recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**לוקאס בראבו** (בצרפתית: **Lucas Bravo**; נולד ב-26 במרץ 1988) הוא שחקן ודוגמן צרפתי.

ביוגרפיה
--------

בראבו נולד בניס, צרפת; בנם של שחקן הכדורגל הצרפתי דניאל בראבו (אנ') ושל הזמרת אווה בראבו. את לימודיו התיכוניים עשה בבית הספר Lycée Pasteur בניי-סיר-סן.

קריירה
------

בראבו עבד כסו שף, לפני שקיבל את תפקידו הראשון בסרט הקצר "כתוביות" משנת 2013. באותה שנה הופיע בשני פרקים בסדרת הטלוויזיה הצרפתית "Sous le soleil de Saint-Tropez". 

בשנת 2014 הוא שיחק בתפקיד משנה בסרט הקולנוע "La crème de la crème". 

בשנת 2020 לוהק לתפקיד הראשי בסדרת הטלוויזיה האמריקאית "אמילי בפריז" בנטפליקס; בסדרה מגלם בראבו את מושא האהבה של אמילי, השף הצרפתי, גבריאל.

באוקטובר 2021 לוהק בראבו לתפקיד בסרט הקולנוע "כרטיס לגן עדן" של הבמאי הבריטי אול פארקר. 

בראבו היה דוגמן ודגמן בין השאר לחברת האופנה שאנל.

פילמוגרפיה
----------

### קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | *La Crème de la crème* | אנטואן |  |
| 2022 | גברת האריס נוסעת לפריז | אנדרה פאובל |  |
| כרטיס לגן עדן | פול |  |
| TBA | *The Honeymoon* | ג'ורג'יו |  |
| *Rottenbury Drive* |  |  |

### טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | *Sous le soleil de Saint-Tropez* | ג'ף | 2 פרקים |
| 2015 | *T.O.C* | אדריאן | מיני-סדרה |
| 2016 | *Plus belle la vie* | מת'ייה גראנג' | פרק: "3123" |
| 2020 - הווה | אמילי בפריז | גבריאל | תפקיד ראשי |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לוקאס בראבו** בוויקישיתוף
* לוקאס בראבו, ברשת החברתית פייסבוק
* לוקאס בראבו, ברשת החברתית אינסטגרם
* לוקאס בראבו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Fleming, Mike Jr. (19 באוקטובר 2021). "Lucas Bravo Joins Julia Roberts & George Clooney In *Ticket To Paradise*". *Deadline Hollywood*. ארכיון מ-19 באוקטובר 2021. נבדק ב-19 באוקטובר 2021. `{{cite web}}`:  (עזרה)
**יצחק גולברי** (נולד ב-1951) הוא איש ציבור שכיהן כראש מועצת קדימה-צורן בשנים 2003–2013.

ביוגרפיה
--------

יצחק גולברי נולד במעברה בקדימה כבנם השלישי של רבקה ושל פייזולה (יוחנן) גולברי, עולים מאיראן. הוא אחד מעשרה אחים ואחיות, אחת מהן, שרה, נפטרה בילדותה ולאחר שבני המשפחה קיבלו צו גיוס על שמה עלה חשד שהיא נחטפה. אחיו דוד, יעקב ומשה ייסדו את רשת האופנה המצליחה "גולברי" ואת רשת הקוסמטיקה והטואלטיקה "סקארה".

גולברי למד בבית הספר הטכני של חיל האוויר ולאחר מכן התגייס לצה"ל והיה שליש צבאי ביחידת הנ"מ. הוא שירת במילואים כקצין נפגעים בדרגת סרן. בתחילת שנות השמונים הצטרף למפלגת העבודה, ובשנת 1982 נבחר מטעמה לראשונה למועצת היישוב קדימה, בה הוא מכהן ברציפות מאז. במקביל היה פעיל בהסתדרות ושנים 1985–1996 כיהן כיו"ר מועצת הפועלים קדימה והשרון.

בשנת 1987 התמנה לסגן ראש המועצה וכיהן בתפקיד זה עד 1996. בשנת 1998 התמודד לראשונה מטעמה לראשות מועצת קדימה ולאחר הבחירות, במקביל לחברותו במועצת היישוב, היה נציג ציבור בבית הדין האזורי לעבודה.[דרושה הבהרה]

בשנת 2003 התמודד לראשות היישוב המאוחד קדימה-צורן וניצח עם 44% מקולות הבוחרים. כראש מועצה הוביל את האיחוד בין שני היישובים, הבריא את תקציב המועצה שהיה בגירעון של 30 מיליון שקלים וזכה על כך בפרס הניהול של משרד הפנים. בתקופת כהונתו הוקם בית ספר תיכון ביישוב, הוקמה שכונת רמת אמיר ביישוב צורן והחלו עבודות להקמת אזור תעשייה ביישוב.

בבחירות 2008 ניצח גולברי שנית ושב לכהן כראש המועצה. בנוסף שימש בשנים 2008–2011 כיו"ר תאגיד הביוב "קולחי השרון" ובשנים 2008–2013 כיו"ר ועדת הביקורת במרכז לשלטון מקומי. בבחירות 2013 הפסיד והוחלף על ידי שביט מס.

בשנת 2018 הודיע שיתמודד שוב על ראשות המועצה בבחירות הצפויות בסוף 2018.

משמש בנוסף כנשיא העמותה הארצית לניתוחי עמוד שדרה.

נשוי לעורכת הדין תמי גולברי והם הורים לשלושה ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* יצחק גולברי, ברשת החברתית פייסבוק
* יצחק גולברי ראש מועצת קדימה צורן על מערכת החינוך 2011, באתר יוטיוב
* יצחק גולברי ראש מועצת קדימה צורן, בערוץ יוטיוב של קרן אתנה

הערות שוליים
------------

1. ↑  ג'ני אלעזרי, יצחק גולברי מחפש את אחותו שנפטרה בגיל שלושה ימים, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 30 בנובמבר 2016
2. ↑  רותי ברמן, הקאמבק של גולברי: הכריז כי יתמודד שוב לראשות מועצת קדימה-צורן, באתר "בלינקר", 24 באפריל 2018
**פארק הציפורים הלאומי של דג'ודג'** (צרפתית **Parc national des oiseaux du Djoudj**) הוא פארק לאומי בצפון-מערב סנגל השוכן על הגדה הדרום-מזרחית של נהר סנגל ובתחומי הדלתה שלו, כ-60 ק"מ צפונית-מערבית לעיר סן-לואי. הפארק שוכן לאורך נתיבי נדידת הציפורים באפריקה המערבית ונחשב לאזור קינון חשוב ולביתם של כשלושה מיליון עופות ימיים. בשנת 1981 הוכר המקום כאתר מורשת עולמית.

גאוגרפיה
--------

הפארק הוקם ב-14 באפריל 1971 במקום בו שכנה שמורת טבע שהוכרזה ב-1962, והורחב ב-1975 לשטחו הנוכחי המשתרע על פני 16,000 הקטאר. הפארק שוכן באגן רחב ידיים בגבהים הנעים בין גובה פני הים ל-20 מטר, בין ערוץ הנהר העיקרי בצפון לבין ערוצי דג'ודג' באיו (Djoudj bayou) וגורום (Gorom) מדרום. בתחומי הפארק ערוצי מים, בריכות ואגמים רבים וכן אגם גדול המכסה כרבע משטחו. דלתת הסנגל חשופה להצפות ומערכת של מחסומים מלאכותיים מאפשרת את שימור המים המתוקים בתחומי האגן משך תקופות ארוכות יחסית, דבר המועיל לעופות הימיים החיים במקום. האקלים בפארק הוא אקלים אופייני לסאהל המצטיין בעונה יבשה ובעונה גשומה שבמהלכה יורדים במקום משקעים בהיקף שנתי ממוצע של 300 מ"מ. עם זאת בשנים האחרונות נצפה צמצום ממשי בכמות המשקעים השנתית, המגיעה לעיתים לחמישית בלבד מהממוצע.

החי והצומח
----------

הצמחייה במקום אופיינית לאקלים ולכמות המשקעים, וסוואנת הסאהל נשלטת על ידי שיחים ומספר סוגים של שיטה ואשל. בעונה הגשומה אוכלוסייה גדולה של סוף ונימפאה מתפשטת באזורים המוצפים.

הכרזת הפארק נעשתה בעיקר על מנת להעניק הגנה לאוכלוסיית הציפורים המפותחת שבו, הכוללת כשלושה מיליון עופות ימיים המתגוררים דרך קבע במקום, ובין אלה אלפי פלמינגואים ושקנאים ומספר מינים של ברווזים, אווזים וקורמורנים; ובשל חשיבותו כנקודת עצירה לעופות נודדים להם הוא משמש כמקור מים ראשון לאחר מעוף של כ-200 ק"מ מעל מדבר סהרה. בכל שנה בין ספטמבר לאפריל, חולפים במקום כשלושה מיליון עופות נודדים.

היונקים במקום כוללים את חזיר היבלות המצוי, את תחש הנהרות האפריקני ומספר מיני צבאים, וכן חיה בפארק אוכלוסייה של תניניים.

