recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אנדכס** (בגרמנית: **Andechs**) הוא "קהילה" (מועצה מקומית) גרמנית בבוואריה, השוכנת כ-40 ק"מ דרומית-מערבית ממינכן. מספר תושביה כ-3,200. היישוב מפורסם במנזר (אבציה) שלו, בו מיוצרת הבירה המסורתית "אנדכסר" (Andechser) וכן במחלבה על שם שייץ, המחלבה ה"האורגנית" הגדולה בגרמניה.

היסטוריה - הרוזנים והדוכסים מאנדכס
----------------------------------

היישוב היה בימי הביניים מושבם של הרוזנים מדיסן-אנדכס ושל הדוכסים מאנדכס-מראניה שנהנו מעוצמה רבה וחיו בטירה שנמצאה בשטחו. 
בשנת 1132 תרם הרוזן את המקום לכס הקדוש ועזב את אנדכס. 
בשנת 1208 המלך פיליפ משוואביה נרצח בבמברג, 250 ק"מ מצפון לאנדכס, מיוזמת יריבו, אוטו, ובמעשה הרצח היו מעורבים ישירות בני משפחה של הדוכסים מאנדכס. טירת הדוכסים נהרסה כליל. כעבור מספר שנים שם המשפחה טוהר. 

בשנת 1248 אחרי מות הדוכס אוטו השמיני, רוזן פלטיני של בורגונדיה, כבה הענף המרכזי של הרוזנים והדוכסים מאנדכס והדוכסות סופחה כולה לאחוזת הבישופות של במברג.
אחרי שבשנת 1388 נתגלה האוצר האבוד של הרוזנים מאנדכס, שכלל שרידים קדושים, חלה תחייה מחדש של המקום שהפך ליעד לעליות לרגל.
בשנת 1455 במקום הטירה לשעבר על "ההר הקדוש" בנו בני בית ויטלסבאך את המנזר הבנדיקטיני אנדכס. 
המנזר היה במהלך מאות שנים חלק מהמתחם הסגור (הופמארק) ארלינג.
בשנת 1803 חוקי החילון בבוואריה הביאו לסגירה זמנית של המנזר.
בשנת 1813 הוכרז הכפר ארדינג הסמוך למנזר כקהילה בפני עצמה. בימי המלך לודוויג הראשון בשנת 1850 נפתח מחדש המנזר אנדכס בחסות המנזר בוניפאץ (בוניפציוס) הקדוש במינכן. 
ב-30 באפריל 1956 קהילת ארלינג קיבלה את השם ארלינג-אנדכס.
ב-1 ביולי 1976 קהילת מכטפלינג שהייתה עד אז עצמאית סופחה לארלינג-אנדכס. ב-1 בינואר 1978 הופח גם הכפר פרידינג. ב-2 בינואר 1978 שונה שם הקהילה מ"ארלינג-אנדכס" לארנכס בלבד.

מנזר אנדכס
----------

באנדכס קיים מנזר במעמד "אבאציה" של המסדר הבנדיקטיני הגרמני. הוא הוקם בשנת 1455. בנייני המנזר, לרבות הכנסייה משנת 1712, נבנו על גבעה, כ-3.2 קילומטר מזרחית מהאגם אמרזה, בסגנונות בארוק ורוקוקו. במנזר חיים כ-שלושים נזירים בנדיקטינים המייצרים בירה ידועה לפי מתכון מסורתי. המנזר ומבשלת הבירה שלו Klosterbreurei Andechs מושכים אליו עולי רגל רבים, חובבי בירה מסורתית וכן תיירים, במיוחד בימי ראשון ובחגים.

גאוגרפיה
--------

אנדכס נמצאת על רכס הררי, בגובה כ-650 מטר, בין האגם אמרזה (Ammersee) ממזרח לאגם שטארנברגר (Starnberger See) ממערב.
הרכס נוצר על ידי משקעים קרחוניים בין שתי חזיתות קרחוניות ראשיות של הקרחון איזאר-לויזאך, האחראיות להיווצרות שני האגמים הקרחוניים והוא מראה על פני השטח יסודות של מורנת קצה. הגובה בתחום היישוב משתנה בין 533 מטר על גדת האגם אמרזה ל-740 מטר בצפון היער קרשלאכר.
אנדכס שוכנת במרכז "ארץ חמשת האגמים" (Fünfseenland) והיא מורכבת מחמישה יישובים: הכפרים ארלינג, פרידינג ומאכטלינג ואזור העסקים רוטנפלד.
את הכפר ארלינג חוצה נחל קינבאך.

אישים
-----

* המלחין קרל אורף, היוצר של "כרמינה בוראנה ומייסד גישת החינוך המוזיקלי Orff Schulwerk, קבור במנזר. כל שנה מתארגן במקום פסטיבל המוקדש לו:"אורף באנדכס".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדכס** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אנדכס (בגרמנית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007540352505171
* GND: 4085737-2
* LCCN: nr93025655
* NKC: ge760994
* VIAF: 233645846
* WorldCat: lccn-nr93025655

 |
בתורת ההסתברות, **חוסר זיכרון** הוא תכונה של התפלגויות, המתאר מקרים בהם ההתפלגות של "זמן המתנה" לקבלת מאורע מסוים אינה תלויה בזמן שחלף לקבלתו. כדי למדל התפלגות כזאת, יש "לשכוח" באיזה מצב המערכת נמצא בכל נקודת זמן; כלומר, ההסתברות למאורע מסוים אינה תלויה בהיסטוריה של התהליך. רק שתי התפלגויות הן חסרות זיכרון: ההתפלגות הגאומטרית הבדידה וההתפלגות המעריכית הרציפה.

דוגמאות
-------

### התפלגות בדידה

יהי X המשתנה המקרי המוגדר כמספר הטלות קובייה הוגנת עד לקבלת הספרה 6. כלומר {\displaystyle X\sim \mathrm {Geom} \left({\frac {1}{6}}\right)} (מתפלג גאומטרית עם פרמטר {\displaystyle p={\frac {1}{6}}}). מספר הטלות הקובייה אינו משפיע על ההסתברות לקבלת הספרה 6 בכל הטלה. גם אם הטלנו {\displaystyle 10} הטלות למשל, בהטלה הבאה ההיסטוריה של תוצאות ההטלה הקודמות "נשכחת", וההסתברות לקבלת 6 היא שוב {\displaystyle {\frac {1}{6}}}.

### התפלגות רציפה

יהי X המשתנה המקרי המוגדר כמשך החיים של נורה חשמלית, כלומר הזמן שחולף מתחילת השימוש בה עד שהיא נשרפת. נניח שידוע שנורה נשרפת אחרי 1000 שעות הדלקה בממוצע, כלומר שתוחלת מספר השעות היא {\displaystyle \mathrm {E} [X]=1000}. אם אחרי 100 שעות הדלקה הנורה לא נשרפה, ההסתברות שתישרף ב-1000 השעות הבאות, כלומר כעבור 1100 שעות בסך הכל, זהה להסתברות שתישרף ב-1000 השעות הראשונות. זאת מההנחה, שבכל רגע ההסתברות שהנורה תישרף זהה, ללא תלות בגילה של הנורה. לכן אם היא פעלה זמן מסוים, ואחר כך הפעלנו אותה שוב, הזמן הממוצע בו תישרף מרגע ההדלקה לא משתנה. אנו אומרים ש-{\displaystyle X\sim \mathrm {Exp} \left({\frac {1}{1000}}\right)} (מתפלג אקספוננציאלית עם פרמטר {\displaystyle \lambda ={\frac {1}{1000}}}).

הגדרה פורמלית
-------------

### חוסר זיכרון של משתנה מקרי בדיד

יהי X משתנה מקרי בדיד שמקבל ערכים אי שליליים. אומרים שהתפלגותו **חסרת זיכרון** אם לכל {\displaystyle m,n\in \{0,1,2,\dots \}} מתקיים:

.{\displaystyle \Pr(X>m+n\mid X>m)=\Pr(X>n)}.
כלומר, ההסתברות המותנית ש-X יקבל ערך גדול מ-{\displaystyle m+n} בהינתן שערכו גדול מ-m, זהה להסתברות שיקבל ערך גדול מ-n. בהתייחס לדוגמה שלעיל, ההסתברות שהקובייה תוטל יותר מ-{\displaystyle 10} פעמים עד שיתקבל 6 לראשונה אם יודעים שהיו כבר יותר מ-3 הטלות, זהה להסתברות שהיו יותר מ-{\displaystyle 7} הטלות: תוצאות 3 ההטלות הראשונות לא משפיעות על ההטלות הבאות אחריהן.

ההתפלגות הבדידה היחידה שחסרת זיכרון היא ההתפלגות הגאומטרית.

### חוסר זיכרון של משתנה מקרי רציף

יהי \ X משתנה מקרי רציף המקבל ערכים אי שליליים. אומרים שהתפלגותו **חסרת זיכרון** אם לכל {\displaystyle t,s\geq 0} מתקיים:

{\displaystyle \Pr(X>t+s\mid X>t)=\Pr(X>s).\,}
אם נחזור לדוגמת הנורה, ההסתברות שהנורה תישרף כעבור יותר 1100 שעות אם ידוע שלא נשרפה ב-100 השעות הראשונות, זהה להסתברות שתישרף כעבור 1000 שעות: מכיוון שהנורה נשרפת ברגע אקראי, {\displaystyle 100} השעות הראשונות לא משפיעות על ההסתברות שהנורה תישרף בנקודת זמן כלשהי אחריהן.

