recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אנדרטת השואה של מיאמי ביץ'** היא אנדרטה לזכר קורבנות השואה, הניצבת במיאמי ביץ' שבפלורידה. האנדרטה נבנתה על ידי ועדה של ניצולי שואה ב-1984, שנוסדה רשמית ב-1985 כ-"Holocaust Memorial Committee", ארגון ללא מטרות רווח.

האנדרטה תוכננה על ידי קנת' טרייסטר, ונבנתה על מגרש שהוקצה על ידי עיריית מיאמי ביץ' שניצב ברחוב Meridian Avenue ו- Dade Boulevard.את האנדרטה בנה הקבלן הישראלי יהודה מזרחי ומשך הבניה לקח מספר שנים. האבנים שמהם בנויה האנדרטה יוצרו במפעל האבן של יהודה מזרחי בירושלים. כל האבנים נארזו ונשלחו מישראל בקונטנריים למיאמי ביץ. צוות של עובדים ישראלים ופלסטינים הגיע מישראל לבנות את הפרויקט במיאמי ביץ בניהולו של יהודה מזרחי.

תיאור
-----

האנדרטה מורכבת ממספר אלמנטים. המרכזי שביניהם, הוא פסל ברונזה בגובה 13 מטר בשם "פסל האהבה והיסורים" ("The Sculpture of Love and Anguish"), העומד על אי עגול בתוך בריכת מים. הפסל מציג זרוע עם כף יד פתוחה. הזרוע עשויה מכ-100 דמויות של אנשים, חלקם מקובצים כמשפחה. הזרוע נושאת מספר אסיר, ייצוג לסימוני המספר שקיעקעו הנאצים על האסירים במחנות הריכוז.

באולם הכניסה של האנדרטה נמצא פסל של אם מתאבלת ושני ילדים שנצמדים אליה.

החלל הבא הוא כיפת ההתבוננות, המוביל לפרוזדור אבן צר. על קירות המנהרה כתובים שמותיהם של מחנות הריכוז הנאצים. הפרוזדור נפתח אל פסל הברונזה הגדול, שמסביבו קיר גרניט שחור עליו כתובים שמותיהם של קורבנות שואה.

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדרטת השואה במיאמי ביץ'** בוויקישיתוף אתר האינטרנט הרשמי של אנדרטת השואה במיאמי ביץ'

* אנדרטת השואה במיאמי ביץ', ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* מסעו של הפסל, באתר האנדרטה

*
**אנדרטת חטיבה ומחוז אלכסנדרוני** ניצבת בעיר נתניה ומנציחה את קרבות החטיבה במלחמת העצמאות ואת חלליה במלחמה זו. האנדרטה הוקמה באתר בו חנתה מפקדת החטיבה במלחמה.

מבנה
----

אנדרטת חטיבת אלכסנדרוני בנויה כמתחם מעוגל, הניצב בתחומי גן ציבורי. לפניו משתרעת גדר לבנים ועליה שלט הנושא את שם האתר.

האנדרטה בנויה כחומת בטון מעגלית, המקיפה רחבת טקס מרוצפת שבחלקה נטוע דשא. שביל הליכה מתמשך לאורך החומה.

לפני מרכז החומה משתרעת רחבה מוגבהת. על הכותל שמעליה נקבעו לוחות זיכרון מארד המציגים דמויות של לוחמים ומספרים את סיפור החטיבה וקרבותיה במלחמת העצמאות. מאחורי מרכז החומה מתנשא עמוד אבן, שעליו נקבע תבליט ארד. בשמאלה של החומה נקבעו כן ללהבת זיכרון ותרנים לדגלים, ומעבר להם נרשם על החומה שם החטיבה. על החומה הארוכה המתמשכת מימין נקבעו לוחות מוארכים ועליהם לוחיות המנציחות את שמות 447 חללי החטיבה במלחמה. לצידם נקבעה הכתובת "זכור".

האנדרטה הוקמה ביוזמת עמותת אלכסנדרוני ועיריית נתניה. היא תוכננה על ידי האדריכל יהודה יהב. יצירות האמנות נעשו על ידי הפסל סול בסקין, מחיילי החטיבה. היא נחנכה בשנת 1992.

ראו גם
------

* אנדרטת חטיבת אלכסנדרוני בלטרון

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדרטת חטיבת אלכסנדרוני** בוויקישיתוף
* האנדרטה באתר יזכור
* האנדרטה באתר חטיבת אלכסנדרוני
* האנדרטה באתר מורשת נתניה
מבצעי חטיבת יפתח במלחמת העצמאות
**אנדרטת חטיבת יפתח בנגב** היא אנדרטה הנמצאת בצפון הנגב, ליד צומת קמה בתוך חניון על שם יגאל אלון. האנדרטה מוקדשת ללוחמי חטיבת יפתח שנפלו בקרבות בנגב במלחמת העצמאות.

מבצעי החטיבה
------------

חטיבת יפתח היא החטיבה היחידה שלחמה בכל החזיתות במלחמת העצמאות. בתחילת המלחמה לחמה בגליל המזרחי בקרבות מצודת ישע, מלכייה וכיבוש צפת. לאחר מכן הועברה לחזית המרכז והשתתפה במבצע דני לכיבוש לוד ורמלה ובמבצע יורם בניסיון לכיבוש לטרון. 45 מלוחמי החטיבה נהרגו בקרב חירבת כוריכור.

לאחר מכן הועברה החטיבה לנגב. ציודה הוטס לשדה תעופה ליד קיבוץ רוחמה במסגרת מבצע אבק והלוחמים הסתננו לנגב בדרך יבשתית דרך קווי המצרים. לפני מבצע יואב לחמה החטיבה לגירוש כוחות של האחים המוסלמים שהשתלטו על מכרות הגופרית ליד בארי ובתפיסת תלים ומשלטים להגנת שדה התעופה אבק 1 ליד רוחמה שהיה נחוץ להובלת ציוד ותחמושת לפני המבצע. בחרבת מחאז התחוללו קרבות כבדים והמקום עבר מיד ליד שלוש פעמים עד שנשאר בידי החטיבה.

במבצע יואב תקעו לוחמי החטיבה טריז בעורף הצבא המצרי וכבשו את בית חאנון. המצרים הגיבו בהפגזה כבדה וגרמו לחטיבה אבדות כבדות אך הלוחמים לא נסוגו. מהלך זה גרם לנסיגת הצבא המצרי ללא קרב מכל מישור החוף הדרומי מגשר עד הלום עד עזה.

הקמת האנדרטה
------------

ראשיתה של האנדרטה היה בגלעד צנוע שהוקם ב-1950 ביוזמת מפקד החטיבה ולוחמיה. האנדרטה תוכננה על ידי יחיאל (חיליק) ערד, חבר קיבוץ סער, ונחנכה בערב יום הזיכרון ג' באייר תשכ"ט (21 באפריל 1969). היא בנויה מבטון חשוף בצורת מגן הניצב על בונקר. המגן נישא לגובה שבעה מטרים, כשהוא הולך וצר כלפי מעלה ויוצר חוד המזדקר לשמיים כאילו רוצה לפרוץ לעברם. על הקיר לוח ועליו מבצעי חטיבת יפתח במלחמת העצמאות ולוח עליו שמות 44 לוחמי החטיבה שנפלו בקרבות בנגב. על הקיר כתובות המילים מהמנון הפלמ"ח: **ממטולה עד הנגב מן הים עד המדבר**. על האנדרטה למעלה כתובות המילים: **פלמ"ח יפתח, על במתי הנגב חלל**.

לקריאה נוספת
------------

* אריה יצחקי, **בעקבות לוחמים כרך ד' דרום**, הוצאת מודן, תל אביב, 1991, הפרק צומת קמה אנדרטת יפתח-פלמ"ח עמ' 101-104.
* **אנדרטאות תש"ח**, תל אביב: משרד הביטחון – אגף משפחות והנצחה – היחידה להנצחת החייל, תשס"ט 2009, עמ' 146.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדרטת חטיבת יפתח בנגב** בוויקישיתוף
* אנדרטה לחללי חטיבת "יפתח" תחנך בשבוע הבא, דבר, 15 באפריל 1969
* מיכאל יעקובסון: על תכנון אנדרטת חטיבת יפתח באתר 'חלון אחורי', 7.6.13
* אנדרטה לזכר נופלי חטיבת יפתח בנגב במלחמת העצמאות, צומת קמה, באתר "יזכור"
**חדשות היום** היא תוכנית אקטואליה יומית המסקרת את אירועי היום, בהגשת אלמוג בוקר, ומשודרת בערוץ 13. בעבר התוכנית הוגשה בהגשה זוגית של מירי נבו ואלי אילדיס.

מבנה התוכנית
------------

התוכנית מסקרת את אירועי היום בישראל ומחוצה לה יחד עם פאנל קבוע לצד כתבי ופרשני "חדשות 13". במהלך התוכנית מתקיימים ראיונות שונים ומתעדכנים בחדשות מתחומים שונים.

היסטוריה
--------

לגו התוכנית הראשון והקודם
לפני עליית התוכנית שודרה התוכנית "הכל כלול". בעקבות בקשתה של המגישה סיוון כהן לצאת לפגרה של שנה בעקבות הריונה, התוכנית יצאה לפגרה.

התוכנית "הדו"ח היומי" נבחרה לקבל את הרצועה של השעה 16:00, אך לא הצליחה להשיג נתוני מדורג גבוהים מאלו שהשיגה ברצועה של השעה 15:00.

ב-17 בדצמבר 2019 פורסם שמירי נבו ואלי אילדיס יגישו תוכנית אקטואליה בערוץ 13, וב-9 בפברואר 2020 התוכנית עלתה לאוויר.