גלריה
-----

* 
* קורמורנים בפארקקורמורנים בפארק

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דג'ודג'** בוויקישיתוף
* המקום באתר World Database on Protected Areas

| Flag of SenegalFlag of Senegal סמל אונסק"וסמל אונסק"ו אתרי מורשת עולמית בסנגל |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| הפארק הלאומי ניוקולו-קובה • גורה • דג'ודג' • סן-לואי • מעגלי האבן בסנגמביה (בשיתוף עם גמביה) • הדלתה של הסלום • חבל בסארי: בסארי, פולה ובדיק |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007552043005171
* GND: 4500242-3
* LCCN: sh2007009987
* VIAF: 242729088
* WorldCat (עם VIAF): 242729088

 |
**מנזר העלייה לשמיים** אשר כונה גם **מנזר סטארודביצ'י** או **מנזר ווז'נסנסקי** (ברוסית: **Вознесенский монастырь**) היה מנזר לנשים הממוקם במרכז הקרמלין במוסקבה בירת רוסיה. המנזר שימש כמקום הקבורה של הצארינות והנסיכות הגדולות של רוסיה, וכן של נשות אצולה רוסיות.

היסטוריה
--------

המנזר נוסד בשנת 1389 על ידי אאודוקסיה דמיטרייבנה, אלמנתו של דמיטרי דונסקוי. אבן הפינה של הקתדרלה של המנזר הונחה בשנת 1407, זמן קצר לפני פטירתה של דמיטרייבנה. בשנת 1415 נהרסה הקתדרלה בשריפה, ונבנתה מחדש בשנת 1467 על ידי הנסיכה מריה יארוסלאבנה, אשתו של וסילי השני.

המנזר נפגע בשריפה נוספת בשנת 1483 ונבנה מחדש בין השנים 1518–1519. הקתדרלה נבנתה מחדש בין השנים 1587–1588. למבנה זה היו חמש כיפות - הד צורני לקתדרלת המלאך מיכאל שניצבה מולה, מעברה השני של כיכר איוואנובסקיה.

בקתדרלה של המנזר נקברו סופיה ויטובטובנה, רעייתו של ואסילי הראשון; סופיה פאלאולוגה, רעייתו של איוואן השלישי; כמה מנשותיו של איוואן האיום; הדוכסית הגדולה אאודוקסיה אלכסייבנה (בתו של אלכסי הראשון); והצארינה מריה דולגורוקבה, רעייתו הראשונה של מיכאיל הראשון.

על פי המסורות הרוסית, במספר הימים שלפני חתונתו של הצאר נהגה כלתו לעתיד להתגורר במנזר. 

בשנת 1634, ביוזמת הצאר מיכאיל הראשון נבנתה כנסייה חדשה עבור המנזר. בשלהי המאה ה-17 נבנה בסמוך מגדל פעמונים. 

בשנת 1721 שופץ המנזר ביוזמת פיוטר הגדול. המנזר ניזוק בשריפה בשנת 1737 ושופץ ביוזמת אנה, קיסרית רוסיה. במהלך כיבוש מוסקבה על ידי נפוליאון בונפרטה בשנת 1812 חפצי הקודש של המנזר, ובהם האיקונין של מרים, אם ישו שצויר בשנת 1482 הועברו לוולוגדה. 

בשנת 1823 הורחב מבנה המנזר, ובשלהי המאה ה-19 נבנתה כנסיית קתרינה הקדושה, בסגנון נאו-גותי בתכנונו של האדריכל קארלו רוסי.

במהלך מהפכת אוקטובר נפגעו מבני המנזר מאש תותחים, ובשנת 1929 נהרס מבנה המנזר ביוזמת הממשלה הסובייטית על מנת לבנות באתר את בית הספר לפיקוד הצבא האדום.

האיקונות אשר היו במנזר הועברו לגלריית טרטיאקוב ולנשקיית הקרמלין. האיקונוסטאזיס של קתדרלת העלייה הועבר לכנסיית שנים עשר השליחים הסמוכה, וקברי בני משפחת המלוכה הועברו לאגף של קתדרלת המלאך מיכאל הסמוכה.

גלריה
-----

* קתדרלת מנזר העלייה לשמיים. איור מהמאה ה-16קתדרלת מנזר העלייה לשמיים. איור מהמאה ה-16
* כנסיית קתרינה הקדושה שנבנתה בשלהי המאה ה-19כנסיית קתרינה הקדושה שנבנתה בשלהי המאה ה-19

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מנזר העלייה לשמים** בוויקישיתוף

| **הקרמלין** |
| --- |
| מבנים | ארמון הקרמלין הגדול • ארמון טרם • ארסנל הקרמלין • כנסיית הנחת הגלימה • כנסיית שנים עשר השליחים • מנזר העלייה לשמים • נשקיית הקרמלין • מגדל הפעמונים של איוואן הגדול • קתדרלת הבשורה • קתדרלת העלייה לשמים • קתדרלת המלאך מיכאל • ארמון הסנאט • ארמון הקרמלין הממלכתי • בניין הסגל הנשיאותי של רוסיה | מראה מהאווירמראה מהאוויר |
| החומה | חומת הקרמלין • מגדל ספאסקיה • מגדל טרויצקאיה • מגדל בורוביצקאיה |
| כיכרות וגנים | גן אלכסנדר • קבר החייל האלמוני • כיכר איוואנובסקיה • כיכר הקתדרלות • פעמון הצאר • תותח הצאר • גן טאיניצקי |
| אחזקה ותרבות | המנהל לענייני נשיא רוסיה • פסטיבל מגדל ספאסקאיה |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: ko20231206855

 |
סוס בלגי
תצוגת גרירת בולי עץ בעזרת סוס בלגי
**סוס בלגי** (בצרפתית: **Cheval de trait belge**‏; בפלמית: **Belgisch Trekpaard**‏; ידוע אף בשמות: **Brabançon**; **Brabant** ;**Belgian horse**) הוא גזע סוס עבודה כבד, אשר מקורו מפרובינציית ברבן (Brabant), בתחומי בלגיה המודרנית, ומיועד למשיכת עגלות משא וציוד חקלאי ומכאן שיוכו לקבוצת סוסי ה"דראפט" (draught horse בבריטניה, draft horse בארצות הברית). הבלגי הוא אחד מגזעי הסוסים החזקים והכבדים ביותר.

מאפייני הגזע
------------

צבעו של הסוס הבלגי הוא בדרך כלל ערמוני, עם רעמה וזנב בהירים. משקלו של סוס בלגי אופייני עולה על 900 ק"ג. הסוס הבלגי הגבוה בעולם הוא ראדר (Radar) אשר נולד איווה בשנת 1998, ארצות הברית, בגובה 202 ס"מ עד לשיא הגב, ומשקלו 1100 ק"ג. לסוס הבלגי יכולת יוצאת דופן למשיכת משאות כבדים. הסוסים הבלגים משמשים עדיין כסוסי עבודה במשקים חקלאיים, אולם הפכו גם לסוסים אהודים בהופעות סוסים ומשמשים גם לרכיבת פנאי. בבלגיה קיים אף ענף חקלאי של גידול הסוס בתעשיית הבשר.

בגזע הסוס הבלגי שכיחות גבוהה של מחלה גנטית, Junctional epidermolysis bullosa‏ (JEB), הגורמת לסייחים לאבד שטחי עור גדולים ולמומים נוספים, המאלצת מגדלים להמית את הסוס. במחקר שנערך בשנים 2001–2003 נמצא כי 17.1% מכלל הסוסים הבלגים שנבדקו בארצות הברית וקנדה הם נשאים למחלה. אם מקפידים שלא להרביע זכר ונקבה שהם נשאים, ניתן למנוע את ביטוי המחלה בסוס ונעשים מחקרים במאמץ להכחיד את המחלה. ספר הגזע של הסוס הבלגי בארצות הברית מציב כתנאי לרישום, ביצוע בדיקה גנטית לגילוי הנשאות למחלה. לסוסים בלגים אף סיכון מוגבר לחלות ב-Chronic progressive lymphedema‏ (CPL), מחלה הגורמת להתנפחות הגפיים, וייתכן כי אף מחלה זו מקורה גנטי.

היסטוריית הגזע
--------------

מקורו של הסוס הבלגי בברבן שבבלגיה, שם שימש כחיית משק, בעיקר לעבודות חקלאיות. עד לשנות ה-40 של המאה ה-20 היו הסוס הבלגי והברבן (Barbant) גזע אחד. לאחר מלחמת העולם השנייה מגדלי הברבן שנותר באירופה פתחו את הגזע לסוס בעל גוף גדול וכבד יותר, בעוד שמגדלי הסוס הבלגי בארצות הברית פתחו סוס גבוה וקל יותר.

בשנת 1887 נוסדה במדינת אינדיאנה האגודה האמריקאית של מייבאי ומגדלי סוסי העבודה הבלגים (American Association of Importers and Breeders of Belgian Draft Horses), אשר הקימה מרשם לגזע סוס זה בארצות הברית. בתחילת המאה ה-21 הסוס הבלגי הוא סוס העבודה הכבד הנפוץ ביותר בארצות הברית.