ההתפלגות הרציפה היחידה שחסרת זיכרון היא ההתפלגות האקספוננציאלית.
**Reise, Reise** (מגרמנית: "התעורר, התעורר") הוא אלבומה הרביעי של להקת הNDH הגרמנית רמשטיין. האלבום יצא לראשונה ב-27 בספטמבר 2004 בגרמניה. הוא הגיע לפסגת המצעדים במספר מדינות ובהן גרמניה, אוסטריה, שווייץ, איסלנד, פינלנד, אסטוניה ומקסיקו. נכון לפברואר 2006 האלבום נמכר בכמיליון וחצי עותקים ברחבי העולם.

בשם האלבום ישנו כפל משמעות. מחד "Reise, Reise" הוא ביטוי של יורדי ים, בדיאלקט מדובר של הגרמנית בצפון גרמניה, שמטרתו להעיר מלחים משנתם. מאידך, משמעות המילה בגרמנית תקנית היא מסע או טיול.

רשימת השירים
------------

1. "Reise, Reise" ("התעורר, התעורר\מסע, מסע") – 4:11

2. "Mein Teil" ("החלק שלי") – 4:32

3. "Dalai Lama" ("דלאי למה") – 5:38
השיר הוא מחווה לבלדה של יוהאן וולפגנג פון גתה, שר היער.

4. "Keine Lust" ("אין חשק") – 3:42

5. "Los" ("חיסרון") – 4:25

6. "Amerika" ("אמריקה") – 3:46

7. "Moskau" ("מוסקבה") (עם Viktoria Fersh‏) – 4:16

8. "Morgenstern" ("כוכב השחר") – 3:59

9. "Stein um Stein" ("אבן על אבן") – 3:56

10. "Ohne dich" ("בלעדייך") – 4:32

11. "Amour" (צרפתית. "אהבה")  – 4:50

- בתחילת האלבום ישנה רצועה מוסתרת. כאשר מעבירים את הדיסק לזמן שלילי, לפני השיר הראשון, ניתן לשמוע את 38 השניות האחרונות מהקלטת הטייס, מהקופסה שחורה של טיסה 123 של ג'פאן איירליינס.

וידאו קליפים
------------

* Mein Teil
* Amerika
* Ohne dich
* Keine Lust

מבצעים
------

רמשטיין

* טיל לינדמן – שירה
* ריכרד קרוספה-ברנשטיין – גיטרה חשמלית
* פאול לאנדרס – גיטרה חשמלית
* אוליבר "אולי" רידל – גיטרה בס
* כריסטופר "דום" שניידר – תופים
* כריסטיאן "פלאקה" לורנץ – קלידים

אמנים אורחים

* ויקטוריה פרש (Viktoria Fersh) – שירה (שיר 7)
* בורבל בולר (Bärbel Bühler) – אבוב (שיר 10)
* מיכאל קאדן (Michael Kaden) אקורדיון (שירים 1,7)
* אולסן אינוולטיני (Olsen Involtini) – נגינה (שירים 9,10)
* סבן הלביג (Sven Helbig) – נגינה (שירים 1,9,2,6,8)
* Kinderchor Canzonetta – מקהלה (שיר 6)
* Dresdner Kammerchor – מקהלה (שירים 2,6,8)
* Köpenicker Zupforchester – מנדולינה (שיר 10)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Reise, Reise** בוויקישיתוף
* MusicBrainz Reise, Reise באתר MusicBrainz
* Discogs Reise, Reise באתר Discogs
* AllMusic Reise, Reise באתר AllMusic

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ferguson, Tom. "Rammstein's Grammy Nom Fires Up Universal". Billboard 118 (6): 82. 11 February 2006.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: ea9bf147-abbd-39df-b927-46fc945a5140

 |
המלך של תולה פייר ז'אן ואו דר אודרה, 1896.
**המלך בתולה** (בגרמנית: **Der König in Thule**) הוא שיר מאת יוהאן וולפגנג פון גתה שנכתב בשנת 1774, וצורף בחלקו לפאוסט במערכה "ערב" כשיר ששרה מרגרטה.

ביולי 1774 כתב גתה שיר בשם "דרישת שלום מרוח הרפאים" (Geistesgruß), שנחשב לטיוטה ל"המלך בתולה". יוהאן גוטפריד הרדר יעץ לו לבצע מספר שינויים, וביניהם לבחור כמקום העלילה את הממלכה המיתולוגית תולה, המקום הצפוני ביותר שאליו הגיעו ימאי יוון העתיקה לפי פיתאס. השיר פורסם ב-1782.

תוכן
----

מלך תולה נאמן לאהובתו, והיא לפני מותה נותנת לו גביע זהב. דבר יקר-ערך מזה לא מוצא המלך, אשר כל אימת שהוא שותה מן הגביע, עיניו דומעות. בראותו שיומו האחרון קרב, הוא מחלק את כל רכושו, אך לא את הגביע. תחת זאת הוא עורך סעודת מלכים לאציליו במצודה שמעל לים. הוא נעמד, שותה טיפה אחרונה מן הגביע, וזורק אותו אל גלי הים. בעודו רואה את הגביע צולל למעמקים, הוא עוצם את עיניו ומת (במקור: לא ישתה עוד טיפה לעולם).

השיר הוא בלדה, ומזכיר בתוכנו אגדת עם. הוא מתכתב עם נושאים כמו המלך ארתור ואבירי השולחן העגול, הגביע הקדוש, והסעודה האחרונה.

ב"פאוסט" מקבל השיר הד במעשי השטן. גרטכן (מרגרטה) חולמת על אהבה רומנטית, ושרה על מלך תולה השותה מגביע זהב שנתנה לו אהובתו. באותו הזמן השטן מחביא בחדרה בעזרת מפיסטופלס מתנה אחרת, שתקשור אותה לפאוסט.

מבנה ולחן
---------

השיר בן שישה בתים, ובחריזתו חרוז נשי וחרוז גברי.

הוא הולחן פעמים רבות, בין היתר על ידי יוהאן פרידריך רייכארדט, קרל פרידריך צלטר, פרנץ שוברט, הקטור ברליוז, היינריך מארשנר, פרנץ ליסט, רוברט שומאן, שארל גונו, והנס פון בילוב.

מקומו בתרבות גרמניה
-------------------

שיר זה היה כה ידוע בגרמניה של המאה ה-19 שמשוררים וסופרים הניחו שקהל קוראיהם מכיר אותו. כך הוא זכה לאזכורים ביצירות רבות מסוגים שונים, בהן "הצייד והרועה" של קלמנס ברנטנו, "אלכסנדר החדש" של היינריך היינה, והספר "אֶפי בריסט" של תאודור פונטאנה.

ספרו של נבוקוב
--------------

בסביבות 1940 פרסם ולדימיר נבוקוב שני פרקים ראשונים מספר הפרוזה האחרון שלו בשפה הרוסית שעה שהחל כבר לכתוב באנגלית ועמד לנסוע מפריז לארצות הברית. הספר לא הושלם מעולם. לפרק הראשון קרא נבוקוב "אולטימה תולה" שהוא מקום ההתרחשות של העלילה ולפרק השני: "סולוס רקס" שפירושו בלטינית מלך בודד (גם מצב במשחק שח מט). בפרק זה מעלים דייגים בתרווד, במשך שלושה ימים, מי ים שהפכו ליין לאחר שהמלך השליך את הגביע לים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המלך בתולה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  מקום השיר בפאוסט: חלק 2, שורות 2759–2782
2. ↑  שני הפרקים בשפת המקור, *Lib.ru*

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 7681783-0

 |
**גַּת חֵפֶר** או **גַּת הַחֵפֶר** היא עיר מקראית, המוזכרת בתנ"ך.

על פי ספר יהושע היא נמסרה לנחלת שבט זבולון: 

"וַיַּעַל הַגּוֹרָל הַשְּׁלִישִׁי לִבְנֵי זְבוּלֻן לְמִשְׁפְּחֹתָם וַיְהִי גְּבוּל נַחֲלָתָם עַד שָׂרִיד: וּמִשָּׁם עָבַר קֵדְמָה מִזְרָחָה גִּתָּה חֵפֶר עִתָּה קָצִין וְיָצָא רִמּוֹן הַמְּתֹאָר הַנֵּעָה:" (ספר יהושע, פרק י"ט, פסוקים י'–י"ג)

העיר מוזכרת בספר מלכים, כאתר הולדתו של הנביא יונה בן אמיתי שעליו מסופר בספר יונה; אשר הושבה לתחום השליטה הישראלי על ידי מלך ישראל, ירבעם בן יואש:

"בִּשְׁנַת חֲמֵשׁ עֶשְׂרֵה שָׁנָה לַאֲמַצְיָהוּ בֶן יוֹאָשׁ מֶלֶךְ יְהוּדָה מָלַךְ יָרָבְעָם בֶּן יוֹאָשׁ מֶלֶךְ יִשְׂרָאֵל בְּשֹׁמְרוֹן אַרְבָּעִים וְאַחַת שָׁנָה: ... הוּא הֵשִׁיב אֶת גְּבוּל יִשְׂרָאֵל מִלְּבוֹא חֲמָת עַד יָם הָעֲרָבָה כִּדְבַר ה' אֱלֹהֵי יִשְׂרָאֵל אֲשֶׁר דִּבֶּר בְּיַד עַבְדּוֹ יוֹנָה בֶן אֲמִתַּי הַנָּבִיא אֲשֶׁר מִגַּת הַחֵפֶר:" (ספר מלכים ב', פרק י"ד, פסוקים כ"ג–כ"ה)

הירונימוס, אשר פעל באירופה ובארץ ישראל במפנה המאות ה-4-ה-5, זיהה את גת חפר בסמוך לציפורי, בספרו "מקומות האתרים העבריים ושמותיהם" (*Liber De Situ Et Nominibus Locorum Hebraicorum*); וזיהוי זה אומץ אצל חלק מהחוקרים במאה ה-20.
זיהוי נוסף שהתקבל, הוצע בתל א-זרְעְ (או חִרבת א-זֻרַאעַ) ליד משהד; באתר נערכו חפירות ארכאולוגיות ונמצאו חרסים מהתקופה הישראלית.

