברון, מבצע קדש: צילום תחת אש, אתר מזכר, 11 בנובמבר 2007
* עמית דוידוב, האיש והסיפור מאחורי הסלפי הראשון בצה"ל, באתר צה"ל, 21 ביוני 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  אייל לוי, ‏אריק שרון ותחבושת: הצלם שאחראי לתמונות איקוניות מהזכרון הישראלי הלך לעולמו, באתר מעריב אונליין, 23 בנובמבר 2015

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ICIA: 274184
* NLI: 987007310659905171
* ISNI: 0000 0000 6946 4891
* RKD: 395366
* ULAN: 500478262
* VIAF: 97303938
* WorldCat: viaf-97303938

 |
תא גלילי שדרכו עוברים הפרוטונים במאיץ הליניארי
בקבוק גז המימן שנמצא בתחילת המאיץ הליניארי. זהו המקור לפרוטונים המואצים
תא גלילי שדרכו עוברים הפרוטונים במאיץ הליניארי
**Linac 2** הוא מאיץ חלקיקים ליניארי הנמצא במרכז לחקר פיזיקת חלקיקים CERN, ומהווה את המאיץ הראשון בשרשרת המאיצים של CERN עבור חלקיקים תת-אטומיים טעונים או של יונים (פרוטונים או גרעיני עופרת) המשמשים בניסויים המתבצעים במקום זה.

אופן הפעולה
-----------

מקור הפרוטונים הוא בקבוק של גז מימן בהתחלה של Linac 2. המימן עובר דרך שדה חשמלי כדי ליינן אותו (להוציא ממנו את האלקטרונים) ולהשאיר רק פרוטונים שייכנסו למאיץ. עד שהפרוטונים מגיעים לקצה השני, הם מגיעים לאנרגיה של 50 MeV (חמישים מגה אלקטרון וולט).

מוציאים את אלומות הפרוטונים מבקבוק המימן במשך זמן של עד 100  מיקרו-שניות לכל פולס. הפולסים חוזרים על עצמם שוב ושוב עד שיש מספיק פרוטונים במכלים.

מערכת קטנה של שני זוגות קטבים מגנטיים או חשמליים שווים ומנוגדים מוודאת שהפרוטונים מרוכזים יחדיו ולא מתפזרים זה מזה.

במאיץ הליניארי יש שרשרת של תאים גליליים אשר נטענים על ידי תא תדר-רדיו, ושם החלקיקים מואצים. החלקיקים עוברים דרך התאים, שטעונים במטען חיובי או שלילי לחלופין. התאים שמאחורי החלקיקים טעונים במטען זהה למטען החלקיקים המואצים וכך דוחים אותם ודוחפים אותם, והמכלים שאחרי החלקיקים טעונים במטען שונה מהם וכך מושכים אותם- באופן זה הם מואצים. כאשר האלקטרונים מגיעים לפער הבא בשלב הנכון של מתח תדירות הרדיו, הם מואצים שוב ומקבלים אנרגיה כפולה מאשר זו שהיו מקבלים אם היו מואצים בבת אחת.

למסת החלקיק יש השפעה גדולה על אורך התא הגלילי (שיכולה להגיע לאורך של 30 מטר): ככל שהמסה קטנה יותר, כך תהיה פחות אנרגיה קינטית ולכן אורך הגליל יהיה קצר יותר.      

לדוגמה, מסת האלקטרון קטנה ממסת הפרוטון ועל כן לאלקטרון יש פחות אנרגיה קינטית מאשר לפרוטון, אף שמהירותם זהה. חוץ מלהתאים את אורך התאים כך שכל אחד ארוך יותר מקודמו בגלל המהירות המתגברת של החלקיק, יש להתאים את השדה האלקטרומגנטי ואת מהירות החלקיק המואץ בכל שלב.

לאחר מכן הם מגיעים לבוסטר הסינכוטרון ("התחנה הבאה" של החלקיקים ב-CERN), שם הם מגיעים לרמה גבוהה יותר של אנרגיה.

לגודל המתח החשמלי שבתא קיים גבול מסוים שאם עוברים אותו יש הפרעה חשמלית שגורמת ליציאת אלקטרון מהמשטח הטעון. כדי להאיץ את האלקטרון למהירות הרצויה (הקרובה למהירות האור) דרוש מתח רב, אך לא ניתן לתת אותו בבת אחת, אלא צריך לתת אותו בחלקים כאשר בכל חלק ניתן לחלקיקים את המתח המרבי שנוכל לתת בלי שתתרחש הפרעה חשמלית.

היסטוריה
--------

עקרונות המאיץ הוצעו על ידי גוסטב איסינג בשנת 1924. המאיץ הראשון נבנה על ידי רולף ווידרו בשנת 1928, שהוכיח שהאלקטרונים יכולים להיות מואצים דרך שפופרת בעזרת מתח המשתנה על ידי תדירות רדיו. ווידרו מצא שיש להפריד אזורים של השפופרת, כך שהאלקטרונים יהיו מואצים על ידי שדה חשמלי כאשר הם עוברים את הפער בין האזורים. הרעיון שלו היה מערך ליניארי ארוך של האצה ב"תאים" על ידי תדירויות רדיו בתחום של ג'יגה הרץ. מאיץ החלקיקים הליניארי הוא הרחבה של רעיון זה.

Linac 2 החליף את המאיץ LINAC הראשון בשנת 1978. הוא נבנה במקור כדי לאפשר לאלומות החלקיקים המואצות בו להיות בעלות אנרגיה  גבוהה יותר בשביל המאיצים הנמצאים בשרשרת ההאצה אחר Linac 2 ב-CERN. מאיץ זה יוחלף בשנת 2020 על ידי המאיץ LINAC4.

קישורים חיצוניים
----------------

* Linear Accelerators
* האתר הרשמי של CERN