המונח "שלושת השבועות" מפנה לכאן. לערך העוסק בביטוי "שלוש השְבוּעוֹת" במשמעו כנימוק תלמודי להתנגדות לציונות, ראו שלוש השבועות.
יהודים מתאבלים על חורבן בית המקדש הראשון, באיור של גוסטב דורה למגילת איכה.
**יְמֵי בֵּין הַמְּצָרִים** הם שלושת השבועות שבין צום שבעה עשר בתמוז (היום שבו הובקעה חומת ירושלים בחורבן בית שני) לצום תשעה באב (היום שבו חרבו שני בתי המקדש).

ימים אלה מציינים את ימי הצרה והמצוקה הקשורים לחורבן בית המקדש הראשון והשני, וחלים בהם מנהגי אבלות ההולכים ומחמירים ככל שקרבים לתשעה באב.

בשלוש השבתות של ימי בין המצרים קוראים לאחר קריאת התורה שלוש הפטרות העוסקות בפורענות ובעונשים שיבואו על חטאי העם. הפטרות אלו מכונות "תלת דפורענותא".

נבוכדנצר מלך בבל מוביל את צבאו אל תוך ירושלים הנצורה. שלושה שבועות לאחר מכן נחרב בית המקדש הראשון. איור משנת 1670.
איור של ירושלים החרבה, ובמרכזה בית המקדש עולה בלהבות. חתוך עץ מאת וולגמוט, מתוך ספרו של הרטמן שדל, 1493איור של ירושלים החרבה, ובמרכזה בית המקדש עולה בלהבות. חתוך עץ מאת וולגמוט, מתוך ספרו של הרטמן שדל, 1493

מקור הביטוי
-----------

הביטוי "בין הַמְּצָרִים" מופיע במגילת איכה, המתארת את חורבן הבית הראשון ואת מצבה של ממלכת יהודה בעקבות החורבן: "גָּלְתָה יְהוּדָה מֵעֹנִי וּמֵרֹב עֲבֹדָה, הִיא יָשְׁבָה בַגּוֹיִם, לֹא מָצְאָה מָנוֹחַ; כָּל רֹדְפֶיהָ הִשִּׂיגוּהָ בֵּין הַמְּצָרִים" (מגילת איכה, פרק א', פסוק ג'). המדרש מפרש: בין המצרים "ביומין דעקא [=בימי הצרות] משבעה עשר בתמוז עד תשעה באב, שבהם קטב מרירי מצוי".

מנהגים
------

על פי המדרש אין ללכת בימים אלו יחידי (ברחוב ריק) בצהרי היום, ואין להכות בהם את התלמידים מחשש לסכנת השד קטב מרירי. חששות אלו הובאו בספרי ההלכה.

במשך הדורות נוספו לימים אלו מנהגים נוספים שהתקבלו בקרב רוב העדות:

* **ברכת שהחיינו:** בספר חסידים מובא מנהג חסידי ולפיו נמנעו בתקופתו מלאכול פירות חדשים וכדומה כדי להימנע מברכת שהחיינו בכל ימי בין המצרים, הרב יעקב מולין התיר לברך שהחיינו בפדיון הבן או בברית מחשש ביטול הברכה, ודבריהם הובאו בשולחן ערוך. גם בשבתות יש מתירים לברך, אך בשם האר"י כתבו שאף בשבת יש להימנע מלברך שהחיינו, ומכל מקום, המקלים בשבת, יכולים לברך שהחיינו אף בראש חדש.
* **שמיעת מוזיקה:** הרב אברהם אבלי הלוי גומבינר כתב שאין לעשות ריקודים ומחולות בימים אלו, על סמך דבריו נהוג כיום שלא לשמוע מוזיקה בימים אלו זולת בסעודות מצווה.
* **איסור תספורת:** ביהדות אשכנז וביהדות צפון אפריקה נוהגים להימנע מתספורת וגילוח בכל ימי בין המצרים.
* **איסור נישואין:** ברוב העדות אין עורכים נישואין בכל ימי בין המצרים, ובכל העדות אוסרים זאת בשבוע שחל בו תשעה באב. במקרה שבו החתן לא קיים עדיין מצוות פריה ורבייה (כלומר לא נולדו לו בן ובת) יש דעות מקלות, אך נהגו ברוב הקהילות להחמיר ולדחות את החתונה לאחר תשעה באב. מותר להתארס ללא סעודה.
* **אמירת תיקון חצות:** יש שנהגו על פי האר"י לקרוא תיקון רחל מתוך תיקון חצות בצהרי ימי החול בכל תקופת ימי בין המצרים (פרט לימי שישי ושבת, ופרט לערב ר"ח ור"ח וכן פרט לתשעה באב עצמו).

