**המערכה על דעת הקהל העולמית במלחמת חרבות ברזל** מתנהלת בין מדינת ישראל, אזרחיה ותומכיה לבין ארגוני הטרור הפלסטינים ברצועת עזה ותומכיהם.

בישראל מתקיים המאבק בצל העובדה שכשבוע לאחר פרוץ המלחמה נסגר משרד ההסברה הישראלי. מאז, תפקיד הסברת פעולות ישראל נמצא באחריות משרד החוץ, שגריר ישראל באו"ם ודובר צה"ל, שאף הכין את סרט הזוועות ובעזרת האחרים הם עורכים הקרנות סגורות למובילי דעת בארץ ובעולם, בהם חברי פרלמנט, עיתונאים ועורכי תקשורת, נציגויות זרות ועוד. בנוסף מפרסמים גורמים אלה על ניצול חמאס של תשתיות אזרחיות ורפואיות לצורכי טרור ועל נושאים נוספים. גם בציבור הישראלי מתקיימות פעילויות הסברה נרחבות, כאשר הוקם בעורף הישראלי מטה ההסברה האזרחי. פעילויות הסברה אזרחיות מתבצעות בעיקר ברשת, אך גם במדינות זרות, ואישים מפורסמים ופוליטיקאי עבר מגינים על ישראל, בעיקר בטלוויזיה העולמית.

ארגוני הטרור ומדינות התומכות בחמאס בינהן איראן ורוסיה ואולי גם סין, מפיצים מידע כוזב על המלחמה. טענה כוזבת בולטת היא הכחשת של מתקפת חמאס על ישראל, ייחוס מקרי מוות של אזרחים ישראלים לירי ישראלי והפצת תאוריות קונספירציה שונות. הכחשה מיוחדת נוגעת להכחשת מקרי אונס ותקיפה מינית במסגרת מתקפת חמאס. טענות נוספות של חמאס ושל גורמים נוספים, כולל דווחית האו״ם למצב זכויות האדם בשטחים הפלסטיניים הכבושים מאז 1967, מייחסות לישראל רצח עם בעזה. חמאס גם הפיץ טענה שקרית לפיה הפיצוץ בבית החולים הערבי אל-אהלי נגרם באשמת ישראל, ולא בגלל שיגור רקטה כושל של הג'יהאד האסלאמי.

באופן כללי תעמולת חמאס הצליחה לזכות בהישגים במדינות מערביות, ערביות ובמדינות אחרות. תושבים רבים במדינות ערביות, סרבו להאמין כי חמאס תקף אזרחים ישראלים. טענה זו זכתה גם להפצה ותמיכה גם בקרב חלק מהציבור המערבי. הממשלות המערביות תמכו בתחילה באופן גורף בישראל, אולם עם הזמן, רבות מהן דרשו ממנה להפסיק את הלחימה, כאשר חלקן לא התנו זאת בהחזרת האזרחים הישראלים שנחטפו. הפגנות המוניות במדינות מערביות, המשך הלחימה ועלייה בכמות הנפגעים הפלסטינים, וכיסוי עיתונאי בינלאומי, ששיקף את הסבל הפלסטיני בעזה, גרמו לשינוי בדעת הקהל כלפי ישראל. חלק מהמדינות המערביות החלו לדון בהטלת איסור יצוא נשק לישראל. בארצות הברית, רבים מבין הצעירים תמכו בטענות הפלסטינים והצדיקו או הכחישו את המתקפה של חמאס[דרוש מקור][מפני ש...]. ממשל ביידן שתמך בישראל בנשק, חימוש וגיבוי מדיני במוסדות הבינלאומיים, החל לדרוש ממשלת ישראל בראשות נתניהו להגביל את הלחימה, ונכס בהמשך לעימות עם הממשלה בסוגיות שונות. בהמשך הכריז ביידן על הקמת נמל אמריקאי כדי לסייע למנוע משבר הומניטרי ברצועת עזה. יוצא הדופן בהקשר זה היתה ההכרה הגוברת בקרב ארגונים בינלאומיים לגבי טענות ארגונים ופרטים בישראל על מתקפות מיניות נגד נשים בידי חמאס.

באומות המאוחדות העבירה העצרת הכללית את החלטה ES-10/21, ומועצת הביטחון את החלטה 2712, שתיהן נגד מדינת ישראל.

במהלך המלחמה נרשמה עלייה באנטישמיות בעולם, ולמעט נזק והפחדות נגד קהילות יהודיות שונות, נרצחו שלושה ישראלים על ידי מחבל מצרי, ונהרג פול קסלר בידי מפגין אנטי-ישראלי, נבדקת ההשערה כי קסלר נרצח.

בתחילת אפריל 2024 דווח כי על פי סקרי דעת קהל עדכניים מארצות הברית ואירופה, ישראל איבדה את כל האהדה שזכתה לה בדעת הקהל אחרי ה-7 באוקטובר 2023. התמיכה בישראל פחתה מאוד ולמעשה חזרה למקום שבו הייתה לפני 7 באוקטובר, וממשיכה להיות במגמת ירידה. הירידה בתמיכה בישראל התרחשה על רקע מספר ההרוגים הגבוה בעזה והחוסר במערך הסברה ישראלי יעיל. חלק מהסיבות לירידה בתמיכה בישראל הן החשיפה בדעת הקהל לתמונות מהמלחמה בעזה, הדיווחים על משבר הומניטרי, רעב ופגיעה בילדים, העובדה שישראל לא הציגה תכנית ליום שאחרי המלחמה והחיכוכים עם נשיא ארצות הברית.

ההסברה הישראלית
---------------

תצלום אוויר של בית החולים שיפא ומפקדות חמאס מתחתיו מסומנות באדום.
שלטי "נחטף על ידי חמאס" בלוס אנג'לס, ארצות הברית
 ערך מורחב – **ההסברה הישראלית במלחמת חרבות ברזל**  

במסגרת ההסברה הישראלית במהלך המלחמה, נעשו פעילויות הסברה שונות הן מצד גורמים רשמיים של מדינת ישראל והן מצד אזרחים. בפן הרשמי, תפקיד הסברת פעולות ישראל נמצא באחריות משרד החוץ, דובר צה"ל ושגריר ישראל באו"ם, מאז שנסגר משרד ההסברה הישראלי כשבוע לאחר פרוץ המלחמה ומשאביו עברו למנהלת תקומה החדשה. הגופים הרשמיים השונים פרסמים סרטונים ממתקפת שמחת תורה על ישראל והוכחות ומפות המראות שצה"ל נמנע מהריגת עזתים בלחימה ברצועת עזה, ושחמאס משתמש בהם כמגן אנושי ולפעמים אף רוצח אותם בעצמו. דובר צה"ל אף ערך את "סרט הזוועות", סרט באורך של 47 דקות מאוסף צילומים גולמיים מהטבח בעוטף עזה במתקפת הפתע על ישראל. נציגים רשמיים של ישראל עורכים הקרנות סגורות למובילי דעת בארץ ובעולם. גם ראש הממשלה בנימין נתניהו ונשיא המדינה יצחק הרצוג הצטרפו למאמץ ההסברתי הישראלי.

