מילותיו על נייר של ד"ר זליק פאול, מפקד "קאטינה", באירוע שנערך עשור לאחר ההפלגה. הנייר מוצג בתערוכת קבע "אף על פי" במכון ז'בוטינסקי בתל אביב
**קאטינה** (**Katina**) הייתה אניית פחם, אשר ב-1939 הוסבה על ידי חניכי תנועת הנוער בית"ר, לאניית מעפילים והביאה לארץ ישראל, חודשים ספורים לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה, מעל ל-1,000 מעפילים.

תולדותיה
--------

### הפלגה (ינואר 1939)

האנייה נרכשה מסוחר אניות יווני בשם דווריס. צוותה מנה כ-10 איש, רב חובל, מלחים ואנשי תחזוקה, כולם יוונים. מפקד האנייה היה אמור להיות נתן קאלפוס, שליח בית"ר, שיגיע מארץ ישראל, אולם הוא נעצר על ידי הבריטים שליטי הארץ דאז. זאב ז'בוטינסקי, ראש בית"ר מינה את ד"ר ראובן זליק פאול, בן ה-27 מריגה, שהיה אמור להיות נוסע פשוט באוניה, למפקדה. הנוסעים היו יהודים מכל רחבי מזרח אירופה. הם התרכזו בברנו שבצ'כוסלובקיה ומשם הגיעו ברכבת, במסע בן יומיים, לקונסטנצה, עיר נמל רומנית.

האנייה הפליגה מנמל קונסטנצה ב-18 בינואר 1939, כשעל סיפונה 738 מעפילים, קצת יותר מפי שניים מקיבולתה המקסימלית. הגברים הושמו בחלקה האחורי, בעוד הנשים והילדים מלפנים. בווארנה הצטרפו 40 מעפילים נוספים. כ-300 מהמעפילים היו חניכי בית"ר ורוב השאר חניכי תנועות השומר הצעיר והחלוץ. שלטונות רומניה התנו את מתן ההיתר להפלגת האנייה, בכך, שהיא תיקח עימה גם קבוצת פושעים יהודים שהשלטונות רצו להיפטר מהם. כך נכללו בין 778 המעפילים גם כ-20 פושעים יהודים, שהובאו אליה ישירות מהכלא הרומני.

תנאי ההפלגה היו קשים ביותר: צפיפות, תנאים סניטריים ירודים ומחסור במזון. מיכל המים המתוקים נסדק וכך אבד חלק גדול ממי השתייה והמעפילים נאלצו להשתמש במי ים מלוחים לרחצה ולהכנת תה. דליפת המים גם הרטיבה חלק ממלאי המזון היבש וכתוצאה מכך גדל גם המחסור באוכל. כל התנאים הללו גם גרמו לכך שבקרב המעפילים שררה תחלואה רבה, שלשול, הקאות וכיוצא בזה, ואחדים מהמעפילים נפטרו מדלקת קרום המוח, מה שגרם לכל הנמלים בדרך למנוע את עצירת האנייה אצלם, להצטיידות.

### נחיתה ראשונה בארץ ישראל (פברואר 1939)

"קאטינה" הגיעה לגבול המים הטריטוריאליים של ארץ ישראל, ב-6 בפברואר 1939, כשבועיים וחצי אחרי יציאתה לדרך. היא פגשה שם, בדיוק לפי התוכנית המקורית את הספינה *ארטמיזיה*, שהייתה אמורה להביא את המעפילים לקרבת החוף ולהנחיתם באמצעות סירות חתירה. 244 מהמעפילים אכן הועברו ל"ארטמיזיה", מהם 227 הונחתו בהצלחה בחוף הרצליה בעוד 17 מעפילי סירת החתירה האחרונה נתפסו על ידי הכוחות הבריטים. "ארטמיזיה" הוחרמה ואילו *קאטינה* עם מרבית המעפילים, מעל ל-500 איש, נמלטה ללב ים.

*קאטינה* שהתה באזור קפריסין, אולם הקשר עמה נותק. ב-28 בפברואר, אניית מעפילים אחרת, שהייתה בדרך לארץ ישראל, "ג'יפו ב'", הופנתה לעברה משום שהייתה מצוידת בתרופות ומזון. דא עקא, ה"ג'יפו" עלתה על שרטון צפונית לכרתים וטבעה. תפקיד שתי הספינות התחלף כעת ו-710 המעפילים שהיו על "ג'יפו" וניצלו, הועלו אף הם על "קאטינה". בסך הכל שהו כעת על "קאטינה" 1,241 נפש.