ב-7 באפריל 2020 שודרה התוכנית האחרונה לפני יציאתה לפגרה של התוכנית בעקבות קיצוצים וסכסוכי עבודה ב"חדשות 13". ב-9 ביולי 2020 פורסם שמגישי התוכנית מירי נבו ואלי אילדיס לא יחזרו לתפקידים.

ב-2 באוגוסט 2020 חזרה התוכנית מפגרה ושובצה מחדש בשעה 15:00. אלמוג בוקר, שהגיש את "חדשות 16:00" ברצועת השידור של התוכנית בזמן הפגרה, נבחר להגיש את התוכנית.

ב-27 באוגוסט 2020 הושק הפתיח הגרפי של התוכנית. לפני כן, בתוכנית נעשה שימוש בפתיח של משדר מיוחד.

נעימת הפתיחה הראשונה של התוכנית שימשה גם התוכנית "אוטוטו שבת" (ששודרה בימי שישי בעידן ערוץ עשר). נעימת הפתיחה הנוכחית של התוכנית הייתה גם בשימוש בתוכנית "חדשות 16:00" ששודרה בזמן פגרת התוכנית.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של חדשות היום
* חדשות היום, ברשת החברתית פייסבוק
* חדשות היום עם אלמוג בוקר, באתר חדשות 13, 22 באוקטובר 2021
* חדשות היום, ברשת החברתית פייסבוק

דפים ששימשו את התוכנית בעבר

הערות שוליים
------------

1. ↑  אייס, מצטרפים לרשת: מירי נבו ואלי אילדיס יגישו תוכנית אקטואליה, באתר אייס, 17 בדצמבר 2019
2. ↑  ערן סוויסה, פרסום ראשון: גם אילדיס ונבו בחוץ, באתר ice, ‏9 ביולי 2020
**נימפות בערפל** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2008 בבימויו של יורם זקס, עם רועי שגב, בני אבני, שיר אידלסון ואפרת כהן בתפקידים הראשיים.

התסריט נכתב על ידי יורם זקס והוא מבוסס על מחזה שלו באותו שם שהועלה בצוותא ב-2001 בבימויו של אחיו, יגאל זקס. שגב, אידלסון וכהן שיחקו בהצגה ובסרט.

תקציר העלילה
------------

יניב (רועי שגב) ויהודה (בני אבני) הם שני צעירים תל אביבים רווקים. יניב עובד בספריית וידאו ויהודה מתפרנס מהופעות לילדים קטנים וגר אצל סבתו (בתיה ורד).

יניב נמצא בדיכאון בגלל שחברתו ליאת (אפרת כהן) עזבה אותו. יהודה ויניב נמצאים בסדנה רוחנית אותה מדריכה גלי (שיר אידלסון).

יהודה מציע ליניב להפיק סרט בעיקר כדי שיוכל להכיר בחורות שמגיעות לאודישן. הם מחליטים ששם הסרט יהיו "נימפות בערפל" ובוחנים בחורות רבות אך יניב מתעקש לכתוב תסריט לסרט על הזוגיות שלו עם ליאת. ליאת מופיעה בדמיונו כל הזמן ומטיחה בו ביקורת. לבסוף פוגש יניב בגלי ומתפתח ביניהם רומן והוא מחליט שהיא מתאימה לשחק בתפקיד הראשי מולו.

הם פונים למפיק (יונתן צ'רצ'י) שהתסריט מצא חן בעיניו אך הוא זורק אותם מחדרו לאחר שיניב מגלה שהוא וגלי ישחקו בתפקידים הראשיים בסרט. יניב נכנס שוב לדיכאון ויהודה מנצל זאת ומנסה להתחיל עם גלי.

הסבתא מתה ומורישה ליהודה אלבום בולים יקר והוא מוכר אותו והופך למפיק הסרט בו משחקים יניב וגלי.

שחקנית (חני פירסטנברג) מכריזה על "נימפות בערפל" כזוכה בפרס האקדמיה לסרט הטוב ביותר. יניב עולה על הבמה ומשבח את יהודה שבלעדיו לא היה מופק הסרט.

יניב, יהודה וגלי חוגגים את הזכייה בפרס עד שגלי מזרזת את יהודה לחזור הביתה ולשחרר את הבייבי סיטר ויניב נשאר לבד עם הפסל בידו.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| רועי שגב | יניב |  |
| בני אבני | יהודה |  |
| שיר אידלסון | גלי |  |
| אפרת כהן | ליאת |  |
| יונתן צ'רצ'י | אריה קוחנוביץ | מפיק |
| בתיה ורד | סבתא של יהודה |  |
| מורן אייזנשטיין | שחקנית באודישן | שכנה |
| עלמה זק | שחקנית באודישן |  |
| אילנה ברקוביץ' | שחקנית באודישן |  |
| יגאל זקס | בוס בספריית וידאו |  |
| חני פירסטנברג | מכריזה בטקס האקדמיה |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* "נימפות בערפל", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "נימפות בערפל", באתר ספר הקולנוע הישראלי
* "נימפות בערפל", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* קדימון לנימפות בערפל, באתר יוטיוב
* רינת גור, ספונטני, באתר ynet, 13 בפברואר 2002
**אנדרטת חטיבה 4 - קרייתי** הוא אתר הנצחה לזכר לוחמי חטיבה 4 שלחמו במלחמות ישראל. האנדרטה נמצאת ליד אתר לטרון בפארק עוצבות השריון.

אנדרטת חטיבה 4 מבטאת את פועלה במלחמות ישראל לאורך כל שנות קיומה. חמישה לוחות אבן כנגד 5 מלחמות ישראל בהן לקחה חלק החטיבה בקרבות שחלקם היו משמעותיים ביותר והיטו את הכף.

האנדרטה תוכננה על ידי סא"ל במיל' יניב אבידן (סמח"ט 4), נועם אבידן, מיכה ארזי ויוסי בן הרוש. ועוצבה על ידי אמן האבן חן וינקלר ובנויה מלוחות אבן שנחצבו מאזורי הלחימה, ומותקן לכיוונו הכללי לפי רוחות השמיים. על כל אבן חקוק תיאור הקרב המשמעותי באותה מלחמה, ומן הצד השני היחידות שהשתתפו ומפקד החטיבה באותה עת. עמודי הבזלת התומכים את הלוחות מבטאים את הנחישות בעמידה במשימה ואת התכליתיות שמאפיינת עד היום את החטיבה בכל משימה שניתנת לה.

לוחות האנדרטה
-------------

### מלחמת העצמאות

הלוח מופנה לכיוון **מערב** ועשוי מסלע בצורת אזור מרכז ישראל, אזור הקרבות של החטיבה במלחמת העצמאות. על הלוח מתואר קרבות החטיבה בפיקוד אלוף מיכאל בן-גל במבצע חמץ לכיבוש יפו, כיבוש משלט 219 ביער בן שמן ומבצע דני לכיבוש לוד, וילהלמה, רמלה, לטרון, ורמאללה.

### מלחמת סיני

הלוח מופנה לכיוון **דרום** ועשוי מסלע גרניט בצורת אזור סיני, אזור הקרבות של החטיבה במלחמת סיני. על הלוח מתואר קרבות החטיבה בפיקוד אלוף-משנה יוסף הרפז בקסיימה ואום כתף.

### מלחמת ששת הימים

הלוח מופנה לכיוון **ירושלים** ועשוי מאבן חברונית בצורת קו שביתת הנשק בין ישראל לירדן, אזור הקרבות של החטיבה במלחמת ששת הימים. על הלוח מתואר קרבות החטיבה בפיקוד אלוף-משנה משה יטבת (שנפצע במלחמה) ואלוף-משנה יוסף הרפז (שחזר לפקד על החטיבה בעקבות פציעת המח"ט) במובלעת לטרון, אזור בית חורון, הרי גופנא עד פאתי רמאללה.

### מלחמת יום הכיפורים

הלוח מופנה לכיוון **צפון מזרח** ועשוי מסלע בזלת בצורת אזור רמת הגולן, אזור הקרבות של החטיבה במלחמת יום הכיפורים. על הלוח מתואר קרבות החטיבה בפיקוד אלוף-משנה יעקב הדר בקרבות הבלימה והתקפת הנגד ברמת הגולן ובקרבות ההבקעה לסוריה.

### ממלחמת לבנון הראשונה ועד מבצע צוק איתן 1982 – 2014

הלוח מופנה לכיוון **צפון** ועשוי מסלע בצורת אזור צפון ישראל, אזור הקרבות של החטיבה במלחמת לבנון הראשונה בפיקוד אלוף-משנה אהוד גרוס, הלוח בצורת אזור צפון הארץ משקף את הייעוד האופרטיבי בלחימה הבאה כחלק מפיקוד הצפון.
בלוח מתואר פועלה של החטיבה במבצע צוק איתן תחת פיקוד אלוף-משנה גל שוחמי.

### גלריה

* הסבר הלחימה במלחמת העצמאותהסבר הלחימה במלחמת העצמאות
* הסבר הלחימה במלחמת סיניהסבר הלחימה במלחמת סיני
* אזור הלחימה במלחמת סיניאזור הלחימה במלחמת סיני
* הסבר הלחימה במלחמת ששת הימיםהסבר הלחימה במלחמת ששת הימים
* אזור הלחימה במלחמת ששת הימיםאזור הלחימה במלחמת ששת הימים
* הסבר הלחימה במלחמת יום הכיפוריםהסבר הלחימה במלחמת יום הכיפורים
* תיאור אזור הלחימה במלחמת יום הכיפוריםתיאור אזור הלחימה במלחמת יום הכיפורים
* הסבר 1982–2014הסבר 1982–2014
* תיאור 1982–2014תיאור 1982–2014

ראו גם
------

* חטיבה 4

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדרטת חטיבת קרייתי** בוויקישיתוף
* אתר הנצחה לחטיבת קרייתי, לטרון (יער העוצבות), באתר "יזכור"
**אנדרטת ולינגטון** (באנגלית: **Wellington Testimonial** באירית: **Teistiméireacht Wellington**) היא אנדרטה בצורת אובליסק שנועדה להנצחת ארתור ולסלי, הדוכס מוולינגטון, אשר הוקמה בפיניקס פארק שבדבלין, אירלנד. גובה האובליסק הוא 62 מטרים, ולפיכך הוא נחשב לגבוה ביותר באירופה והשני בגובהו בעולם.