בפן הציבורי, מקיים גם העורף הישראלי והתקשורת פעולות הסברה, בעיקר ברשתות החברתיות, ואישים מפורסמים ופוליטיקאי עבר מגינים על ישראל, בעיקר בטלוויזיה העולמית. הוקם מטה ההסברה האזרחי, נתלו שלטים ברחבי העולם ומערכונים הופקו על ידי ארץ נהדרת במטרה לעודד תמיכה בישראל. בתחילת המלחמה ההאשטאגים "#HamasIsISIS", חמאס זה דאעש ו"TheWestIsNext#", המערב הוא הבא, תפסו תאוצה ופופולריות ברשת.

* חנניה נפתלי פרסם סרטון בפייסבוק וב X (טוויטר) במאלאית / אינדונזית בדמותו ובקולו על רקע תמונות צלומים המתאימים לרעיונותיו, עם תרגום כתוב באנגלית. הסרט נצפה במלאקה על ידי Kenny Ong ששאל חבר ישראלי דובר השפה, שנעשה מודע לענין בערך באותו זמן: "האם חנניה נפתלי מבין מאלאית ?" מסתבר שהשפה מצטלצלת בפי חנניה נפתלי, והסרטון הוא הסברה מוצלחת, והופץ הסרטון גם על ידי השומע הישראלי. סרטון נוסף של חנניה נפתלי פונה אל תושבי מלזיה באנגלית.
* מתכנת מחשבים בשם גלעד צוקרמן, יצר כרזות משולשות מסוגננות המכילות האשטאגים אנטי חמאסיים.
* ידוענים, משפיענים, ועיתונאים רבים ממדינות שונות ששיתפו תוכני הסברה ברשתות החברתיות.

יהודים דוברי ערבית משתתפים במאבק ההסברה באופן רשמי ובלתי רשמי במאבק נגד התעמולה החמאסית בערבית, הגם שרובם כנראה אלמוניים. בין הדוברים הרשמיים, וידוע ביותר:

* אביחי אדרעי, דובר צה"ל בערבית, שסרטוניו מגיעים לקהל נרחב בפייסבוק וב X.
* צבי יחזקאלי, שמפרסם בווטסאפ.

שלשה כלי תעמולה ישראליים נוספים הם סרטוני "קפטן ג'הנם" מתוצרת החזית האזרחית. שנים מהסרטונים נחשבים למטילי אימה על העזתים. א:, ב:, ג: לעג לחסן נסראללה.

תעמולת ציר ההתנגדות
-------------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. לא הכל תעמולה, לא הכל מידע כוזב. כדאי להוסיף תעמולה שמקורה לא מחמאס.
 ערך מורחב – **מידע כוזב במלחמת חרבות ברזל**  

חמאס וגורמים נוספים משקיעיים מאמצים אינטנסיביים במטרה לבודד את ישראל מבחינה מדינית ולחזק את התמיכה בו. חמאס וגורמים נוספים מבליטים את הסבל של פלסטינים בעזה, מטילים את כל האחריות למצב על ישראל, ומציגים מצג בתקשורת הערבית והבין-לאומית בה חמאס הוא הקורבן או שהוא תנועת התנגדות לגיטמית.

תעמולה של חמאס כוללת הכחשת מתקפת חמאס מ-7 באוקטובר - טענות כי חמאס לא תקף והרג אזרחים ישראלים במתקפת ה-7 באוקטובר. טענות כי צה"ל ירה ממסוק והרג את כל משתתפי מסיבת נובה. נסיון לטשטש את נושא החטופים הישראלים והזרים על ידי הצגת כל המתקפה כ"מתקפת התנגדות". תלישת מודעות של חטופים ישראלים. טענות כי מחבלים של חמאס לא תקפו מינית ואנסו נשים ישרלאיות ועוד. טענות אלה קונות קהל קטן אך גדל במדינות מערביות כמו ארה"ב, של קיצונים מימין ומשמאל. כמו כן בקרב הציבור הפלסטיני ומולסמים במזרח התיכון כ-90 אחוז מהציבור לא מאמינים כי חמאס תקף אזרחים. חמאס ניסה להדהד פגיעה ישראלית לכאורה בבתי חולים ובבתי ספר, חמאס מעצים משבר הומניטרי גדול ברצועה.

  

מנהיגים בחמאס אמרו בראיון לניו יורק טיימס כי מטרת המתקפה לא הייתה שיפור המצב ברצועה, אלא החזרת הסוגיה הפלסטינית לראש סדר היום העולמי, ושישראל תהיה ב"מצב קבוע של מלחמה" כדי שמדינות נוספות באזור יצטרפו למאבק נגדה. ב-1 בנובמבר 2023 אמר ראזי חמד, דובר ממשלת חמאס לשעבר, כי "אנו נחזור על התקפת 7 באוקטובר שוב ושוב עד שישראל תושמד".

פורסם מידע כוזב הטוען כי הפצצות חיל האוויר הישראלי הן אלו שגרמו לפיצוץ בבית החולים אל-אהלי בעזה, אך לאחר מכן הוכיח דובר צה"ל כי הפיצוץ היה תוצאה של רקטה כושלת ששיגר הג'יהאד האסלאמי לעבר ישראל.

חמאס משקיע גם בלוחמה פסיכולוגית.

לפי תחקירים של גופי מודיעין ומחקר, ולפי הערכות של פקידי ממשל ומומחים עצמאיים, רוסיה, איראן, ובמידה מסוימת גם סין מעורבות ב"מלחמות מידע" לטובת חמאס. גורמים נוספים המעורבים במאמץ כוללים את סוריה, לבנון ועיראק, וכן ארגוני טרור כמו אל-קעאדה והמדינה האיסלמית. מומחים מעריכים כי מדובר בקמפיין התעמולה הגדול ביותר שהתקיים עד כה (נכון לשנת 2023). לפי התחקירים המדינות השתמשו בכלי תקשורת הממלכתיים שלהם וברשתות החברתיות הגדולות כדי לתמוך בחמאס, להשמיץ את ישראל, וכן להציג באור שלילי גם את ארצות הברית, בעלת בריתה העיקרית של ישראל. הנושא העלה על סדר היום את תפקידה של רשת טיקטוק שנמצאת בשליטה סינית בקידום תעמולה אנטי-מערבית ושאלת המגבלות עליה ועל רשתות חברתיות בכלל, לפי חברת המודיעין הטכנולוגי Cyabra במאמץ התעמולה ברשתות החברתיות השתתפו מעל 40,000 בוטים והתכנים שלהם הגיעו למאות מיליוני אנשים ברחבי העולם.