גלריה
=====

סוס בלגי שחור
סוס בלגי עם רסן ללא מֶתֶג
סוס בלגי בצבע ערמון כהה עם רעמה כהה

  

  

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **סוס בלגי** |

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של סוס בלגי
* Breed Profile: Belgian Draft Horse by Jayne D. Wilson
* Belgian Draft Horse Corporation of America
* The American Brabant Association
* סוס בלגי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Baird J.D. et al. Junctional epidermolysis bullosa in Belgian draft horses. Proceedings of the 49th Annual Convention of the American Association of Equine Practitioners, New Orleans, Louisiana, USA, 21-25 November 2003
2. ↑  By-Laws of the Belgian Draft Horse Corporation of America
**האבירים** (ברוסית: **Витязи**) הוא מיני-סדרת טלוויזיה, דרמת הרפתקאות אודות לוחמי מדינת נובגורוד בתקופת המאה השלוש עשרה. יוצר ובמאי הסדרה: מיכאיל קולפאחצ'ייב.

פרק הבכורה של הסדרה שודר ב-6 בנובמבר 2023 בערוץ 5 הרוסי. שמונת פרקי הסדרה שודרו לאורך חודש נובמבר.

תקציר עלילת הסדרה
-----------------

מושל מושפל בגלות אוסף אבירים ותיקים כדי להחזיר את שמו הטוב, להגן על תושבי המחוז מאיומים ולהחזיר את הסדר על כנו בארץ הולדתו.

העלילה מתרחשת במאה ה-13 בשטחי רוס של קייב. הסיפור מתמקד בשלושה לוחמים שונים לחלוטין זה מזה. אחרי שבלוגור נופל לייאוש עקב מות אחיו לנשק, הוא עוזב את השירות אצל המושל ומתכנן להשתקע בפאתי רפובליקת נובגורוד, אגתון, האביר הצעיר בקרב השלישייה, גורם ללא הרף ללא בעיות עבור חבריו המבוגרים. הוא גדל בכפר ובעל נטייה לריב. בגלל החוצפה שלו, אגתון לא חושב על אחרים וכל הזמן ממהר להיכנס קרב ובכך חושף את חבריו. הבחור השלישי הוא וארון המסתורי. הוא מובחן בשלוותו וביכולתו להתמזג עם הטבע. אדם שמבין את שפת החיות ולכן הוא מתייחס אליהם בחשש ובחום. עם זאת, בשל גודלו העצום וחוסר יכולתו לקשור קשרים חברתיים, רבים רואים בו עוף מוזר.

צוות השחקנים
------------

* אלן טומאייב — וארון
* אולג מאלישב — בלוגור
* ניקיטה ואסילייבסקי — דוביניה
* אנסטסיה רודיש — זוריה
* יאן רשטניקוב — ליוביצה
* דאלר גאזיבקוב — שויצה, שודד
* סרגיי אובלונסקי — מיטיה
* מרינה צורקובה — סוחרת
* אלכסנדר קולומייץ — עבד
* ארתור פאנוב — קרוטה, שכיר חרב
* ולדיסלב לובאנוב — ראדים

הפקה
----

צילומי הסדרה החלו בספטמבר 2022 בפרברי העיר סנקט פטרבורג, במחוז לנינגרד במצודת ניקולאי. ההכנה לצילומים נמשכה מספר חודשים. היה צורך למצוא את המקומות הנכונים, ליצור את התפאורה והתלבושות ההיסטוריות ולמצוא אביזרים מתאימים שיבליטו את המאפיינים מתקופת רוס של קייב.

קישורים חיצוניים
----------------

*

הערות שוליים
------------

1. ↑  Витязи 1 сезон
**עמית דניאלי** (נולד ב-25 באוגוסט 1985) הוא פרופסור למדעי המחשב באוניברסיטה העברית בירושלים המתמחה בתחום למידת מכונה.

ביוגרפיה
--------

דניאלי נולד וגדל בירושלים. למד בתיכון בויאר בירושלים. סיים תואר ראשון ותואר שני ודוקטורט במדעי המחשב ומתמטיקה באוניברסיטה העברית בירושלים. מנחיו לדוקטורט היו פרופ' נתי ליניאל ופרופ' שי שלו-שוורץ.

עבד בחברת גוגל כחוקר בארצות הברית בין 2015 ל־2017. עובד במשרה חלקית כחוקר בגוגל בתל אביב.

זכה במלגת אדמס לשנת תשע"ג מטעם האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים על מחקר שפורסם בכתב העת למתמטיקה דיסקרטית ובו תרומה משמעותית המניחה בסיס מתמטי יציב לתחום למידת מכונה.

זכה במלגת אלון

נשוי ומתגורר בירושלים.

קישורים חיצוניים
----------------

* עמית דניאלי, ברשת החברתית פייסבוק
* עמית דניאלי, באתר dblp
* עמית דניאלי, באתר ResearchGate
* עמית דניאלי, באתר גוגל סקולר
* עמית דניאלי, באתר Semantic Scholar
* האתר של עמית דניאלי

הערות שוליים
------------

1. ↑  ליאת בל סומר, בריחת מוחות, באתר ירושלים נט, ‏21.5.2012
2. ↑  דין-וחשבון שנתי תשע"ב, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, ‏2012
3. ↑  הזוכים במלגות אלון, באתר המועצה להשכלה גבוהה, ‏2019-04-30

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* dblp: 19/7805
* S2AuthorId: 2898312

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"עמית דניאלי"**.
פוקר ספין - המטוס הראשון של פוקר
פוקר איינדקר
מטוס האימון פוקר S-11 אינסטרוקטור
פוקר F50 בשרות KLM
פוקר F100 - אחרון ההצלחות
**פוקר** (**Fokker**) הייתה חברה הולנדית לייצור כלי טיס ומוצרי חלל, שנקראה על שם מייסדה אנתוני פוקר.

תחילתה של החברה בגרמניה בשנת 1912, והיא עברה להולנד ב-1919. שיא פריחתה היה בשנות ה-20 וה-30 של המאה ה-20, שבהן שלטה בשוק התעופה האזרחית. פוקר פשטה את הרגל בשנת 1996.

תחילת דרכה של החברה הייתה כאשר אנתוני פוקר בן ה-20 ייצר את המטוס ההולנדי הראשון שטס בארצו, בשם **ספִּין** (spin - עכביש). פוקר עבר לברלין, ובה ייסד את חברת Fokker Aeroplanbau. מאוחר יותר עבר לשוורין בחבל פומרניה, שבה ייסד ב-22 בפברואר 1912 חברה בשם Fokker Aviatik GmbH.

במלחמת העולם הראשונה
--------------------

פוקר החל לצבור הון כאשר מכרה מספר מטוסי "ספין" לממשלת גרמניה. עד מהרה הוקם מפעל על אדמת גרמניה, שהחל בייצור מטוסים עבור חיל האוויר הגרמני. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, עשתה גרמניה שימוש רב במטוסי הפוקר, וביולי 1915 הגיע לחיל האוויר הגרמני מטוס ה"פוקר איינדקר", שעשה שמות בחילות האוויר של הממלכה המאוחדת וצרפת.

ייחודו של מטוס זה היה בשילוב של מקלע שפנדאו כמכונת ירייה של המטוס, שבה ירה הטייס בין להבי המדחף הקדמי. עקרון ההמצאה היה צרפתי, אך הוא היה מגושם ולא יעיל, וכשנפל מטוס צרפתי עם מנגנון זה בשטח גרמניה, למד פוקר את שיטת הפעלתו ושכלל אותה, כך שהירי יהיה מסונכרן עם סיבובי המדחף ולא יגרום לו נזק. פוקר התגאה באוטוביוגרפיה שלו, שמטוסו היה מטוס הקרב המודרני הראשון, בכך שמערכת הירי שלו הייתה משולבת אינטגרטיבית עם שאר מערכות המטוס.

הבריטים התקשו להתמודד עם כלי יירוט מסוכן זה, ורק יותר משנה לאחר מכן הצליחו להכניס לזירה מטוסים בעלי יכולת ירי שיכלה להתמודד עם זו של הפוקר. דגמים חדשים של פוקר יצאו בהמשך הדרך, אך חלקם נחשבו לאכזבות והופנו לזירה הרוסית, המאתגרת פחות. לקראת תום המלחמה כבר פינה הפוקר את מקומו במרכז הזירה לטובת מטוסים מתוצרת יצרנים אחרים.

בין שתי מלחמות העולם
--------------------

לאחר מלחמת העולם הראשונה, עבר מפעלו של פוקר להולנד, וחילות אוויר נוספים רכשו את מטוסיו. בין השאר יוצר הפוקר DC.I, שנרכש על ידי חיל האוויר של הולנד. למטוס היו שתי מכונות ירייה שנשלטו על ידי הטייס, בנוסף לשני רובים שנשלטו על ידי איש צוות נוסף.

מטוס שנחשב לטוב במיוחד היה ה-C.V.‎, שבו הוחלפו הכנפיים והמנועים, קלות הטיפול בו שופרה לאין ערוך, וטייסים אהבו לטוס בו עקב נוחות התפעול שלו. מטוס זה שירת ביותר מעשרה חילות אוויר שונים.

בחיל האוויר הישראלי
-------------------

בתחילת דרכו, בחן חיל האוויר הישראלי את מטוסי הפוקר S-11 אינסטרוקטור כמטוסי אימון. המטוס היה בשימוש בשנים 1952–1953, במקביל למטוסי הסטירמן. המטוס נדחה לבסוף עקב מורכבות מערך המכשירים שלו, מנועו הייחודי ובעיקר כן הנסע שלו שהיה שביר ונטה להתפרק לעיתים קרובות. ב-1953 עברו המטוסים לטייסת הקלה, וב-1954 נמכרו עשרת המטוסים.

