סמליל הבנק בתחילת דרכו
תיאודור הרצל עם חברי הוועד המפקח של בנק אוצר התיישבות היהודים, 1900.
המוסדות הציוניים עד מלחמת העולם הראשונה
בנין אוצר התיישבות היהודים בלונדון, 1902
**אוצר התיישבות היהודים** (בראשי התיבות: **אוה"ה**, באנגלית: **Jewish Colonial Trust** או **JCT**/**יק"ט**) הייתה חברת החזקות בענף הבנקאות שנסחרה בבורסה לניירות ערך בתל אביב עד ינואר 2017. בראשית המאה העשרים נמכרו מניות החברה ליהודי התפוצות, שחלק מהם נפטרו או נספו בשנות השואה. כיום החברה היא חברה פרטית. על פי דוחותיה הכספיים האחרונה שהוגשו לבורסה במרץ 2017, החברה עוסקת בשני תחומי עיסוק: השקעות פיננסיות בניירות ערך הנסחרים בבורסה וייזום, פיתוח, הקמה וניהול של מתקנים ופרויקטים לייצור חשמל סולארי. בעלי השליטה בחברה הם ההסתדרות הציונית, קרן היסוד.

שטר מניה למוכ"ז של אוצר התיישבות היהודים

רעיון האוצר
-----------

הקונגרס הציוני שהתכנס בשנת 1898 בבזל החליט לייסד בנק עברי, "בנק אוצר התיישבות היהודים", בהון רשום של 2 מיליון ליש"ט, סכום גדול באותם הימים. ייתכן שהרצל וחבריו לדרך ביקשו לחקות את הברון מוריס הירש שהקים חברה בשם דומה, "החברה להתיישבות יהודית" (יק"א), שנועדה לממן התיישבות יהודים בארגנטינה. הייתה בכך גם תשובה לנדיבותו של הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד הצרפתי. הרצל טען: "המתיישב בארץ ישראל זקוק לאשראי ולא לנדבה". בסיכומו של דבר, הבנק נועד להיות כלי שרת לעבודה פוליטית ומעשית בארץ ישראל ובהגדרתו של מנהלו הראשון, זלמן דוד ליבונטין:

> 
> להקים מוסד חוקי להסתדרות הציונות שכוחו יפה לבוא במשא ומתן על חברות וממלכות, למען לרכוש בדרך רשמית לעם ישראל רישיונות, זכויות וקונצסיות, הדרושים להתיישבותינו בארץ אבותינו. וכן להשיג אמצעים כספיים לעבודות ציבוריות שיאפשרו התיישבות רחבה כאשר תבוא העת לכך ויוכשרו התנאים.
> 
> 
> 
> 

מכל מקום, מייסדי הבנק, בהם דוד וולפסון והבנקאי ההולנדי יעקובוס קאן, סברו כי בסכום זה ניתן יהיה לרכוש את ארץ ישראל מאת הסולטן הטורקי. הסכום שראשי הציונות הצליחו לגייס בסופו של דבר היה 250,000 ליש"ט והוא הספיק להם על מנת לצאת לדרך.

אחד הרעיונות היסודיים היה שהחברה תרכוש מהיהודים, מאזור מסוים, העומדים לעלות לארץ ישראל, את נכסי דלא ניידי שלהם. זאת, על מנת למנוע מהעולים הפוטנציאליים מכירה בהולה של נכסיהם לשאר תושבי האזור בהפסדים. בזמן הביניים, עד למכירה הסופית של הנכסים בארצות המגורים הישנות, החברה תממן לעולים החדשים את העלייה לארץ ישראל ואת בניית בתיהם החדשים בארץ. כך החברה תספק לעולים הגנה מפני איבוד רכושם ותעודד את העלייה לארץ ישראל. רעיון דומה הוצע ליהודי פולין, וכן בוצע בשנת 1933 בקשר ליהודי גרמניה על ידי הקמת חברת **העברה** על ידי בנק אנגלו-פלשתינה.