הפגנות בעולם
------------

הפגנת תמיכה בישראל וקריאה להחזרת החטופים, בכיכר הפרלמנט בלונדון, אנגליה
הפגנה נגד ישראל בקיימברידג', אנגליה
בעולם, נערכו הפגנות גדולות בנוגע למדינת ישראל. על פי נתונים של המכון למחקרי ביטחון לאומי, מאז פריצתה של המלחמה עד ל-9 בנובמבר, כחודש אחר כך, נערכו 3,891 הפגנות בנושא ב-92 מדינות שונות. הפגנות אלה מהוות שליש מסך כל ההפגנות בעולם. רוב ההפגנות הן הפגנות נגד ישראל, כאשר בששת הימים הראשונים למלחמה 69% מהמחאות היו נגד ישראל ו-31% בעדה, ולאחר מכן המחאות נגד ישראל עלו ל-95% מסך כל המחאות בנושא, והותירו את המחאות בעד ישראל על 5% בלבד.

### הפגנות תמיכה בישראל

הפגנות תמיכה בישראל נערכות, על פי נתוני המכון למחקרי ביטחון לאומי מ-9 בנובמבר 2023, ב-47 מדינות ברחבי העולם.

בוושינגטון די. סי. השתתפו מאות אלפים במספר הפגנות תמיכה בישראל, הגדולה בהן היא עצרת התמיכה בישראל שאורגנה בידי הפדרציות היהודיות של צפון אמריקה ונערכה ב-14 בנובמבר במטרה לחזק את העמידה האמריקנית לצד ישראל, לשחרור החטופים שנמצאים בידי חמאס ולהיאבק באנטישמיות שהתגברה מאז פרוץ המלחמה.

הפגנות ענק נערכו גם בהרבה מהערים הגדולות האחרות של ארצות הברית, בברלין, בירת גרמניה, בפריז, בירת צרפת, שם השתתפו באירוע תמיכה בישראל תחת מגדל אייפל כ-20 אלף איש.

סמלים בולטים של מדינות העולם, כמו שער טיטוס, הבית הלבן, מגדל אייפל, שער ברנדנבורג, בניין הפרלמנט הבריטי ודאונינג 10 הוארו בצבעי כחול ולבן, הצבעים הלאומיים של ישראל.

בקייפטאון, אחת מבירות דרום אפריקה, הותקפה הפגנת תמיכה בישראל על ישראל על ידי אנטישמים, ונעצרה.

### הפגנות נגד ישראל

הפגנת ענק בולטת נגד ישראל נערכה בבריטניה, ביום שביתת הנשק, שהוא יום הזיכרון של הממלכה המאוחדת. בהפגנה השתתפו כ-300 אלף איש, ונמתחה ביקורת קשה על עיתויה, בעיקר בימין הבריטי. משטרת המטרופולין, שאחראית על לונדון רבתי, הודיעה כי היא תעצור את מי שיתמוך בחמאס.

באחת ההפגנות, שנערכה בת'אוזנד אוקס שבקליפורניה, ארצות הברית, נהרג פול קסלר, מפגין פרו-ישראלי, על ידי מפגין אנטי-ישראלי.

אנטישמיות בעולם
---------------

 ערך מורחב – **אנטישמיות בתקופת מלחמת חרבות ברזל**  

בעקבות מתקפת הפתע של חמאס על ישראל ב-7 באוקטובר 2023 ופרוץ מלחמת חרבות ברזל, החל גל של אנטישמיות ברחבי העולם. שר העלייה והקליטה אופיר סופר, הצהיר כי ישראל מתכוננת לגל גדול של עליית יהודים לישראל בשל האנטישמיות הגואה ברחבי העולם.

המאבק נגד אנטישמיות והפגנות אלימות של פרו-פלסטינים בקמפוסים ובאוניברסיטאות
--------------------------------------------------------------------------

בעקבות טבח 7 באוקטובר החל גל של האנטישמיות החדשה בקמפוסים של קולג'ים ואוניברסיטאות בארצות הברית, כולל כאלו של ליגת הקיסוס. האנטישמיות התבטאה בהפגנות אלימות שתמכו בטבח שביצע חמאס וכן הטרדה, בריונות ואיומים נגד סטודנטים וחברי סגל יהודים. הפגנות הסטודנטים בעד חמאס עברו בשתיקה מצד הנהלת האוניברסיטאות, וחלקן אף נמנעו מלגנות את הטבח שביצע חמאס או את ארגוני הסטודנטים שקראו לרצח עם של היהודים. בעקבות גל האנטישמיות בקמפוסים גיבש משרד החוץ של ישראל דרכים להילחם בתופעה במספר מישורים (הסברתי, משפטי, חברתי ואישי), בסיוע הקהילה היהודית ומשפיעי דעת קהל.

#### האנטישמיות בקמפוסים באוקטובר 2023

הארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין שפועל בקמפוסים בארצות הברית, הוציא הודעת תמיכה בפעילות חמאס ותיאר אותה כ"ניצחון היסטורי לתנועת ההתנגדות" ואמר שצריך לקדם "לא רק סיסמאות וצעדות אלא גם מאבק מזוין". הארגון קרא גם לשחרר את פלסטין "מהנהר עד לים" ומארגן פעולות תמיכה בחמאס. הליגה נגד השמצה האשימה את הארגון בתמיכה בטרור. סטודנטים ישראלים ויהודים חשו מאוימים מארגוני סטודנטים פרו-פלסטיניים ותומכי טרור שערכו הפגנות המוניות בעד חמאס ומעשי הטבח שלו וקראו לפגוע בישראל. הפגנות הסטודנטים בעד חמאס עברו בשתיקה מצד הנהלת האוניברסיטאות, ודבר זה גרר ביקורת מצד תומכי ישראל עליהן על כך שסירבו לגנות תמיכה בטרור בקמפוס. תורמים גדולים ופירמות עורכי דין יוקרתיות הכריזו על הפסקת התרומות לאוניברסיטאות האמריקאיות בעקבות שתיקתן מול התמיכה בטרור וההפגנות האנטישמיות, והודיעו שלא יעסיקו סטודנטים ובוגרים שהביעו תמיכה בחמאס. בעקבות הביקורת נגדן והאיומים על יהודים בקמפוסים מצד מפגינים פרו-פלסטיניים הודיעו אוניברסיטת הווארד, אוניברסיטת קולומביה ואוניברסיטת פנסילבניה על הקמת "כוח משימה" למאבק באנטישמיות. איש העסקים והפילנתרופ ביל אקמן, בוגר הווארד, פרסם מכתב פתוח ארוך לנשיאת אוניברסיטת הווארד ובה גינה את חוסר פעולתה נגד האנטישמיות שחוו היהודים מאז מתקפת הטרור של חמאס ותבע ממנה לפעול באופן נחרץ נגד האנטישמיות, ולנקוט בצעדי ענישה נגד הסטודנטים שהיו מעורבים בתקריות אנטישמיות, בתקיפת יהודים או הביעו תמיכה בחמאס.