האנדרטה ממוקמת בפינה הדרום-מזרחית של פיניקס פארק, בין דרך קונינגהאם מדרום לשדרות צ'סטרפיילד (החוצה את הפארק) מצפון. במרחק כ-80 מטרים מהאנדרטה ומצידה השני של דרך קונינגהאם, עובר נהר הליפי החוצה את העיר דבלין. בנוסף, בקרבת האנדרטה ממוקמות תחנת הרכבת יוסטון, בניין בית המשפט העליון ומפקדת הצבא.

הקמה ועיצוב האנדרטה
-------------------

האנדרטה הוקמה מתוך כוונה להנציח את תרומתו של ארתור ולסלי, הדוכס מוולינגטון, כשנתיים לאחר שעמד בראש הקואליציה שהביסה את נפוליאון בונפרטה בקרב ווטרלו, והפך כך לאחד מהגיבורים הצבאיים החשובים של בריטניה בתקופה. בתקופה זו הוקמו מספר אתרים לציון הניצחון, ורבים מהם התרכזו בדמותו של ולינגטון. חשיבות ההקמה של אנדרטה לכבודו בדבלין נובעת מכך שזו עיר הולדתו. העבודה על האנדרטה התחילה בשנת 1817 בעיצובו של האדריכל האנגלי סר רוברט סמירק, אך בשנת 1820 נגמרו התקציבים לבנייתה והיא נותרה בלתי גמורה למשך מספר עשורים. רק ב-18 ביוני 1861 האנדרטה הושלמה ונפתחה לציבור.

כשהעבודה על האנדרטה החלה, היא יועדה להיות אנדרטה לכבוד ולינגטון (Testimonial), אך היא הושלמה לבסוף רק כעשור אחרי שנפטר, ולכן נחשבה אנדרטה לזכרו (Monument). בנוסף, בתוכנית המקורית לצד האובליסק היה מיועד להיות פסל ברונזה של ולינגטון רכוב על סוס, אך בעיות תקציב הביאו לביטול תוכנית זו.

לאורך ארבע הדפנות של בסיס האובליסק ישנם ארבעה לוחות ברונזה, הראשון מכיל כתובת לזכרו בעוד ששלושת האחרים מכילים תבליטים המתארים חלקים חשובים בחייו; 'חופש דתי ואזרחי' (של הפסל ג'ון הוגאן), 'ווטרלו' (של הפסל תומאס פארל) ו-'מלחמות הודו' (של הפסל ג'וסף רובינסון קירק). לוחות הברונזה נוצרו מתותחים שנלקחו שלל במהלך קרב ווטרלו (נוהג נפוץ בתקופה).

על שם האנדרטה נקראת גם 'דרך ולינגטון' אשר עוברת בסמוך לה בתוך הפארק.

תמונות
------

* מראה מתחילת המאה ה-20מראה מתחילת המאה ה-20
* כתובת הברונזה לזכרוכתובת הברונזה לזכרו
* התבליט 'מלחמות הודו'התבליט 'מלחמות הודו'
* התבליט 'חופש דתי ואזרחי'התבליט 'חופש דתי ואזרחי'

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אנדרטת ולינגטון (דבלין)** |

* אודות עיצוב האנדרטה, באתר 'Archiseek'
* האנדרטה (אורכב 18.02.2020 בארכיון Wayback Machine), באתר 'Visit Dublin'
קבוצה מגרעין אלקנה של יוצאי ברית המועצות (מרים לפיד בחלון ובעלה מרדכי לפיד ראשון מימין)
**מרים לפיד-גוטמן** (נולדה בשנת 1947) היא ממייסדי גוש אמונים ומפלגת ימין ישראל.

ביוגרפיה
--------

לפיד נולדה בירושלים למאיר וחוה אביצדק (במקור רקובסקי). היא בוגרת האקדמיה הישראלית למוזיקה ע"ש רובין בתל אביב במגמת פסנתר, וכן למדה ספרות עברית וספרות עולם באוניברסיטת בר-אילן. בשנת 1972 נישאה למרדכי לפיד, אסיר ציון לשעבר שהיה ממחוללי העלייה הגדולה מברית המועצות. 

### גוש אמונים

יחד עם מרדכי נמנתה בין ראשוני מתיישבי גוש אמונים, תחילה בעליה לסבסטיה ולאחר מכן במסגרת גרעין אלון מורה בקדומים. בשנת 1979 עלו להתיישב באלון מורה והיו מהמיעוט שבחר להאבק בהעברת היישוב מאדמות רוג'ייב להר כביר. בעקבות הפינוי, בתחילת פברואר 1980 הם עזבו את אלון מורה ועברו לקריית ארבע בה המשיכו לגדל את משפחתם מרובת הילדים..

### מפלגת מולדת

יחדיו החלו גם לפעול במפלגת מולדת ופעלו לחיזוק התנועה למען ארץ ישראל השלמה. בשנת 1993 בעקבות רצח בעלה ובנה יצאה עם 13 ילדיה למסע רגלי בן 4 ימים והקימה אוהל מאבק מול בית ראש הממשלה בירושלים. מחאתה נמשכה כ-3 חודשים, במהלכם נפגעה בתאונת דרכים ונאלצה לשבות מפעילות לתקופה. בבחירות לכנסת השלוש עשרה (1992) התמודדה ברשימת מולדת בשנת 1993. 

### ימין ישראל

בעת ששימשה כמזכירת סיעת מולדת בכנסת, פרשה מהמפלגה והקימה יחד עם חבר הכנסת שאול גוטמן, אשר פרש מסיעת מולדת אף הוא, את מפלגת ימין ישראל. זמן קצר לאחר מכן, ב-6 בדצמבר 1993, נרצחו בעלה מרדכי ובנם שלום (שלומיק) בפיגוע ירי על ידי רכב חולף בגבעת חרסינה. בבחירות לכנסת ה-14 התמודדה בראשות מפלגת "משמרת שלום", אך זו לא עברה את אחוז החסימה.

משפחתה
------

לפיד היא בת למשפחת רקובסקי מירושלים, שאבות אבותיה עלו במאה ה-19 מרוסיה. סבה היה הרב יעקב אביצדק (רקובסקי), רב בתי הסוהר והמשטרה לאחר קום המדינה. לפיד ובעלה מרדכי לפיד הקימו משפחה גדולה. בנם מאיר היה פעיל פוליטי ששימש כיו"ר אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת בר-אילן והיה נשוי למוריה, בתם של אבשלום וזהבה קור. בתם היא המשוררת והציירת רעיה לפיד שילר. לפיד נשואה בשנית לפרופסור שאול גוטמן מהפקולטה להנדסת מכונות בטכניון ומתגוררת ביבנאל.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלון מורה - כתום שנה, דבר, 19 בדצמבר 1976
2. ↑  עמוס לבב, מתנגדי הפינוי אומרים: נקים תנועה המונית, מעריב, 18 בינואר 1980
3. ↑  עמוס לבב, הלפיד שכבה באלון מורה, מעריב, 8 בפברואר 1980
4. ↑  יהושע בריינר‏, האסונות של משפחת לפיד, באתר וואלה!‏, 01 בפברואר 2014

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007301860005171
* LCCN: no2009130421
* VIAF: 97586321
* WorldCat (עם VIAF): 97586321

 |
משפחה על רקע האנדרטה. צילום מ-1967
**אנדרטת כובשי החלל** (ברוסית: **Монумент Покорителям космоса**) היא אתר הנצחה במוסקבה, הכולל את מוזיאון החלל הרוסי ואת שדרת הקוסמונאוטים. האנדרטה הוקמה באזור אוסטאנקינסקי בשנת 1964 כדי לחגוג את הישגיהם של הסובייטים בתחום חקר החלל. אתר ההנצחה ניצב בסמוך אל מרכז התערוכה של כל רוסיה, בו ממוקם "**ביתן החלל**", אשר מציג תערוכות הקשורות לתוכנית החלל הרוסית.

היסטוריה
--------

במרץ 1958 כמה חודשים לאחר ההשקה של החללית ספוטניק 1, הוכרזה תחרות עיצוב בנושא אובליסק החלל כדי לחגוג את תחילתו של עידן החלל ברחבי ברית המועצות של אותה התקופה. מתוך כ-350 הצעות שונות נבחרה הצעותיהם של הפסל פריידיש קרנדיבסקי ושל האדריכלים "קולצ'ין וברש". הפתיחה החגיגית של אתר ההנצחה התקיימה ב-4 באוקטובר 1964 ביום השנה ה-7 לשיגורה של החללית ספוטניק 1.

האנדרטה תוכננה כדי להתאים בתוכה את מוזיאון החלל הרוסי, עם זאת המוזיאון נפתח רק ב-10 באפריל 1981 ולאחר 3 שנות שיפוצים נפתח שוב הפעם מחדש ב-12 באפריל 2009 (ביום השנה ה-48 לטיסתו של יורי גגארין לחלל).

בשנת 1967 הונצחה האנדרטה במטבע מיוחד לכבוד 50 שנה למהפכת אוקטובר.

מבנה האנדרטה
------------

החלק העיקרי של האנדרטה הוא אובליסק ענק, שבראשו רקטה שממנה יוצאת פלומה של עשן. גובהה של האנדרטה הוא 107 מטר והיא מצופה בציפוי טיטניום. ניתן להבחין בה מכל מקום בסביבה. 