לקריאה נוספת
------------

* יוחנן אהרוני, **אטלס כרטא לתקופת המקרא**, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 72–73, 143.

קישורים חיצוניים
----------------

* לאה פורת, תל גת חפר, **חדשות ארכיאולגיות**, גיליון 118, 2006, באתר רשות העתיקות
* אבירם אושרי וצבי גל, הגליל התחתון בין תגלת פלאסר הג' וראשית התקופה הפרסית, באתר רשות העתיקות

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו: אברהם נגב, הערך: גַּת חֵפֶר, **לכסיקון מקראי**, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 208.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007522257905171

 |
**אלכסנדר אלכסנדרוביץ' ריאזנצב** (ברוסית:  **Александр Александрович Рязанцев**; נולד ב-5 בספטמבר 1986) הוא כדורגלן רוסי, המשחק כקשר התקפי בטורפדו מוסקבה.

קריירה
------

### קריירת מועדונים

ריאזנצב הוא בוגר בית הספר לכדורגל של טורפדו מטאלורג. הוא עלה לקבוצה הבוגרת ב-16 באוקטובר 2004 והופיע בהופעת בכורה במשחק נגד לוקומוטיב מוסקבה.

בתחילת 2006 עבר לרובין קאזאן ובמדי הקבוצה הטטארית עלה לראשונה ב-19 במרץ 2006 במשחק נגד רוסטוב. במהלך העונה הופיע 15 פעמים במדי הקבוצה, 8 מהם בהרכב הפותח. את שער הבכורה הבקיע ב-2007 בדקה ה-11, כשהבקיע נגד קבוצתו הקודמת מוסקבה. במהלך העונה הוא הבקיע 6 שערים ב-19 הופעות וגם הופיע במדי רובין במשחק גביע אינטרטוטו נגד ראפיד וינה, שגם נגדה הבקיע. אף על פי שבתחילת עונת 2007/2008 רובין מכרה שחקנים רבים, ריאזנצב נשאר, הוא הופיע ב-22 משחקים והיה שחקן מפתח בקבוצה וזכור במיוחד בהבקעת שער הבכורה של רובין בליגת האלופות, כשהבקיע ב-30 באוקטובר 2009 נגד ברצלונה כבר בדקה השנייה למשחק, שהסתיים באופן סנסציוני בהפסד ברצלונה 1–2. בדצמבר 2009 האריך את חוזהו עד 2013.

ב-18 ביולי 2013 הוא קיבל כרטיס אדום בשל משחק אלים והורחק לשלושה משחקים. בספטמבר אותה שנה הודיע להנהלת הקבוצה על כוונתו לא לחדש את החוזה. במדי רובין זכה בשתי אליפויות לאומיות ובשני גביעים לאומיים.

בינואר 2014 חתם בזניט סנקט פטרבורג לחוזה עד 2018. הוא הופיע במדי זניט לראשונה במשחר נגד טום טומסק ב-9 במרץ 2014 ושיחק 74 דקות. את שער הבכורה לזכות זניט הבקיע לראשונה ב-8 בנובמבר אותה שנה כשהבקיע לטרק גרוזני. הוא גם הבקיע שער במשחק רבע גמר הליגה האירופית נגד סביליה. למרות הרושם הראשוני הטוב בעונת הבכורה רמת המשחק שלו התדרדרה ובפברואר 2016 הוחלט להשאילו לאורל.

בקיץ 2017 הושאל לאמקאר פרם במדיה הבקיע שלושה שערים ב-19 הופעות ולאחר סיום עונת 2017/2018 עזב את זניט ועבר בספטמבר 2018 לשחק בחימקי מוסקבה מהליגה הלאומית.

ביוני 2019 חתם למשך עונה אחת בטורפדו מוסקבה, שאך זה הבטיחה מקום בליגה הלאומית. ביוני 2020 האריך את חוזהו בקבוצה לשתי עונות נוספות.

### קריירה בנבחרת

הוא זומן לראשונה לסגל נבחרת רוסיה בנובמבר 2010 אבל הופיע לראשונה במדי הנבחרת הלאומית רק ביוני 2011 במשחק ידידות נגד נבחרת קמרון בכדורגל והוחלף בדקה ה-55. הוא לא הבריק במדי הנבחרת והבקיע שער אחד בלבד ב-5 הופעות.

תארים
-----

רובין קאזאן
* אליפות רוסיה: 2008, 2009
* הגביע הרוסי בכדורגל: 2011/2012
* הסופר קאפ הרוסי: 2010, 2012

זניט סנקט פטרבורג
* אליפות רוסיה: 2014/2015
* הסופר קאפ הרוסי: 2015, 2016

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אלכסנדר ריאזנצב** |

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  АЛЕКСАНДР РЯЗАНЦЕВ ПРОДЛИЛ КОНТРАКТ С «ТОРПЕДО»
**דוֹרָאיָאקִי** (יפנית: どら焼き) הוא ממתק חביתיות יפני, עשוי בלילת קמח, ביצים ודבש, במילוי מתוק.

למאכל שתי גרסאות, נפוצה ומסורתית. בגרסה הנפוצה מצמידים זו לזו שתי חביתיות (עם הצד השחום כלפי חוץ) וביניהן מניחים מילוי מתוק. אף על פי שהמילוי המסורתי והנפוץ ביותר הוא אנקו, ממרח שעועית אזוקי, מילויים אחרים הרווחים כיום כוללים גם שוקולד, קרם וניל וריבת חלב. בגרסה המסורתית ממלאים חביתית אחת ומקפלים אותה לשניים, כך שמתקבלת צורת חצי עיגול.

המשמעות המילולית של השם היפני "דוראיאקי" היא "מצילה אפויה", על שום הדמיון בצורה ובצבע של החביתית למצילה (דורה) המסורתית. האגדה מספרת, שהדוראיאקי הראשון נוצר, כאשר סמוראי בשם בינאקי שכח את המצילה שלו בביתו של כפרי אחד, והכפרי השתמש בה לטיגון חביתיות (״יאקי״ ביפנית: "צלוי" או "אפוי") .

באזור קנסאי המאכל קרוי לעיתים מיקאסה (三笠 ביפנית) בעקבות הדמיון של מראהו להר מיקאסה בנארה.

בתרבות
------

דוראיאקי מופיע בהקשרים רבים, בעיקר בספרים, תוכניות טלוויזיה וסרטי ילדים. המפורסם שבהם הוא דוראמון, חתול-רובוט כחול, הידוע באהבתו לפנקייקים. בסרט ״אן״ (Sweet Bean) של הבמאית נאומי קאוואסה, טבחית מבוגרת מכינה דוראיאקי ממולאים ב״אן״, ממרח שעועית אזוקי.

במם האינטרנטי Oolong Rabbit, מופיע ארנב יפני שאולף לאזן חפצים על ראשו, בניהם דוריאקי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דוראיאקי** בוויקישיתוף
* סרטון יוטיוב הכנת דוראיאקי במכונה אוטומטית למחצה
|  |
| --- |
| * פסטיבל אתנה הולכות רחוק, בנמל תל אביב, 4 במאי 2012
* 
* בימת הספינינגבימת הספינינג
* נקודת הזינוק של הצעדהנקודת הזינוק של הצעדה
* הצעדה לאורך הנמל ותחנת הכוח רדינגהצעדה לאורך הנמל ותחנת הכוח רדינג
* נינט טייב בהופעהנינט טייב בהופעה
* חלק הספורטאיות הישראליות שתייצגנה את ישראל באולימפיאדת לונדון 2012חלק הספורטאיות הישראליות שתייצגנה את ישראל באולימפיאדת לונדון 2012
ישנן 6 תמונות בגלריה. ניתן להקיש על תמונה להגדלתה |

**אתנה הולכות רחוק** הוא פסטיבל לפעילות ספורטיבית ביוזמה משותפת של משרד התרבות והספורט, אתנה - המועצה הציבורית לקידום נערות ונשים בספורט ועיריית תל אביב. רעיון היוזמה הוא עידוד ספורט הנשים בישראל, ובמרכזו צעדת נשים.

הפסטיבל ממוקם בנמל תל אביב וממנו יוצאת צעדה אל עבר פארק הירקון ובחזרה.

במהלך יום הפעילות פזורות במות במתחם הפסטיבל בהם: במות לספינינג, פעילות אירובית, ריקוד ובמה מרכזית בה מופיעות זמרות, ספורטאיות ונשים מפורסמות. בסיום הצעידה מתבצעת שירה המונית המלווה בריקוד של המנון אתנה: השיר "מה שאת אוהבת" בביצועה של גלי עטרי.

החל משנת 2011 היוזמה התרחבה מתל אביב אל צעדות בבאר שבע - מגן הפעמון, ובירושלים - משער יפו.

בשנת 2012 השתתפו בפסטיבל בנמל תל אביב הזמרת נינט טייב, הרקדנית אנה ארונוב, די.ג'ייז עדי נוימן וגילי סער, והנחתה אילנית לוי. כשבמרכז הפעילות הועלו על הבמה הספורטאיות הישראליות שישתתפו באולימפיאדת לונדון 2012. האירוע היה במעמד שרת התרבות והספורט לימור לבנת.