ב-12 באוקטובר איגוד סטודנטים מרקסיסיטי באוניברסיטת ציריך ניסה לארגן הפגנה פרו-פלסטינית בשטחי האוניברסיטה. הם תלו פוסטרים ברחבי הקמפוס עם סיסמה "אינתיפאדה עד לניצחון". ניסיון לארגן מחאה זו נבלם על ידי רשויות האוניברסיטה, אשר אסרו על המפגינים להתאסף בשטחה. משטרת שווייץ אף שלחה כוחות למוקד המצוין בפוסטר במטרה למנוע התארגנות. גם הנהלת האוניברסיטה וגם המכון הטכנולוגי של ציריך גינו את התוכן האלים של הפוסטרים.

עשרות אנשי סגל מאוניברסיטת קולומביה פרסמו מכתב בו הם מגנים את חברי הסגל והסטודנטים שתמכו בחמאס ותמכו בפשעים שביצע, ואת הנהלת האוניברסיטה שהגיבה בשתיקה. הם כתבו: "באוניברסיטה אדירה כמו שלנו יש מקום לדיון נמרץ על פתרון שתי המדינות והאם הוא צודק או ישים ועל מי נושא באחריות למצב האומלל ברצועת עזה. אך אין שום תירוץ למתקפה הברברית של חמאס על ישראל, המהווה פשע מלחמה. אנו נחרדים מכך שמישהו ירצה לחגוג מעשי זוועה מפלצתיים כאלו, או כמו שעשו חברי סגל באוניברסיטת קולומביה, לנסות 'לשים את הדברים בהקשר' או לראות בהם חלק מ'הזכות להתנגד למשטר כיבוש'. האוניברסיטה לא יכולה לסבול ולהרשות אלימות, התבטאויות שמסיבות לאלימות או הצהרות של שנאה. כמו שאנו מתנגדים לכל דעה קדומה או גזענות כלפי פלסטינים או מוסלמים, אנו נחרדים מסדרת האירועים האנטישמיים שהתרחשו מאז השביעי באוקטובר". בעקבות זאת, השעתה אוניברסיטת קולומביה את פעילותם של ארגוני הסטודנטים הפרו-פלסטיניים סטודנטים למען צדק בפלסטין (SJP) וקול יהודי לשלום (JVP).‏

#### תגובות לאנטישמיות בקמפוסים

ב-5 בנובמבר 2023 שידרה ארץ נהדרת מערכון שלועג לאידאולוגיית ה"ווק" (Woke) ולתמיכה שלה זוכה חמאס בקמפוסים של אוניברסיטאות ליברליות בארצות הברית ומציג באופן נלעג זוג קווירים מ-Queers For Palestine שפעילים באוניברסיטת קולומביה ומתרפסים בפני פעיל חמאס (בראיון וידאו) שמצהיר בגלוי על רצונו לרצוח יהודים ולהט"בים.

ב-18 בנובמבר פתחה מחלקת החינוך של ארצות הברית בחקירה נגד אוניברסיטאות וקולג'ים שבהם היו מקרי אנטישמיות.

ב-5 בדצמבר 2023 ערך שגריר ישראל באו"ם גלעד ארדן הקרנה של "סרט הזוועות" באוניברסיטת הרווארד.

  

 ערך מורחב – **השימוע בקונגרס האמריקאי בדבר אנטישמיות בקמפוסים**  

ב-6 בדצמבר ערך הקונגרס של ארצות הברית שימוע לאוניברסיטאות הרווארד, MIT ואוניברסיטת פנסילבניה בעקבות העלייה באנטישמיות בקמפוסים שלהן ושתיקת הנשיאות וההנהלה. הנשיאות נשאלו "האם קריאה לרצח העם היהודי לא מהווה הטרדה, בריונות או עבירה על הקוד האתי?" וענו "זה תלוי בהקשר" ו"אם המילים הופכות למעשים". תגובתן ספגה גינויים חריפים ודרישה מהן להתפטר. תיעוד של השימוע והתגובות אליו פורסמו באינטרנט וזכו למיליוני צפיות ותגובות רבות המגנות או לועגות לאוניברסיטאות בשל כך. בעקבות דבריה של אליזבת מגיל בשימוע, תורם מרכזי ביטל תרומה של 100 מיליון דולר לאוניברסיטת פנסילבניה. בעקבות השימוע חתמו 71 חברי קונגרס על עצומה הקוראת לחבר המנהלים של האוניברסיטאות לפטר את הנשיאות ולא להסתכן באשמת שיתוף פעולה עם האנטישמיות. בעקבות תגובתה הרפה נגד האנטישמיות, סירובה לגנות את טבח 7 באוקטובר וחוסר פעולה של האוניברסיטה נגד ההפגנות האנטישמיות - שבהן נשמעו קריאות לג'נוסייד נגד היהודים - הפסידה אוניברסיטת הרווארד למעלה ממיליארד דולר.

בעקבות המחאה הציבורית על תגובתן של הנשיאות בשימוע, ליז מגיל נשיאת אוניברסיטת פנסילבניה וקלודין גיי נשיאת אוניברסיטת הרווארד נאלצו להתפטר מתפקידן.

בינואר 2024 הגישו סטודנטים יהודים תביעה נגד אוניברסיטת הרווארד על אפליה דתית ואכיפה בררנית של חוקים נגד הטרדה ובריונות שנמנעה מלפעול נגד סטודנטים שהטרידו ואיימו על יהודים וקראו להשמדת ישראל.

אירועים משמעותיים
-----------------

### נפילת הרקטה בבית החולים אל-אהלי

 ערך מורחב – **הפיצוץ בבית החולים הערבי אל-אהלי**  

בשעה 19:10 דיווחו מקורות ברצועת עזה על פיצוץ בבית חולים בעזה. מקורות פלסטינים רשמיים טענו כי בפיצוץ נהרגו קרוב ל-500 אנשים, וחמאס האשים את ישראל בתקיפה אווירית של בית החולים. טענות אלה דווחו באמצעי התקשורת הבינלאומיים, כמו סוכנות הידיעות Associated Press, ואמצעי התקשורת CNN, BBC, MSNBC, הניו יורק טיימס ועוד. רק זמן רב מאוחר יותר הועלו סימני שאלה והכותרות השתנו, משהתברר שגרסת חמאס אינה עומדת במבחן הביקורת.