פסלו של קונסטנטין ציולקובסקי ממבשרי האסטרונומיה של רוסיה ממוקם בצמוד אל האובליסק. 

על האובליסק חקוק שיר ברוסית האומר: "והפרס על מאמצינו, הניצחון על הדיכוי והחושך, חישלנו כנפיי אש לאומה ולעידן שלנו!". מתחתיו באותיות קטנות כתוב: "אנדרטה זו נבנתה כדי לחגוג את ההישגים הבולטים של העם הסובייטי בחקר החלל". שני הצדדים של בסיס האנדרטה, בחלקים הקדמי שלהם, מעוטרים בתבליטים המתארים את הגברים והנשים שהשתתפו בתוכנית החלל הרוסית בתקופת ברית המועצות, בעלי מקצועות שונים כגון: מדענים, מהנדסים, וכמו כן גם את הכלבה לייקה שהייתה היצור הראשון בחלל.

ראו גם
------

* שדרת הקוסמונאוטים
* מוזיאון החלל הרוסי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדרטת כובשי החלל** בוויקישיתוף
* מוזיאון החלל הרוסי (ברוסית)
מראה כללי של אנדרטת חטיבת כפיר
**אנדרטת חטיבת כפיר** נמצאת בעפולה מצפון לכביש 65 מול הפארק העירוני.

רקע
---

חטיבת כפיר היא חטיבת חיל רגלים בצבא ההגנה לישראל. גדודי החטיבה נועדו לשרת בשטחי  יהודה, שומרון ועזה, והם מאומנים בלחימה זעירה ולוחמה כנגד טרור בשטחים בנויים ומורכבים. החטיבה הוקמה בשנת 2005 על בסיס יחידות קיימות, במהלך שנות פעילותה של החטיבה נפלו חלל עשרות מלוחמיה.

היסטוריה
--------

לאחר הקמת החטיבה, היא אומצה על ידי מועצת העיר עפולה, בראשות ראש העיר אבי אלקבץ, ביום 27.1.2010. כחלק ממהלך האימוץ, רשויות העיר החליטו להנציח את זכרם של חללי החטיבה באתר הנצחה בשטח של 30 דונם. חנוכת האנדרטה נערכה ב-7 בספטמבר 2010, ביזמת "עמותת חטיבת כפיר" שהוקמה על ידי אבי בינמו, ובעזרת תורמים שונים ובתוכם עיריית עפולה. בטקס חנוכת האנדרטה נכחו כ-1,000 איש, בהם רא"ל במיל' משה יעלון, שהיה המשנה לראש הממשלה, רא"ל גבי אשכנזי, שהיה אז הרמטכ"ל, האלוף אבי מזרחי, שהיה אז מפקד פיקוד מרכז, אבי אלקבץ שהיה אז ראש העיר עפולה, אל"ם אורן אבמן, שהיה אז מפקד חטיבת כפיר, חברי כנסת ומשתתפים רבים נוספים.

בנאומו במהלך הטקס, ציין ראש העיר עפולה אבי אלקבץ כי "אנדרטה זו באה לחקוק בליבנו לעד את 165 הנופלים בני חטיבת כפיר בכל מערכות ישראל. האנדרטה עומדת בטבורו של העמק היפה, על אחד הצירים המרכזיים בצפון, כדי שתהווה לבני הנוער הגדלים במקום הזה, סמל של גבורה ומודל לחיקוי לאהבת הארץ. צומת כפיר, המצוי על אם הדרך ואנדרטה זו, הנראית למרחוק, יזכירו לכל העוברים כאן בכל יום, שעה ורגע את נופלי החטיבה, שבמותם ציוו לנו את החיים". 

ישנה תוכנית להקים בעתיד באתר את "בית כפיר", שיכלול מוזיאון למורשת החטיבה ואמפיתיאטרון לטקסים. עוד בטרם הוקם האמפיתיאטרון מתקיימים בשטח הנרחב של האתר, מול האנדרטה, טקסי זיכרון לחללי החטיבה וכן התכנסויות שונות של לוחמי החטיבה כמו טקס הענקת כומתה וטקס החלפת מח"ט. מדי שנה, ביום העצמאות, נערכת בשטח תצוגה של כלי נשק, כלי שריון ואמצעי לחימה וקשר של צה"ל.

האנדרטה
-------

האנדרטה מורכבת משני חלקים עליהם חקוקים שמות הנופלים. במרכז האנדרטה נמצא סמל מוגדל של החטיבה: זוג כנפיים וביניהם - חרב.

על חלקה הימני נכתב: **הישאג אריה ביער וטרף אין לו? היתן כפיר קולו ממענתו בלתי אם לכד?** (עמוס, ג', א')

על החלק השמאלי כתוב פסוק מקינת דוד: **מנשרים קלו, מאריות גברו** (שמואל ב', א', כ"ג).

על החלק הימני נמצאים סמלי הגדודים המרכיבים את החטיבה, לצד יחידות שהחטיבה מנציחה: גדוד נחשון, גדוד שמשון, סיירת חרוב, גדוד דוכיפת, גדוד לביא, גדוד נצח יהודה,ויחידת שמשון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדרטת חטיבת כפיר** בוויקישיתוף
* האנדרטה באתר יזכור

| אתרי הנצחה ממלכתיים ואתרי הנצחה חיליים בישראל |
| --- |
| אתרי הנצחה ממלכתיים | אנדרטה לזכר עולי הגרדום וחללי אצ"ל • אנדרטת הלוחם הבדואי • אנדרטת חטיבת הנגב • אתר הנצחה לחללי קהילת המודיעין • בית יד לבנים הדרוזים • האריה השואג • גבעת התחמושת • מצודת יואב - בית חטיבת גבעתי |
| אתרי הנצחה חיליים | אנדרטה לזכר לוחמי חיל האוויר שנפלו בעת שירותם • אתר הנצחה לחללי חיל הלוגיסטיקה • אנדרטה לנופלי פיקוד העורף • אנדרטת דרך הגבורה לחללי חיל ההנדסה בכל מערכות ישראל • אנדרטת הצנחנים • אנדרטת החיל הכללי • אנדרטת חיל השלישות • אתר הנצחה ומוזיאון חטיבת גולני • אתר הנצחה לחללי המשטרה הצבאית • אתר הנצחה לחללי הנח"ל וחיל החינוך • אתר הנצחה לחללי חיל הטכנולוגיה והאחזקה • אתר הנצחה לחללי חיל הקשר והתקשוב • אנדרטת חיל הרפואה • האנדרטה לחללי חיל התותחנים • אנדרטת משמר הגבול • אנדרטת חטיבת כפיר • יד לחללי חיל הים • יד לשריון |
**אנדרטת חיל הנחתים של ארצות הברית** (באנגלית: **Marine Corps War Memorial**) המכונה גם **אנדרטת איו ג'ימה** (באנגלית:  **Iwo Jima Memorial**) היא אנדרטה המוקדשת לחיל הנחתים של ארצות הברית, הממוקמת בסמוך לבית הקברות הלאומי ארלינגטון, בקרבת קריון הולנד, במדינת וירג'יניה שבארצות הברית.

האנדרטה היא פסל רחב ידיים, מעשה ידי הפסל פליקס דה ולדון, המבוסס על הצילום המפורסם "הנפת הדגל באיוו ג'ימה" שצולם על ידי הצלם ג'ו רוזנטל במהלך קרב איוו ג'ימה.

היסטוריה
--------

זהות ששת הנחתים בפסל
אנדרטת חיל הנחתים
 ערך מורחב – **הנפת הדגל באיוו ג'ימה**  

העבודה על הפסל החלה בשנת 1951 ביציקת ברונזה המבוססת על התמונה. גובה הדמויות 9.8 מטרים, וגובה מוט הדגל 16 מטרים.
לפסל בסיס עשוי גרניט ועליו שתי כתובות:

* 

> 
> לכבוד ולזכר חיילי חיל הנחתים של ארצות הברית אשר נתנו חייהם למען מדינתם מאז 10 בנובמבר 1775
> 
> 
> 
> — 
> 

* 

> 
> תעוזה נדירה הייתה תכונה נפוצה
> 
> 
> 
> — 
> 

על בסיס הפסל מצוינים המיקום והתאריך של כל הקרבות העיקריים בהם השתתף חיל הנחתים.

האנדרטה נחנכה על ידי נשיא ארצות הברית דווייט אייזנהאואר ב-10 בנובמבר 1954 – יום השנה ה-179 לייסוד חיל הנחתים.

בשנת 1961 הכריז נשיא ארצות הברית ג'ון פיצג'רלד קנדי כי דגל ארצות הברית יתנוסס מעל הפסל 24 שעות ביממה (וזהו אחד האתרים היחידים בהם מתנוסס הדגל באופן רשמי בכל שעות היממה).

האנדרטה משמשת כנקודת סיום המסלול המסורתית של מרתון חיל הנחתים.

פסלים דומים
-----------

האנדרטה הלאומית איו ג'ימה שבקונטיקט.
תבנית הגבס המקורית של הפסל ניצבת בהרלינגן שבמדינת טקסס, באקדמיית הנחתים - בית ספר צבאי פרטי.

האנדרטה הלאומית איו ג'ימה הממוקמת בניווינגטון שבקונטיקט, מוקדשת ל-6,821 הלוחמים שנפלו בקרב איו ג'ימה ולה עיצוב דומה המבוסס אף הוא על אותה תמונה, אך לא מדובר בפסל זהה.

לאנדרטת חיל הנחתים שלושה עותקים מוקטנים:

* בחזית בסיס חיל הנחתים קוונטיקו שבוירג'יניה;
* בבסיס הנחתים האי פאריס שבדרום קרולינה;
* ובבסיס הנחתים הוואי במפרץ קאנאוהה שבהוואי.

