כיתוב=מראה בסיחוטה-אלין
**סיחוטה-אלין** (ברוסית: **Сихотэ-Алинь**) הוא רכס הרים במחוז פרימוריה וחברובסק, רוסיה, המשתרע לאורך 900 ק"מ בכיוון צפון-מזרח לנמל הימי של ולדיווסטוק. פסגות ההרים הגבוהות ביותר ברכס הן אלו של הר טורדוקי (2,077 מטרים) והר אניק (1,933 מטרים).

בשנת 2001 העניק אונסק"ו לשטח של 15,539 קמ"ר בסיחוטה-אלין מעמד של אתר מורשת עולמית, בין השאר, בשל חשיבותו של האזור ל:

> 
> הישרדותם של מינים בסכנת הכחדה כגון מרגון סיני, ינשוף-דגים בלקינסטון, והטיגריס הסיבירי
> 
> 
> 
> 

ב-2018 הורחבה ההכרזה של האתר והוא כולל מאז גם את עמק נהר ביקין.

היסטוריה
--------

רסיס מהמטאוריט
הפעילות האנושית במקום החלה עוד בתקופה הפרהיסטורית. במאה ה-7 הוקמה במקום התיישבות שאנשיה דיברו בשפות טונגוסיות. ההתיישבות נקראה מוקרי והושפעה מהמונגולים והטורקים. באמצע המאה ה-19 הפך הנהר אוסורי לחלק מהמזרח הרחוק הרוסי, ולאחר מכן המקום הושפע גם ממגמות מערביות.

1900 מהגרים סינים שהגיעו למקום הביאו איתם את דת הטאואיזם שהתערבבה עם דת האדגה הפגאנית. התרבות המקומית עברה שינוי נוסף כאשר למקום הגיעו המאמינים הרוסים הישנים למקום מתוך מטרה למצוא מקלט בגלל רדיפות דתיות.

בעשור הראשון והשני של המאה ה-20 נערך מחקר מקיף בסיחוטה-אלין על ידי ולדימיר ארסנייב (1872–1930). ארסנייב תיאר את ממצאיו במספר ספרים, שב-1975 הפכו לסרט קולנוע זוכה פרס אוסקר של הבמאי אקירה קורוסאווה. ב-1935 הוקמו שמורות הטבע סיחוטה-אלין ולאזו על מנת לשמר את המאפיינים הייחודיים של המקומות הללו.

תהליך הקולקטיביזציה ברוסיה הגיע גם לאזור זה. בשלהי שנות ה-30 אוכלוסיית המקום רוכזה בשתי התיישבויות, שמביניהן קרסני יאר קיימת עד היום.

ב-12 בפברואר 1947 התרחשה פגיעת מטאוריט סיחוטה-אלין שגרמה לפיצוץ עז. המטאוריט פגע בקרקע במרחק 440 קילומטרים צפון-מזרחית לוולדיווסטוק.

ב-1993 הוקמה הטריטוריה האתנית סיחוטה-אלין עבור האנשים הקשורים לסביבת הטייגה (יערות אורן), המייצגת את עקרון שימור הטבע שמאפיין את התושבים המקומיים. אולם, בגלל גודלה הקטן של האוכלוסייה (כ-2,000 תושבים) והשפעות זרות, דרך החיים המסורתית במקום נתונה בסכנה.

תיאור
-----

אזור של דשא גבוה
טיגריס סיבירי
סיחוטה-אלין נמצא בחוף המזרחי של יבשת אסיה בין החלק הצפון-מזרחי של סין לבין ים יפן. השטח הכולל של אתר המורשת העולמית הוא 1,549.179 קמ"ר, והוא מחולק לחמישה אזורים נפרדים. במקום חיים רק כ-2,000 איש, ומספר זה נמוך מאוד בהשוואה לצפיפות האוכלוסין הסיבירית הממוצעת. ייחודיותו של האזור נובעת משליטתם בנוף של יערות האורן הקוריאני הנמצאים משני צדדיו של עמק ביקים בצפון-מערב ושמורת הטבע סיחוטה אלין בדרום, ויערות מחטניים ואלון יפני על החוף. הסביבה הטבעית של סיחוטה אלין יציבה ולא סובלת מזיהום.

סיחוטה-אלין מהווה את אחד מאזורי האקלים הממוזג המיוחדים בעולם. במקום מתקיימים מינים המאפיינים טייגה צפונית (כגון מיני אייליים ודוב חום) במקביל למינים טרופיים כגון נמר אמור, טיגריס סיבירי ודוב שחור אסייתי. העץ העתיק ביותר במקום הוא טקסוס יפני (Taxus cuspidata), שגילו מעל 1,000 שנים.

סיחוטה-אלין היא מקום המגורים של אנשי האדגה המתגוררים ברובם בכפר קרסני יאר בעמק ביקים. הפעילות העיקרית שלהם היא ציד, דיג וקטיפת שרכים, גרגרי יער, פטריות וזרעים. אחד מבתי הגידול החשובים בסיחוטה-אלין משתרע על האזורים הבינוניים והגבוהים של נהר אימן. בבית הגידול הזה חיים מינים רבים כגון ג'ינסנג וטיגריס סיבירי ביחד עם 122 אנשים מבני האדגה.

ראו גם
------

* אירוע טונגוסקה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סיחוטה-אלין** בוויקישיתוף
* מידע על פגיעת המטאוריט באתר מוזיאון מוסקבה
* סיחוטה-אלין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מרכז סיחוטה-אלין באתר אונסק"ו (באנגלית).

| Flag of RussiaFlag of Russia סמל אונסק"וסמל אונסק"ו אתרי מורשת עולמית ברוסיה |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| המכלול הארכיטקטוני של לאוורת השילוש-סרגייב בסרגייב פוסאד • כנסיית העלייה לשמים בקולומנסקויה • דרבנט • המכלול ההיסטורי ותרבותי של איי סולובצקי • הרצועה הקורונית (עם ליטא) • מנזר פראפונטוב • מנזר נובודוויצ'י • המכלול ההיסטורי והאדריכלי של הקרמלין של קאזאן • המרכז ההיסטורי של סנקט פטרבורג ואתרים קשורים • האתרים ההיסטוריים של נובגורוד • המרכז ההיסטורי בירוסלבל • קיז'י • הקרמלין והכיכר האדומה במוסקבה • הקשת הגאודזית של שטרובה (עם תשע מדינות אחרות) • האתרים הלבנים בוולדימיר ובסוזדל • סיחוטה-אלין • הרי הזהב של אלטאי • ימת באיקל • המערכת הטבעית באי וראנגל • אגם אובס נור (עם מונגוליה) • היערות הבתוליים בקומי • הרי הגעש של קמצ'טקה • הקווקז המערבי • רמת פוטוראנה • המתחם ההיסטורי והארכאולוגי בבולגר • נופי דאוריה (עם מונגוליה) • קתדרלת ומנזר העלייה לשמיים בעיירה-אי סביאז'סק • כנסיות בית הספר לאדריכלות של פסקוב • הפטרוגליפים של ימת אונגה והים הלבן |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4124193-9
* VIAF: 248126181
* WorldCat (עם VIAF): 248126181

 |