**בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר** היא סוגיה הלכתית העוסקת בקביעת זמן חג הפורים עבור אדם שנסע מיישוב ליישוב בימי החג. הסוגיה נובעת מהחלוקה הייחודית של פורים לכמה תאריכים אפשריים, המשתנים בפועל מיישוב ליישוב. לפיכך זמן קריאת המגילה ושאר מצוות הפורים תלוי במקומו של האדם.

בן עיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון, הנקרא **בן כרך** או **מוקף**, מצווה לקרוא את המגילה ביום ט"ו באדר. בן עיר שאינה מוקפת חומה מימות יהושע בן נון, הנקרא **בן עיר** או **פרוז**, מצווה לקרוא את המגילה ביום י"ד באדר.

מקור הדין
---------

מקור הדין במשנה:

> 
> בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר
>   
> אם עתיד לחזור למקומו – קורא כמקומו
>   
> ואם לאו – קורא עמהם.
> 
> 
> 
> — משנה, מסכת מגילה, פרק ב', משנה ד'
> 

כלומר כאשר אדם עובר מעיר כרך או להפך, אם דעתו להישאר שם קורא שם, ואם דעתו לחזור קורא בתאריך של מקומו.

ובגמרא שם:

> 
> אמר רבא: לא שנו אלא שעתיד לחזור בלילי ארבעה עשר,
>   
> אבל אין עתיד לחזור בלילי ארבעה עשר – קורא עמהן.
> 
> 
> 
> — תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף י"ט, עמוד א'
> 

כלומר רבא מבאר שצריך להתכוון לשהות במקום החדש במשך ליל י"ד כדי להיחשב לבן המקום.

בביאור דברי רבא נאמרו שיטות שונות בראשונים.

טעם הדין
--------

"אמר רבא מנא אמינא לה דכתיב (אסתר ט, יט) "על כן היהודים הפרזים היושבים בערי הפרזות" מכדי כתיב היהודים הפרזים למה לי למיכתב היושבים בערי הפרזות הא קמ"ל דפרוז בן יומו נקרא פרוז אשכחן פרוז מוקף מנא לן סברא הוא מדפרוז בן יומו קרוי פרוז מוקף בן יומו קרוי מוקף ." (תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף י"ט, עמוד א')

כלומר שלומדים מהייתור היהודים הפרזים היושבים בערי הפרזות לרבות גם פרוז בן יומו - שהיה בעיר רק יום אחד שנקרא פרוז, וכיוון שפרוז בן יומו נקרא פרוז מסתבר שגם מוקף בן יומו נקרא מוקף.

דעתו להישאר או נשאר
-------------------

### שיטת רש"י

מדברי רש"י בסוגיה עולה שצריך להישאר בפועל ביום י"ד, שכך כתב:

**אלא שעתיד לחזור בליל ארבעה עשר**. אם קודם עמוד השחר *יצא* מן העיר וכו'.
**אבל אין עתיד**. *לצאת* משם בלילה וכו'.
### שיטת הרי"ף

הרי"ף בהביאו דברי רבא כתב "אמר רבא לא שנו אלא שעתיד לחזור בלילי י"ד **ונתעכב**". כלומר הרי"ף מדגיש שדעתו הייתה לצאת אלא שנתעכב.

בעל המאור תמה על הרי"ף שמה שייך עתיד לחזור ונתעכב, אם חזר - חזר, ואם לא חזר - לא חזר, ועל כן פירש כרש"י, וכן פירש הריטב"א בדברי הרי"ף.

הרמב"ן בספרו "מלחמות ה'" יישב שיטת הרי"ף שהכל תלוי בדעתו וכמו שמצאנו בגמרא (בתלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף נ"א, עמוד א') שאין נותנים חומרי המקום שהוא שם אלא כשאין דעתו לחזור. והוסיף הרמב"ן שכן היא דעת רבינו חננאל שתלוי בדעתו.

שיטות הראשונים בדברי רבא
------------------------

רבא מבאר שהיום הקובע הוא יום י"ד, ונחלקו הראשונים אם כוונתו רק לבן כרך שהלך לעיר או גם לבן עיר שהלך לכרך.

### שיטת רש"י

רש"י מפרש שרבא מפרש רק לבן כרך שהלך לעיר שאם היה בעיר ביום י"ד קורא כבני העיר, אבל בן עיר שהלך לכרך בשביל להחשב כבן כרך לקרוא בט"ו צריך להיות בט"ו בכרך ואם לא היה בט"ו בכרך אינו נחשב כבן כרך אף אם היה שם ביום ט"ו. וכן כתבו הרשב"א המאירי והרי"ד.