לאחר שעתיים מן האירוע הודיע דובר צה"ל שתחקיר של צה"ל העלה כי ארגון הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני שיגר מטח רקטות שעבר בסביבת בית החולים, אשר אחת מהן נפלה והתפוצצה בבית החולים. תימוכין לקביעת תחקיר צה"ל הגיעו מתיעוד ברשת אל-ג'זירה בו נראית רקטה כושלת נוחתת סמוך לבית החולים בשעה 19:00, דקות ספורות לפני תחילת הטענות על הפצצת בית החולים. למחרת, ב-18 באוקטובר, פרסם צה"ל הוכחות ברורות שהאירוע הגיע כתוצאה משיגור כושל של רקטת הג'יהאד האסלאמי, ובהן תצלומי אוויר המראים כי אין מכתש באזור, כפי שהיה מתקבל בהפצצה אווירית, ואף פרסום חריג של שיחה שיורטה בין שני פעילי חמאס, המודים שמדובר בשיגור רקטה כושל שפגע בבית החולים. גם המודיעין האמריקאי הודיע שערך תחקיר מבצעי בלתי-תלוי ושיש לו ראיות שהפיצוץ בבית החולים נגרם מרקטה כושלת של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, וכך גם הכריז באופן רשמי נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן בעת ביקורו בישראל. ב-21 באוקטובר פרסמה סוכנות הידיעות Associated Press בדיקה עצמאית שלה, על בסיס תצלומי וידאו ושיחות עם מומחים רבים, שממנה עולה שהפיצוץ נגרם ככל הנראה מרקטה כושלת. CNN, שהביאה גם היא בתחילה בלי ביקורת את דברי חמאס, העלתה בדיקה משלה שהגיעה למסקנה זהה.

הרשות הפלסטינית הודיעה על שלושה ימי אבל וחמאס קרא לפלסטינים ברחבי העולם לצאת לפעולה בעקבות האסון. מאות מפגינים בירדן הקיפו את שגרירות ישראל בעמאן וניסו לפרוץ אליה. בלבנון, מאות הקיפו את שגרירות ארצות הברית בצפון ביירות בהפגנה אלימה. בעיראק, מאות צעדו בבגדד בקריאות אנטי-ישראליות וניסו לחצות את הגשר לאזור הירוק, ונחסמו על ידי כוחות ביטחון. באיראן, מאות הפגינו מול שגרירויות צרפת ובריטניה בקריאות "מוות לצרפת, אנגליה, אמריקה והציונים". בתוניסיה, מאות צעדו במחאה נגד ישראל. בטורקיה פרצה מחאה אלימה שכוונה לעבר קונסוליית ישראל באיסטנבול. והפגנות והפרות סדר התרחשו ברחבי יהודה ושומרון במחאה על "הטבח בבית החולים". ביקורו המתוכנן של נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן ב-18 באוקטובר, שהיה אמור לכלול גם פגישות עם מלך ירדן ועם נשיא מצרים, קוצץ לאחר שמלך ירדן ונשיא מצרים ביטלו את הפגישה המתוכננת במחאה על האירוע.

### עדות יוכבד ליפשיץ

ב-23 באוקטובר, היום השבעה עשר למלחמה, שוחררו משבי החמאס שתי חטופות מהטבח בניר עוז: יוכבד ליפשיץ, בת 85, וחטופה נוספת בת 80, כאשר בעליהן עדיין מוחזקים בשבי. לקראת שחרורן פרסם חמאס סרטון בו נראים מחבלי ארגון הטרור מגישים לחטופות ממתקים וקפה.

לאחר שחרורן, שיחזרה ליפשיץ את חטיפתה לרצועת עזה, באומרה שכאשר הגיעו החטופים למנהרות הטרור, אמרו להם המחבלים כי "הם אנשים שמאמינים בקוראן ולא יעשו לנו רע".

עדותה של ליפשיץ והסרטון שפורסם על ידי החמאס עוררו הדים בעולם, והיו מי שטענו שפגעו במאמץ התעמולתי הישראלי; בחלק מעיתוני היום המחרת הוצג החמאס באור טוב יותר מבדרך כלל, לעיתים מלווה בתמונות שפורסמו על ידי דוברות חמאס.

בישראל, אירוע זה עורר הדים רבים, ואישים בולטים יצאו נגד מערך ההסברה הישראלי והעלו טענות בנוגע לכישלונות התעמולה הישראלית בקשר לעדותה. בעוד גורמים רבים הגדירו את האירוע כ"פיגוע הסברתי בלתי נתפס", לשכת ראש הממשלה פרסמה כי מי שהיה אחראי על הצהרת החטופה הוא בית החולים איכילוב, ומנגד טען בית החולים שאופי ותוכן המסרים לתקשורת נמצא תחת אחריות הגורמים הרשמיים של מדינת ישראל.

לעומת התפיסה שהריאיון פגע בתעמולה הישראלית, מספר כלי תקשורת פרסמו שהוא דווקא תרם לו.

תוצאות
------

### דעת הקהל העולמית

בראשית המלחמה, דעת הקהל העולמית נטתה לכיוון תמיכה בישראל יותר מאשר התמיכה בה לפני המלחמה. לפי סקר דעת קהל שערך עיתון האקונומיסט רוב הציבור בעולם מזדהה עם ישראל ותומך בה, למרות שברשתות החברתיות המקוונות יש יותר פוסטים פרו-פלסטיניים. סקרים של עיתונים נוספים תמכו בתוצאות הסקר של האקונומיסט. סקרים שבוצעו במדינות אירופה מלמדים שהתמיכה בישראל עלתה מאז מתקפת הפתע על ישראל, ובעקבות הפחד שהטרור האסלאמי באירופה יתגבר כתוצאה ממתקפת הפתע או הפסד צבאי ישראלי לארגון טרור אסלאמי.