בשנת 2014 השתתפו באירוע אתנה הולכות רחוק 6500 נשים ונערות מרחבי הארץ. הוא התקיים בפארק גני יהושע ונכללו בו 25 ענפי ספורט. במסגרת האירוע התקיים מסלול אתנה צ'לנג ובו השתתפו 150 רביעיות במסלול מכשולים. שגרירות אתנה התארחו באירוע שהתקיים במעמד שרת התרבות והספורט. את האירוע הנחתה גלית גיאת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אתנה הולכות רחוק** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אתנה הולכות רחוק
* "אתנה" - המועצה הציבורית לקידום נערות ונשים בספורט באתר משרד התרבות והספורט
* אתנה הולכות רחוק בבאר שבע
* אתנה הולכות רחוק - ירושלים 2011
* ליאורה רון-שמר, "אתנה הולכות רחוק" יחד איתכן, באתר News1 מחלקה ראשונה‏, 11 באפריל 2010
* עדי כץ, אתנה הולכות רחוק, באתר "מוט'קה"
* אתנה הולכות רחוק 2011, באתר משרד התרבות והספורט
**יהודית סלע-וינר** (27 באוקטובר 1923 - 13 ביוני 1997) הייתה פזמונאית, משוררת וסופרת ישראלית, חברת חברת קיבוץ דגניה ב'.

היא נולדה כיהודית האס להוריה פרץ ואלישבע. בעת מלחמת העולם השנייה, נשלחה יהודית לישראל עם עליית הנוער. לאחר מספר שנים המשפחה עלתה לארץ באונית המעפילים "אטלנטיק", ולאחר שהייה ממושכת במחנה מעצר, עברה המשפחה לקיבוץ דגניה ב'. אמה עבדה במטבח הקיבוצי ואביה היה מורה לפסנתר. עם בגרותה הפכה סלע-וינר מורה לריתמיקה ונהגה לכתוב שירים למען ילדי הקיבוץ.

יהודית נישאה לאריה וינר, חבר הקיבוץ.

בשנת 1997 נפטרה ונטמנה בבית העלמין בקיבוץ, ועל מצבתה נכתב "שירת חייך איתנו תמיד".

יצירותיה
--------

סלע- וינר כתבה שירים רבים, חיברה את המילים להמנון דגניה ב', יצרה את המחזמר "מה טוב יחדיו" וכן את "עשר קופסאות גפרורים - מחזה לגיל הנעורים" שיצא בהוצאת הקיבוץ המאוחד.

המחזמר "מה טוב יחדיו"
---------------------

סלע-וינר כתבה את המחזמר "מה טוב יחדיו" שהלחין יקותיאל שור - מורה למוזיקה מכנרת.

המחזמר בוצע בידי ילדי משק עמק הירדן וזכה לביקורות מצוינות. בדצמבר 1962 יהודה בר- נאור, מנהל תיאטרון הילדים "תליל" (תיאטרון לתלמידים וילדים) ביקש להציג את המחזה בהשתתפות ילדים מהתנועה המאוחדת, בבימויו של אברהם ניניו. הצלחת המחזמר המקורי לא חזרה על עצמה, ולאחר 24 הצגות המחזה ירד מהבמות.

שירי המחזמר היו:

אגדת הכנרת

אין כמוהו

ההורה

המצב במשק

קריאה למשחק

שיר בקר

שיר הבלורה

שיר החבל

שיר הירקנים

שיר הכדור

שיר המספויניקים

שיר הפלחים

שיר התנוקות

שיר לכרם

שיר לכת למטבח

שיר עובדי המטבח

שיר ערש

שירו של שמוליק

החמור הקטן
----------

אחד משיריה המפורסמים של סלע-וינר הוא "החמור הקטן", אשר הלחין יקותיאל שור, וידוע בביצועה של חוה אלברשטיין:

> 
> החמור הקטן שהלך אל הגן
> 
> 
> כי שכח כבר מזמן טעמו של תלתן
> 
> 
> ופגש בגנן – שעבד שם בגן
> 
> 
> וטעם המקל – על גבו הקטן.
> 
> 
> 
> — מתוך השיר "החמור הקטן"
>

לקריאה נוספת
------------

* על חגיגות היובל לדגניה א' ועל חמור אחד מפורסם - יומן מסע לחקר 100 שנות תרבות לילדים בקיבוצים

הערות שוליים
------------

1. ↑  עלייתה לארץ של משפחת האס
2. ↑  דף הנצחה קיבוצי לאלישבע האס
3. ↑  מצבתה של יהודית סלע-וינר
4. ↑  מחדשים את המנון דגניה ב.
5. ↑  מה טוב יחדיו: מחזה מוסיקלי (אופרה קטנה לילדים); עיבוד לפסנתר
6. ↑  יהודית סלע-וינר באתר "שירה עובדת"
7. ↑  תיאטרון ילדים בישראל, באתר אתר התיאטרון הישראלי
8. ↑  תמר אבידר, מה טוב - לא טוב, באתר מעריב, ‏2 ינואר 1963
9. ↑  החמור הקטן - מילים ותווים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007313834905171
* ISNI: 0000 0003 7030 2541
* LCCN: n2016025405
* VIAF: 236177411
* WorldCat: lccn-n2016025405

 |
בוטנאי בעבודה מאת Gerbrand van den Eeckhout, אמצע המאה השבע עשרה.
**אֶתְנוֹבּוֹטָנִיקָה** (מ"אתנולוגיה" - מחקר התרבות ו"בוטניקה" מחקר הצומח) היא תת-ענף מדעי של אתנוביולוגיה העוסק ביחסים הקיימים בין בני אדם לצמחים.
האתנובוטניקה מבקשת לתעד, לתאר ולהסביר את היחסים המורכבים בין תרבות אנושית והשימוש שלה בצמחים. המחקר עוסק בראש ובראשונה בשאלות כמו: איך הצמחים נתפסים, איך נרכשת שליטה בהם ואיך משתמשים בהם בתרבויות השונות (למשל כתרופות, ככלים לניחוש העתיד, כמוצרי קוסמטיקה, צביעה, טקסטיל, בנייה, ככלים, ככסף, כביגוד. ובנוסף איך הם מופיעים בספרות, בטקסים ובחיים החברתיים).

היסטוריה של האתנובוטניקה
------------------------

המונח אתנובוטניקה נטבע בשנת 1895 על ידי הבוטנאי האמריקאי ג'ון ויליאם הרשברגר (John William Harshberger) אולם ההיסטוריה של התחום החלה הרבה לפני כן. בשנת 77 לספירה המנתח היווני דיוסקורידס, פרסם קטלוג של 600 צמחים ים תיכוניים. הקטלוג מתאר כיצד היוונים השתמשו בצמחים, בעיקר למטרות רפואיות ומפרט לגבי כל צמח כיצד ומתי יש לקטוף אותו, האם הוא אכיל (הספר כולל מתכונים) והאם הוא יכול להיות רעיל. ספרו של דיוסקורידס שימש כספר לימוד במשך דורות, אולם התלמידים לא נכנסו לתחום המחקר האתנובוטני עד אחרי ימי הביניים.

ב-1542 אומן מהרנסאנס בשם לאונהארט פוקס (Leonhart Fuchs), חזר אל העיסוק בתחום כשפרסם את "De Historia Stirpium", קטלוג של 400 צמחים האופייניים לאזור גרמניה ואוסטריה. 
ב-1753 כתב קארולוס ליניאוס את "Species Plantarum", אשר כלל מידע על כ-5,900 צמחים.
במאה ה-19 הגיע המחקר האתנובוטני לשיא כאשר אלכסנדר פון הומבולדט וג'יימס קוק הביאו מידע בוטני רב מן העולם החדש ומדרום האוקיינוס השקט.
בהמשך, נערך מחקר מקיף למיפוי אתנובוטני של אוכלוסיית האבוריג'ינים.

הרופא הגרמני בן המאה ה-19, לאופולד גליק (Leopold Glueck), היה הראשון שערך מחקר המבקש לתאר את היחס אל הצמחייה מנקודת מבטו של הנחקר. מחקרו, הנחשב למחקר האתנובוטני המודרני הראשון, תיאר שימוש רפואי מסורתי בצמחים באזור בוסניה.

אתנובוטניקה מודרנית
-------------------

החל מתחילת המאה ה-20, תחום האתנובוטניקה, שעסק עד אז בעיקר באיסוף נתונים, קיבל כיוון חדש עם דגשים מתודולוגיים וקונספטואלים. זו הייתה תחילתה של האתנובוטניקה האקדמית. האב המייסד של תחום זה הוא ריצ'רד אוונס (Richard Evans).
בימינו, ההכשרה בתחום האתנובוטניקה כוללת זיהוי ושימור צמחים ולימודי אנתרופולוגיה ושפה מקומית.

למרות שהרבה מהידע המסורתי עדיין נשמר בקרב מרפאים שבטיים, לעיתים קרובות ישנה הסתייגות ניכרת בנוגע לשיתוף הידע עם זרים.

בין האתנובוטנאים הפעילים בישראל, ניתן למנות את פרופ' זהרה יניב-בכרך.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אתנובוטניקה

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **אתנובוטניקה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אתנובוטניקה** |

* שימושים אתנובוטניים של צמחים שונים
* שאלות ותשובות באתנובוטניקה (אורכב 17.11.2015 בארכיון Wayback Machine)
* אתנובוטניקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אתנו-בוטניקה, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007555583105171
* GND: 4250192-1
* LCCN: sh85045192
* NKC: ph114490

 |
אוליבייה רולנז'ה, 2010
**אוליבייה רולנז'ה** (בצרפתית: **Olivier Roellinger**; נולד ב-14 בספטמבר 1955) הוא שף צרפתי.