ראו גם
------

* פוקר איינדקר
* פוקר DR.I

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פוקר** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פוקר (באנגלית)
* ענר גוברין, פוקר זה לא משחק, בטאון חיל האוויר
**מיר אוֹסְמָאן עָלִי חָ'אן, אָסָף גַּ'א הַשְּׁבִיעִי** (באורדו: **عثمان علی خان نظام الملک آصف جاہ ہفتم**; 6 באפריל 1886 – 24 בפברואר 1967) היה המונרך (ניזאם) האחרון לשלוט על מדינת היידראבאד; נסיכות חסות של הראג' הבריטי. בזמן חלוקת הודו מדינת היידראבאד פעלה לעצמאות משל עצמה, פעולה אשר נהדפה בפעולה צבאית של הודו אשר סיפחה את מדינת היידראבאד.

הודות לעושרו הרב אשר הסתמך בעיקר על אבני חן, זהב ויהלומים, אוסמאן היה מבין האנשים העשירים ביותר בהיסטוריה.

ביוגרפיה
--------

בצעירותו למד בחינוך פרטי וב-29 באוגוסט 1911, בעודו בן 25 ירש את אביו המנוח, מוהאב עלי ח'אן, שליט שושלת אסף ג'א השישי על היידראבאד בתור הניזאם (קיסר) של מדינת החסות של האימפריה הבריטית.

ביחד עם הרפורמות אשר בוצעו בחלוקה המנהלית ובכלכלה ההודית בידי פרדריק טסינגר, הוויקונט צ'למספורד (המושל הכללי של הודו) ואדווין מונטגיו, אוסמאן הנהיג רפורמות כלכליות פנימיות לפיהם למדינת היידראבאד יהיה מטבע ובולים ייחודיים משל עצמה. בשנת 1918 הפך אוסמאן לפטרון בנושא הקמת אקדמיית אוסמאן, אקדמיה מערבית לרפואה מפותחת בבירתו היידראבאד.

בתקופת עלייתה של תנועת העצמאות ההודית שימר אוסמאן את האופי הפיאודלי של אומתו ולא ראה עניין רב להעלאת דרישות העצמאות של הרוב ההינדי במדינתו, זה על אף שהעביר כספים רבים לתמיכה כלכלית בהם.

עם פטירתו של ג'ון ד. רוקפלר בשנת 1937, מגזין טיים הכריז על אוסמאן כאדם העשיר ביותר בעולם.

בזמן מלחמת העולם השנייה מדינת היידראבאד תרמה ספינת מלחמה ימית ושתי טייסות לידי חיל האוויר המלכותי. על פועלו הוא עוטר בשנת 1946 במסדר הוויקטוריאני המלכותי.

שלטון שושלת אסף ג'א היה שלטון מוסלמי על גבי רוב הינדי במדינה.

עם חלוקת הודו בשנת 1947 אוסמאן וממשלתו פעלו בתמיכה של הליגה המוסלמית תחת מוחמד עלי ג'ינה בפקיסטן והכריזו עצמאותם כמדינה בפני עצמה הלא מקושרת לא להודו ולא לפקיסטן. מלבד מדינת היידראבאד הייתה גם נסיכות קשמיר שהכריזה על עצמאותה. בשתי המדינות העצמאות המוכרזת לא כובדה, על גורל קשמיר החלה מלחמת הודו–פקיסטן הראשונה אשר התמשכה לתוך הסכסוך על חבל קשמיר ועל גורל היידראבאד ב-13 בספטמבר יצא צבא הודו בפלישה מעברי חמש חזיתות להפיל את הבירה היידראבאד תוך חמישה ימים. לאחר כניעת ממשלת היידראבאד החופשית סופחה המדינה להודו, אך אוסמאן מונה לראג'פורמק של מדינת היידראבאד ההודית.

אוסמאן המשיך לשרת כניזאם טקסי וכדמות משפיעה על אורח החיים של הקהילות המסורתיות באזור היידראבאד עד לפטירתו בשנת 1967, כאשר נכדו ירש אותו.

בזמנו כניזאם טקסי היה חשש לניסיון הפיכה שתעשה לטובת עלייתו לשלטון ועל כן בשנת 1956 מדינת היידראבאד חולקה בין טלנגאנה, אנדרה פרדש, מהאראשטרה וקרנאטקה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוסמאן עלי ח'אן** בוויקישיתוף
* אוסמאן עלי ח'אן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* 20 האנשים העשירים בהיסטוריה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007277892505171
* GND: 1037839358
* ISNI: 0000 0000 2533 5465
* LCCN: n85345018
* SNAC: w6xk9nmd
* VIAF: 58076460
* WorldCat: lccn-n85345018

 |
**I.S.A.** הוא שרת חומת-אש מתוצרת חברת מיקרוסופט. פירוש השם הוא Internet Security and Acceleration, מכיוון שהמוצר כולל גם רכיבי אבטחה (חומת אש) וגם רכיבי האצת-גלישה (פרוקסי). המוצר בגרסתו הראשונה יצא לשוק בתחילת שנת 1997 כאשר הוא כולל רכיבי האצת-גלישה בלבד ושמו המסחרי היה Microsoft Proxy Server. טכנולוגיית ההאצה מבוססת על פרוטוקול האצה רב עצמה בשם CARP שפיתחה החברה.

בסוף שנת 2000 יצאה לשוק גרסתו השלישית של המוצר, שכללה גם רכיבי אבטחה, ואז גם נטבע השם I.S.A. שנשאר עם המוצר עד היום. כיום משווק המוצר בגרסתו החמישית I.S.A. Server 2006 והגרסאות הבאות נמצאות בשלבי פיתוח.

הפיתוח של המוצר כבר מראשיתו נעשה במרכז הפיתוח של החברה בחיפה. בשנת 2006 רכשה מיקרוסופט את חברת ההזנק הישראלית Whale Communications, במטרה לשלב את טכנולוגיית הגישה המאובטחת שלה במוצרי האבטחה של מיקרוסופט.

מבחינה מסחרית, ISA על שלל גרסאותיו נמכר במאות מיליוני דולרים, אך גורמים מקצועיים בתעשייה טוענים כי למרות המאמץ הרב שהושקע בפיתוחו עד כה, הוא נופל משמעותית ביכולותיו בהשוואה למוצרי אבטחה כגון אלו של חברת צ'קפוינט וסיסקו. מעט חברות משתמשות במוצר כפתרון חומת אש עצמאי, אך חברות רבות משלבות את ISA עם מוצרי אבטחה אחרים בתצורות "גב-אל-גב" שונות או כפתרון האצת-גלישה בלבד.

I.S.A. Server 2006 היא הגרסה הנוכחית של המוצר, שיצאה לשוק ברבעון השני של שנת 2006 ופותחה במרכז הפיתוח של מיקרוסופט בחיפה בראשותו של אבי נתן. שרת ISA 2006 מתוכנן לפעול על מערכת ההפעלה חלונות 2003 וחלונות 2003 R2, אך לא על חלונות 2000. הפיתוח של המוצר כולל גם תאימות לשרת חלונות 2008 (לונגהורן) אך מכיוון ששרת זה לא יצא לשוק עד שחרור המוצר, הוא אינו כולל תמיכה רשמית בו בשלב זה. שרת ISA 2006 הוא שרת חומת אש הכולל יכולות Stateful Inspection בכל שכבות הרשת, חיבור מאובטח מרחוק בטכנולוגיית VPN, האצת גלישה באמצעות מטמון קדמי ואחורי ותמיכה בתצורות אשכול מגוונות. המוצר כולל שיפורים משמעותיים ביחס לגרסאות הקודמות,

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של I.S.A.
* דף הבית של שרת ISA באתר מיקרוסופט

הערות שוליים
------------

1. ↑  עפרה ברון, ביל גייטס רוכש עוד חברה ישראלית, באתר nrg, באתר nrg מעריב, 18 במאי 2006
2. ↑  דיון בפורום אודות ISA
3. ↑  דיון נוסף בפורום אודות ISA
פירוש נוסף ערך זה עוסק ביצרן בגדים יהודי-אמריקאי. אם התכוונתם לאנתרופולוג יהודי-צרפתי, ראו קלוד לוי-שטראוס.

מוזיאון לוי שטראוס בעיירת הולדתו
**לוי שטראוס** (באנגלית: **Levi Strauss**;‏ 26 בפברואר 1829 - 26 בספטמבר 1902, ה'תקפ"ט - כ"ד באלול ה'תרס"ב) היה יצרן בגדים יהודי-אמריקאי יליד גרמניה, שותף בהמצאת מכנסי הג'ינס והמותג Levi's.

קורות חייו
----------

נולד בשם **ליבּ שטראוס** (בגרמנית: **Löb Strauß**) בעיירה בוטנהיים שבחבל פרנקוניה עילית בגרמניה לרבקה והירש במשפחה מרובת ילדים. אביו היה רוכל ונפטר ממחלת השחפת כשלוי היה בן 16.
בעקבות פטירת האב נותרה המשפחה בלא הכנסה והאם החליטה בשנת 1847 להגר עם לוי ואחיותיו לארצות הברית, שם הצטרף לאחיו הגדולים בעסקיהם אשר התנהלו בעיר ניו יורק.