תקנות הבנק אושרו בלונדון. אחרי האישור נשלחו כרוזים ומודעות ליהודי העולם, בהצעה להשתתף ביסוד המוסד הכספי על ידי קניית מניותיו. את המניות קנו רבים בסכומים קטנים. היו שסברו כי בעת קיבוץ הגלויות יינתן משפט הבכורה לבעלי המניות. מניה אחת נמכרה ב-80 תשלומים, וכך יכלו גם יהודים דלי אמצעים לרכוש מניות. מניות כאלה, נמצאו סחירות גם בשנת 2021, לאחר שנמצאו במכירה פומבית בישראל והועברו לבעליהן החוקי.

ב-1898 השקיעו ציוני רוסיה במניות החברה כ-3 מיליון רובל, מה שהפך אותם לבעלי שלוש מניות מכל ארבע של החברה. היה זה ביטוי למשקלם הכלכלי המכריע של יהודי רוסיה בתנועה הציונית, שתורגם מאוחר יותר גם לדומיננטיות הפוליטית והתרבותית שלהם בהסתדרות הציונית.

זלמן דוד ליבונטין, שהיה אז מנהל בנק רוסי ("הבנק המינסקאי למסחר"), אחרי ש-17 שנים קודם ייסד את ראשון לציון, הוזמן על ידי בנימין זאב הרצל לנהל את הבנק החדש. הוא קיבל את הניהול בתנאי שכאשר יוקם הסניף הראשון בארץ ישראל הוא יוצב להיות מנהלו, וכך היה.

השליטה בחברה
------------

מכתב של מנחם אוסישקין לאוצר התיישבות היהודים בלונדון, 1926
היות שבכוונת בנימין זאב הרצל היה למכור את המניות בקרב יהודי העולם, עלתה השאלה בידי מי תהיה השליטה בפועל. שכן, לא ניתן היה לכנס אספה של בעלי מניות, בוודאי לא באותם הימים, ומי שיבוא לאספה עלול היה להשתלט על ארץ ישראל.

נקבע כי מאה מניות המייסדים יהיו בידי "המועצה" ובה 23 נגידים מנציגי ההסתדרות הציונית. בפועל, מספר החברים היה נמוך בהרבה. במקרה של פטירת אחד מחבריה, שאר החברים בחרו חברים נוספים. "המועצה" בחרה מתוכה שני "גוברנורים" אשר נכחו בישיבות מועצת המנהלים של הבנק והייתה להם זכות וטו. בפועל, בסוף תקופת קיומה של ה"מועצה", היא מנתה חברים בודדים, מבוגרים מאוד. באורח מעשי, השליטה עברה להנהלת הבנק. ה"מועצה" התכנסה רק במקרים שהיה הכרח לכנסה ופעלה לפי המלצות מנהלי הבנק.

בשנת 2007, לאחר סכסוך משפטי, הועברו מניות המייסדים שמחזיקים בשליטה בחברה מהמועצה ל"רשות ההסתדרות הציונית", והיא שולטת כיום בחברה.

הקמת אפ"ק
---------

בסכום שהחברה גייסה נפתח עסק בנקאי בלונדון. העסק לא נחל הצלחה רבה. השקעתו החשובה נעשתה בשנת 1902 כאשר הוחלט להקים את "חברת אנגלו-פלשתינה" (Anglo-Palestine Company) אשר תהפוך למוסד כספי, בנק אנגלו-פלשתינה, הוא בנק אפ"ק. בראשה הועמד זלמן דוד ליבונטין, מראשי המתיישבים בארץ ישראל. ליבונטין הגיע לארץ ישראל וביום ב' באב תרס"ו, 21 ביולי 1903, נפתח הסניף הראשון של הבנק בעיר הנמל יפו, שהייתה העיר המסחרית החשובה ליישוב היהודי בארץ ישראל (המבנה נמצא עד היום ברחוב יפת 14 ונושא עליו שלט בהתאם).

מבנה החברה והבעלות
------------------

בעת ייסודה התאגדה החברה בבריטניה בשם Jewish Colonial Trust ונרשמה כמוסד כספי. ב-1 בינואר 1934 חדל אוצר התיישבות היהודים לפעול כמוסד כספי בבריטניה והפך לחברת החזקות בעלת שליטה בבנק אנגלו-פלשתינה ואחר כך בבנק לאומי לישראל עד שנת 1983. ב-1936 החלו להיסחר מניות החברה בלשכת החליפין לניירות ערך, קודמתה של הבורסה לניירות ערך בתל אביב.