ביוגרפיה
--------

אוליבייה רולנז'ה נולד בקנקאל שבצפון ברטאן. סבו מצד אביו היה סוחר מאלזס שלפני מלחמת העולם השנייה התיישב בקנקאל, אמו היא ברטונית, נצר לז'אן שואן. רולנז'ה הוא מהנדס כימיה במקצועו ואשתו ז'אן רוקחת. כשהיה בן 24 תקפה אותו כנופיית צעירים ברחובות העיר סן-מלו הסמוכה והכתה אותו מכות אנושות, לקח לו שנתיים להתאושש, במהלכן הוא ישב על כיסא גלגלים. כשהתאושש החליט רולנז'ה לעסוק במקצוע שיהיה בנוי על רגשות ולא על השכל ולכן נהפך לטבח. הוא למד חצי שנה בבית ספר לבישול וב-1982 פתח את מסעדתו לה מזון דה בריקור (Les maisons de bricourt) בקנאקאל, מעל למסעדה פתח מלון בוטיק. במדריך גו מיו ב-1984 זכה ב-15 נקודות, באותה שנה זכה בכוכב במדריך המישלן, ב-1988 זכה בשני כוכבי מישלן ב-1994 ב-19 נקודות בגו מיו וב-1995 כינהו גו מיו "הטבח הטוב באירופה" ובחר בו לשף השנה, ב-2006 זכה לשלושה כוכבי מישלן.

רולנז'ה משתית את מטבחו על מיטב פירות הים והדגים שנידוגים באוקיינוס האטלנטי ומוגשים במסעדתו בשיא הטריות עם בישול מועט, הוא מגדל בחצר ביתו ירקות. בכל חופשותיו כשהמסעדה הייתה סגורה הוא נוסע לחופשות בהודו, תאילנד ודרום אמריקה ומביא משם תבלינים למסעדה. רולנז'ה לא משתמש בשמנת, חמאה, שמן זית ושום וגם לא נעזר בצירי עוף, בשר או דגים. כל הרטבים מבוססים על ציר ירקות המועשר באמולסיות מזוקקות של תבלינים אורינטליים. הוא מבשל עם מעט מרכיבים ובלי טיגון.

בכפר סן-מלואר דז-אונד פתח את המלון מזון רישה (MAISON RICHEUX) ומסעדה לה קוקיאז' (LE COQUILLAGE), שהיא מעין ביסטרו ימי; שני המלונות (ביחד עם לה מזון דה בריקור) שבבעלותו הם רלה א שאטו ובבעלותו מלון נוסף. יש לו גם חברה ליבוא תבלינים, מעדנייה, בית תה ובית ספר לבישול והוא עורך מסעות שיט לאורך חופי ברטאן.

ב-2008 הודיע רולנז'ה שהוא יסגור את מסעדת העילית שלו, יחזיר את כוכבי המישלן ויעבור לבישול פשוט יותר, זאת מכיוון שפיזית קשה לו לבשל, תוצאה של התקיפה שעבר שלושים שנה קודם לכן. כיום (2010) הוא שומר על 19 נקודות בגו מיו, אך ללא כוכבי מישלן.

בנובמבר 2009 נבחר לסגן נשיא של רשת רלה א שאטו.

ב-16 במרץ 2011 קיבל את אות מפקד מסדר האמנויות והספרות.

לקריאה נוספת
------------

* אביטל ענבר, **התענוגות של צרפת**, אריה ניר מודן, תשנ"ז 1997. עמ' 23, 27, 173, 391-384, 393-392, 394, 395, 396.
* שגיא כהן, **מדריך מפה למסעדות הטובות בעולם**, הוצאת מפה, תשס"ג 2003, עמ' 111.
* אבי אפרתי, "במטבחו של יורד הים", **על השולחן** 159, מאי 2004, עמ' 72–78.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוליבייה רולנז'ה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אוליבייה רולנז'ה
* אוגדן כתבות על רולנז'ה באתר dininginfrance
* אביטל ענבר, בישול צרפתי: תבנית נוף מולדתם(הקישור אינו פעיל), מסע אחר

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb130003441 (data)
* CANTIC: a11498286
* ISNI: 0000 0000 3815 7733
* LCCN: nb2006003549
* SUDOC: 057206848
* VIAF: 34591523
* WorldCat: lccn-nb2006003549

 |
**אוליבקס** הייתה חברה ישראלית שעסקה שנים רבות בייצור שמן. 

החברה נוסדה על ידי חברי קואפרטיב דרום יהודה, בשם אוליבקס בית-חרושת לשמנים בע"מ. לאחר שנה, בעקבות קשיים כלכליים, נרכש המפעל על ידי האחים צגלה. 

במאי 1960 אירעה דליקה במפעל בפתח תקווה בה נספו חמישה פועלים.

בשנת 1962 הוקמה חברת קרן לשיווק משותף של התוצרת של "טית בית", "יצהר", "עץ הזית" ו"אוליבקס" וחברות אלו הקימו יחד עם "שמן" קרטל, בחסות הממשלה, לחלוקת השוק בין היצרנים. הקרטל המשיך לפעול אל תוך שנות ה-70, גם לאחר פרישת טית בית. בשנת 1968 הייתה אוליבקס, מהמפעלים היעילים יותר בתחום ייצור השמן, 29% פחות יעילה מטית בית המפעל היעיל ביותר בתחום. 

בשנת 2002 החזיקה החברה בכ-15% משוק השמן למאכל בישראל.

בנובמבר 2003 נסגר המפעל וכל עובדיו פוטרו. שטח המפעל נרכש על ידי רסקו שיזמה יחד עם עיריית פתח תקווה הקמת שכונה בת מאות יחידות דיור במקום. אולם התוכנית נדחתה על ידי הוועדה המחוזית שטענה שהמקום נמצא בתוך אזור תעשייה ולא מתאים למגורים.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אוליבקס, אתר רחל צגלה
2. ↑  שריפת ענק בפ"ת - 5 פועלים ניכוו קשה, חרות, 30 במאי 1960
3. ↑  חוקרים נסיבות הדליקה ב"אוליבקס", דבר, 31 במאי 1960
4. ↑  ישעיהו אביעם, פתח־תקוה מלווה ארבעה קרבנות הדליקה, מעריב, 6 ביוני 1960
5. ↑  העובדות מאחורי התאונה, דבר, 9 ביוני 1960
6. ↑  ארבעה מפעלי שמן מבקשים להקים קרטל, דבר, 3 באוקטובר 1962
7. ↑  עמוס כרמלי, שמן אחרי המיתון, דבר, 27 במרץ 1968
8. ↑  הודעה על רשום הסדר כובל, דבר, 18 ביוני 1973
9. ↑  שרגא מקל, יותר יבוא חופשי של שמן ויוסר הפיקוח על מחיריו, מעריב, 23 בנובמבר 1986
10. ↑  הסכם בין אוליבקס בע"מ לבין שמן תעשיות בע"מ, רשות ההגבלים העסקיים
11. ↑  שי למדן, מפעל אוליבקס נסגר, עשרות עובדים פוטרו, באתר ynet, 5 בנובמבר 2003
12. ↑  אלי שמעוני, רסקו תקים 525 דירות בשטח מפעל אוליבקס בפ"ת, באתר ynet, 29 בנובמבר 2006
פירוש נוסף ערך זה עוסק באל צ'רקסי. אם התכוונתם לעיר בצפון קפריסין ששמה הפיניקי היה "לפש", ראו לפטוס (עיר).
**לפש** (בצ'רקסית: **Лъэпш**) הוא אל הברזל במיתולוגיה הצ'רקסית. בדומה לאלים רבים גם ללפש היו כוחות על טבעיים, הוא היה מסוגל לפרזל את הברזל באצבעותיו בעודו קר. לפש הטביל את סוואסרוקו כשהיה תינוק וחישל אותו מפני פגיעות פיזיות.

מגל
תרנגול

המגל של לפש
-----------

לפי המיתולוגיה הצ'רקסית לפש היה זה שפרזל לראשונה את המגל בהרי הקווקז. האגדה מספרת כי באחד הימים פנתה קבוצת גברים ללפש בבקשה שיפרזל כלי חדש אשר יחליף את הסכין, וזאת כדי לקצור את החיטה בדרך יעילה יותר. לפש השיב כי הוא איננו בקיא ברעיונות, אלא כוחותיו מעניקים לו את היכולת לפרזל עם הידיים. הוא הציע כי יפנו אל **יאספ** שנחשבה לאישה נבונה וציין כי היא זו שתוכל לסייע להם בפתרון. הגברים פנו אל ביתה של יאספ וגילו כי מדובר באשה זקנה ועיוורת. הם לא היו מרוצים ואף לעגו כי איך אישה שהזדקנה והתעוורה תוכל לעזור להם.

יאספ כעסה על אופן התנהגותם והחלה למלמל בקול רם. הם חשבו שהיא מטילה עליהם כישוף ונסו על נפשם בחזרה אל לפש. ברגע שהתייצבו אצל לפש וסיפרו לו על שהתרחש בביתה של יאספ, הוא גער בהם והפציר שיחזרו אליה. הוא סיפר כי יאספ לא מטילה כישופים כשהיא ממלמלת אלא היא רוגזת עליהם על כך שהם לא מצליחים לפרש דברים שהם ברורים כשמש. הוא ביקש כי הפעם הם יטו את האוזן ויקשיבו לדברי החכמה של יאספ. כשהגברים שבו שנית ליאספ ושמעו בקולה, הם שמעו אותה ממלמלת "לו הייתם רואים תרנגול, הייתם מפרזלים את זנבו למגל". הם לא הבינו את פשר הדבר, אך לפש ידע כי אם יצליח לפרזל כלי הדומה לזנב התרנגול, הוא יקבל מגל לקציר.

לפש וסוואסרוקו
--------------

כאשר סוואסרוקו נולד לסטניה, היא הביאה אותו ללפש כדי שיטביל אותו ויהפוך אותו לחסין מפני פגיעות. לפש אחז בשתי ברכיו של סוואסרוקו והטביל אותו וכך הפך אותו לחסין מפני פגיעות גופניות. אולם היות שלפש אחז בברכיו, חלקים אלו נותרו פגיעים. לפש היה הגבר הראשון שנגע בסוואסרוקו אחרי לידתו. ישנן טענות כי הוא אביו הביולוגי של סוואסרוקו לאור העובדה כי סטניה מעולם לא נישאה לאף גבר.