פסל דומה ממוקם גם בפארק נהר פול שבמסצ'וסטס.

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **וושינגטון די. סי.** |

* מוזיאון חיל הנחתים הלאומי
* אנדרטת הצי של ארצות הברית
* איו ג'ימה

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אנדרטת חיל הנחתים של ארצות הברית** |

* אתר האינטרנט הרשמי של אנדרטת חיל הנחתים של ארצות הברית
* אנדרטת חיל הנחתים של ארצות הברית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "In honor and memory of the men of the United States Marine Corps who have given their lives to their country since 10 November 1775"
2. ↑  "Uncommon Valor Was a Common Virtue"

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007537092005171
* LCCN: sh98004852
* NARA: 10666312

 |
**DS אוטומובילס** (באנגלית: **DS Automobiles**, מוכרת גם בקיצור **DS**) היא יצרנית מכוניות יוקרה, מנהלים, ספורט ומרוצים (Formula E - DS Performance), המותג משתמש בטכנולגיות DS E-Tense Performance. 
DS הוא מותג יוקרה מקונצרן Stellantis N.V (מיזוג יצרניות הרכב PSA ו- FCA בשנת 2021).

בשנת 2022 הושקה במותג מכונית הפרמיום הראשונה DS4 E-TENSE המיוצרת בגרמניה, אשר חבר השופטים של פסטיבל הרכב הבינלאומי העניק לה את תואר המכונית היפה ביותר באירופה. 

ב-31 באוגוסט 2021 הודיעה DS כי משנת 2024 הם יפתחו וייצרו רק מכוניות חשמליות, כחלק מהמעבר העולמי של יצרני הרכב להנעה חשמלית.
המותג מתבסס על ארבעת הפלטפורמות העיקריות והחדשות לגמרי עליהן יתבססו מגוון הדגמים העתידיים של הקבוצה Stellantis N.V: פלטפורמה קטנה, בינונית, גדולה ומסחרית.

היסטוריה
--------

המותג הושק בשנת 2015 כחטיבת היוקרה של יצרנית PSA ונקרא DS, כהומאז' לשנות ה-50 לסיטרואן DS האייקונית, המכונית שהקדימה את זמנה מבחינת מערכת מתלים פנאומטים, פנסים ופלטפורה, וזכתה לתואר מוצר ה 100.

בפברואר 2009 קבעה ועדה של 20 מעצבי הרכב הגדולים בעולם - כי הסיטרואן DS היא "המכונית היפה ביותר שיוצרה אי-פעם" .

דגמים
-----

DS 7 קרוסבק
DS 3 קרוסבק
* DS 3 קרוסבק
* DS 7 קרוסבק
* DS 4
* DS 9

### דגמים לשעבר

* DS 3
* DS 4S
* DS 5
* DS 5LS
* DS 6

DS E-Tense
### מכוניות קונספט

* DS Wild Rubis
* DS Divine
* DS E-Tense
* DS X E-Tense

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **DS אוטומובילס** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של DS אוטומובילס (בצרפתית ובאנגלית)
* DS אוטומובילס, ברשת החברתית פייסבוק
* DS אוטומובילס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* DS אוטומובילס, ברשת החברתית אינסטגרם
* DS אוטומובילס, ברשת החברתית LinkedIn
* DS אוטומובילס, סרטונים בערוץ היוטיוב

הערות שוליים
------------
**אנדרטת חללי פעולות האיבה** הוא אתר הזיכרון המרכזי לזכר כל נרצחי פעולות הטרור בישראל, שנמצא בהר הרצל בירושלים. האנדרטה בנויה מאבן ירושלמית.

אתר ההנצחה המרכזי לחללי פעולות איבה בהר הרצל הוקם בשנת 1998 ומאז נקרא יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל בשם "**יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ולנפגעי פעולות האיבה**". האתר עוצב ותוכנן על ידי האדריכלים משה וריטה אורן ונבנה על ידי המוסד לביטוח לאומי ומשרד הביטחון תוך שיתוף פעולה עם ארגון נפגעי פעולות איבה. בין יוזמי האנדרטה: יושב ראש הארגון דב קלמנוביץ שנפגע בפיגוע טרור בירושלים. האנדרטה נמצאת בקצה בית הקברות הצבאי ובסמוך אל חלקת גדולי האומה על יד חלקת המעפילים. 

האנדרטה מסמלת את עמידת העם היהודי בארצו כנגד אלה המנסים לפגוע בהמשך קיומו. על קירות אתר ההנצחה חקוקים שמותיהם של כל הנספים במערכה האכזרית שנכפתה על תושבי מדינת ישראל, וזאת למען ייזכר ולא יישכח קורבנם. הרשימה כוללת את שמות הקורבנות מאז 1851 ועד ימינו.

חלקה החיצוני של האנדרטה
על קירות האנדרטה חקוקים פסוקים מתוך התלמוד והתפילה:

> 
> אשר בידך פקדון כל רוחות חלילה לך זכרוננו למחות  
> (תפילת צידוק הדין)  
> 
> 
> 
> תשכח ימני אם אשכח דמכם שנשפך לשם שמיים ולשמכם  
> (בימה קטנה)
> 
> 
> 
> 

מדי שנה ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ולנפגעי פעולות האיבה נערך ברחבת האנדרטה הטקס המרכזי לזכרם של כל חללי הטרור ופעולות האיבה שנרצחו בארץ בהשתתפות נשיא המדינה, ראש הממשלה, הרבנים הראשיים לישראל, שר הרווחה ומנכ"ל המוסד לביטוח לאומי.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **האנדטה לזכר חללי פעולות האיבה בהר הרצל** |

* אנדרטת חללי פעולות האיבה באתר "לעד" של המוסד לביטוח לאומי
**אנדרטת מגיני הרובע היהודי במלחמת השחרור** היא אתר זיכרון לזכר 75 חללי צה"ל שנפלו במלחמת העצמאות בתש"ח (1948), בהגנה על הרובע היהודי בירושלים ובמקומות אחרים ושנטמנו, באתר זמני ברובע היהודי, בהר הזיתים ובבית הערבה שנשארו בסיום המלחמה בשליטת הירדנים. לאחר מלחמת ששת הימים הובאו שרידי ההרוגים שנקברו ברובע היהודי לקבורה בבית הקברות הר הזיתים. במקום קבורתם הארעי נמצא כיום אתר הגלעד. האנדרטה בנויה מאבן גיר חברונית.

האנדרטה נקראת ע"ש מגיני הרובע היהודי אולם מונצחים בה גם שאר חללי צה"ל שקבריהם נמצאו מחוץ לגבולות המדינה דאז. היא נבנתה בשל העובדה שלקרובי הלוחמים הללו לא הייתה גישה לקברי יקיריהם והם ביקשו ממשרד הביטחון אתר שבו יוכלו להתייחד עם זכרם. 

האנדרטה ניצבת בכניסה אל גן הנעדרים בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים.

לאנדרטה צורה שמזכירה סמטה צרה מקורה, בדומה לרחובות העיר העתיקה בירושלים. לאנדרטה 2 קשתות ובראשם חקוקים הפסוקים: 

> 
> וקבצתים מירכתי ארץ
> 
> 
> 
> — ירמיהו ל"א ז
> 

> 
> ועצמותיכם כדשא תפרחנה
> 
> 
> 
> — ישעיהו ס"ו י"ד
> 

על שני קירות הסמטה לוחות שיש עם שמות הנופלים. 

האנדרטה תוכננה על ידי האדריכל ד"ר אשר חירם, מתכנן בית הקברות הצבאי בהר הרצל. היא נחנכה בכ"ט באב תשי"ז, 26 באוגוסט 1957.

ראו גם
------

* הרובע היהודי במלחמת העצמאות
* אנדרטאות מלחמת העצמאות בישראל

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אנדרטת לוחמי העיר העתיקה** |

* דף האנדרטה באתר יזכור
* אתר ההנצחה ללוחמי הרובע היהודי באתר הרובע היהודי
**אנדרטת יאנוש קורצ'אק ותלמידיו** היא אנדרטה המצויה באתר ההנצחה יד ושם שעל הר הזיכרון בירושלים.

הקמה
----

בשנת 1977 זכה ברוך סקציאר בתחרות ליצירת אנדרטה לזכרו של יאנוש קורצ'אק, ובשנת 1978 יצר את אנדרטת יאנוש קורצ'אק ותלמידיו, שמוצגת דרך קבע ביד ושם שעל הר הזיכרון בירושלים.

תיאור
-----

האנדרטה מנציחה את זכרו של ד"ר הנריק גולדשמיט, שהתפרסם בכינויו "יאנוש קורצ'אק" - איש הרוח, הרופא והמחנך שנולד למשפחה יהודית מתבוללת בוורשה שבפולין. קורצ'אק כתב ספרי חינוך רבים וניהל בתי יתומים. במהלך השואה סירב לנטוש את הילדים היהודים שבבית היתומים, עבר עמם לגטו ורשה, ונלקח עמם אל מותם במחנה ההשמדה טרבלינקה.

הפסל מתאר את יאנוש קורצ'אק (בפסל ניתן לראות את ראשו) המחבק את הילדים ומנסה לגונן עליהם. ראשו של קורצ'אק גדול מהילדים ואף ידו גדולה, ומקיפה אותם. הפסל ברוך סקציאר רצה להדגיש בכך את אהבתו של קורצ'אק לילדים ואת מנהיגותו. ראשו של קורצ'אק באותו גובה כמו ראשי הילדים על מנת להראות את משנתו, לפיה יש להתייחס אל ילדים כאל אנשים מבוגרים.

פסל דומה מעשה ידי אותו פסל נמצא בבית הקברות בוורשה, אולם שם דמותו של קורצ'אק גבוהה ביחס לראשי הילדים.