תשעת הימים
----------

**תשעת הימים** הוא כינוי לימים שמתחילים בראש חודש אב ומסתיימים במוצאי תשעה באב. חז"ל קבעו כי: "משנכנס אב ממעטין בשמחה".

#### מיעוט שמחה ומסחר

בימים אלו אסור לבנות בניין של שמחה, ובכלל זה לסייד או לצבוע את הבית או לשפץ דבר שאין בו צורך דחוף. כמו כן אסרו חז"ל לעסוק במקח וממכר של שמחה, כגון קניית רהיטים חדשים או בגדים חדשים, אלא אם כן יש חשש להפסד ממון או לצורך גדול. בימים אלו נוהגים גם לדחות דיונים משפטיים עם גוי עד לאחר עשרה באב.

#### מקלחת

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. חסר פירוט על מקלחת במים קרים ושלא לשם תענוג.
ישנם אשכנזים שאינם מתרחצים בתשעת הימים.

#### בגדים מכובסים

כמו כן נהגו האשכנזים שלא ללבוש בגדים מכובסים בימים אלו, וכן שלא ללבוש בגדים חדשים אפילו בשבת, גם אם הבגדים נקנו לפני ראש חודש אב. וכן נהגו לא לכבס או לגהץ בגדים, ולא להתרחץ רחיצה של תענוג (דוגמאות לרחיצה שאינה של תענוג: רחיצה במים חמים לזקן או מצונן וכדומה), וכן נהגו יהודי מרוקו.

#### איסור אכילת בשר ושתית יין

למרות שבמשנה נכתב שרק בערב תשעה באב בסעודה המפסקת אסור לאכול בשר ולשתות יין התקבל המנהג בדורות האחרונים שלא לאכול בשר ולשתות יין בכל תשעת הימים והמהדרים אף ימנעו משתית מיץ ענבים.

שבוע שחל בו תשעה באב
--------------------

**שבוע שחל בו תשעה באב** הוא כינוי לימים שבין מוצאי השבת שלפני תשעה באב, הנקראת שבת חזון, לבין י' באב בחצות היום.

בימים אלו אסור מצד תקנת חכמים להסתפר ולכבס בגדים. גם עדות שלא נהגו באיסורים אלו במהלך כל תשעת הימים או כל ימי בין המצרים, כמו רוב קהילות הספרדים והתימנים, נוהגים בהם בשבוע שחל בו תשעה באב מיום ראשון. כמו כן נהגו להחמיר שלא ללבוש בגדים מכובסים ולא להתרחץ רחיצה של תענוג. בשנים בו חל תשעה באב בשבת ונדחה למחרת, ישנן דעות הסוברות שאין את מנהגי "שבוע שחל בו".

### תשעה באב

תבליט שער טיטוס ברומא, ובו מופיעים כלי בית המקדש השני, הנישאים בתהלוכת הניצחון הרומית לאחר דיכוי המרד הגדול.
 ערך מורחב – **תשעה באב**  

**תשעה באב** הוא יום תענית לזכר חורבן שני בתי המקדש ביום זה. תשעה באב הוא יום האבל הגדול ביותר של תקופת ימי בין המצרים, והחמור שבין ארבע התעניות לזכר החורבן לאורך השנה. הגמרא מביאה ברייתא המסבירה כיצד הוחלט על התאריך תשעה באב כיום חורבן בית המקדש הראשון, לאור המקורות הסותרים המציינים את יום החורבן כז' באב וכי' באב:

> 
> אי אפשר לומר בשבעה שהרי כבר נאמר בעשור, ואי אפשר לומר בעשור שהרי כבר נאמר בשבעה.  
> הא כיצד: בשבעה נכנסו נכרים להיכל, ואכלו וקלקלו בו שביעי שמיני, ותשיעי סמוך לחשכה הציתו בו את האור, והיה דולק והולך כל היום כולו.
> 
> 
> 
> — תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ט, עמוד א'
> 

יהודים יושבים על הרצפה ומתאבלים על חורבן ירושלים. מתוך ספר מתחילת המאה ה-18, המתאר מנהגים יהודיים.
תענית תשעה באב היא היחידה שגם כיום נהוגים בה חמשת העינויים כביום כיפור: אכילה ושתייה, רחיצה, סיכה, נעילת הסנדל ותשמיש המיטה. כמו כן, תשעה באב הוא היום היחיד בשנה שבו אסור ללמוד תורה (מלבד לימוד של דברי אבלות ועצב). בניגוד לשאר התעניות, תענית זו נמשכת יממה שלמה, מהשקיעה עד צאת הכוכבים למחרת.