סקר Harvard CAPS/Harris שנערך בארצות הברית ב-19 בחודש אוקטובר מצא כי צעירים במדינה נטו להאמין לקו התעמולה שהכחיש את המתקפה של חמאס על האזרחים או הציג אותה כמעשה מוצדק. 26% מהציבור בארצות הברית חשבו כי חמאס התמקד בתקיפת צה"ל ולא בירי חסר הבחנה על אזרחים. 9% האמינו בכך בקרב בני ה-65 ומעלה, 46% אחוזים מבין הצעירים מתחת לגיל 34 האמינו בכך. 17% מהמשיבים השיבו כי הטענה שחמאס הרג מעל 1200 אזרחים ישראלים היא "סיפור שקרי". בקרב צעירים בגילאים 18-24 האמינו בכך 32%. רוב של %76 מהמשיבים חשבו כי הרג של 1200 אזרחים ישראלים על ידי חאמס הוא מעשה שלא ניתן להצדיקו, אך גם נתון זה השתנה בצורה משמעותית לפי גיל המשיבים. פחות מ-11% מבין בני 55 ומעלה האמינו כי ההתקפה מוצדקת בשל מצבם העגום של הפלסטינים ואילו בקרב המשיבים בגילאים 18-24 האמינו בכך 51%. הנטייה להאשים את ישראל, ולהקטין את האחריות של חמאס או של איראן היא חזקה בהרבה בקרב צעירים בשורה ארוכה של שאלות.

### מדינות העולם

 ערך מורחב – **תגובות בין-לאומיות למלחמת חרבות ברזל**  

בקרב מדינות העולם, ההסברה הישראלית והזעזוע ממתקפת הפתע הביאו הצלחה למדינה; רוב מדינות המערב הביעו תמיכה בישראל. ישראל זכתה גם בתמיכת חלק ממדינות אסיה, רוב מדינות אמריקה הדרומית ואפריקה ורוב מוחלט של מדינות אוקיאניה ומדינות האיים.

גם בעולם הערבי קיבלה ישראל תמיכה גדולה מבדרך כלל; בחריין הביעה תמיכה בישראל, בעוד מצרים, ירדן, איחוד האמירויות, מרוקו, אזרבייג'ן, עומאן ופקיסטן הביעו נייטרליות, כשהשתיים האחרונות הביעו גם תמיכה בארגוני הטרור. לבנון לא הביעה עמדה ברורה.

מדינות מסוימות מגוש המדינות המתנגדות למערב, כגון רוסיה, סין ופקיסטן, הביעו גם עמדה נייטרלית בנוסף לתמיכתם בארגוני הטרור העזתים. האומות המאוחדות העבירה את החלטה ES-10/21 והחלטה 2712, המתנגדות למהלכים הישראליים במלחמה. מנהיגי הארגון אף התבטאו קשות נגד מדינת ישראל.

חלק ממנהיגי המדינות המערביות אף ביקרו בישראל בזמן הלחימה ואף קראו לה להגן על עצמה מפני ארגוני הטרור, במהלך של תמיכה בישראל.

ב-18 בינואר 2024 העביר הפרלמנט האירופי, ברוב של 312 תומכים מול 131 מתנגדים, החלטה המתנה כל קריאה להפסקת אש בשחרור מיידי וללא כל תנאי של כל החטופים ופירוק החמאס. בנוסף הם גינו את השימוש במגן אנושי על ידי חמאס ומדינות שסיפקו סיוע כלכלי וצבאי לחמאס.

### ביקורי מנהיגים

במהלך המלחמה, רכבת אווירית של מנהיגי העולם הגיעה לישראל, במהלך שחיזק מעמדה את ישראל בקרב מדינות העולם:

* ארצות הבריתארצות הברית ארצות הברית: נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן הגיע ב-18 באוקטובר לביקור בזק בישראל, נפגש עם רחל אדרי ועם חלק ממנהיגי המדינה.
* בריטניהבריטניה בריטניה: ראש ממשלת בריטניה רישי סונאק קרא לישראל במהלך ביקורו להשיב את ביטחונה ואמר שהיא סבלה ממעשי טרור שאי אפשר לתאר. שר החוץ הבריטי ג'יימס קלברלי הגיע לביקור הזדהות באופקים עם שר החוץ אלי כהן, שמע סיפורי גבורה וזוועות, נפגש בין היתר עם רחל אדרי ואף ביקר בביתה.
* גרמניהגרמניה גרמניה: קנצלר גרמניה אולף שולץ ביקר בישראל ב-17 באוקטובר ונפגש עם ראש הממשלה הישראלי, בנימין נתניהו. הוא הציע סיוע צבאי לישראל והומניטרי לרצועה, ובדרכו למטוס בחזרה לארצו נאלץ להישכב על קרקע נתב"ג בזמן אזעקה.
* צרפתצרפת צרפת: נשיא צרפת עמנואל מקרון נפגש עם נחיתתו בישראל עם משפחות החטופים, ולאחר מכן גם עם הנשיא הישראלי יצחק הרצוג. לאחר הפגישה עם המשפחות אמר כי שלושים צרפתים נרצחו בישראל במתקפת הפתע ותשעה נוספים נחטפו לעזה. הוא אף הציע להקים קואליציה נגד הטרור.
* איטליהאיטליה איטליה: ב-21 באוקטובר הגיעה ראש הממשלה ג'ורג'ה מלוני לביקור בישראל ונפגשה עם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו. כמו כן, סגן ראש ממשלת איטליה ושר החוץ שלה, אנטוניו טאיאני, ביקר יחד עם שר החוץ הישראלי אלי כהן בעיר נתיבות.
* אוסטריהאוסטריה אוסטריה: קנצלר אוסטריה קארל נהאמר נפגש עם ראש הממשלה הישראלי בנימין נתניהו ואמר כי מדינתו עומדת לצד ישראל.
* צ'כיהצ'כיה צ'כיה: ראש ממשלת צ'כיה פטר פיאלה נפגש עם נשיא מדינת ישראל הרצוג בקריה בתל אביב, ואמר שזכותה של ישראל להגן על עצמה.

מנהיגים אירופיים נוספים ביקרו בישראל מאז תחילת המלחמה.

