חברת יוחנן עזרא ובניו בפתח בית המלאכה ברח' יפו שנות השלושים. במרכז יוחנן ומשני צידיו בניו: אברהם ויצחק, עם קבוצת העובדים של החברה
**יוחנן (ג'ון) אבן עזרא** (1875–1947) היה קבלן, איש עסקים ואיש ציבור ירושלמי, יוזם ומניח קו המים הראשון לירושלים בתקופת המנדט הבריטי, וחבר ועד העדה המערבית בעיר.

ביוגרפיה
--------

נולד בירושלים בשנת 1875 (ה'תרל"ה) ליעקב אבן עזרא (בן למשפחה שעלתה לישראל במאה ה-18 מאלג'יר) שהיה אחראי על תחזוקת מערכות המים בירושלים, ולוידה שעלתה לישראל ממרוקו במאה ה-19. בילדותו התחנך במוסדות מסורתיים מקומיים בעיר, ובגיל 13 לערך החל לסייע בפרנסת המשפחה. בשל סקרנותו, היה קורא ספרים שמצא בספריות במנזרים בעיר. הודות לקריאת הספרים, רכש שליטה ביידיש, פולנית, אנגלית וצרפתית, מעבר לעברית, ערבית פלסטינית, ערבית מוגרבית ולאדינו שרכש בילדותו. נישא לזוהרה שהייתה קרובת משפחתו של יוסף נבון, ויחד נולדו להם שני בנים.

בשנת 1896 (ה'תרנ"ו), בגיל 21 החליט לתור בעולם והגיע לארצות הברית כהרפתקן, שם הוסיף לשמו הפרטי את השם ג'ון, ונטל חלק בבניית תעלת פנמה החוצה את מיצר פנמה, ומחברת בין האוקיינוס האטלנטי לאוקיינוס השקט. בשנת 1914 (ה'תרע"ד), בסיום העבודות על התעלה, הצטרף לקבוצת יזמים בעלי חברה בשם "Cosmo Pictures Corporation" מקליפורניה, שיחד תכננו להפיק סרט בנושא תקומת העם היהודי בארצו. בשל מעילה בחברת ההפקה, קרסה החברה בשנת 1921 (ה'תרפ"א) והסרט לא ראה אור.

בסיום מלחמת העולם הראשונה חזר לירושלים, שם חזר לעסקי המים של משפחתו. בתקופה זו נפטרה אשתו בעקבות מחלה, ובשנת 1922 (ה'תרפ"ב) נישא לרחל דרעי שעלתה לישראל ממקנס שבמרוקו, ויחד נולדו להם חמישה ילדים, איתם התגוררו בשכונת נחלת ציון בעיר.

בשנת 1921 (ה'תרפ"א) העלה יוזמה להפקת מים מנחל פרת עבור היישוב בירושלים. הממשל הבריטי התנגד בתחילה ליוזמה בשל בעיות מימון, אך בהמשך התקבלה יוזמתו, ומשנת 1926 (ה'תרפ"ו) החל לשמש כקבלן הראשי להנחת קווי צינורות המים לירושלים, כשעבודתו זו הייתה הפעם הראשונה בה ניסו להוביל מים לירושלים באמצעות צינורות בתקופת המנדט הבריטי.

בין השנים 1932–1933 (ה'תרצ"ב - ה'תרצ"ג) התקין גם את צינורות מערכת הביוב החדשה של ירושלים באמצעות חברתו "John Ezra & Sons" ופועליה. בתקופה זו כבר לא הספיקו לירושלים המים מנחל פרת, ובחודש דצמבר 1934 (חשוון ה'תרצ"ה) החל בעבודות לבניית קו להובלת מים בצינורות ממעיינות ראש העין לירושלים לאורך 60 קילומטרים, ובניית ארבע תחנות שאיבה בדרך לעיר.

בפעילותו הציבורית שימש כחבר בוועד העדה המערבית, ואף ביצע עבודות קבלנות עבור נכסי הוועד. כן שימש כראש וועד השכונות שבסביבת שכונת נחלת ציון, ובשל קשריו מתוקף תפקידו כקבלן, סייע רבות לתושבי השכונות בצורכיהם מול הממשל הבריטי.

שימש כגבאי בית הכנסת אהליאב בשכונת נחלת ציון, שהוקם על ידי סבו אליהו אבן עזרא. בשכונת זו בנה את "בית מרחץ המבריא", מעין חמאם בו התרחצו בסיום יום העבודה תושבי העיר. עם ריבוי המקוואות ובתי המרחץ הנוספים בעיר, התמעטה הפעילות במקום, ומספר שנים לאחר סגירתו הוקם במקום תיאטרון פרגוד.

הלך לעולמו ב-26 באוקטובר 1947 (י"ב בחשוון ה'תש"ח), ונקבר בהר הזיתים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוחנן אבן עזרא** בוויקישיתוף
* משה עובדיה, תולדותיו של אבן עזרא יוחנן מבני המערבים, באתר כתב העת אות ברית קודש
* נדב מן, ביתמונה, מביא המים של ירושלים, באתר ynet, 11 במאי 2007
* ר' יוחנן עזרא ז"ל, הצופה, 27 באוקטובר 1947
* תמונות מאוסף יוחנן אבן-עזרא - הקמת תשתית המים בירושלים, מתוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה

הערות שוליים
------------

1. ↑  לעיתים "ג'ון עזרא", "John Ezra" או "יוחנן עזרא"
2. ↑  במקורות אחרים נטען כי מוצא המשפחה במרוקו
3. ↑  מי הירקון לירושלים - ביוני, דואר היום, 7.1.1935