בשנות החמישים הועברו נכסי החברה ופעילותה לחברה ישראלית שנקראה אוצר התיישבות היהודים, ובעלי המניות פדו את מניותיהם במניות החברה החדשה. מכיוון שנותרו מניות רבות שלא נפדו, רובן של יהודים שנספו בשואה, הוקמה בסוף שנות החמישים "חברת יקט לנאמנות בע"מ" (תרגום של JCT), ואליה הועברו כל המניות שלא נפדו, שהגיעו ל-40.5% מסך מניותיה של חברת אוה"ה.
בשנת 2007, בעקבות ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא איתור והשבת נכסים של נספי השואה, הועברו רוב המניות שהיו בידי יקט לרשות החברה לאיתור ולהשבת נכסים של נספי השואה, כאשר בידי יקט נותרו 15.8% ממניות אוה"ה שהועברו גם הם בהמשך לרשות האפוטרופוס הכללי.

לאחר משבר מניות הבנקים בשנת 1983, התברר לציבור שהחברה נוהלה בפועל על ידי הנהלת בל"ל. הנהלת הבנק בראשות המנכ"ל, ארנסט ישראל יפת, נהגה, כמקובל באותם הימים, לווסת את המסחר במניות הבנק, כדי שמחירן יעלה בהדרגה והציבור יתייחס למניות כהשקעה בטוחה. עקב תנועת מכירות חריגה במיוחד לא עלה בידי הבנקים לייצב את מחירי המניות והבנקים פנו לממשלת ישראל לסיוע. נקבע הסדר מניות הבנקים, בעקבות המשבר, כדי להבטיח את אינטרס בעלי המניות מהציבור. מניות בל"ל, שהוחזקו בידי אוצר התיישבות היהודים, הועברו לרשות מדינת ישראל ובכך השליטה עברה מ"המועצה" לבעל המניות הגדול, שעתה היה ממשלת ישראל.

כחברה בורסאית
-------------

מניות החברה היו רשומות למסחר במשך עשרות שנים בבורסה לניירות ערך בתל אביב, אך היא העסיקה שני עובדים בלבד, ובדירקטוריון שלה יושבו 15 חברים שמונו על ידי המוסדות הלאומיים. מאחר שהיא עדיין החזיקה 4.97% ממניות בנק לאומי, שווי השוק של החברה הביא לכך שהיא הייתה כלולה במדד תל אביב 125.

באוגוסט 2014, החלה להשקיע בתחום האנרגיה המתחדשת כאשר רכשה 50% מחברת האנרגיה הסולארית "סולארית דוראל" תמורת 22 מיליון ש"ח. בנוסף מחזיקה החברה ישירות ב-33% מהבעלות על שלושה מתקנים סולאריים, באיילת השחר, בגבעת חיים מאוחד ובקיבוץ גזר.

בינואר 2015, פנתה החברה לאיתור ולהשבת נכסים של נספי השואה, לאוצר התיישבות היהודים, בבקשה לזמן אספה כללית מיוחדת ובמטרה לאשר את חלוקת מניות בנק לאומי כדיבידנד בעין לבעלי המניות שלה (על ידי חלוקה של מניות בנק לאומי לבעלי המניות לפי שיעור ההחזקות בחברה), כדי לגייס את הכספים הנדרשים לה לתקציב הסיוע לניצולי שואה נזקקים. בהמשך הוגשה בעניין זה תובענה ייצוגית לבית המשפט לעניינים כלכליים בתל אביב.

בספטמבר 2016 הושגה פשרה בתביעה הייצוגית במסגרתה בוצעה החלפת מניות - בעלי המניות בחברה, למעט בעלי השליטה, מכרו את מניותיהם לחברה ובתמורה חולקו להם מניות של בנק לאומי שהוחזקו על ידי החברה. בעקבות זאת, נמחקו בינואר 2017 מניות החברה מהמסחר בבורסה.