לקריאה נוספת
------------

* אייל מירון, **ירושלים וכל נתיבותיה**, הוצאת יד בן צבי, 1996

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדרטת יאנוש קורצ'אק ותלמידיו** בוויקישיתוף
**ג'וליאן אלפרד** (באנגלית: **Julien Alfred**; נולדה ב-10 ביוני 2001) היא אתלטית מסנט לוסיה, אלופת עולם באולם (גלאזגו 2024) ובעלת התוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים בריצת 60 מטר באולם ובריצת 200 מטר באולם.

ביוגרפיה
--------

### 2018

במשחקים האולימפיים לנוער שנערכו בבואנוס איירס, ארגנטינה באוקטובר 2018 היא זכתה במדליית כסף בריצת 100 מטר, אחרי רוזמרי צ'וקוומה מניגריה ולפני אנאהי סוארז מאקוודור.

### 2022

בתחרות Big 12 שנערכה בלובוק, טקסס ב-14 במאי אותה שנה היא קבעה בשלב המוקדמות בריצת 100 מטר שיא לאומי חדש של 10.81 שניות (1.7+ מטר/שנייה), תוצאה המדרגת אותה במקום 25 בכל הזמנים לצידן של מרליס גר ממזרח גרמניה, דפנה סחיפרס מהולנד, ואליה הובס מארצות הברית.

באליפות העולם שנערכה ביוג'ין ביולי אותה שנה היא סיימה במקום 23 לאחר שפסלה בשלב חצי הגמר בריצת 100 מטר. בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 11.05 שניות ועלתה לשלב חצי הגמר מהמקום העשירי.

במשחקי חבר העמים שנערכו בבירמינגהאם בתחילת אוגוסט 2022 היא זכתה במדליית כסף בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.01 שניות, אחרי אליין תומפסון-הרה מג'מייקה (10.95 שניות) ולפני דריל נייטה מאנגליה (11.07 שניות).

### 2023

#### התוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים

באליפות המכללות באולם שנערכה באלבקרקי, ניו מקסיקו ב-11 במרץ 2023 זכתה אלפרד בשתי מדליות זהב, בריצת 60 מטר בשיא מכללות חדש של 6.94 שניות והתוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים, אחרי שיא העולם של אירינה פריבלובה מרוסיה (6.92 שניות) ובריצת 200 מטר בשיא מכללות חדש של 22.01 שניות והתוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים, אחרי שיא העולם של מרלין אוטי מג'מייקה (21.87 שניות).

### 2024

#### אלופת עולם באולם

באליפות העולם באולם שנערכה בגלאזגו, הממלכה המאוחדת, ב-2 במרץ 2024 זכתה במדליית זהב בריצת 60 מטר בתוצאה של 6.98 שניות, לפני אווה סוובודה מפולין (7.00 שניות) וזינב דוסו מאיטליה (7.05 שניות).

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* ריצת 100 מטר: 10.81 שניות (2022)
* ריצת 200 מטר 21.91 שניות (2023)

### אולם

* ריצת 60 מטר: 6.94 שניות (2023), שיא מכללות, התוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים
* ריצת 200 מטר: 22.01 שניות (2023), שיא מכללות, התוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'וליאן אלפרד** בוויקישיתוף

* ג'וליאן אלפרד, באתר olympedia.org
* ג'וליאן אלפרד, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
* אתר למנויים בלבד עידו רקובסקי, בגיל 22 בלבד, ז'וליאן אלפרד סוחבת על גבה תקוות אולימפיות של אי שלם, באתר הארץ, 14 במרץ 2024

הערות שוליים
------------

1. ↑  המתחרות השתתפו בשתי ריצות ובסיכום שתי הריצות הוכתרו המנצחות. צ'וקוואמה: 12.03, 11.17, 23.20, אלפרד: 11.99, 11.23, 23.22 וסוארז: 11.97, 11.29, 23.26

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 14646562

 |
**אנדרטת מגילת האש** היא אנדרטה הניצבת בהרי ירושלים, ממערב למושב כסלון ובה מונצחים תולדות עם ישראל משואה לתקומה. נחנכה בחודש מרץ 1972.

הקמה
----

האנדרטה הוקמה ביוזמת "בני ברית" בארצות הברית, ובתרומתו. האתר נבחר על ידי יוסף וַיְץ, מראשי קק"ל וממייסדי מינהל מקרקעי ישראל. את האנדרטה פיסל האמן נתן רפופורט, ניצול השואה בעצמו.

האנדרטה עשויה ברונזה וגובהה שמונה מטרים. צורתה היא של שני גלילי מגילה, המביעים את היותו של עם ישראל עם הספר. גליל אחד מתאר את השואה והשני את התקומה.

בחלק המסמל את השואה מתוארים בין השאר יאנוש קורצ'אק וילדיו, שורת קסדות המתארות את החיילים הנאצים, דמות מלוחמי הגטאות האוחזת רימון, ודמויות נוספות מאחורי גדרות המחנות. את חלק השואה חותמים תמונות של ניצולי השואה העולים לארץ במבצעי העפלה, יהודים מהארץ שעוזרים להם לרדת מהסירות, ודמות יהודי המנשק את אדמת ארץ ישראל.

בחלק המסמל את התקומה מפוסלים סמלים שונים של הארץ כמו: עצי זית, ילד אוחז אשכול ענבים, הרב גורן התוקע בשופר ליד אבני הכותל המערבי, מנורת בית המקדש המתוארת בשער טיטוס, דמות זקן (בן דמותו של רבי אריה לוין) המסמלת את אליהו הנביא, אנשים רוקדים הורה ודגלים מתנופפים ליד מלאך התוקע בחצוצרה.

במרווחים שנוצרו בין שני הגלילים ממוקמים שני חדרי זיכרון, שבתוך כל אחד מהם חרוט פסוק מהתנ"ך.

האנדרטה ממוקמת ביער הקדושים שבהרי ירושלים, סמוך למושב כסלון.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מגילת האש** |

* מגילת האש, באתר החברה להגנת הטבע
* על האנדרטה, דבר, 8 במרץ 1972 (עם חניכתה)
* אריאלה הראל, "מגילת האש", דבר, 17 במרץ 1972
* אנדרטת מגילת האש, דבר, 10 ביוני 1977
* אתר למנויים בלבד משה גלעד, ביקור כאן מבהיר שגם 80 שנה אחרי יש לנו סיכוי קלוש להבין מה שקרה בשואה, באתר הארץ, 27 באפריל 2022
**ארווין יוליוס פוסנגר** (בגרמנית: **Erwin Julius Fussenegger**;‏5 במאי 1908 - 4 במרץ 1986) היה גנרל אוסטרי אשר שימש כראש המטה הכללי הראשון של צבא אוסטריה לאחר מלחמת העולם השנייה.

ביוגרפיה
--------

פוסנגר נולד ב-5 במאי 1908 בעיר גיור שנמצאה אז בתחומי האימפריה האוסטרו-הונגרית וכיום נמצאת בהונגריה. אביו היה קצין בצבא האוסטרו-הונגרי. אמו מתה כמה ימים לאחר לידתו ואביו נישא מחדש. אחותו למחצה היא הסופרת גרטרוד פוסנגר. את ילדותו הוא העביר בין מחנות הצבא השונים בהם שרת אביו בכל רחבי האימפריה. ב-1926 הוא נרשם ללימודים באוניברסיטת אינסברוק, אולם שנה לאחר מכן עזב את האוניברסיטה והתגייס לרגימנט הארטילריה ה-6 של צבא אוסטריה. הוא למד באקדמיה לקצינים וסיים אותה ב-1931 בדרגת לויטננט.

לאחר סיום לימודיו עבר פוסנגר ליחידת גבירגסייגר באוסטריה עילית. הוא הועלה לדרגת אובר-לויטננט והחל לעבוד כמורה לטקטיקה באקדמיה הצבאית התרזיאנית. ב-1936 החל ללמוד בקורס לקציני המטה הכללי. ב-1938 הוא נאלץ להפסיק את הקורס בעקבות האנשלוס. פוסנגר התגייס לוורמאכט והמשיך את לימודיו באקדמיית המלחמה בברלין. ביולי 1939 הוא הועלה לדרגת האופטמן והוצב בהיידלברג. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הוצב פוסנגר בדיוויזיה ההררית ה-2 בגבול צרפת. לאחר מכן הועבר לנורווגיה והשתתף במבצע וסריבונג. ב-1943 הוא הועלה לדרגת אוברסט-לויטננט ומונה לראש מטה הדיוויזיה ה-292 עמה לחם בחזית המזרחית.

ב-1944 הוא מונה לראש מטה הארמייה השביעית ולחם עמה במתקפת הארדנים. עם סיום המלחמה הוא נפל בשבי צבא ארצות הברית. לאחר שחרורו חזר לאוסטריה, וב-1956 התגייס לצבא האוסטרי החדש ומונה לראש המטה הכללי. מכיוון שהיה הראשון שנשא בתפקיד לאחר המלחמה, לפוסנגר היה כוח רב לעצב את הצבא כרצונו.

זמן קצר לאר כניסתו לתפקיד נאלץ פוסנגר להכין את הצבא האוסטרי לנוכח האיום הנשקף מהמרד ההונגרי. ב-1968 לנוכח האביב של פראג דרש פוסנגר להגדיל את המוכנות של הצבא האוסטרי, אולם בניגוד להמלצתו החליטה ממשלת אוסטריה ב-1 בינואר 1970 לצמצם את זמן שירות החובה בצבא. ב-22 באפריל של אותה שנה עלתה לשלטון במדינה ממשלת שמאל בהנהגת ברונו קרייסקי. עד מהרה נוצרו חיכוכים רבים בין פוסנגר השמרן לבין שרי הממשלה ב-2 באוקטובר הוא הגיש את התפטרותו לנוכח רפורמות מקיפות שדרשה הממשלה לערוך בצבא. לאחר התפטרותו התגורר בווינה עד מותו ב-4 במרץ 1986.