ראו גם
------

* נארתים

לקריאה נוספת
------------

* רג'ב חתוקאי, שומאף אצ'מוז, **הצ'רקסים**, 1991.
**שיטת ברינל** (**Brinell Scale**) היא שיטה לבדיקת קשיות מתכות. השיטה בודקת את התנגדות המתכת לחדירת חומר זר (חודרן) לתוכה. באמצעות בדיקה זו ניתן לקבוע תכונות טכנולוגיות ומכניות של החומר.

שיטת ברינל קרויה על שם ממציאה, המהנדס השוודי יוהאן אוגוסט ברינל (Johan August Brinell). היא הומצאה בשנת 1900 והייתה השיטה הראשונה לבדיקת קשיות החומר.

בשיטת ברינל, בדומה לשיטת ויקרס, המדידה מתבצעת עבור העקבה שמשאיר החודרן במשטח הנבדק, ועל פי קוטרה ניתן לקבוע את קשיות החומר ביחידות BHN ‏(Brinell Hardness Number, מסומן גם כ-HB).

החודרן הסטנדרטי בשיטה זו הוא כדור פלדה בקוטר של 10 מ"מ הפועל בכח של 3000 קג"כ למשך 30 שניות. עומס הפעולה של החודרן משתנה לפי קשיות החומר; עבור חומרים רכים העומס המופעל נמוך, ועבור חומרים קשים משתמשים בחודרן העשוי מקרביד הטונגסטן במקום חודרן הפלדה.

שיטה זו מאפשרת לחשב את קשיות החומר, והיא מהירה, זולה ופשוטה יחסית לשיטות אחרות. חסרונה העיקרי הוא שמדידת קוטר העקבה נעשית על ידי הבודק ואינה בהכרח מדויקת.

הנוסחה המשמשת לחישוב קשיות לפי מספר ברינל היא:

{\displaystyle {\mbox{BHN}}={\frac {2P}{\pi D({D-{\sqrt {(D^{2}-d^{2})}})}}}}
כאשר: 

* \ P - העומס המופעל - [Kg]
* \ D - קוטר החודרן [mm]
* \ d - קוטר העקבה [mm] (ממוצע חשבוני בין d1 ל-d2)

על מנת לקבל תוצאות אמינות בשיטה זו, יש להקפיד על כך שפני השטח יהיו נקיים וניצבים לחודרן, ועובי המשטח הנבדק יהיה גדול מ-10 פעמים עומק העקבה. המדידות צריכות להתבצע רחוק משולי המשטח ובמרחק מה בין שתי בדיקות מכיוון שבדיקה אחת משפיעה על חברתה מבחינת הקשיית מעוותים, והחודרן בו משתמשים חייב להיות קשה יותר מהחומר הנבדק.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שיטת ברינל** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007292430905171
* LCCN: sh85016928

 |
**Autechre** (בעברית: **אַוּטֵקְר**) הם הרכב מוזיקה אלקטרונית אנגלי המורכב משון בות' ורוב בראון. חלק ממבקרי המוזיקה רואים ב-Autechre את הדגם המכונן של סגנון הIDM. למרות זאת, שני חברי ההרכב סירבו לייחס למוזיקה שלהם תווית סגנונית מובהקת.

היסטוריה
--------

בראון ובות' הקימו את ההרכב ב-1987 בעיר רוצ'דייל, היכן ששניהם גרו באותו זמן. ראשית עיסוקם היה בחלוקה והחלפה של קלטות-מיקסים, אך עם הזמן נטו יותר לכיוון יצירת מוזיקה מקורית שאותה יצרו על ציוד זול שהיה זמין להם.

ע"פ חברי ההרכב ניתן לבטא את שמם בכל דרך העולה על רוחו של הדובר, אם כי הם עצמם מבטאים זאת כאַַוּטֵקר (באנגלית במבטא רוצ'דיילי הנ"ל נשמע כ- awe-teh-ker).

סגנון מוזיקלי
-------------

הסגנון המוזיקלי של Autechre מאופיין במקצבים מורכבים ובדומיננטיות של צלילים בעלי גוון נקשני או מחוסרי צליל מוגדר. רבות נתן להבחין בתבניות חוזרות בעלות מקצבים ו/או טמפו שונים המנוגנים יחדיו על רקע חלופות בלתי פוסקות של שינויים מוזיקליים. בניגוד לסגנונם המוקדם, המוזיקה שלאחר שנות התשעים המוקדמות נחשבת כפחות "ידידותית" למועדונים.

Autechre משתמשים במגוון של ציוד אנלוגי ואלקטרוני כגון; סינתיסייזרים, סמפלרים ותיבות תופים, אך גם בציוד אלקטרוני ממוחשב כגון תוכנות סינתזה וסיקוונסרים.
Autechre גם כן ערכו ניסיונות בתוכנות לעיבוד גלים בזמן אמת MAX/MSP ו-Kyma. ניצול בולט של אותן תוכנות הוא בטכניקות חילול בזמן אמת של מוזיקה אוטומטית (ע"פ מודל שתוכנת מראש), כפי שהשתמשו באלבום Confield ובמיני אלבום EP7. האלבום Exai נעשה כולו ב-MAX/MSP ללא שימוש בתוכנת עריכת אודיו.

רשימת אלבומים
-------------

* 1993: *Incunabula*
* 1994: *Amber*
* 1995: *Tri Repetae*
* 1997: *Chiastic Slide*
* 1998: *LP5*
* 2001: *Confield*
* 2003: *Draft 7.30*
* 2005: *Untilted*
* 2008: *Quaristice*
* 2010: *Oversteps*
* 2013: Exai
* 2016: elseq 1-5
* 2018: NTS Sessions 1-4
* 2020: SIGN
* 2020: PLUS

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Autechre** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של Autechre (באנגלית)
* Autechre, ברשת החברתית פייסבוק

* Autechre, ערוץ באתר Twitch.tv

* Autechre, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* Autechre, באתר ספוטיפיי

* Autechre, באתר Last.fm (באנגלית)

* Autechre, באתר AllMusic (באנגלית)

* Autechre, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* Autechre, באתר דיזר

* Autechre, באתר Discogs (באנגלית)

* Autechre, באתר Songkick (באנגלית)

* Autechre, באתר SecondHandSongs

* Autechre, באתר בנדקמפ

* Autechre, באתר בילבורד (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 8016162
* BnF: cb13956598j (data)
* GND: 10311418-X
* ISNI: 0000 0001 1512 141X
* LCCN: no2003043483
* MusicBrainz: 410c9baf-5469-44f6-9852-826524b80c61
* NKC: xx0024048
* SUDOC: 20164777X
* VIAF: 121149520
* WorldCat: lccn-no2003043483

 |
**הסכם בייג'ינג** הוא הסכם על כינון יחסים דיפלומטיים שנחתם בין יפן לבין ברית המועצות בעיר בייג'ינג בשנת 1925.

רקע
---

לאחר מהפכת אוקטובר צבא יפן פלש לשטחים שהיו בשליטת האימפריה הרוסית כולל צפון סחלין ואזורים נוספים לאורך החוף של האוקיינוס השקט. בשנת 1920 כל הכוחות של יפן שהיו ביבשת עזבו, אך נוכחות יפנית בצפון סחלין נמשכה. כמן כן, יפן נמנעה מהכרה רשמית של ברית המועצות.

ב-13 בפברואר 1924 הממשל הסובייטי הודיע לקונסול יפני בולדיווסטוק שלאור העדר יחסים רשמיים בין המדינות הממשל הסובייטי רואה בו בן אדם פרטי ללא זכויות דיפלומטיות. הממשל היפני הופתע מהמלך שבוצע בעקבות הכרה רשמית של ברית המועצות על ידי צרפת, בריטניה וסין. בעקבות המשבר, ב-14 במאי 1924 הצדדים החלו בשיחות בבייג'ינג. השיחות נמשכו מספר חודשים והסתיימו בחתימת הסכם ב-20 בינואר 1925.

ההסכם
-----

להלן עיקרי ההסכם:

* הצדדים מוכנים לכונן יחסים דיפלומטיים מלאים.
* עד ל-15 במאי 1925 יפן תחזיר את כוחותיה לגבול הבינלאומי כפי שהוא הוסכם בהסכם פורטסמות'.
* ממשלת ברית המועצות מודיעה שכל ההסכמים שנחתמו על ידי האימפריה הרוסית למעט הסכם פורטסמות' אינם בתוקף ויש לחתום עם הסכמים חדשים.
* יפן תקבל זיכיונות להמשך ניצול שדות נפט ופחם בצפון האי סחלין (זיכיונות ניתנו במהלך שנת 1925 והיו בתוקף עש לשנת 1944).
* בהמשך ברית המועצות תסכים לתת ליפן זיכיונות נוספות בכל שטח המדינה.
* לאף צד אין הסכמים שמסכנים את ביטחון של הצד השני.

קישורים חיצוניים
----------------

* תוכן ההסכם
**הסכם בוקרשט** מ-3 במרץ 1886, שנחתם בבוקרשט, רומניה, על ידי סרביה ובולגריה סיים את מלחמת בולגריה-סרביה.

ההסכם החזיר את הסטטוס קוו הטריטוריאלי בין שתי המדינות, ובשל עמדתה החיובית של בריטניה הגדולה אושר משפטית.

הסכם בוקרשט נודע כאחד מהסכמי השלום הקצרים ביותר בתקופה המודרנית. הוא כלל רק סעיף אחד שנוסחו היה: "השלום בין ממלכת סרביה ונסיכות בולגריה מושב על כנו מיום החתימה על הסכם זה".