בשנת 1853, כחלק מהבהלה לזהב, עבר לוי לסן פרנסיסקו אשר בקליפורניה. באותם ימים הגיעו אלפי מחפשי זהב לאזור ותרמו להתפתחותה המהירה של קליפורניה. במרוצת הזמן הבחין לוי כי מכנסיהם של מחפשי הזהב לא התאימו לסוג זה של עבודה, ולרוב התבלו ונקרעו כעבור זמן קצר. כתוצאה מכך החל לוי לייצר מכנסיים עמידים העשויים מאריג גס (קנבס). המכנסיים אומנם שווקו בהצלחה, אך יצרו בעיות אחרות למחפשי הזהב בשל היותם מסורבלים. 
אחד מאותם קוני הבדים להם מכר לוי שטראוס היה תופר יהודי בשם ג'ייקוב וו. דייוויס (Jacob W. Davis) שהגיע לארצות הברית ממזרח אירופה. דייוויס הגיע לרעיון של הוספת מסמרות מתכת למכנסיים לשם חיזוקי הכיסים. מאחר שלא היה באפשרותו לממן את רישום הפטנט על הרעיון, הוא פנה ללוי שטראוס לשם שותפות. שניהם רשמו את הבקשה לפטנט על הרעיון. הפטנט האמריקאי שמספרו 139,121 US התקבל ב-20 במאי 1873 על שמם של דייוויס ולוי. לוי שטראוס הקים את החברה שנקראה על שמו (.Levi Strauss & Co) והעסיק את דייוויס כעובד החברה.

פטירתו
------

לוי שטראוס התגורר בסן פרנסיסקו עם אחותו פאני, שם גם נפטר.
הוא הוריש את חברת לוי'ס (LEVI'S), אותה ייסד, לארבעת אחייניו. החברה פועלת עד היום ונחשבת למצליחה והגדולה ביותר בתחומה.

הנצחתו
------

המבנה בו התגורר שטראוס בגרמניה, הוא מן המבנים העתיקים בעיירה. נבנה ב-1687 ונרכש על ידי המועצה המקומית בסוף שנת 1987. בשנת 1992 החלו בשיפוץ המבנה, שנפתח כמוזיאון לזכרו בסתיו 2000.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של לוי שטראוס

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **לוי שטראוס** |

* החברה של לוי שטראוס
* ביוגרפיה של לוי שטראוס (באנגלית)
* לוי שטראוס, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007268537905171
* GND: 118799142
* ISNI: 0000 0000 6675 1561
* LCCN: n79016831
* NTA: 087700654
* SNAC: w68g97jm
* VIAF: 13103835
* WorldCat: lccn-n79016831

 |
**אברהם (אָבִי) בֵּל** הוא פרופסור בפקולטות למשפטים של אוניברסיטת בר-אילן ושל אוניברסיטת סן דייגו, עמית בכיר בפורום קהלת וחבר בוועד המנהל של ארגון NGO Monitor.

ביוגרפיה
--------

בל נולד באוסטרליה וגדל בארצות הברית. שירת בצה"ל כלוחם בחטיבת הצנחנים בסדיר ובמילואים בחטיבה 551.

בל בעל תואר ראשון ושני בהצטיינות במשפטים מאוניברסיטת שיקגו ותואר שלישי מאוניברסיטת הרווארד. הוא התמחה בבית המשפט העליון בלשכת השופט מישאל חשין ובמחלקת הבג"צים שבפרקליטות המדינה.

בשנת 2002 הצטרף לסגל הפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן, ובשנים 2006–2009 הועסק במלגת אלון. תחומי המחקר שלו הם קניין ותאוריות של קניין, מיסוי מקרקעין, קניין רוחני, משפט בינלאומי פומבי, משפט ציבורי, הסכסוך הערבי-ישראלי וניתוח כלכלי של המשפט.

בל חוקר בתחום ניתוח כלכלי של המשפט, וכיהן כנשיא האגודה הישראלית למשפט וכלכלה, וכחבר במקבילתה בארצות הברית, American Law and Economics Association. מאמרים שכתב הוצגו בכנסים השנתיים של אגודות אלו וכן ב-International Society for New Institutional Economics, ופורסמו בכתבי עת משפטיים, בהם Yale Law Journal, Stanford Law Review ו-Columbia Law Review. בל כיהן כמנהל הפורום המשפטי העולמי במרכז ירושלים לעניינים ציבוריים.

כיהן כפרופסור אורח באוניברסיטת פורדהם ובאוניברסיטת קונטיקט.

במסגרת הבירור בתיק 2000, הופיע בל מטעם נתניהו בשימוע מול היועמ"ש.

חיים אישיים
-----------

בל נשוי ומנהל אורח חיים דתי.

קישורים חיצוניים
----------------

* אבי בל, באתר ResearchGate
* אבי בל, באתר גוגל סקולר
* אבי בל, באתר SSRN
* דף הבית, באתר אוניברסיטת בר-אילן
* דף הבית, באתר אוניברסיטת סן דייגו
* ריאיון עם פרופ' בל על המעמד החוקי של יהודה ושומרון, סרטון באתר יוטיוב
* משפטן בכיר: יש להתעלם מבקשת התביעה בהאג, באתר nrg
* מיכאל טוכפלד, ‏"לטובת הדמוקרטיה, חשוב שנבחרי הציבור ינצחו את המשפטנים", בעיתון מקור ראשון, 26 בדצמבר 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑  N. G. O. Monitor, הוועד המנהל » NGO Monitor, באתר NGO Monitor
2. ↑  מיכאל טוכפלד, ‏"לטובת הדמוקרטיה, חשוב שנבחרי הציבור ינצחו את המשפטנים", בעיתון מקור ראשון, 26 בדצמבר 2019
3. ↑   ציוץ של עמרי אסנהיים ברשת החברתית אקס (טוויטר), 24 במרץ 2023
4. ↑  הדף האישי של פרופ' בל אבי, באתר הפקולטה למשפטים של אוניברסיטת בר אילן, תחת הלשונית "קורות חיים", ‏16/03/2016
5. 1 2 3  דף הבית, באתר אוניברסיטת סן-דייגו
6. ↑  פרופ' אבי בל, עמית בכיר, באתר פורום קהלת
7. ↑  נתי יפת, תיקי נתניהו: הון-שלטון-עיתון גירסת בריטניה, באתר זמן ישראל, 3 בנובמבר 2019
**וסילי גריגורייביץ' לאזארב** (ברוסית: **Василий Григорьевич Лазарев**; ‏23 בפברואר 1928 – 31 בדצמבר 1990) היה קוסמונאוט סובייטי שטס לחלל במסגרת תוכנית סויוז.

קורות חיים
----------

וסילי לאזארב נולד בכפר במחוז אלטאי למשפחת איכרים. בשנת 1951, לאחר סיום בית הספר, גויס לצבא. הוא הופנה ללימודי רפואה והוסמך לרופא צבאי. בשנת 1954 לאזארב עבר קורס טיס והמשיך את שרותו בחיל האוויר הסובייטי.

בשנת 1964 וסילי לאזארב הועבר ליחידת הקוסמונאוטים. הוא היה חבר בצוות משנה של חללית ווסחוד 2. במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20 הוא היה חבר בצוות משנה של מספר משימות חלל שלא בוצעו.

בשנת 1973 וסילי לאזארב שוגר לחלל בחללית סויוז 12 ולצד אולג מקארוב.

בשנת 1975 צמד לאזארב/מקארוב השתתפו בטיסת "סויוז 18-1". עקב תקלה טכנית במשגר הם חולצו מהחללית תוך שימוש במערכת חרום. במהלך זה הקוסמונאוטים עברו עומסי יתר כבדים. בריאותו של לאזארב נפגעה. למרות זה, הוא היה חבר במספר צוותי משנה של חלליות סובייטיות, אך לא טס לחלל בפעם השלישית.

בנובמבר 1985 הוא שוחרר מחיל האוויר הסובייטי מסיבות בריאותיות. 

הוא עבד בעבודות שונות ונפטר בשנת 1990 מהרעלה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וסילי לאזארב** בוויקישיתוף
* תקציר נתונים באתר ספייספאקטס
* נתונים מאנציקלפדיית החלל
* ביוגרפיה באתר רוסקוסמוס (ברוסית)
* ביוגרפיה מפורטת (ברוסית)
**סילאס קטומפה אמבומפה** (בצרפתית: **Silas Katompa Mvumpa**; נולד ב-6 באוקטובר 1998 בקינשאסה שבהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו), הידוע בקיצור כ**סילאס** (בצרפתית: **Silas**), ובעבר היה ידוע כ**סילאס ומאנגיטוקה פונדו** (בצרפתית: **Silas Wamangituka Fundu**), הוא כדורגלן מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת שטוטגרט מהבונדסליגה ובנבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו.

קריירת מועדונים
---------------

### פריז

סילאס נולד בקינשאסה שברפובליקה הדמוקרטית של קונגו, והחל לשחק באולימפיק מטטה המקומית. בגיל 17 עבר סילאס לאלס הצרפתית, ולאחר עונה אחת במועדון, בה ערך שמונה הופעות ליגה והבקיע שער אחד, עבר לפריז מליגת המשנה הצרפתית. ב-31 באוגוסט 2018 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–2 על טרואה במסגרת המחזור השישי בליגה לעונת 2018/2019. ב-9 בנובמבר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–2 ללוריאן במסגרת המחזור ה-14 בליגה. בסך הכל ערך סילאס 35 הופעות ליגה במועדון, בהן הבקיע 11 שערים.