קישורים חיצוניים
----------------

* ארווין פוסנגר באתר צבא אוסטריה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 128524162
* ISNI: 0000 0000 5178 060X
* LCCN: nb2004033553
* SUDOC: 198710437
* VIAF: 57666997
* WorldCat: lccn-nb2004033553

 |
**שבע דקות בגן עדן** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2008 בכתיבה ובימוי של עמרי גבעון, עם ריימונד אמסלם, אלדד פריבס ונדב נייטס בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על צעירה ירושלמית הסובלת מפגיעה גופנית ונפשית לאחר שנפצעה קשה בפיגוע פיצוץ באוטובוס בו הייתה שבע דקות בתרדמת. כדי לבנות מחדש את חייה, היא יוצאת לחיפוש אחר חלקי הפאזל החסרים ואחר דמויות אשר ישלימו לה את התמונה של היום בו חייה התרסקו.

ריימונד אמסלם הייתה מועמדת לפרס אופיר לשחקנית הראשית הטובה ביותר.

עמרי גבעון זכה בפרס בפסטיבל חיפה, בפסטיבל הסרטים בוורשה, ובפסטיבל הסרטים בברטיסלבה. היה מועמד לפרס בפסטיבל הסרטים בטוקיו ובפסטיבל הסרטים טרייבקה.

תקציר העלילה
------------

גליה (ריימונד אמסלם) ואורן (נדב נייטס) הם זוג צעירים ירושלמים שגרים יחד ומתכננים חתונה. מחבל מתאבד שעולה לאוטובוס קו 14 קוטע את תוכניתם. אורן נפצע קשה ונמצא בתרדמת וגליה נפצעת ומכוויות קשות. נמצאת שבע דקות בתרדמת וניצלת על ידי פרמדיק.

אורן מורדם ומונשם וגליה נמצאת לידו לאחר שהשתחררה מבית החולים. כעבור זמן הוא נפטר וגליה נשארת לבד בבית, חבושה בתחבושות לחץ וסובלת מפוסט טראומה. חלק מזכרונה אבד וכשהיא מקבלת מעטפה אנונימית ובתוכה שרשרת הצוואר שלה, היא מתחילה לחקור. מדי פעם היא "רואה" את אורן ומשוחחת אתו ונזכרת בריבים ובהשלמות שהיו ביניהם.

בהליכה בשוק מחנה יהודה היא מתמוטטת ומקיאה ועוזר לה בחור צעיר בשם בועז (אלדד פריבס). למעשה בועז הוא חבר טוב של הזוג אך היא אינה זוכרת אותו. פקידת מד"א (עופרי פרישקולניק) מפנה אותה לרונן (גל פרידמן) שהוא חובש שהיה בפיגוע ואשתו ובנו נספו. הוא מפנה אותה לעובד זק"א שהיה במקום (בנימין יגנדורף) אך הוא אינו יודע מי טיפל בה ומסביר לה כי נשמתה הייתה בדרך לגן עדן אך כנראה לא הייתה מתאימה להיכנס לשם באותו זמן ולכן חזרה ארצה והתחברה לגופה.

היחסים עם בועז מתהדקים והם מקיימים יחסים אינטימיים. נראה שגליה משתקמת אבל כשבועז מגלה לה שהוא למעשה היה הפרמדיק שהציל אותה וששלח לה את השרשרת, היא נשברת. בועז לוקח אותה לבקשתה לאוטובוס השרוף ואז היא חווה את הפיגוע ומתחילה להיזכר. בבית היא שמה את השרשרת בידו של בועז והם מתחבקים.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| ריימונד אמסלם | גליה |  |
| אלדד פריבס | בועז |  |
| נדב נייטס | אורן |  |
| רונית יודקביץ' | טליה | רופאה |
| גל פרידמן | רונן |  |
| בנימין יגנדורף | פעיל זק"א |  |
| עופרי פרישקולניק | פקידת מד"א |  |
| שרון צוקרמן | שרית | אחותה של גליה |
| גלעד כהן | שוטר |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* "שבע דקות בגן עדן", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "שבע דקות בגן עדן", באתר AllMovie (באנגלית)
* "שבע דקות בגן עדן", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "שבע דקות בגן עדן", באתר ספר הקולנוע הישראלי
* "שבע דקות בגן עדן", באתר אידיבי
* "שבע דקות בגן עדן", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קדימון לשבע דקות בגן עדן, באתר יוטיוב
* שבע דקות בגן עדן, באתר "סרט"
* שבע דקות בגן עדן, בקרן הקולנוע הישראלי
* יואב מלמד‏, נותן בראש, באתר וואלה!‏, 2 בינואר 2010
אנדרטת מלחמת העולם השנייה. ברקע ניתן לראות את אנדרטת לינקולן
**האנדרטה הלאומית לזכר הלוחמים שנפלו במלחמת העולם השנייה** (באנגלית: **National World War II Memorial**) ממוקמת במול בעיר וושינגטון בארצות הברית.
האנדרטה ממוקמת בקצה המזרחי של בריכת ההשתקפות, ממול אנדרטת לינקולן, ומערבית לאנדרטת וושינגטון.

האנדרטה נחנכה על ידי הנשיא ג'ורג' בוש, הבן, ב-29 במאי 2004.

מבנה האנדרטה
------------

כל אחד מהכוכבים מייצג 100 לוחמים אמריקאים שנפלו במלחמת העולם השנייה
מבט מהאוויר של האנדרטה
האנדרטה מורכבת מ-56 עמודים בגובה 5.18 מטרים המסודרים בשני חצאי סהר סביב רחבה. בשני קצותיה של הרחבה שתי קשתות בגובה 13.11 מטרים.

כל אחד מהעמודים נושא את שמה של אחת מ - 48 המדינות החברות בארצות הברית בתקופת המלחמה, ושמונה העמודים הנותרים נושאים כל אחד את שמה של אחת הטריטוריות - אלסקה, הוואי, הפיליפינים, פוארטו ריקו, גואם, סמואה ואיי הבתולה של ארצות הברית.

כל אחת מהקשתות מייצגת זירת לחימה - הזירה האטלנטית והזירה הפסיפית (זירת האוקיינוס השקט).

"קיר החירות" המקיף את הרחבה כולל 4,048 כוכבים מוזהבים, כל אחד מהם מייצג 100 לוחמים אמריקאים שנפלו במלחמה.

אורך הרחבה 102.97 מטרים ורוחבה 73.20 מטרים. הרחבה נמוכה מהמול ב-6 מטרים ובמרכזה בריכה.

הקמת האנדרטה
------------

הקמת האנדרטה
ב-1993 אישר הקונגרס את הקמת האנדרטה, אולם תוכניתו של פרידריך סנט פלוריאן נבחרה רק בשנת 1997 והבנייה החלה בספטמבר 2001.

### המחלוקת בדבר הקמת האנדרטה

הקמת האנדרטה לוותה במחלוקת רבה, ואף הוקמה "הקואליציה להצלת המול" שהתנגדה לאנדרטה, בעיקר משום שהיא מפריעה לרצף בין אנדרטת לינקולן ואנדרטת וושינגטון.

חלק מהביקורת נגע להליך קבלת ההחלטות, שהיה מואץ ביותר, בשל העובדה שבשל גילם המתקדם, ותיקי מלחמת העולם השנייה נפטרו בקצב של 1,000 ליום[דרוש מקור].

ביקורת מסוג אחר נמתחה על אופייה האסתטי של האנדרטה המונמנטאלית, שבעיני המבקרים נראתה כבעלת אסתטיקה הקרובה לזו של המשטרים הפאשיסטים, נגדם נלחמה ארצות הברית במלחמה.

ראו גם
------

* אנדרטת חיל המשלוח האמריקני
* המוזיאון הלאומי למלחמת העולם השנייה

קישורים חיצוניים
----------------

* אנדרטת מלחמת העולם השנייה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **וושינגטון די. סי.** |

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדרטת מלחמת העולם השנייה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אנדרטת מלחמת העולם השנייה (באנגלית)

| אנדרטאות בוושינגטון |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| אי תאודור רוזוולט • אנדרטת אדמס • אנדרטת אוסקר שטראוס • אנדרטת אלברט איינשטיין • אנדרטת ג'ון אריקסון • אנדרטת ג'ורג' מייסון • אנדרטת ג'יימס א. גרפילד • אנדרטת ג'פרסון • אנדרטת הטיטניק • אנדרטת הזיכרון של מחוז קולומביה • אנדרטת הצי - צי הסוחר • אנדרטת הלוחמים השחורים במלחמת האזרחים • אנדרטת השלום • אנדרטת וושינגטון • אנדרטת כוחות השיטור הלאומית • אנדרטת יוליסס ס. גרנט • אנדרטת לינדון ביינס ג'ונסון • אנדרטת לינקולן • אנדרטת הפטריוטיות היפנית-אמריקאית במלחמת העולם השנייה • אנדרטת מלחמת העולם השנייה • אנדרטת מלחמת וייטנאם • אנדרטת מלחמת קוריאה • אנדרטת נשות וייטנאם • אנדרטת פרנקלין דלאנו רוזוולט • אנדרטת צי ארצות הברית • אנדרטת קורבנות הקומוניזם • אנדרטת רוברט א. טאפט • אנדרטת שלושת החיילים • אנדרטת חיל המשלוח האמריקני • אנדרטת מרטין לותר קינג • אנדרטת ג'ון פול ג'ונס |  |

 |
**שובה ישראל** היא רשת של מוסדות תורניים, שייסד הרב יאשיהו פינטו המכהן גם כאדמו"ר הקהילה שסביב המוסדות, עם משרדים ראשיים ברחוב ה-58 במנהטן, שבניו יורק. הרשת פעילה בעיקר בישראל וארצות הברית. שובה ישראל גם מתחזקת אתר חדשות עצמאי.