באפריל 1886 נקבע, בהסכם בין האימפריה העות'מאנית, בריטניה, רוסיה ואלכסנדר נסיך בולגריה, שנחשב לעיתים כהמשך של הסכם בוקרשט, שנסיך בולגריה יהיה גם המושל של רומליה המזרחית באוניה פרסונלית אך לא באיחוד מלא. נקבע גם שמושל רומליה המזרחית יצטרך להמשיך לזכות לאשרור מינויו כל חמש שנים מהשולטן העות'מאני ומהמעצמות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הסכם בוקרשט** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  http://trakia-tours.com, THE SERBIAN-BULGARIAN WAR (1885)
2. ↑  Coleman Phillipson, Termination of War and Treaties of Peace, 1916, page 173
3. ↑  R. J. Crampton, A concise history of Bulgaria, Cambridge University Press, 2005, pages 99-100
4. ↑  Barbara Jelavich, Russia's Balkan Entanglements, 1806-1914,189-192 Cambridge University Press, Mar 11, 2004, pages
פירוש נוסף ערך זה עוסק בקבוצת הכדורגל שחטיור סליהורסק מבלארוס. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו שחטיור (פירושונים).

**מועדון הכדורגל שחטיור** ("שחטיור" משמעו "כורה") הוא מועדון כדורגל בלארוסי מהעיר סליהורסק. הישגה המשמעותי ביותר של קבוצת הכדורגל הוא הזכייה באליפות הליגה בעונות 2005, 2020, 2021, 2022.

היסטוריה
--------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
הקבוצה השתתפה בעונת 2001/02 במוקדמות גביע אופ"א אך הפסידה בשלב ההעפלה הראשון לקבוצת צסק"א סופיה הבולגרית. הקבוצה חזרה למפעלים האירופיים בעונת 2003 בגביע האינטרטוטו כאשר גברה בשלב הראשון על אומג טאון מצפון אירלנד אך בשלב השני נכנעה לאן. קיי. קיבליה הקרואטית.

שתי עונות לאחר מכן, בעונת 2004/05 השתתפה הקבוצה שנית במוקדמות גביע אופ"א, אך גם אז נכנעה כבר בשלב ההעפלה הראשון לניסטרו אוטצי הרומנית. שחטיור התמודדה לראשונה במוקדמות ליגת האלופות בעונת 2006/07, אך בשלב ההעפלה הראשון נכנעה לשירוקי ברייג מבוסניה והרצגובינה.

בשנת 2011 הקבוצה הגיע למשחק הגמר של גביע אלופות חבר המדינות. בסוף עונת 2011 הקבוצה סיימה במקום השני בליגה והעפילה לליגה האירופית בעונת 2012/2013. הקבוצה הפסידה בסיבוב המוקדמות השני לריד והודחה מהטורניר. בעונת 2014 הקבוצה זכתה בגביע השני בתולדותיה.

בעונת 2018/2019 זכתה בגביע השלישי שלה, אך לא הצליחה לזכות גם בסופרקאפ, שנערך במרץ 2020. עם זאת בעונת 2020 זכתה באליפות בלארוס בפעם השנייה בתולדותיה ובפתח עונת 2021 זכתה לראשונה בסופר קאפ הבלארוסי. בעונת 2021 זכתה באליפות שנייה ברצף והשלישית בסך הכל. בנובמבר 2022 זכתה באליפות הרביעית והשלישית שלה ברציפות.

תארים
-----

* ליגת העל הבלארוסית בכדורגל
	+ **זכייה (4):** 2005, 2020, 2021 ,2022
* הגביע הבלארוסי
	+ **זכייה (2):** 2004, 2014, 2019
* הסופר קאפ הבלארוסי
	+ **זכייה (2):** 2021, 2023

ראו גם
------

* שחטיור סליהורסק (הוקי קרח)

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של שחטיור סליהורסק
* שחטיור סליהורסק, ברשת החברתית טוויטר

* פרופיל, באתר אופ"א

* פרופיל, באתר Transfermarkt

* פרופיל, באתר Soccerway

* פרופיל, באתר WorldFootball.net

| בלארוסבלארוס ליגת העל הבלארוסית בכדורגל, עונת 2022 |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| איסלץ' • אנרגטיק מינסק • ארסנל דזיארז'ינסק • באטה בוריסוב • דינמו ברסט • דינמו מינסק • רוך ברסט • הומל • הרדזיה • ויטבסק • טורפדו ז'ודינו • מינסק • נמאן גרודנו • סלוצק • סלביה מאזיר • שחטיור סליהורסק |

 |
**צ'וקי** (באנגלית: **Chocky**) היא סדרת מתח-מדע בדיונית לנוער המבוססת על ספר שנכתב על ידי ג'ון וינדהם הנושא את אותו השם שפורסם ב-1968.

תקציר העלילה
------------

### צ'וקי

מת'יו בן ה 12 חי עם הוריו המאמצים: דייוויד ומארי גור, ועם פולי אחותו הקטנה החורגת. חייו משתנים כשאנרגיה מוזרה נכנסת לגופו והוא מתחיל לשמוע קול השואל אותו שאלות והוא עונה תוך שהוא נראה כמדבר לעצמו. מת'יו מתחיל לבצע דברים מוזרים כמו ציורים משונים והכנת שיעורי הבית שלו בקוד בינארי. האנרגיה שנכנסה לתוכו היא ישות חייזרית בשם "צ'וקי" שהגיעה מכוכב אחר במטרה לבדוק האם כדור הארץ מתאים ליישוב על ידי הגזע שלה. צ'וקי אינה נמצאת פיזית בכדור הארץ אלא רק האנרגיה של מוחה. נמצא כי כדור הארץ אינו מתאים וצ'וקי מחליטה לתת במתנה לתושבי כדור הארץ מקור אנרגיה בלתי נדלה וחופשי של אנרגיה קוסמית. צ'וקי התכוונה להעביר למת'יו את הידע על האנרגיה, אך כוונתה מתגלה לאנשים רבי השפעה בעלי עניין מתעשיות האנרגיה, שיאבדו בעקבות המצאה שכזו את כוחם וממונם הרב. מת'יו נחטף על ידי ויליאם ת'ורב שמנסה להוציא ממנו מידע על צ'וקי ועל הדרך להפקת האנרגיה, אך מת'יו עדיין לא יודע מספיק כדי לספק תשובות. צ'וקי מחליטה לבסוף שהסכנה למת'יו גדולה מדי אם תישאר והיא מחליטה לעזוב. בסיום היא אף מדברת ישירות עם אביו של מת'יו כשהיא מבקשת ממנו שירחיק אותו מהמדע ויכוון אותו לאמנות, אך צ'וקי לא ויתרה על הרעיון שלה אלא מחליטה לפזר את המידע בדיסקרטיות גדולה יותר בין גורמים שונים על פני כדור הארץ.

### ילדי צ'וקי

שנה לאחר מכן, מת'יו נפרד מחברתו החייזרית ובמהלך חופשת הקיץ הוא פוגש באלברטין, ילדה מחוננת במתמטיקה שנקראה על שמו של אלברט איינשטיין. מת'יו מגלה כי יש קשר טלפתי בינו לבין אלברטין. יום אחד צ'וקי חוזרת כדי להזהיר את מת'יו ששניהם בסכנה. הוא חש כדי להזהיר את אלברטין, אך מגלה שהיא נעלמה.

### האתגר של צ'וקי

צ'וקי מקווה כי בעזרתם של מת'יו ואלברטין הגזע האנושי יגלה את האנרגיה הקוסמית, שבניגוד לאנרגיה בה משתמשים בכדור הארץ, לא תאזל כל עוד היקום קיים. הידע שלהם גורם לגורמים צבאיים להתעניין בכך המוכנים לבצע צעדים קיצוניים כדי להשיג את מטרתם.

קישורים חיצוניים
----------------

* "צ'וקי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "צ'וקי", באתר AllMovie (באנגלית)
* "צ'וקי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* פתיח הסדרה צ'וקי, סרטון באתר יוטיוב
נוף בנפה**צ'וצ'אריה** (Ciociaria) היא נפה היסטורית במחוז לאציו באיטליה, שגבולותיה כיום לא מוגדרים. עד המאה ה-19 היא הייתה בשלטון האפיפיור אשר חל על נפת "סטטו פונטפיצ'ו" (Stato Pontificio) ממחוז "קמפניה ומריטימה" (Campagna e Marittima), לא כולל נפות "טרצ'ינה" ו"אגרו פונטיני". היום הנפה ההיסטורית כוללת את צפון נפת "פרוסינונה" (Frosinone) במחוז לאציו.

תושבי החבל מכונים "צ'וצ'ארי" (Ciociari) או ביחיד "צ'וצ'ארו" (Ciociaro). במובן הרחב, המושג "צ'וצ'ארה" מתייחס גם לדרום מחוז לאציו ונושק לדרום אברוצו ומוליזה.

האזור במפת תבליט של אוסף מפות בוותיקן
בימי הביניים כונה האזור בשם "קמפניה". הניב המקומי כונה "צ'וצ'ארו" (ciociaro), ולאחר מכן כונה הניב "קומפנינו". בזמנים המאוחרים המושג "קאמפניה רומנה" (Campagna Romana) הפך למקובל בתור נושא לציור אצל ציירים באירופה.

שם האזור נגזר משמם של סנדלים מסורתיים אשר שימשו את רועי הצאן העניים ביותר שבמרחב בעת שרעו את העדרים בהרי האפנינים.

זוג סנדלים מסורתיים (Ciocie)
"צ'וצ'אריה" הוא שם של אסטרואיד שמספרו 21799.