### עשרה באב

בספר ירמיה, פרק נ"ב, פסוקים י"ב–י"ג נאמר שנבוזראדן שרף את בית המקדש בי' באב: "בחודש החמישי בעשור לחודש". בעקבות זאת, נאמר בברייתא המובאת בתלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ט, עמוד א', שב"תשיעי סמוך לחשיכה הציתו בו (במקדש) את האור, והיה דולק והולך כל היום כולו (דהיינו כל יום עשירי באב)". התלמוד מביא אף את מימרתו של רבי יוחנן, שאמר: "אלמלי הייתי באותו הדור, לא קבעתיו אלא בעשירי, מפני שרובו של היכל בו נשרף".

#### מנהגי אבלות בעשרה באב

בתלמוד הירושלמי מסופר על כמה אמוראים שצמו יומיים: בתשעה באב ובעשרה בו, או בתשעה באב ובליל י' באב. הפוסקים קבעו ש"אנו בזמן הזה - תש כוחנו" ולכן לא ניתן לצום יומיים. אך עם זאת מנהג ראוי הוא להמשיך את מקצת מנהגי האבלות בעשרה באב. היישום המעשי של מנהגי אבלות אלה שנוי במחלוקת בין הפוסקים. לדעת השולחן ערוך אין לאכול בשר ולשתות יין בכל יום עשרה באב (וכך נוהגים בני עדות המזרח), בעוד שלדעת הרמ"א מנהגי אבלות אלה אינם נוהגים אלא עד חצות היום (וכך נוהגים בני אשכנז). כמה פוסקים אשכנזים מאוחרים יותר קבעו כי יש לנהוג גם במנהגי אבלות אחרים (איסור תספורת, כביסה ורחיצה) בעשירי באב, וכך נוהגים בני אשכנז, בעוד שבקרב בני עדות המזרח הדעות חלוקות.

כאשר תשעה באב חל בשבת והצום נדחה ליום ראשון, אין נוהגים מנהגי אבלות אלה, משום שבצאת הצום כבר עבר י' באב. עם זאת, לדעת הרמ"א יש להימנע מלאכול בשר ולשתות יין במוצאי הצום, כהמשך האבלות שנהגה במהלך היום. גם כאשר תשעה באב חל ביום חמישי מקלים בכמה ממנהגי האבלות (כגון תספורת וכיבוס), כדי שלא לפגוע בהכנות לשבת.

איסור אכילת בשר ושתיית יין
--------------------------

איסור על אכילת בשר ושתיית יין מופיע במשנה רק לגבי הסעודה המפסקת בערב תשעה באב. אולם ברוב עדות ישראל הרחיבו איסור זה חל גם על ימים הקודמים לתשעה באב.

ביהדות אשכנז ועדות נוספות נהגו שלא לאכול בשר ולא לשתות יין בכל תשעת הימים פרט לסעודות שבת וסעודות מצווה אחרות (כגון ברית מילה).

רוב עדות המזרח נוהגים באיסור זה החל מב' באב (לאחר ראש חודש אב עצמו), וחלקם רק בשבוע בו חל תשעה באב. בכמה קהילות ספרדיות לא קבלו את החומרה שלא לשתות יין ומקפידים רק על אכילת בשר[דרוש מקור]. יש מקלים לאכול בשר שנשאר מסעודות שבת גם בשבוע שחל בו תשעה באב, ובפרט לחולים או בסעודת מלווה מלכה. בקרב קהילות גאורגיה, יש שנהגו להחמיר ולהימנע מאכילת בשר, כבר מראש חודש (כגון קהילת יהודי העיר כותאיסי). ויש שנהגו להקל ולאכול בשר, בראש חודש עצמו, ולאחריו ואילך להימנע מאכילת בשר (כגון קהילת קולאשי).