### שטוטגרט

ב-13 באוגוסט 2019 חתם סילאס על חוזה לחמש עונות בשטוטגרט מהבונדסליגה השנייה. ב-23 באוגוסט הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 0-0 נגד ארצגבירגה אווה במסגרת המחזור הרביעי בליגה. ב-26 באוקטובר הוא הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 2–6 להמבורג במסגרת המחזור ה-11 בליגה. בעונתו הראשונה במועדון ערך 29 הופעות ליגה והבקיע שבע שערים, וסייע למועדון להעפיל לבונדסליגה.

ב-19 בספטמבר 2020 ערך סילאס את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה, בהפסד 2–3 לפרייבורג במסגרת המחזור הראשון לעונת 2020/2021. באותו משחק ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון. בעונת הבכורה שלו בבונדסליגה ערך סילאס 25 הופעות ליגה, בהן הבקיע 11 שערים.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-24 במרץ 2023 ערך סילאס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, בניצחון 3-1 על נבחרת מאוריטניה במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2023.

נכלל בסגל נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו לטורניר גביע אפריקה לאומות 2023.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סילאס קטומפה אמבומפה** בוויקישיתוף
* סילאס קטומפה אמבומפה, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Mislintat sieht Silas als Opfer modernen Menschenhandels באתר Kicker, ‏ 8 ביוני 2021 (בגרמנית)
2. ↑  Silas Wanangituka באתר הרשמי של הבונדסליגה (בגרמנית)
3. ↑  Silas Wamangituka, attaquant du PFC : «L’obligation de réussir pour aider ma famille» באתר Le Parisien, ‏ 14 בספטמבר 2018 (בצרפתית)
4. ↑  VfB sign Silas Wamangituka באתר הרשמי של שטוטגרט, 13 באוגוסט 2019 (באנגלית)
5. ↑  CAN 2023 : Liste des Léopards בחשבון הפייסבוק הרשמי של התאחדות הכדורגל הקונגולזית, 27 בדצמבר 2023 (בצרפתית)

| **נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו – גביע אפריקה לאומות 2023** |
| --- |
| 1 אמפסי • 
2 באקה • 
3  • 
4 בייה • 
5 בטובינסיקה • 
6 צ'יבולה • 
7 דיאנגאנה • 
8 מוטוסמי • 
9  • 
10 בונגונדה • 
11 סילאס • 
12 ז'. קיימבה •
13 אליה • 
14 קאקוטה •
15 בושירי •
16 ברטו •
17 בקאמבו •
18 פיקל •
19 מיילה •
20 ויסה •
21 סיאדי •
22 אמבמבה •
23 באנזה •
24 קאלולו •
25 א. קיימבה •
26 מסואקו •
מאמן: דזאבר | הרפובליקה הדמוקרטית של קונגוהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו |
**בדידותם של המספרים הראשוניים** (באיטלקית: La solitudine dei numeri primi) הוא רומן ביכורים מאת פאולו ג'ורדנו. הרומן פורסם בשנת 2008 באיטלקית. הספר זיכה את ג'ורדנו בפרס קמפיאלו ובפרס סטרגה בשנת 2008. בשנת 2010 התפרסמה גרסה קולנועית של הרומן עם שינויים מסוימים בבימויו של סאווריו קוסטאנזו.

עלילה
-----

הרומן מתאר את תקופת הילדות והחיים הבוגרים של הילד מתיה והילדה אליצ'ה. שניהם נחשפו למצבים טראומטיים (שונים) כשהיו בני 8. אליצ'ה נושאת צלקות פיזיות של תאונת סקי מחרידה שבה כמעט נהרגה. מתיה נושא צלקות רגשיות בשל אובדן אחותו התאומה, בעלת פיגור שכלי, לאחר שנטש אותה לבדה בפארק כדי להשתתף במסיבת יום הולדת של חבר. טראומות אלו מתבטאות מאוחר יותר בחייהם כאשר אליצ'ה הופכת לאנורקסית, ומתיה חותך את עצמו. בבית הספר שניהם אאוטסיידרים, דומים מאוד למספרים ראשוניים בכך שהמספרים הראשוניים הם אאוטסיידרים מיתר המספרים. אליצ'ה ומתיה הבודדים מתיידדים אחד עם השני ויוצרים מערכת יחסים מיוחדת - קרובה מאוד, אך לעולם לא רומנטית. מערכת היחסים ביניהם מושווית למספרים ראשוניים תאומים: תמיד ביחד, אך לעולם לא נוגעים האחד בשני. כשמתיה, המתמטיקאי המחונן, זוכה במלגה מכובדת באוניברסיטה בגרמניה הרחוקה נדמה שמערכת היחסים ביניהם מוצתה. כעבור מספר שנים, כאשר אליצ'ה רואה אישה שעשויה להיות אחותו האובדת של מתיה, השניים שבים ומתאחדים. למרות אהבתם הברורה האחד לשני, הם אינם מסוגלים להביע את רגשותיהם.

קישורים חיצוניים
----------------

* הספר "בדידותם של המספרים הראשוניים" באתר סימניה
* ליאת אלקיים, "בדידותם של המספרים הראשוניים" מאת פאולו ג'ורדנו | עת בדידותי נגעה בבדידותך, באתר הארץ, 18 במאי 2010
* לירז אקסלרד, טעות במספר, באתר ynet, 26 במאי 2010
* נמרוד דביר, מספרים אהבה: על בדידותם של המספרים הראשוניים, באתר Nrg, ‏16 ביוני 2010
* בדידותם של המספרים הראשוניים, באתר OCLC (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרס קמפיאלו 2008 (באיטלקית)
2. ↑  רשימת זוכי פרס סטרגה (באיטלקית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 310936929
* WorldCat (עם VIAF): 310936929

 |
**חוסיין חאג'ה אמירי** (בפרסית: **حسین خواجه‌ امیری**; נולד ב-1 בינואר 1933), הידוע תחת שם הבמה **איראג'** (באנגלית: **Iraj**; בפרסית: **ایرج**), הוא זמר מוזיקה פרסית מסורתית.

איראג' קיבל את הכינוי "אלוף השירה" בידי מעריצו. בתקופה שלפני המהפכה שר איראג' שירים בסרטים פרסיים בנוסף לתוכנית הרדיו גולהא.

ביוגרפיה
--------

תמונה של **איראג'**
חוסיין חאג'ה אמירי נולד ב-1 בינואר 1933 בכפר חאלד אבאד במחוז אספהאן למשפחת אמנים. סבו מולה מירזה היה אחד מהזמרים של השאה נאסר א-דין שאה קאג'אר, ואביו שימש גם כזמר. איראג' החל לשיר בגיל 6, בהנחיית אביו. בגיל 14 המלחין אבולחסן סבא הציג את איראג' לתחנת הרדיו הלאומית, שם החל איראג' לשיר בתוכנית הרדיו גולהא. במהלך השנים הוא שיתף פעולה עם אמנים כמו גוגוש, מהסטי, היידה, פוראן, גולפה ועוד'.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **איראג'** בוויקישיתוף
* איראג', ברשת החברתית אינסטגרם
* איראג', באתר MusicBrainz (באנגלית)
* איראג', באתר Discogs (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Iraj Khajeh Amiri biography, Last.fm (באנגלית)
2. ↑  Father and Son Concert Iraj Will Sing in Tehran After 16 Years, Financial Tribune, ‏28 ביולי 2017

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0004 7844 869X
* MusicBrainz: d381a4ea-ce11-4e72-8c9e-1752d0dd6c58

 |
פירמידת טרנסאמריקה
בניין הנושא של נמל התעופה הבינלאומי של לוס אנג'לס
ספריית גייזל
**ויליאם לאונרד פריירה** (באנגלית: **William Leonard Pereira**‏; 25 באפריל 1909 - 13 בנובמבר 1985) היה אדריכל אמריקאי מודרניסטי. האסתטיקה העתידנית של בנייניו שואבת את השראתה מעולם המדע הבדיוני וחלק מהם נראים כחלליות של חייזרים שנחתו על פני האדמה. עם זאת המבנים שתכנן נעדרי קישוטים ומוקפדים מבחינה פונקציונלית. בנוסף לקריירה מצליחה כאדריכל הייתה לפריירה גם קריירה בהוליווד בתחום העיצוב האמנותי והאפקטים המיוחדים.

שנים ראשונות
------------

פריירה נולד בשיקגו, בן למשפחה שמוצאה מפורטוגל. הוא למד ארכיטקטורה באוניברסיטת אילינוי יחד עם בן-כיתתו, שיהפוך לשותפו 20 שנה מאוחר יותר, צ'ארלס לאקמן. ב-1933 השתתף בתכנון התערוכה העולמית של שיקגו (1933). אחד מן הבניינים הראשונים שתכנן (יחד עם אחיו, האל) היה תיאטרון אסקווייר (Esquire Theater) המהווה את אחת הדוגמאות הטובות לאדריכלות אר דקו בשיקגו.

לקראת סוף שנות השלושים עבר ללוס אנג'לס ועבד כאדריכל פרטי.