### נחיתה שנייה (מרץ 1939)

האוניה התקרבה לחוף נתניה והצליחה להנחית 700 מעפילים, אלא שאז שוב, זרקורי ספינות המשמר הבריטיות גילו אותה והניסו אותה חזרה ללב ים.

"קאטינה" חזרה לפיראוס.

### נחיתה שלישית (אפריל 1939)

ב-14 באפריל הגיעה הספינה בישת המזל לחוף כפר ויתקין, בניסיון ההנחתה השלישי של מעפיליה. הפעם היא נעזרה בספינה קטנה בשם "פאנגיאה קוניסטריו", חלופתה של "ארטמיזיה" המוחרמת. המעפילים החלו לרדת בסיוע אנשי "ההגנה" ותוך כדי ההנחתה התברר כי נפלה טעות, אנשי ההגנה ציפו לאוניית מעפילים אחרת, "אסימי". ואכן, מהר מאוד הצטרפה גם האחרונה להנחתה. אלא שרק 365 מעפילים הספיקו לרדת משתי הספינות. הנחתת השאר נעצרה על ידי הבריטים, כאשר שתי הספינות המנחיתות, אסימי ופאנגיאה קוניסטריו, התגלו ונתפסו.

ב-23 באפריל הודיעו השלטונות הבריטים על גירוש "פאנגיאה קוניסטריו", יחד עם 176 המעפילים שעליה ויחד עם אסימי ומעפיליה. במחאה על הגירוש הצפוי של "פאנגיאה קוניסטריו" ושל אסימי ארגנו מועצת פועלי חיפה וההגנה שביתה כללית והפגנה רבת משתתפים בחיפה. במקרה של "פאנגיאה קוניסטריו", שהייתה במצב גרוע ובסכנת טביעה בים הפתוח ההפגנה עזרה והמעפילים שוחררו על חשבון מכסת הסרטיפיקטים. מעפילי *אסימי* גורשו.

ד"ר פאול מפקד הספינה חזר לאלמוניותו. הוא הפך עם השנים לפתולוג בבית החולים הדסה (תל אביב), שם גם הקים מחלקה לסטטיסטיקה רפואית. נפטר בהיותו בן 60, בשנת 1972.

ב-5 במאי 2019 התקיים בכפר הנוער דוד רזיאל כנס רב משתתפים לכבוד 80 שנה להגעת *קאטינה* לארץ ישראל. כ-400 מצאצאי מעפילי האניה היו בין משתתפי הכנס.

לקריאה נוספת
------------

* יהודה ואלך (עורך), **אטלס כרטא לתולדות ה"הגנה"**, ירושלים: הוצאת כרטא, 1991, עמ' 49.
* מרדכי נאור (עורך), **עליה ב'**, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1982, עמ' 37-36.

קישורים חיצוניים
----------------

* "קאטינה", באתר מוזיאון ההעפלה וחיל הים
* מסמכים של "קאטינה"(הקישור אינו פעיל), בארכיון מכון ז'בוטינסקי בישראל
* אלי אלון, 80 שנה לקאטינה , באתר News1 מחלקה ראשונה‏, 8 במאי 2019
* אריאל בולשטיין, מסע הישרדות בלב ים, ישראל היום, 9 במאי 2019

| ההעפלה, העפלה מארצות המזרח |
| --- |
| פעילי עליה | שאול אביגור • יעקב אבידוב • יצחק (אייק) אהרונוביץ' • פנינה אורטרגר • יהודה ארזי • אמנון (זיסט) ברמן • נפתלי גולומב • משה גלילי • שלמה הלל • יוסי הראל • מנשה הראל • רחל ינאית בן-צבי • ציון כהן • משה כרמיל • מרדכי לימון • מזל מוצרי • דוד מימון • צבי נצר • עדה סרני • עקיבא פיינשטיין • אנטון פרודקין • יצחק צוקרמן • ברוך קונפינו • זאב שינד | אוניית המעפילים "פלמ"ח"אוניית המעפילים "פלמ"ח"אוניית המעפילים טייגר הילאוניית המעפילים טייגר הילאוניית המעפילים חנה סנשאוניית המעפילים חנה סנשאוניית המעפילים אליהו גולומבאוניית המעפילים אליהו גולומבאוניית המעפילים אקסודוסאוניית המעפילים אקסודוס |
| ארגונים | הגדעונים • המוסד לעלייה ב' • עליית אף על פי • עליית הנוער • פלי"ם • שורות המגינים • תנועת הבריחה |
| אירועים | אסון הפאטריה • אסון סטרומה • גולי מאוריציוס • הפאנים • ועדת החקירה האנגלו-אמריקאית • ליל וינגייט • מבצע אואזיס • מבצע איגלו • מבצע איילת השחר • מבצע מבוכה • מבצע מייקלברג • עלייה ג' • עלייה ד' • פיצוץ תחנות הרדאר • פיצוץ הרדאר בגבעת אולגה • פרשת לה ספציה • פריצת מחנה עתלית • פרשת קלאדובו-שאבאץ • צי הצללים • קבורת נספי האונייה סלבדור בישראל |
| אתרים | מחנות המעצר בקפריסין • מחנה המעצר בעתלית • מחנה המעצר בלטרון • מחנות העקורים |
| מסמכים | הספר הלבן (1922) • הספר הלבן (1930) • הספר הלבן (1939) • מחברת לוזיה • סרטיפיקט |
| אוניות העפלה | 