אצל רוב התימנים (ההולכים בדרך כלל לפי שיטת הרמב"ם) לא התקבל המנהג להחמיר, והולכים לפי עיקר הדין ואין אוכלים בשר ושותים יין רק בסעודה המפסקת, על אף שהרמב"ם עצמו כן מזכיר את המנהג: "וכבר נהגו ישראל שלא לאכול בשר בשבת זו (=שבוע זה, דהיינו שבוע שחל בו תשעה באב), ולא ייכנסו למרחץ, עד שיעבור התענית. ויש מקומות שנהגו לבטל השחיטה מראש החודש, עד התענית".

קיום סיומי מסכתות
-----------------

מנהג הרבה מהחסידים לעשות בתשעת הימים שמראש חודש אב ועד תשעה באב ("תשעת הימים") סיומי מסכת. מפיצי המנהג, אשר נקשר בשמם, הם חסידי חב"ד, הנוהגים אף לקיים סיומי מסכת משודרים ברדיו. הדבר נומק על ידי הרב מנחם מנדל שניאורסון בטעם של הוספת שמחה של מצווה המותרת בימים אלו שממעטין בהם בשמחה. הרב שניאורסון אף הוסיף במקום אחר בדבריו "וגם כאשר יבוא משיח צדקנו קודם תשעת הימים, יעשו את ה'סיומים', ויזכו להתחיל ולסיים ספרים אחרים בתורתו של משיח".

נימוק נוסף למנהג מובא על ידי רבי יצחק מאיר אלתר, בעל "חידושי הרי"מ", האדמו"ר הראשון של חסידות גור, שקבע לערוך סיומי מסכת כדי להרבות באהבת חברים, אהבת חינם, כנגד שנאת חינם שהחריבה את בית המקדש. על פי נימוק זה סיימו אדמו"רי גור מסכת בכל יום מ"תשעת הימים".

היו שהתירו לאכול בשר ולשתות יין בסעודות סיומי המסכת, אך היו מן הפוסקים שקבעו שלגבי בשר ויין בשבוע שחל בו תשעה באב (ולנוהגים מראש חודש אב – אזי כבר מראש חודש), אסור להזמין לסעודה אלא למניין מצומצם, מלבד הקרובים ובעל המצווה ואשתו ובניו, והשאר – יאכלו מאכלי חלב.

האדמו"ר החמישי של חב"ד, רבי שלום דובער שניאורסון, שהנהיג את הדבר בחסידות חב"ד, היה נוהג לעשות סיומי מסכתות בכל יום מ"תשעת הימים", אף בלא סעודה בבשר ויין לאחריהם, ואכן בחב"ד לא אוכלים בשר ולא שותים יין בסיום המסכת.

### המנהג בחסידויות השונות

**בתשעת הימים:**

* חסידות צאנז (שנהגו לסיים רק עד ז' באב, שהוא היום בו נכנסו הגויים להיכל)
* חסידות בעלז (שנוהגים לערוך סיום רק פעם אחת במהלך "תשעת הימים")
* חסידות טולנא (שנהגו אף לסיים מסכת משניות שאין עליה גמרא, שהיא כמסכת שלמה)
* חסידות בויאן (שנהגו לסיים את מסכת מכות, על שם סיומה המדבר בבנין בית המקדש ובנחמתו של רבי עקיבא "עקיבא ניחמתנו").
* חסידות רוז'ין (שנהגו לערוך סיום ביום ה' באב, שבו חל ההילולא של האר"י)

**ביום תשעה באב ובמוצאי היום:**

* רבי ישראל אלתר, בעל "בית ישראל" מגור, נהג לסיים את מסכת תענית בתשעה באב סמוך לצאת הכוכבים
* חסידי חב"ד נהגו לסיים את מסכת מועד קטן.
* רבי ישראל יהושע מקוטנא נהג לסיים את מגילת איכה בתשעה באב, ולאכול במוצאי תשעה באב בשר על סמך סיום זה.
* חסידי חב"ד נוהגים לעשות "סיום" אף במוצאי תשעה באב.

**לאחר תשעה באב:**

* יש מן החסידויות שנהגו לסיים מסכתות במוצאי תשעה באב, וביום י' באב, שבהם נמשכת עדיין האבלות על החורבן.
* הרבי מליובאוויטש קרא להמשיך ולערוך סיומי מסכת גם במהלך הימים עד ט"ו באב.