קריירה בהוליווד
---------------

בשנות הארבעים עבד בתעשיית הסרטים בהוליווד. ב-1942 זכה, עם שותפים, בפרס אוסקר לאפקטים מיוחדים בסרט Reap the Wild Wind. ב-1944 עיצב אמנותית את הסרט ג'יין אייר ואת הסרט Since You Went Away. ב-1945 הפיק את הסרט האפל Johnny Angel וב-1946 הפיק את הסרט From This Day Forward (מיום זה ואילך).

עם צ'ארלס לאקמן
---------------

בראשית שנות החמישים חבר לצ'ארלס לאקמן עמו למד באילינוי. בין הפרויקטים שתכננו נמצאים כמה מן המבנים המודרניסטיים שאפיינו את אדריכלות התקופה בלוס אנג'לס, אשר שמו דגש על קווים נקיים ומעוגלים ומבנה אווירודינמי, עיצוב שקרא "סילוני" או "חללי". גולת הכותרת של עבודתם הוא המבנה הנושאי של נמל התעופה הבינלאומי של לוס אנג'לס, כמו כן תכננו את "עיר הטלוויזיה" של CBS בפיירפקס, את מלון הילטון בברלין, את מלון דיסנילנד ועוד.

לאחר התפרקות השותפות
--------------------

ב-1959 התפרקה השותפות עם לאקמן, ופריירה הקים את אחד ממשרדי האדריכלים הגדולים בארצות הברית, William L. Pereira & Associates. בין היתר ביצע את תוכנית העיר אירוויין בקליפורניה ואת האוניברסיטה שלה, פרויקט ענק שבגינו הופיע דיוקנו על שער טיים מגזין בספטמבר 1963. כמו כן תכנן כ-250 מבנים ומכלולים, בהם מוזיאון האמנות של לוס אנג'לס, נמל התעופה הבינלאומי של סן פרנסיסקו וספריית גייזל באוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו.

ב-1972 תכנן את המבנה המזוהה עמו ביותר ואחד החדשניים בארצות הברית, פירמידת טרנסאמריקה בסן פרנסיסקו.

אחד המבנים האחרונים שתכנן (ב-1982) היה מלון שרתון דוחה, בירת קטר.

לקריאה נוספת
------------

* Sam Hall Kaplan, **L A Lost & Found: An Architectural History of Los Angeles**, Hennessey & Ingalls, 2000 ISBN 978-0940512238

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ויליאם פריירה** |

* רשימת מבנים שתכנן
* דיוקנו על שער טיים מגזין, 6 בספטמבר 1963
* ויליאם פריירה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987012330252005171
* BNE: XX5154168
* GND: 128368721
* ISNI: 0000 0000 6681 8770
* LCCN: nr2001022028
* SNAC: w6h99x4z
* SUDOC: 145359751
* ULAN: 500065994
* VIAF: 35506529
* WorldCat: lccn-nr2001022028

 |
**ארי גורלי** (נולד ב-4 בפברואר 1971 במושב יודפת) הוא זמר-יוצר ישראלי.

ביוגרפיה
--------

גורלי החל ללמוד וליצור מוזיקה מגיל צעיר. בגיל 12 הקים את הלהקה היוצרת הראשונה שלו ("טרויה"). 

למד אצל מספר מורים, ביניהם המלחינה מרי אבן-אור ופרופסור ארווין יונגר, ולמד עוד לפני גיוסו לצה"ל קומפוזיציה באקדמיה למוזיקה באוניברסיטת תל אביב.  אחרי שירותו הצבאי סיים בהצטיינות את בית הספר למוזיקה "רימון", בו המשיך לימים כמרצה בכיר וכיועץ אקדמי.

בספטמבר 2004 יצא אלבומו הראשון של גורלי, "**נשיקות קטנות**" (הד ארצי), שזכה לביקורות נלהבות. גורלי כתב והלחין בעצמו את כל שירי האלבום, ועל העיבודים היו אחראים יחד איתו - משה לוי ובסיסט להקת הדג נחש יאיא כהן אהרונוב. בדצמבר 2004 התחרה גורלי בפסטיבל השירים של ישראל, שבו שר את השיר "שיר מנוחה" בדואט עם לירז צ'רכי. השיר הגיע למקום הרביעי בתחרות.

בשנת 2005 הצטרף גורלי להרכב "ארבעים מעלות", שביצע שירים של משוררים בלחנים מקוריים - ביניהם יהודה עמיחי, לאה גולדברג, יונה וולך ורבים נוספים.  גורלי ניהל את ההרכב מוזיקלית והלחין חלק מהרפרטואר. בפברואר 2008 הוציא ההרכב אלבום בשם "אהבה בשירי משוררים". הוצאת הדיסק הביאה לשחרור זכויות השימוש בשיריה של יונה וולך, שהיו מוגבלות עד אז. 

בתחילת שנת 2008 פרץ גורלי לתודעת הקהל הרחב, כאשר הוציא את השיר "דבש", כסינגל מתוך אלבומו השני "משקל הדירה" (התו השמיני, מרס 2008). השיר, דואט עם רעות יהודאי שהלחין גורלי למילים של טל רביב, זכה להיות שיר השנה והשיר המושמע ביותר ברדיו באותה שנה.

במשך השנים מעורב גורלי בפרויקטים מוזיקליים רבים ועשייה חברתית, בין השאר – "פזמון הנפש" עם "עמיתים", העוסק בשילוב מתמודדים עם מגבלה נפשית בקהילה, הדרכת נוער בעיר לוד, השתתפות בפרויקט "פסטיבל בשקל", הנחיה של המיזם "מעגל יוצרים מארח" (מופע ייחודי בו נפגשים אמנים וותיקים כמו שלומי שבן, אסף אמדורסקי ואלון אולארצ'יק עם יוצרים צעירים) ועוד.

ארי גורלי במופע מחווה ללאונרד כהן ב"ספוט הוסטל" נמל תל אביב, פברואר 2023.
גורלי גם עוסק רבות בהדרכה והפקה מוזיקלית של כותבים/זמרים/מלחינים בתחום השירים, ומעביר סדנאות בנושא, כולל סדנה שהעביר ליוצרים מטעם אקו"ם.

בתחילת שנת 2023, השלים גורלי עבודה על אלבום הסולו השלישי שלו "בעדינות" והמופע "הללויה" - מחווה לשירי לאונרד כהן יחד עם סיון טלמור, גל ניסמן, אבבה דסה, מיקה קרני, וכפיר בן ליש. 

גורלי גרוש ואב לשניים, ומתגורר ביישוב חופית.

קישורים חיצוניים
----------------

* ארי גורלי, ברשת החברתית פייסבוק
* ארי גורלי, ברשת החברתית אינסטגרם
* ארי גורלי, סרטונים בערוץ היוטיוב
* ארי גורלי, באתר שירונט
* ארי גורלי, באתר אייטונס (באנגלית)
* ארי גורלי, באתר ספוטיפיי
* ארי גורלי, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "מוביל ארצי שנתי: הכל דבש", MOOMA
2. ↑  המחווה האקוסטית ללאונרד כהן!, באתר eventbuzz
**אלון פרץ** (נולד ב-27 בספטמבר 1992) הוא מפיק מוזיקלי, מלחין, מעבד וכותב ישראלי.

ביוגרפיה
--------

נולד לסימה קריספין וחנניה פרץ וגדל בפתח תקווה. בגיל 6 לימד עצמו לנגן בפסנתר ובגיל 13 למד לנגן בגיטרה. בגיל 16 החל להתנסות בהפקה מוזיקלית. למד בתיכון על שם דוד בן-גוריון שבעיר. התגייס לצה"ל ב-2010 וביצע שירות מלא בחיל המודיעין.

בשנת 2012 הוציא סינגל ראשון בשם "נותן מעצמי". השיר זכה לשיר השבוע ברדיו ירושלים.

שנת 2017 הפיק את אלבומו הראשון של דולב פרנקל "לאן אני הולך", והפיק מוזיקלית את השיר "מיליון שאלות" של יוצא האח הגדול אחי נתן וכתב והלחין את השיר "מי" לזמר עידן יניב בהפקתו של ארז רוסו.

בשנת 2018 כתב והלחין יחד עם אופיר כהן את הסינגל "אהיה בכל מקום" לזמר אייל גולן
ואת השיר "רק שלך" לזמר ליאור נרקיס.

בשנת 2019 יצר והפיק מוזיקלית את השיר "התרחקנו" לדודו אהרון. השיר יצא באלבומו התשיעי של אהרון, "השמחה שלנו". בהמשך השנה כתב, הלחין והפיק לזמרים פאר טסי וניב מנצור את השיר ״עם כל הבלאגן״, ואת הסינגל של מנצור ״לכבוד הזכרונות". כתב, הלחין והפיק יחד עם אופיר כהן את השיר "סכינים" לזמרת נוי פדלון. השיר נכנס לאלבומה ״סוודר״.

בשנת 2020 הלחין את הטקסטים של נעם חורב בשירים "מבול" ו"סליחה" לזמר דודו אהרון. בהמשך יצרו יחד את השיר "פעם" לזמר איתי לוי. יצר יחדיו עם הזמר פאר טסי את השיר ״הולך ומתרחק״ שיצא כסינגל של פאר טסי.

פרץ הפיק מוזיקלית את השיר "תמיד תזכור" בביצועה של נסרין קדרי שלווה בקליפ משותף עם עמותת גדולים מהחיים במסגרת קמפיין לגיוס תרומות לעמותה.

