תלמידי ישיבה חוגגים את פורים, ירושלים, 1997
**רב פורים** הוא מנהג פרודי הרווח בישיבות, בישיבות תיכוניות, באולפנות ('רבנית פורים'), ולעיתים גם בבתי ספר תיכוניים דתיים, ולפיו תלמידי הישיבה ממנים בתקופת חג הפורים רב מקרב התלמידים, שמחליף כביכול לתקופת החג את ראש הישיבה או ראש האולפנה. המנהג רווח גם בחסידויות ובהן ממונה רב פורים או "**אדמו"ר פורים**" לימי החג. בישיבות ליטאיות הוא מכונה (בעקבות היידיש) **פורים רב**.

מטרת המנהג לממש את עקרון "ונהפוך הוא" המתבטא במגילת אסתר. הנוהג כולל מינוי של תלמיד, שאינו מכהן כרב, אשר פעילותו צריכה להוביל לאווירה מבודחת. כיום נהוג במוסדות תורניים שונים, ובעיקר בישיבות תיכוניות, שרב הפורים משמש כראש ישיבה בשבת זכור.

בחירת רב פורים
--------------

התקיימו ומתקיימים שינויים במהותו של רב פורים, לעיתים המינוי ניתן לתלמיד מוכשר ועילוי, אשר רמתו תאפשר הרצאת חידושי תורה הומוריסטיים ומבדחים; כך לדוגמה מונה הרב אברהם יצחק הכהן קוק כרב פורים בישיבת וולוז'ין והשיר שחיבר לקראת המאורע זכה לתשבחות מצד רבו הנצי"ב מוולוז'ין. בחירת הרב מתמקדת לרוב ביכולת הכריזמטיות וההומור שלו, כך למשל, הרב ישראל מאיר לאו נבחר כרב פורים בישיבת פוניבז' בבני ברק והרב אברהם רביץ בישיבת חברון.

במוסדות מסוימים נהוג לצד בחירת רב פורים לפרסם מעין "תקנון פורים" המכיל חוקים הומוריסטיים שונים הנוגעים ללימודים באותו מוסד בתקופת פורים וסביבתו.

טקס חשיפת זהותו של רב או רבנית פורים לתלמידי המוסד מכונה "**הכתרה**". בישיבות תיכוניות ובאולפנות הטקס כולל על-פי רוב הצגה המועלת על ידי תלמידי כיתות י"ב ובסופו מוצג ה"רב" או ה"רבנית".

מקורו
-----

בספר שרי המאה מזכיר הרב מימון את רבי יונתן אייבשיץ כרב פורים, כבר בצעירותו. יש הטוענים כי המנהג התחיל בישיבת וולוז'ין, על ידי ר' חיים מוולוז'ין; אולם קיימות הקבלות בבחירות ראש הקהל במקומות שונים באירופה.

קיימת השערה שהמנהג הגיע לישיבות ליטא ממקומות בהם היו ממנים רב חלופי לפורים למקרה בו יהיה באותו היום צורך דחוף לפסוק הלכה והרב לא יוכל לעשות זאת כי הוא קיים את מצוות היום והשתכר "עד דלא ידע".

התנגדות
-------

המנהג לא היה ידוע אצל היהודים בארצות המוסלמים, כפי שניכר בדברי החיד"א משנת 1778; וישנה גם התנגדות פוסקים מאסכולה זו למנהג זה. כך הרב עובדיה יוסף מביע התנגדות למנהג של השמעת ביקורת ולגלוג על יד רב פורים, ומציין אגדה הטוענת שהרב שמעון סופר מת כתוצאה מזלזול ועלבונות של רב פורים. בשנת תשע"א יצא גם הרב אהרן יהודה לייב שטיינמן בהתנגדות נחרצת למנהג.[דרוש מקור]

ראו גם
------

* פורים שפיל
* פרודיות לפורים

קישורים חיצוניים
----------------

* אבישי בן חיים, יבוטל פורים!, באתר nrg‏, 25 בפברואר 2007
* כתב בחדרי חרדים, 'פורים רב' בחברון • תש"ן • וידאו נדיר, באתר בחדרי חרדים
* מידע על רב פורים בקטלוג הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  שבת הראי"ה פרשת תצווה, באתר "ישיבה", אדר תשס"ט
2. ↑  שו"ת מאתר "מורשת"
3. ↑  **מעגל טוב**, ירושלים תרצ"ד, 138-139
4. ↑  שו"ת **יחוה דעת**, ירושלים תשמ"ג, חלק ה, סימן נ'

| פורים |
| --- |
| מצוות החג | מקרא מגילה • מתנות לאביונים • משלוח מנות • סעודת פורים ושתיית יין בפורים • פרסום הנס |  |
| מנהגים | משנכנס אדר מרבין בשמחה • זכר למחצית השקל • אוזן המן • התחפשות • רעשן |
| מגילת אסתר | אישים במגילה: אחשוורוש • ושתי • המן • עשרת בני המן • זרש • בגתן ותרש • מרדכי היהודי • אסתר • חרבונה • אבגתא • התך • הגיתוספות למגילת אסתר • חלום מרדכי • תרגומי מגילת אסתר לארמית • היעדרותו של אלוהים ממגילת אסתר • מדרש אבא גוריון |
| תפילות ופיוטים | למנצח על אילת השחר • על הנסים • אשר הניא • ויאהב אומן ("קרובץ לפורים") • מי כמוך ואין כמוך • קוראי מגילה |
| שירים | ליהודים הייתה אורה ושמחה וששון ויקר • חג פורים (שיר) • אני פורים • ליצן קטן נחמד • ככלות ייני • רשימת שירים ופיוטים לפורים • פיוטים ושירים נוספים |
| שמחת פורים | פורים שפיל • רב פורים • עדלאידע • ליל שיכורים • פרודיות לפורים |
| מאכלים | אוזן המן • פזואלוס • פלודן • קרפלך • מקרוט |
| שונות | עיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון • בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר • פורים משולש • פורים קטן • תענית אסתר • פרשת זכור • מצוות זכירת מעשה עמלק • מחיית זכר עמלק • מסכת מגילה • סעודת אסתר • פורים שני • קבר אסתר ומרדכי |
| חגי ישראל ומועדיו |