קישורים חיצוניים
----------------

* Israel at WAR! Top Israeli cartoonists discuss the current situation through cartoons. Episode #29, סרטון בערוץ "Caglecast", באתר יוטיוב (אורך: 34:15)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אתר למנויים בלבד אבי בר-אלי, משרד ההסברה נסגר. עכשיו נותרו עוד עשרה לסגור (ולהרגיע את כבוד הנשיא), באתר TheMarker‏, 23 באוקטובר 2023
2. ↑  דיפלומטיה ציבורית, באתר משרד החוץ
3. 1 2  דניאל אדלסון, ניו יורק, איתמר אייכנר, דמעות, יציאה אחרי 5 דקות ו"הרגשה כמו באושוויץ": סרט הזוועות הוקרן בקונגרס, באתר ynet, 14 בנובמבר 2023.
4. 1 2  דוד ורטהיים‏, ראיונות ליוון וסרטונים לארגנטינה: ההסברה הישראלית לא קיימת, ומפעלי הסברה פרטיים נולדים, באתר וואלה!‏, 10 באוקטובר 2023
5. 1 2  איתמר אייכנר, בנט בבליץ ראיונות לתקשורת הזרה | צפו בעימות עם המראיין: "תתבייש, שמעתי מספיק", באתר ynet, 12 באוקטובר 2023.
6. ↑  Special Procedures, States must adhere to obligations under Genocide Convention to prevent further loss of life in Gaza, says Special Rapporteur Francesca Albanese, Office of the United Nations High Commissioner for Human Rights, ‏26 במרץ 2024 (באנגלית)
7. ↑  סוכנויות הידיעות, ‏ביידן: "הפנטגון הראה ראיות שישראל לא פגעה בבית חולים בעזה", באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2023
8. ↑  שירז תקווה ורם ברנדס ועמיחי שטיין, בזכות ביידן: כלי תקשורת בעולם חוזרים מהאשמת ישראל בתקיפת בית החולים, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 18 באוקטובר 2023
9. ↑  איתמר אייכנר, בגלל פשעי המין ב-7.10: סנקציות אירופיות על חמאס והג'יהאד האיסלאמי, באתר ynet, 12 באפריל 2024
10. ↑  איתמר אייכנר, סקרים בעולם: ישראל איבדה את כל התמיכה שקיבלה ב-7 באוקטובר, באתר ynet, 10 באפריל 2024
11. 1 2  דיפלומטיה ציבורית, באתר משרד החוץ
12. ↑  להרחבה, ראו #הסברה על ניצול חמאס של תשתיות אזרחיות ורפואיות לצורכי טרור.
13. ↑
14. ↑
15. ↑  [0]=AZXiZKmeEZwKMqv7gkF7TmtR8eqlbRM5b1DreoZ0C7picQcbRd0I-6XdTsJZDf1mSZMn15qnpFjroN3neEpENNkInG\_MI1Aap8GmW-b4eRc1W5VcuZkwHphjZ-oRFAt0EPUMap4YElawFQzEVXJjUTL3&\_\_tn\_\_=R]-R
16. ↑  [0]=AZXiZKmeEZwKMqv7gkF7TmtR8eqlbRM5b1DreoZ0C7picQcbRd0I-6XdTsJZDf1mSZMn15qnpFjroN3neEpENNkInG\_MI1Aap8GmW-b4eRc1W5VcuZkwHphjZ-oRFAt0EPUMap4YElawFQzEVXJjUTL3&\_\_tn\_\_=R]-R
17. ↑
18. ↑
19. ↑
20. ↑  ספיר ליפקין, ‏"תקיפות חסרות תקדים בעזה", חמאס מייצר מצג שווא - ומונע את פינוי האוכלוסייה דרומה | תיעוד, באתר ‏מאקו‏, 5 בנובמבר 2023
21. ↑  בכירים בחמאס: המטרה היא לא לשפר את המצב בעזה, מקווים שהמלחמה תהפוך לקבועה, באתר ynet, 8 בנובמבר 2023
22. ↑  Behind Hamas’s Bloody Gambit to Create a ‘Permanent’ State of War, ניו יורק טיימס (באנגלית)
23. ↑  'We will repeat October 7 again and again' - Hamas official, The Jerusalem Post, ‏2023-11-01 (באנגלית) (באנגלית)
24. ↑  אתר למנויים בלבד גדעון לב, מודיעין, מיתוג והתאמה לקהל היעד: כך חמאס מנצח בקרב על התודעה, באתר הארץ, 6 בדצמבר 2023
25. 1 2  Steven Lee Myers, Sheera Frenkel In a Worldwide War of Words, Russia, China and Iran Back Hamas, ניו יורק טיימס, 3/11/2023, ארכוב
26. ↑  אתר למנויים בלבד גיא רולניק, כמו אילון מאסק, גם נתניהו לא יפעל להפסיק את מכונת הרעל, באתר TheMarker‏, 1 בדצמבר 2023
27. ↑  נבו טרבלסי, ‏"שטיפת מוח לצעירים": כך עובד האלגוריתם של ההסתה נגד ישראל, באתר גלובס, 14 בנובמבר 2023
28. 1 2  דרק ליף, מורן דיטש, אלון ברקמן, ג'סי ויינברג, נתונים חדשים חושפים: כך זינק מספר ההפגנות נגד ישראל בעולם, באתר המכון למחקרי בטחון לאומי, ‏9 בנובמבר 2023
29. ↑  יונה לייבזון אנטוניה ימין, ‏כ-300 אלף הפגינו בעד ישראל בוושינגטון, בגרמניה - תמונות החטופים הוקרנו על בניין העיתון הנקרא במדינה, באתר ‏מאקו‏, 14 בנובמבר 2023
30. ↑  "עם ישראל חי": אלו הפגנות התמיכה שהתקיימו בעולם, באתר ‏מאקו‏, 12 באוקטובר 2023
31. ↑  נטע בר, אריאל כהנא, "אין מקום לציונים בדרום אפריקה": מפגינים בעד ישראל הותקפו בקייפטאון, באתר ישראל היום, ‏13 בנובמבר 2023
32. ↑  סערה בבריטניה: 300 אלף מפגינים נגד ישראל בלונדון – דווקא ביום הזיכרון, באתר ynet, 11 בנובמבר 2023
33. ↑  עשרות אלפים מפגינים בלונדון נגד ישראל. המשטרה הזהירה - מי שיתמוך בחמאס ייעצר, באתר ynet, 25 בנובמבר 2023
34. ↑  "Antisemitism Surges Around World as Israel, Hamas Clash". *VOA* (באנגלית). 2023-10-11. ארכיון מ-2023-10-12. נבדק ב-2023-10-19.
35. ↑  Abboud, Leila; Klasa, Adrienne; Chazan, Guy (2023-10-15). "Israel-Hamas war unleashes wave of antisemitism in Europe". *Financial Times*. ארכיון מ-2023-10-18. נבדק ב-2023-10-19.