ראו גם
------

* אגדות החורבן
* המצור על ירושלים (588 לפנה"ס)
* המצור על ירושלים (70)

לקריאה נוספת
------------

* מרדכי גנוט, לוח דבר בעתו (יוצא בכל שנה מאז ה'תשמ"ו, בכתיבה השתמשתי בלוח לשנת ה'תשס"ו, שם בעמ' 1000, 1010–1012, 1030)
* הרב יוסף שמחה גינזבורג, לוח השבוע – הלכות ומנהגי חב"ד, בתוך **"התקשרות"**, גליונות 626 (כ"ה בתמוז ה'תשס"ו), 627 (ג' באב ה'תשס"ו), 628 (י' במנחם-אב ה'תשס"ו) ועוד גליונות. יצא לאור בספר, קיץ 2014.
* הרב משה הררי, **מקראי קודש - הלכות שלש התעניות בין המצרים ותשעה באב**.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **ימי בין המצרים** |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **קטגוריה:ימי בין המצרים** |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **קטגוריה:חורבן בית המקדש** |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **קטגוריה:אבל על החורבן** |

* הלכות ימי בין המצרים בקיצור שולחן ערוך
* ימי בין המצרים, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת"
* הרב אורי שרקי, שיעורים על ט' באב ותקופת בין המצרים, סדרת שעורים, מתוך האתר של הרב אורי שרקי ואתרים אחרים
* שלושת השבועות, באתר בית חב"ד
* גיליון של כתב העת "מחניים", המוקדש ברובו לנושא ימי בין המצרים, מחניים, 15 ביולי 1960
* שאלות ותשובות בהלכה בנושא ימי בין המצרים, באתר דין
* הרב אליעזר מלמד‏, צומות החורבן, באתר פניני הלכה
* הרב אליעזר מלמד‏, מנהגי שלושת השבועות, באתר פניני הלכה
* תגית בין המצרים באתר ישיבה
* דן כרמון, הרצאת וידאו, באתר הידברות
* מגוון תכנים לימי בין המצרים באתר הפיוט והתפילה
* תכנים על ימי בין המצרים באתר של סיון רהב-מאיר
* מידע על ימי בין המצרים בקטלוג הספרייה הלאומית
* תוכנית רדיו: מזמור שיר – משמעות ימי בין המצרים – דבריו של הרב בן ציון מוצפי ובסופם שירים, אוסף הקלטות רשת מורשת של קול ישראל, 1999. באתר הספרייה הלאומית
* תקון חצות לבין המצרים: קובץ תפלה, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית
* וילרושלים עירך: פרקי חזנות לבין המצרים. מתוך חומרי "המדור להווי ומסורת יהודית" ורשת מורשת, ששודרו בקול ישראל, באתר הספרייה הלאומית.
* ימי בין המצרים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מבט עדכני על ימי החורבן  באתר ערוץ מאיר (מכון מאיר)
* בין המצרים, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ח, עמוד ב'. ולדעה אחת בתלמוד ירושלמי, מסכת תענית, פרק ד', הלכה ה', גם בבית ראשון.
2. ↑  בעדה הקווקזית נהוג לקרוא לתקופה זו 'סוהורוני'
3. ↑  איכה רבה א', כ"ט
4. ↑  ספר הרוקח סימן שט. הגהות מימוניות (מנהגי תשעה באב) ובשולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"א, סעיף י"ח
5. ↑  סימן תת"מ
6. ↑  שו"ת מהרי"ל לא
7. ↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"א, סעיף י"ז
8. ↑  מטה משה בשם ספר חסידים, הלבוש, אליה רבה ועוד – ראו שער הציון בסימן תקנ"א אות צ"ט
9. ↑  רבי עקיבא איגר בשם בית יהודא, ראו ראו שער הציון בסימן תקנ"א אות צ"ט
10. ↑  ספר מגן אברהם סימן תקנא אות י'
11. ↑  הגהת הרמ"א על שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"א, סעיף ד'
12. ↑  נפתלי אדרי, אסור לחתן בימי בין המיצרים, חדשות, 22 ביולי 1993
13. ↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ו, עמוד ב'; הובא להלכה גם בשולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"א.
14. ↑  מרדכי יעקב מאיר, הלכות רחיצה בתשעת הימים, באתר עיטורי מרדכי, ‏ב אב תשע"ז
15. ↑  משנה, מסכת תענית, פרק ד', משנה ז'
16. ↑  כך לפי תלמוד ירושלמי. בספר שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תקנ"א, סעיף ד', הובאו הדעות השונות.
17. ↑  תלמוד ירושלמי, מסכת תענית, פרק ד', הלכה ו'.
18. ↑  ארבעה טורים, אורח חיים, סימן תקנ"ח, הובא בדברי הפוסקים, ראו: הרב יעקב חיים סופר, ****כף החיים****, סי' תקנ"ח, סעיף א', ירושלים תרס"ה, דף קי"ט, עמ' ב', באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים); הרב שלמה גאנצפריד, **קיצור שולחן ערוך**, סימן קכ"ד, סעיף כ'.
19. ↑  משנה תורה, זמנים, הלכות תעניות, פרק ה' הלכות ו–ח
20. ↑  ישנו פתגם הידוע (בשם אחד מהאדמו"רים ממונקאטש), המפרש את דברי חז"ל: "משנכנס אב ממעטין בשמחה" – ש'ממעטין' העניינים הבלתי-רצויים דתשעת-הימים 'בשמחה', על ידי ההוספה בשמחה, באופן המותר על-פי שולחן ערוך".
21. ↑  ספר השיחות תשמ"ח חלק ב' עמ' 564, 708.
22. ↑  שיחת שבת פרשת מטות, כ"ג בתמוז ה'תשמ"א, בסופה.
23. ↑  ספר המנהגים חב"ד, עמ' 46
24. ↑  ספר "הלכות ומנהגי חב"ד" של הרב יוסף שמחה גינזבורג, הוצאת צעירי אגודת חב"ד בישראל, נובמבר 2014, כפר חב"ד, עמוד 272, הערה מספר 21. ולכללות אודות מנהג זה: עמודים 272-275
25. ↑  ספר השיחות תש"נ, חלק ב', עמ' 579, הערה 189
26. ↑  פסקי תשובה סי׳ קצ״ד בהג״ה בשם הגה״ק מסוכטשוב
27. ↑  "ועל ידי זה תהיה מעלה נוספת – שני סיומים (בתשעה באב עצמו ובמוצאי תשעה באב)… ש'כפול' קשור עם הגאולה" – 'התוועדויות' תשמ"ט, חלק ד', עמ' 94.
28. ↑  ספר השיחות תנש"א, חלק ב', עמ' 733