### שיטת הרי"ף

הרי"ף בהעתיקו דברי הגמרא כתב "בן עיר שהלך לכרך. אמר רבא לא שנו אלא..." ומשמע שדברי רבא נסובים רק על בן עיר שהלך לכרך ולא כשיטת רש"י.  

אולם הרמב"ן בספרו "מלחמות ה'" כתב שדעת הרי"ף כרש"י שרבא קאי אבן כרך שהלך לעיר, ומה שכתב הרי"ף בן עיר שהלך לכרך "פסקא דמתניתין היא" כלומר הרי"ף העתיק את תחילת המשנה לבאר שעליה מדברים דברי הגמרא אך לאו דווקא על הבבא הזו.

הכרעות האחרונים
---------------

 פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לערוך אותו. הסיבה היא: פיסוק וניסוח.
בשולחן ערוך נפסק והוא לשון הרמב"ם: "בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר אם בדעתו לחזור למקומו בזמן קריאה ונתעכב ולא חזר קורא כמקומו". ופירש במשנה ברורה אם בעת נסיעתו היה דעתו לחזור למקומו בעת הקריאה של אותו מקום שבו נמצא עתה דהיינו משהאיר היום לא יהיה שם כי ישוב לביתו ונצרך לבסוף להישאר בכרך קורא במקומו שהוא עתה כמקום שבא ממנו היינו עיר (פרוז) בי"ד אדר למרות שהוא נמצא בכרך שקוראים בט"ו באדר אבל אם לא היה בדעתו בעת נסיעתו קורא כמקומו היינו בט"ו כי כלל יש לנו מי ששייך לפרוז אפילו בן יומו קרוי פרוז וכן כרך בן יומו קרוי כרך וכן בן כרך שהלך לעיר גם כך אם היה בדעתו לחזור בעת נסיעתו קודם שהאיר היום קודם זמן קריאה במקום שנמצא בו עתה לחזור ונתעכב לבסוף קורא במקומו כמקום שבא ממנו היינו ט"ו אדר אבל אם לא הייה בדעתו קורא כמקומו שבו עתה נמצא.

בספר טורי זהב כתב שכל זה דווקא שהיה בתחילת היום בעיר, אבל אם הגיע קודם שהאיר היום חייב לקרוא כמקומו שלו בדרך כלל, וכן פירש כף החיים ומקורו במגיד משנה על הרמב"ם ופרי חדש.

קישורים חיצוניים
----------------

* הערך "בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר", באתר ויקיסוגיה
* מידע על בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  ד"ה אבל אין עתיד
2. ↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תרפ"ח, סעיף ה'

| פורים |
| --- |
| מצוות החג | מקרא מגילה • מתנות לאביונים • משלוח מנות • סעודת פורים ושתיית יין בפורים • פרסום הנס |  |
| מנהגים | משנכנס אדר מרבין בשמחה • זכר למחצית השקל • אוזן המן • התחפשות • רעשן |
| מגילת אסתר | אישים במגילה: אחשוורוש • ושתי • המן • עשרת בני המן • זרש • בגתן ותרש • מרדכי היהודי • אסתר • חרבונה • אבגתא • התך • הגיתוספות למגילת אסתר • חלום מרדכי • תרגומי מגילת אסתר לארמית • היעדרותו של אלוהים ממגילת אסתר • מדרש אבא גוריון |
| תפילות ופיוטים | למנצח על אילת השחר • על הנסים • אשר הניא • ויאהב אומן ("קרובץ לפורים") • מי כמוך ואין כמוך • קוראי מגילה |
| שירים | ליהודים הייתה אורה ושמחה וששון ויקר • חג פורים (שיר) • אני פורים • ליצן קטן נחמד • ככלות ייני • רשימת שירים ופיוטים לפורים • פיוטים ושירים נוספים |
| שמחת פורים | פורים שפיל • רב פורים • עדלאידע • ליל שיכורים • פרודיות לפורים |
| מאכלים | אוזן המן • פזואלוס • פלודן • קרפלך |
| שונות | עיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון • בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר • פורים משולש • פורים קטן • תענית אסתר • פרשת זכור • מצוות זכירת מעשה עמלק • מחיית זכר עמלק • מסכת מגילה • סעודת אסתר • פורים שני • קבר אסתר ומרדכי |
| חגי ישראל ומועדיו |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.