בתחילת שנת 2021 הלחין את המילים של נועם חורב לשיר "אולי בעולם אחר" של הזמרת זהבה בן.
הלחין והפיק ביחד עם ואופיר כהן, שיצרו עם ליאור נרקיס שמבצע את הבלדה "חלקת אלוהים".

שנת 2022 יצר והפיק יחד עם אופיר כהן את השיר "ט״ו באב" לליאור נרקיס.

הפיק מוזיקלית את השיר ״רוח באה הימה״ לפאר טסי.
כתב והלחין את ״אוהב בך את הכל״ עם עידן יניב שגם מבצע.
עוד באותה שנה כתב הלחין והפיק את השיר ״הבת שלך״ לעדן בן זקן.

הלחין והפיק מוזיקלית את השיר ״לבד בחדר״ של עדן מאירי, אותו כתב נעם חורב.

פרץ גם הפיק מוזיקלית את השירים: 38 / אחרי הנצח / מונה ליזה / התיקון הכללי באלבום ״רדיו שטח״ של הזמר פאר טסי.

בספטמבר 2023 יצר והפיק את השיר ״הרס עצמי״ לזמרת הגר יפת.

ב 7 בנובמבר 2023 יצא השיר ״שלמים״ שכתב והפיק יחד עם הזמר מאור אדרי.

ב 18 בדצמבר 2023, יצא השיר בסוף עוד ניפגש, שכתב והלחין עם הזמר אליעד וגם הפיק מוזיקלית.

בינואר 2024 שחרר הזמר אברהם טל שיר חדש בשם ״טוב לי שאת כאן״ שיצרו אברהם טל, אבי אוחיון, ומתן דרור
אותו גם פרץ הפיק מוזיקלית.

קישורים חיצוניים
----------------

* דודי פטימר, ‏"עם כל הבלאגן": פאר טסי משתף פעולה עם בן טיפוחיו החדש בבלדה רומנטית, באתר מעריב אונליין, 2 בדצמבר 2018
* אושר סיגרון, מאחורי השירים: "אתה צריך ליצור לעצמך את העבודה", באתר פרוגי, 19 בנובמבר 2019
* וואלה תרבות ‏, פותח עשור בסערה: קבלו את "מבול", השיר החדש של דודו אהרון, באתר וואלה!‏, 2 בינואר 2020
* ״תמיד תזכור״ - נסרין קדרי למען ילדי גדולים מהחיים, באתר רשת 13, 4 באוקטובר 2020

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007362681705171
* VIAF: 25150380606213372870
* WorldCat (עם VIAF): 25150380606213372870

 |
גנרל **אריך שטראובה** (בגרמנית **Erich Straube**;‏ 11 בדצמבר 1887 – 31 במרץ 1971) היה מפקד בכיר בורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

ביוגרפיה
--------

### קריירה מוקדמת

שטראובה נולד ב-11 בדצמבר 1887 באלסטרוורדה, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית. בשנת 1907 התגייס לצבא הגרמני הקיסרי, והצטרף לרגימנט הרגלים ה-62 (שלזיה העילית ה-3), עמו לחם במלחמת העולם הראשונה. ב-24 בדצמבר 1914 הועלה שטראובה לדרגת אובר לוטננט, וב-18 באוגוסט 1916 הועלה לדרגת האופטמן. בדצמבר 1917 מונה לקצין מטה בדיוויזיית המילואים של המשמר, וביוני 1918 מונה לקצין מטה בחיל המילואים. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.

לאחר המלחמה הצטרף שטראובה לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. ב-1 באוקטובר 1929 הועלה שטראובה לדרגת מיור, וב-1 בנובמבר 1933 הועלה לדרגת אוברסט לוטננט. ב-1 באוקטובר 1935 הועלה לדרגת אוברסט, וב-6 באוקטובר 1936 הוא מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-82. ב-15 בספטמבר 1938 מונה שטראובה למפקד בית הספר הצבאי במינכן, וב-1 ביוני 1939 הועלה לדרגת גנרל מיור.

### מלחמת העולם השנייה

עם פרוץ המלחמה מונה שטראובה למפקד הדיוויזיה ה-268, שהייתה בעתודת הארמייה הראשונה בחזית המערבית, ובמהלך המערכה על צרפת לחם עימה כחלק מהקורפוס ה-12 במסגרת הארמייה הראשונה, ועל כך קיבל ב-19 ביולי 1940 את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. בספטמבר 1940 נשלח עם הדיוויזיה שבפיקודו כחיל כיבוש בפולין, וב-1 ביוני 1941 הועלה לדרגת גנרל לוטננט. במהלך מבצע ברברוסה לחם שטראובה עם הדיוויזיה שבפיקודו כחלק מהקורפוס ה-7 במסגרת הארמייה הרביעית, ובמהלך הקרב על מוסקבה לחם עימה כחלק מהקורפוס ה-20 במסגרת הארמייה הרביעית. ב-21 באפריל 1942 מונה שטראובה למפקד הקורפוס ה-13, וב-1 ביוני 1942 הועלה לדרגת גנרל חיל הרגלים. שטראובה לחם עם הקורפוס שבפיקודו כחלק מהארמייה השנייה במסגרת קבוצת ארמיות B, ולאחר מכן במסגרת קבוצת ארמיות מרכז, וב-20 בפברואר 1943 נפצע בקרב והועבר לעתודת המילואים.

ב-27 ביולי 1943 מונה שטראובה למפקד הקורפוס ה-74 בברטאן, שהיה חלק מהארמייה השביעית, וב-30 בספטמבר 1944 הוענק לו תוספת עלי אלון לעיטור צלב האבירים של צלב הברזל. ב-17 בדצמבר 1944 מונה שטראובה למפקד הקורפוס ה-86, שהיה חלק מארמיית הצנחנים הראשונה במסגרת קבוצת ארמיות H, ובינואר 1945 הועבר עם הקורפוס שבפיקודו תחת פיקוד הארמייה הראשונה במסגרת קבוצת ארמיות G. בפברואר 1945 נשפט שטראובה על איבוד עמדה חזקה על נהר המז, אולם לא הורשע בדין. ב-28 באפריל 1945 מונה שטראובה למפקד ארמיית הצנחנים הראשונה, שהייתה חלק מה-OB Nordwest, ובסוף המלחמה נכנע בראש כוחותיו והלך לשבי הבריטי.

### לאחר המלחמה

שטראובה שוחרר מהשבי בשנת 1947. לאחר שחרורו התגורר שטראובה באוסטרודה על ההארץ, וב-31 במרץ 1971 מת, והוא בן 83 שנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אריך שטראובה** בוויקישיתוף
* אריך שטראובה(הקישור אינו פעיל) באתר lexikon-der-wehrmacht בגרמנית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1083047507
* VIAF: 32145602334701360542
* WorldCat (עם VIAF): 32145602334701360542

 |
**בויאן שראנוב** (בסרבית: **Бojaн Шapaнoв**; נולד ב-22 בספטמבר 1987 בורשאץ שבסרביה) הוא כדורגלן סרבי המשחק בעמדת השוער בקבוצת לאמיה מליגת העל היוונית.

קריירה
------

שראנוב התחיל את הקריירה שלו בקבוצת OFK בלגרד, ובתחילה הושאל למ'אצבה שבאק שבליגה השלישית של מערב סרביה, בה שיחק בשנים 2005 - 2007 ורשם 18 הופעות. בעונת 2007/2008 הושאל לבז'אנייה הסרבית, בה רשם 2 הופעות בלבד. בהמשך הפך שראנוב לשוער השני של OFK בלגרד. רק בחלק השני של עונת 2008/2009, החל לשחק בשל פציעתו של השוער הראשון, ומאז הפך לשוער הראשון של הקבוצה. השוער המשיך לסייע לקבוצתו, והיווה חלק משמעותי בעונת 2009/2010, בה הקבוצה סיימה במקום השלישי אשר הוביל לליגה האירופאית. בעונת 2010/2011 ספג 24 שערים ב-27 משחקים, אך למרות זאת נבחר לשחקן העונה בליגה הסרבית.

ביוני 2011 עבר למכבי חיפה בהעברה חופשית. בעונתו הראשונה בקבוצה התחרה על חולצת ההרכב עם ניר דוידוביץ'. באותה העונה העפיל עם הקבוצה לגמר גביע המדינה, אך לא שותף בהפסד קבוצתו 2–1 להפועל תל אביב. בעונתו השנייה הפך לשוער הראשון של הקבוצה, עקב פציעתו של דוידוביץ', וערך 30 הופעות בליגה. בעונת 2013/2014 העפיל עם הקבוצה לשלב הבתים של הליגה האירופית. ב-17 במאי 2014 שוחרר מהמועדון.

ב-30 בדצמבר 2014 חתם בארגוטליס היוונית. בינואר 2016 חתם בפרטיזן בלגרד. ב-1 בספטמבר 2016 חתם בקרבאך האזרית. ב-16 בספטמבר 2017 חתם בזמון הסרבית.

לזכותו של שראנוב 7 הופעות בנבחרת הצעירה של סרביה, וב-3 ביוני 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סרביה הבוגרת, במשחק ידידות מול נבחרת קוריאה הדרומית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בויאן שראנוב** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* עמוד השחקן באתר הרשמי של מכבי חיפה