ישיבות ובתי תמחוי
-----------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
שובה ישראל היא קהילה למעלה משלושים שנה בראשות האדמו"ר רבי יאשיהו פינטו שליט"א בארץ ובעולם האדמו"ר עצמו מיוחס לצדיקים בראשי המשפחות פינטו ואבוחצירא עד לרי"ף דעין יעקב וממנו עד למעלה בקודש דון יצחק אברבנאל שהיה מיוחס לשלמה בן דוד מלך ישראל אימו מרת הרבנית זהרי היא ביתו של רבי מאיר אבוחצירא 

הקהילה מסועפת בכל חלקי העולם בעיקר ארצות הברית במספר מקומות גבוה, מרוקו, וכן צרפת ועוד.

בישראל קיימים סניפי בתי כנסיות בכל עיר בעיקר ירושלים תל אביב לוד ובית שמש 

וכן ישיבות בערים שונים כאשקלון, קרית גת, אילת, אשדוד, תל אביב, בית שמש, ועוד 
שבהם חיים חיי קהילה בדרכו של האדמו"ר ומנוהלים על ידי שליחיו כראשי ישיבות 

ביניהם הרב חיים אלוש והרב שלמה עזרן ועוד .
לרשת מוסדות הכוללים בעיקר ישיבות ובתי תמחוי, בערים אשקלון, תל אביב ואשדוד שבישראל. ובארצות הברית במנהטן (כולל המשרד הראשי), ברוקלין וקווינס שבניו יורק, וכן במיאמי, פלורידה, ולוס אנג'לס.

בית התמחוי שבאשדוד, מחלק מעל 3,500 מנות אוכל חמות לנזקקים מדי יום באזור הדרום.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של שובה ישראל
* אתר קהילת שובה ישראל באורלנדו(הקישור אינו פעיל)
* מוסדות שובה ישראל (אשדוד), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  שובה ישראל אונליין חדשות

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007310470905171

 |
**אנדרטת מתנדבי היישוב במלחמת העולם השנייה** היא אתר ההנצחה המרכזי לזכר מתנדבי היישוב העברי בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי שהתנדבו לשרת בצבא הבריטי, וחלקם לחמו במסגרת הבריגדה היהודית (החי"ל), נפלו בחוץ לארץ ולא נקברו בארץ. האנדרטה ניצבת בבית הקברות הצבאי בהר הרצל בירושלים. 

האנדרטה ממוקמת סביב רחבה גדולה שאותה תוחמים קירות מאבן ירושלמית שהובאו ממחצבות הקסטל. בצִדה האחד מצוי לוח שיש לבן ועליו חקוקה הכתובת: "**גלעֵד למתנדבי היישוב העברי במלחמת העולם השנייה, שנפלו בנכר ולא נקברו בישראל"**, לידו חקוקות מילותיו של הנביא ישעיהו: "הִנְנִי שְׁלָחֵנִי" (ישעיהו ו ח). בצִדה השני של האנדרטה מצוי לוח שיש שחור שעליו חקוקים שמותיהם של 572 החללים לפי יחידותיהם בצבא הבריטי "כולל סמלי היחידות הצבאיות": "החטיבה היהודית הלוחמת (החי"ל), הרגימנט הארץ ישראלי, חיל ההנדסה הבריטי, חיל התובלה הבריטי, חיל החפרים הבריטי, חיל התותחנים הבריטי, חיל האוויר הבריטי, חיל הים הבריטי, חיל החימוש הבריטי, חיל הציוד הבריטי, חילה קשר הבריטי, חיל הנשים הבריטי, חיל הרפואה הבריטי, חיל המודיעין הבריטי, חיל הצנחנים הבריטי, ויחידות פשיטה (קומנדו) בריטיות. מעל האנדרטה ומעל לוחות השיש מצויה אבן גדולה ובתוכה מצוי פתח בצורת מגן דוד. בכניסה אל האנדרטה מצויה אבן ועליה מצוירת יד האוחזת חרב ולצידה מגן דוד ומעליו חקוקה המילה "נזכור".

באנדרטה מונצחים גם חללים מעטים, ששירתו בצבאות אחרים של בעלות הברית.

האנדרטה הוקמה בשנת 1973. היא תוכננה על ידי האדריכל ד"ר אשר חירם, מתכנן הר הרצל ואנדרטאות נוספות. בשנת 1980 נוספו לה לוחות הזיכרון ועליהם שמות הנופלים.

גלריה
-----

* 
* 
*

ראו גם
------

* התנדבות היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה
* אנדרטת המתנדבים העברים ליחידות הצבא הבריטי במלחמות העולם
* היישוב היהודי בארץ ישראל בימי מלחמת העולם השנייה
* שבויי היישוב במלחמת העולם השנייה
* מתנדבי היישוב בחיל החפרים

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אנדרטת מתנדבי הצבא הבריטי** |

* האנדרטה, באתר יזכור
* ההתנדבות לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה באתר e-mago

הערות שוליים
------------

1. ↑  לדוגמה: נח לוין-אפשטיין ואהרן גרושקביץ.
סמל האצ"ל באנדרטת נורדיה
**אנדרטת נורדיה** היא אנדרטה שהוקמה בשנת 1955 לזכרם של חללי האצ"ל. האנדרטה מיוחדת לזכרם של חברי הגרעינים המיישבים "מרגולין" ו"ווג'וד" שמסרו נפשם על הקמת מדינת ישראל.

היסטוריה
--------

האנדרטה תוכננה על ידי האדריכל אביאל כ"ץ, לוחם ומפקד באצ"ל, ונבנתה על ידי אנשי נורדיה בראשות יעקב דיטקובסקי בתרומת של"ח, ארגון למען שיקום לוחמי חופש, שדאג להנציח את חיילי האצ"ל.

האנדרטה בנויה כשער ובמרכזו סמל האצ"ל.
האנדרטה נמצאת בלב היישוב נורדיה, באזור של "המוסדות הציבוריים" חדר התרבות, המרפאה, מגדל המים, בית הפיס ומועדון הוותיקים. האזור מהווה מקום מפגש לחברי מושב נורדיה בחיי היומיום ובאירועים מיוחדים.
האנדרטה בנויה מאבן מקומית "אבן ירושלמית" בשילוב ברזל - המשמש ליצירת סמל האצ"ל. האותיות הן מנחושת ויוצרו במפעל של דייגי שהיה במושב.

שביל המוליך לכיוון האנדרטה, מכניס את מבקר דרך קשת שגובהה 5 מטר. במרכז הקשת בחלקה העליון נמצא סורג עשוי מברזל ובמרכזו סמל האצ"ל מעבר לקשת נמצאת רחבה המרוצפת מאותה אבן מקומית. משני צידיה ערוגות פרחים. בקצה הרחבה נמצא קיר, בצורת חצי גורן, גובהו כ-1.20 מטר ואורכו כ-6 מטר. על גבי הקיר נמצאות כתובות ההנצחה והזיכרון.
מצד ימין כתובת עשויה מאותיות נחושת "לחיילי הארגון הצבאי הלאומי חברי הגרעינים ווג'ווד ומרגולין מניחי היסוד לנורדיה".

במרכז הקיר מופיעים שמות החללים. השמות מופיעים בשמות בודדים ומתחת לכל שם לוחית נחושת עליה חרוט מקום הנפילה ותאריך הנפילה העברי. מצד שמאל הכתובת "תהילת נצח למשחררי האומה שמסרו נפשם בשדות הקרב ובמעלה הגרדום".

על האנדרטה חקוקים שמותיהם של לוחמי האצ"ל חברי הגרעינים המיישבים:

* שולגאסר יעקב - גרעין מרגולין נפל באיטליה.
* ברוך מזרחי - גרעין מרגולין נפל בגנין.
* דב כהן - גרעין ווג'וד נפל בפריצה לכלא עכו.
* דב גרונר - גרעין ווג'וד הועלה לגרדום.
* יוסף חיימוביץ - גרעין ווג'וד נפל במשמר הירדן.
* זאב שטאל - גרעין ווג'וד נפל במשמר הירדן.
* שמריהו פרנצוס - גרעין ווג'וד נפל במשמר הירדן.
* יעקב אייזיקוביץ - גרעין ווג'וד נפל במשמר הירדן.

בשנת 1981 נוספו לאנדרטה אלמנטים להנצחתם של שלושה בני נורדיה שנהרגו בשורות צה"ל. משני צידי הקיר הקיים נבנה קיר בצורת טרפז שגובהו 1.80 מטר ורוחבו בחלק העליון 70 ס"מ. בקיר בצד שמאל מופיע סמל צה"ל ונר התמיד בקיר בצד ימין מופיעים שמות החללים באותיות ברזל בודדות. וכך הייתה לאנדרטה היחידה בישראל בה מופיעים חללי האצ"ל לצדם של חללי צה"ל: ויסנר אלכסנדר, בש שרה, ומרגלית עופר.

הציור של האנדרטה שימש עד שנות התשעים כסמל של המושב.
מצדה האחורי של האנדרטה ומשני צדיה נשתלו עצי ברוש המשווים למקום ערך טקסי.

טקסי יום הזיכרון
----------------

בטקס יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל שנערך למרגלות האנדרטה, נוהגים לשיר לכבודם את שיר בית"ר, השיר שליווה אותם בדרכם האחרונה. שירת שיר בית"ר בטקס ממלכתי עוררה ביקורת ציבורית בקרב תושבי שכונת נאות נורדיה הסמוכה לנורדיה.

ראו גם
------

* האנדרטה לזכר דב גרונר

לקריאה נוספת
------------

* אנדרטאות בישראל, הוצאת משרד הביטחון

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדרטות בנורדיה** בוויקישיתוף