ראו גם
------

* זלמן דוד ליבונטין
* בנק אנגלו-פלשתינה
* בנק לאומי לישראל

לקריאה נוספת
------------

* לארץ אבותינו, **זלמן דוד ליבונטין**, ספר שני 1901–1914, דפוס שושני, תרפ"ד.
* **לאומי 100** שנה, הוצאת בנק לאומי, 2003.
* שלמה נקדימון **הבנק – יצירתו של בנימין זאב הרצל: סיפורו של אוצר התיישבות היהודים**. הוצאת מלוא, 2003.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוצר התיישבות היהודים** בוויקישיתוף
* אוצר התיישבות היהודים באתר ספר הבנק
* אוצר התיישבות היהודים בע"מ באתר מאיה
* אוצר התיישבות היהודים, בספרייה היהודית המקוונת (באנגלית)
* מידע על אוצר התיישבות היהודים בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית
* הרצל על אוצר התיישבות היהודים בפרויקט בן-יהודה
* אוצר התיישבות היהודים, בקטלוג הארכיון הציוני המרכזי בירושלים
* חגי עמית, ציונות 2012: כך הבנק הציוני הראשון הפך לכלי במלחמת השליטה בלאומי, באתר TheMarker‏, 9 בפברואר 2012
* אתר למנויים בלבד שוקי שדה, האוצר של הרצל מפרנס בעיקר את הדירקטוריון, באתר TheMarker‏, 20 בדצמבר 2013
* גור מגידו, ‏מה באמת מתרחש בחברת "אוצר התיישבות היהודים"?, באתר גלובס, 1 במרץ 2015
* צבי לביא, המניות האבודות של אוצר התיישבות היהודים, באתר ynet, 24 באפריל 2015באתר הספר
* אוצר התיישבות היהודים, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  אוצר התיישבות היהודים: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
2. ↑  סיפורו של בנק יחיד מסוגו בעולם, באתר הבנק
3. ↑  איתמר אייכנר, המניות האבודות של הרצל, **ידיעות אחרונות, גיליון 25018, 14.2.2021**
4. ↑  ישראל ברטל ויונתן פרנקל, מ'חיבת ציון' לציונות: התנועה הלאומית באימפריה הרוסית 1881–1917, הציונות לאזוריה כרך א' (עורך אלון גל), הוצאת מרכז זלמן שזר ומכון בן-גוריון 2010, עמ' 86
5. ↑  ארנון בן יאיר, עקב כוונת הסוכנות וההסתדרות הציונית לממש את חלקן בבנק לאומי - סכסוך התגלע בינן לבין חברת אוצר ההתיישבות, באתר TheMarker‏, 1 במאי 2007
6. ↑  חברת האם של אפ"ק תיהפך לישראלית, על המשמר, 25 באוקטובר 1955
7. 1 2  גור מגידו, ‏מה באמת מתרחש בחברת "אוצר התיישבות היהודים"?, באתר גלובס, 1 במרץ 2015
8. ↑  אתר למנויים בלבד ערן אזרן, אוצר התיישבות היהודים רכשה 50% מסולארית דוראל ב–22 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 13 באוגוסט 2014
9. ↑  אמנון פורטוגלי, ניצולי שואה רגילים לרעוב. בעלי מניות לא, באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 19 באפריל 2016
10. ↑  ה"פ 19308-05-15 החברה לאיתור ולהשבת נכסים של נספי השואה בע"מ נ' אוצר התיישבות היהודים בעמ ואח',ת"צ 1570-01-15
11. ↑  אתר למנויים בלבד מיכאל רוכוורגר, חברת אוצר התיישבות היהודים נערכת ליישום הסכם פשרה: מכרה נתח ממניות לאומי ב-100 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 4 בינואר 2017