|  |  |
| --- | --- |
| 1934 | אוניון • ולוס • כוכב (כאוכב) |
| 1937 | אף-על-פי א', ב' |
| 1938 | אלי • אף-על-פי ג'-ו' • אטרטו א' • ארטימיזיה א', ב' • ג'יפו א' • דלפה • דראגא א', ב' • פוסידון א', ב' |
| 1939 | אגיה זוני • אגיוס ניקולאוס א', ב' • אוזיריס • אטרטו ב'-ז' • אסימי • ג'יפו ב' • דורה • דמטריוס • טייגר היל • טריפולי • ליזל • נעמי יוליה • סנדו • פאריטה • פרוסולה • קאטינה • קולורדו א' • קרוטובה • קרליצה-מריה • רודניצ'אר א'-ג' • רים |
| 1940-1944 | אוריון • אטלנטיק • הילדה • ליברטאד • מילוס • סלבדור • סקריה • פאטריה • פנצ'ו • פאסיפיק • רודניצ'אר ד' • דאריין 2 • סטרומה • ריטרול • לילי • בולבול • טאורוס • מילכה א', ב' • מריצה א', ב' • מפקורה • צלח א-דין • קזבק |
| 1945 | ברל כצנלסון • גבריאלה • דלין • חנה סנש • נתן א', ב' • פטר א', ב' |
| 1946 | אורד וינגייט • אליהו גולומב • אנצו סרני • ארבע חירויות • ביריה • ברכה פולד • דב הוז • הגנה • החייל העברי • הנרייטה סאלד • ווג'ווד • חביבה רייק • יגור • כ"ג יורדי הסירה • כנסת ישראל • כתריאל יפה • לטרון • מקס נורדאו • עמירם שוחט • פלמ"ח • רפיח • תל חי |
| 1947 | אף-על-פי-כן • אקסודוס • בן הכט • גאולה • המעפיל האלמוני • הפורצים • התקוה • חיים ארלוזורוב • י"ד חללי גשר הזיו • יהודה הלוי • כ"ט בנובמבר • לא תפחידונו • לנגב • מדינת היהודים • מולדת • מורדי הגטאות • עליה • קדימה • שאר ישוב • שבתאי לוז'ינסקי • שיבת ציון • תיאודור הרצל |
| 1948-1961 | אגוז • בונים ולוחמים • האומות המאוחדות • טירת צבי • יחיעם • ירושלים הנצורה • ל"ה גיבורי גוש עציון • לניצחון • לקוממיות • מדינת ישראל • משמר העמק • נחשון • עצמאות • קיבוץ גלויות • קרב עמק איילון |

 |
| אוניות גירוש | אושן ויגור • אמפייר הייווד • אמפייר רייוול • אמפייר לייף גארד |
| מורשת והנצחה | 

|  |  |
| --- | --- |
| כללי | אות המעפיל |
| ספרים וסרטים | אקסודוס (ספר) • אקסודוס (סרט) • בדרך המחתרת לפלסטינה • הבלתי חוקיים • הספינה מפקורה (סרט) • הצי הסודי של היהודים |
| שירים | בין גבולות • זמר לספינה • נאום תשובה לרב-חובלים איטלקי • שושנה שושנה |
| אתרים | אנדרטת אניית המעפילים אקסודוס • חלקת המעפילים בהר הרצל • יד למעפיל האלמוני • מוזיאון ההעפלה וחיל הים • מוזיאון סטרומה • פסל-ים • שביל השלום האלפיני |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987008917264305171

 |