האונס אחרי הקרב על מונטה קאסינו
-------------------------------

 ערך מורחב – **ההשתוללות במונטה קאסינו**  

בימים שלאחר הקרב על מונטה קאסינו

```
ביצעו חיילי גוּמיֶה (בצרפתית: Goumier, בני שבטים ערביים ממרוקו ששירתו בצבא הצרפת) השתוללות בסביבה הכפרית של "צ'וצ'אריה" עם רצף של מעשי אונס המוני של נשים ונערות. קורבנות האונס קרויות באיטליה "מרוקינאטה" (Marocchinate) מהמושג "Marocco". הסרט לה צ'וצ'ארה המבוסס על ספרו של אלברטו מורביה "שתי נשים" בבימויו של ויטוריו דה סיקה ובכיכובה של סופיה לורן קיבל את השראתו מאירועי היסטורי זה.
```

קישורים חיצוניים (באיטלקית)
---------------------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צ'וצ'אריה** בוויקישיתוף
* Ciociaria
* ACTA ALATRI
* CiociariaTurismo
* Ciociaria Storica
* Viaggio in Ciociaria
* La Ciociaria: storia, cultura, tradizione
* Antiqua Mens
* Ciociari

הערות שוליים
------------

1. ↑  Massacres and Atrocities of WWII in the Axis Countries, באתר George Duncan's Historical Facts of WWII

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 242173583
* WorldCat: viaf-242173583

 |
**חוק פיצוי לנפגעי פוליו (שיתוק ילדים)** הוא חוק שמטרתו לפצות את נפגעי הפוליו בישראל. הצורך לפצות את נפגעי הפוליו בישראל נובע מכך שבשנות ה-50, החיסון למחלה היה קיים במדינת ישראל, אך לא הגיע לערים פריפריאליות ולכן אנשים שגרו שם, חלו. במקרים אחרים תופעות הלוואי של החיסון היו קבלת השיתוק עצמו.

היסטוריה של החוק
----------------

הצעת החוק הוצעה ביוזמתם של חברי הכנסת עזמי בשארה (בל"ד) ואליעזר כהן (ישראל ביתנו).

בתאריך 23 במרץ 2005 הצעת החוק הונחה לראשונה לדיון מוקדם. לאחר יותר מחצי שנה ב-14 בנובמבר 2005 ועדת הכנסת קבעה כי הוועדה המטפלת בחוק זה היא ועדת הכספים. ב-30 באוקטובר 2006 הצעת החוק הועברה לוועדת העבודה, הרווחה והבריאות. כשנה לאחר מכן ב-21 בספטמבר 2005, החוק אושר בקריאה ראשונה, ללא מתנגדים או נמנעים, שבעים ושישה חברי כנסת בעד. לאחר כשנה וקצת, ב-17 בינואר 2007 - 13 במרץ 2007, החוק היה בהכנה לקריאה שנייה ושלישית. ב-19 במרץ 2007, החוק אושר בקריאה שנייה - שלישית.

החוק נכנס לתוקף ב-19 במרץ 2007 ביוזמתם של חברי הכנסת עזמי בשארה (בל"ד) ואליעזר כהן (ישראל ביתנו) אולם הועלה לראשונה לדיון מקדים ב-6 ביולי 2005. לבסוף, נקבע כי מחצית מסכום הפיצוי תשולם לאחר קביעת זכאותו של נפגע הפוליו לקבלת הפיצוי האמור, המחצית השנייה של סכום הפיצוי תשולם בתום 12 חודשים מיום תשלום המחצית הראשונה.

החל מ-1 בפברואר 2012, תושב ישראל אשר חלה בפוליו בעודו מחוץ לישראל, עשוי לקבל אף הוא פיצוי בתנאי שעבר ניתוח בישראל עקב המחלה עד לתאריך 1 בינואר 1970. עדכון החוק הוצע על ידי חברי הכנסת ציון פיניאן ודוד אזולאי.

עיקרי החוק
----------

חוק פיצוי לנפגעי פוליו הוא חוק שמטרתו לתת פיצוי כספי לישראלים שחולים בפוליו. הסכום נע בין 50,000 שח' לבין 120,000 שח' (תלוי באחוז הנכות). חולים אשר נקבעה להם נכות יציבה יהיו זכאים רק לקצבה חד פעמית.

קישורים חיצוניים
----------------

* היסטוריית החקיקה של חוק פיצוי לנפגעי פוליו, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
* חוק פיצוי לנפגעי פוליו, בספר החוקים הפתוח
* חוק פיצוי לנפגעי פוליו, באתר כל זכות

הערות שוליים
------------

1. 1 2  ויקיטקסט, חוק פיצוי לנפגעי פוליו, באתר he.wikisource.org, ‏התשס״ז–2007
2. 1 2 3 4  מאגר החקיקה הלאומי, חוק פיצוי לנפגעי פוליו, באתר main.knesset.gov.il, ‏4.4.2012
***Mycobacterium leprae*** הוא מין חיידק הגורם למחלת הצרעת.

החיידק נתגלה ב-1873 ברקמות שריר של חולי צרעת על ידי הרופא הנורווגי גרהארד ארמור הנסן ונקרא לעיתים "מתג הנסן" על שם מגלהו. החיידק משתייך לאותו הסוג של *M. tuberculosis*, החיידק הגורם למחלת השחפת.

החיידק האווירני אובליגטורי לא נצבע בצביעת גראם אך נחשב בכל זאת לגראם-חיובי. ניתן לצבוע אותו בצביעה יציבת חומצה. בדופן התא של החיידק, המכילה חומצות מיקוליות, מבנה מיוחד המקנה לו עמידות בפני אנטיביוטיקה הפוגעת בבניית הדופן, כפניצילין. החיידק הוא טפיל מוחלט ולא ניתן לגדלו מחוץ לתאים חיים. במעבדה מגדלים את החיידק בכפות רגליים של עכברים או בארמדילים. בשנת 2001 נקבע הרצף המלא של גנום החיידק; אורכו 3.27 מיליון בסיסי DNA.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Mycobacterium leprae** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007534426905171
* BnF: cb16611039h (data)
* LCCN: sh88023290

 |
**חולדת המים** הידועה גם בשל **רקָאלִי** (שם מדעי: ***Hydromys chrysogaster***) היא מין של מכרסם ממשפחת העכבריים החיה רק בצפון ובמזרח אוסטרליה, באי טסמניה ובגינאה החדשה.

מאפיינים
--------

חולדה זו היא מהגדולות שבבני משפחתה, גדולה בהרבה מחולדה מצויה, ואורכה 231–370 מ"מ, אורך הזנב 242–345 מ"מ ומשקלה 340–1,275 גרם בממוצע. חולדת המים בעלת פרווה חומה כהה, סנטר ולחיים צהובות בהירות וזנב ארו ושחור למעט בקצה הלבן שלו.

חולדה זו היא יונק מיימי וגופה בעל התאמה לתנאי שחייה וצלילה עם רגליים עבות בעלות קרומי שחייה, זנב רחב בו מעט שיער, הפרווה דוחה מים וגולגולת ארוכה ושטוחה עם זיפי שפם ארוכים ועיניים ואוזניים קטנות. החולדה היא חיה פעילת לילה, אז היא מסתובבת בין הבריכות, הביצות, האגמים והמנגרובים האוסטרליים ומחפשת טרף של צדפות, סרטני נהרות (המזון החביב עליה), סרטנים נוספים, חרקי מים, דגים וצפרדעים ולעיתים היא תטרוף גם טרף גדול יותר כמו עכברים אחרים או עופות מים קטנים. בחורפים קשים הם יאכלו גם צמחים, אך מדובר במין טורף.

החולדה חיה בגפה באזורים טריטוריאליים ותתקוף באגרסיביות מסיגי גבול. חולדות רבות מראות סימני נשיכה עם זנבותיהם לאחר מאבקים כאלה. החולדות מסתובבות בין קני סוף וצמחיית על גדות המים להגנה מטורפים. בימים הם נחים בחורים באדמה או מתחת גזעים. בחורף החולדות הרגישות לשינויים במזג האוויר יעדיפו לאכול על היבשה. אשר חמים יותר הם ישחו עד 4 ק"מ בכל לילה בחיפוש מזון. עם זאת הם עלולים להיטרף בידי נחשים, תנינים ודגים גדולים וגם בידי עופות דורסים, שועלים וחתולים.

בעבר צדו את חולדה זו כדי להשתמש בפרוותה וגם מפני שהיא מזיקה לצינורות השקיה, אותם היא נושכת בשיניה הגדולות. כיום זהו מין מוגן ואסור לציד. החולדה נחשבת למין חשוב אשר מדביר את אוכלוסיית סרטני הנהרות האוסטרליים. היא מהטורפים הבודדים היודעים לטרוף מבלי להיפגע את קרפדת הקנים, מין פולש באוסטרליה, בעל בלוטות רעל על עורו. כדי להימנע מחשיפה לעור הרעיל, החולדה תוקפת את הקרפדה באזור החזה, שם הרעל שלה חלש יותר, יוצרת חתכים קטנים בעורה בעזרת טפריה מבלי להשתמש בשיניים, ומוציאה את איבריה הפנימיים. לא ברור אם התנהגות זו היא מולדת, ושימשה את החולדות לציד מינים מקומיים של צפרדעים רעילות לפני הגעת קרפדת הקנים, או שזו התנהגות נלמדת.

החולדות מטפלות בגוריהן ארבעה שבועות לאחר שסיימו לינוק, ואפשר שבתקופה זו הן מלמדות אותם שיטות צייד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חולדת המים** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  חולדת המים באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. 1 2  יונת אשחר, חולדות מים אוסטרליות משתמשות בשיטות ציד מתוחכמות כדי לטרוף קרפדות קנים, כשהן נמנעות ממגע עם הרעל בעורן, במדור "חדשות מדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 17 באוקטובר 2019

חולדה שוחה במים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007291975205171
* LCCN: sh00007679

 |