| חגי ישראל ומועדיו |
| --- |
| חגים מהתורה | ראש השנה • יום הכיפורים • סוכות • שמיני עצרת • ערב פסח • פסח • שביעי של פסח • פסח שני • שבועות • חול המועד |  |
| חגים מדרבנן או מסורת | אסרו חג • הושענא רבה • שמחת תורה • חנוכה • ט"ו בשבט • פורים • ל"ג בעומר • ט"ו באב |
| ימים מיוחדים | שבת • ראש חודש • חודש אלול • עשרת ימי תשובה • פורים קטן • ראש השנה למלכים ולרגלים • ספירת העומר • בין המצרים |
| תעניות חובה | צום גדליה • עשרה בטבת • תענית אסתר • י"ז בתמוז • תשעה באב |
| תעניות אחרות | יום כיפור קטן • תענית בכורות • כ' בסיוון • שובבי"ם • תענית בה"ב • תעניות גשמים • ז' באדר |
| שבתות מיוחדות | שבת מברכים • שבת שובה • שבת שירה • שבת שקלים • שבת זכור • שבת פרה • שבת החודש • שבת הגדול • שבת חזון • שבת נחמו |
| מדינת ישראל | 

|  |  |
| --- | --- |
| חגים לאומיים ממלכתיים | יום העצמאות • יום ירושלים |
| ימי זיכרון ממלכתיים | יום הזיכרון לשואה ולגבורה • יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל • יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע • יום הזיכרון ליהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל • יום גירוש היהודים מארצות ערב |

 |
| מועדי עדות | יום שמחת כהן • סיגד • י"ט כסלו • פורים שני • בסיסה • סהרנה • מימונה • תענית כ' בסיוון |
| פורטל שבת ומועדי ישראל |

| ימי האבלות לציון חורבן בית המקדש |
| --- |
| ארבע תעניות | עשרה בטבת • שבעה עשר בתמוז • תשעה באב • צום גדליה | חורבן בית שני |
| ימי בין המצרים | תלת דפורענותא • תשעת הימים • שבת חזון • שבוע שחל בו תשעה באב • שבע דנחמתא |
| סיפורים וקינות | אגדות החורבן • קינות לתשעה באב • מגילת איכה |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987012430931305171
* GND: 7602269-9
* LCCN: sh85135038

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.