| ציונות ישראלישראל |
| --- |
| נושאים ומושגים מרכזיים | התנועה הציונית • התקווה • ארץ ישראל • אוטואמנציפציה • תוכנית בזל • תוכנית אוגנדה • תוכנית בילטמור • "אלטנוילנד" ו"מדינת היהודים" • עלייה לארץ ישראל, ההעפלה וחוק השבות • תחיית הלשון העברית • עבודה עברית וכיבוש העבודה • חלוציות • קיבוץ • מחתרות עבריות בארץ ישראל • כוח המגן העברי • כרונולוגיית ההתיישבות היהודית בארץ ישראל בעת החדשה • אנטישמיות • טריטוריאליזם יהודי • הצהרת בלפור, הספר הלבן הראשון ותוכנית החלוקה • הכרזת העצמאות ומלחמת העצמאות • דגל ישראל • הסכסוך הישראלי-פלסטיני • פוסט-ציונות ואנטי-ציונות • החלטת האו"ם 3379 • החלטת האו"ם 4686 |  |
| זרמים בציונות | ציונות מדינית • ציונות מעשית • ציונות סינתטית • ציונות רוחנית • הציונים הכלליים וציונות כללית • ציונות סוציאליסטית • ציונות רוויזיוניסטית • ציונות דתית • ארץ ישראל השלמה • ציונות נוצרית • ניטשה והציונות |
| ארגונים ציוניים | קונגרס פוקשאן והוועד המרכזי ליישוב ארץ ישראל וסוריה • ההסתדרות הציונית העולמית • הקונגרס הציוני העולמי • הוועד הפועל הציוני וההנהלה הציונית • הסוכנות היהודית • קרן קיימת לישראל • קרן היסוד • מינהל מקרקעי ישראל • המשרד הארצישראלי • המוסדות הלאומיים • הכשרת הישוב • אוצר התיישבות היהודים ובנק אנגלו-פלשתינה • פיק"א • הגדודים העבריים • ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל • הסתדרות העובדים הכללית החדשה • סולל בונה • הארכיון הציוני המרכזי • ארכיון התצלומים של קק"ל |
| תנועות ציוניות | ביל"ו • חובבי ציון • ציוני ציון • פועלי ציון • ההתיישבות העובדת • התנועה הקיבוצית • עליית הנוער • תנועת המזרחי • ברית הציונים הרוויזיוניסטים • ציונות ברוסיה • ציונות בלוב |
| מחתרות עבריות | בר-גיורא • השומר • הרועה • הגדעונים • ארגון המגן • ניל"י • הקיבוץ • ההגנה • פלמ"ח • אצ"ל • לח"י • תנועת המרי העברי |
| ראשוני הציונות | מבשרי הציונות • יהודה לייב פינסקר • בנימין זאב הרצל • נתן בירנבוים • מקס נורדאו • אחד העם • ליאו מוצקין • דב בר בורוכוב • משה הס • נפתלי הרץ אימבר • דוד וולפסון • חיים ויצמן • משה לייב ליליינבלום • נחום סוקולוב • נחמן סירקין • יוסף לוריא • מקס בודנהיימר • אדמונד ג'יימס דה רוטשילד • יצחק יעקב ריינס • אוטו ורבורג • נחום גולדמן • יחיאל צ'לנוב • אבא הלל סילבר • צבי הירש קלישר • שמואל מוהליבר |
| אישים ציונים נוספים ואנשי היישוב | אהרן דוד גורדון • מרטין בובר • רחל המשוררת • שמואל הוגו ברגמן • הנרייטה סאלד • זאב ז'בוטינסקי • מאיר בר-אילן • חיים ארלוזורוב • זלמן שזר • אברהם יצחק הכהן קוק • ארתור רופין • דוד בן-גוריון • מנחם אוסישקין • אב"א אחימאיר • חיים בוגר (בוגרשוב) • ברל כצנלסון • אלכסנדר זייד • יוסף שפרינצק • ישראל שוחט • שמריהו לוין • יוסף טרומפלדור • מיכאל הלפרן • גרשם שלום • יהודה לייב מאגנס • יצחק טבנקין • יצחק בן-צבי • מנחם בגין • אברהם שטרן (יאיר) • ציונים לא יהודים |
| ראו גם 100 מושגי יסוד • פורטל ישראל • פורטל היישוב • היסטוריה של עם ישראל • היסטוריה של ארץ ישראל |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007263304205171
* ISNI: 0000 0000 8963 224X
* LCCN: nr97013051
* VIAF: 267073794
* WorldCat: lccn-nr97013051

 |