36. ↑  Chrisafis, Angelique; Kassam, Ashifa; Connolly, Kate; Giuffrida, Angela (2023-10-20). "'A lot of pain': Europe's Jews fear rising antisemitism after Hamas attack". *The Guardian* (באנגלית). ISSN 0261-3077. ארכיון מ-2023-10-21. נבדק ב-2023-10-21.
37. ↑  "Israel bracing for wave of immigrants amid antisemitism". *Ynetnews* (באנגלית). 7 בנובמבר 2023. ארכיון מ-7 בנובמבר 2023. נבדק ב-7 בנובמבר 2023. `{{cite news}}`:  (עזרה)
38. ↑  איתמר אייכנר, שיימינג ולחץ על תורמים: כך ישראל תיאבק באנטישמיות בקמפוסים בארה"ב, באתר ynet, 25 בנובמבר 2023.
39. ↑  Day of Resistance Toolkit, סטודנטים למען צדק בפלסטין (באנגלית)
40. ↑  Students for Justice in Palestine Endorses Terrorism and ‘Dismantling Zionism;’ Plans Day of Resistance, הליגה נגד השמצה, 9 באוקטובר 2023(באנגלית)
41. ↑   מאבק ההסברה הישראלית בקמפוסים בארה"ב: "סטודנטים הותקפו, חוששים להגיע", סרטון בערוץ "כאן חדשות", באתר יוטיוב (אורך: 09:48)
42. ↑  ויקי אוסלנדר, הקמפוסים בארה"ב הפכו לזירת התגוששות במאבק על התודעה הציבורית, באתר כלכליסט, 14 באוקטובר 2023
43. ↑   An Open Letter to Every Parent in America, סרטון בערוץ "Shai Davidai", באתר יוטיוב (אורך: 10:02).
44. ↑  דוד ברון, מייקל בלומברג נגד נשיאי האוניברסיטאות: תרמו ליצירת האווירה שהולידה תמיכה בטרור, באתר ישראל היום, 18 בנובמבר 2023.
45. ↑  אנדרו ג'ק, פייננשל טיימס, "לוחות הדומינו נופלים": לחץ התורמים על האוניברסיטאות בארה"ב מתגבר, באתר כלכליסט, 20 באוקטובר 2023
46. ↑  ניסן צור, האוניברסיטאות הקימו "כוח משימה" למאבק באנטישמיות, באתר ערוץ 7, 4 בנובמבר 2023
47. ↑   ציוץ של Bill Ackman ברשת החברתית אקס (טוויטר), 5 בנובמבר 2023
48. ↑  ביל אקמן, הרווארד שאהבתי איבדה את דרכה, באתר מידה, 5 בדצמבר 2023.
49. ↑  Marxisten stecken hinter Palästina-Demo an der Uni Zürich, אתר 20min (בגרמנית)
50. ↑  Palästina-Sympathisanten halten Schweizer Unis auf Trab, אתר srf (בגרמנית)
51. ↑  נטע בר, אנשי סגל באוניברסיטת קולומביה: "מזועזעים מהתמיכה בחמאס והאנטישמיות", באתר ישראל היום, 31 באוקטובר 2023
52. ↑  אוניברסיטת קולומביה בניו יורק: משעים פעילות של שני ארגונים פרו-פלסטיניים, באתר ynet, 10 בנובמבר 2023
53. ↑  וואלה! תרבות‏, 6 מיליון בחצי יממה: יונית שיתפה את המערכון של "ארץ נהדרת" - ופוצצה את הרשת, באתר וואלה!‏, 6 בנובמבר 2023. הצפיות היו בפוסט והסרטון של לוי ב-X (טוויטר).
54. ↑   Welcome to Columbia Untisemity, סרטון בערוץ "ארץ נהדרת", באתר יוטיוב (אורך: 02:51). סרטון זה הוא מהערוץ הרשמי של "ארץ נהדרת" ולא ההעתק שלו שהופץ בפוסט של יונית לוי.
55. ↑  ניסן צור, ארה"ב: נפתחה חקירה על האנטישמיות באוניברסיטאות, באתר ערוץ 7, 18 בנובמבר 2023.
56. ↑  איתמר אייכנר, סרטון הזוועות מ-7 באוקטובר הוקרן באוניברסיטה היוקרתית: "צונאמי של אנטישמיות בהרווארד", באתר ynet, 5 בדצמבר 2023.
57. ↑  דנה גוטרזון, ‏אחרי הדיון על אנטישמיות: נשיאות האוניברסיטאות בארה"ב מותקפות ברשת, באתר ‏מאקו‏, 6 בדצמבר 2023.
58. ↑   Dr. Phil demands the resignation of Ivy League Presidents for allowing Jewish hate on their campuses, סרטון בערוץ "Dr. Phil", באתר יוטיוב (אורך: 06:53).
59. ↑  נטע בר, בשל האנטישמיות: בוטלה תרומה של 100 מיליון דולרים לאוניברסיטת פן, באתר ישראל היום, 8 בדצמבר 2023.
60. ↑  קריאות להתפטרותן של נשיאות הרווארד, MIT ואוניברסיטת פנסילבניה, באתר ‏מאקו‏, 9 בדצמבר 2023.
61. ↑  נטע בר, הלחץ להתפטרות הנשיאה גובר: הרווארד הפסידה יותר ממיליארד דולר בתרומות, באתר ישראל היום, 12 בדצמבר 2023.
62. ↑  חדשות חוץ, הלחץ גובר: גם לן בלווטניק מפסיק את תרומתו להרווארד, באתר כלכליסט, 21 בדצמבר 2023.
63. ↑  ניסן צור, סטודנטים יהודים תובעים את הרווארד, באתר ערוץ 7, 11 בינואר 2024.
64. ↑  Katie Robertson, ‏After Hospital Blast, Headlines Shift With Changing Claims, New York Times, 18 באוקטובר 2023.
65. ↑  ניסן צור, השקרים מוצגים לעולם: רשת CNN מפרקת את טענות החמאס, באתר ערוץ 7, 20 באוקטובר 2023
66. ↑  Rob Picheta, The devastating Gaza hospital blast is shrouded in uncertainty. Here’s what we know, and what we don't, CNN
67. ↑  עינב חלבי, יואב זיתון, חמאס: 500 הרוגים בהפצצת בית חולים בעזה. צה"ל: שיגור כושל של הג'יהאד האיסלאמי, באתר ynet, 17 באוקטובר 2023,  
דנה בן שמעון ושחר קליימן, צה"ל: הפיצוץ בביה"ח בעזה - כתוצאה משיגור כושל של הג'יהאד האסלאמי, באתר ישראל היום, 17 באוקטובר 2023,  
שלו שינברג, חמאס טוען: "500 הרוגים בהפצצת בית חולים בעזה"; צה"ל: שיגור כושל של הגא"פ, באתר בחדרי חרדים, 17 באוקטובר 2023,  
עוזי ברוך, דובר צה"ל לכתבים הזרים: איתרנו שיחות בין טרוריסטים שדיברו על ירי שכשל, באתר ערוץ 7, 18 באוקטובר 2023.
68. ↑  ערב 11 למלחמה, באתר ynet, 19 באוקטובר 2023
69. ↑   ציוץ של צבא ההגנה לישראל ברשת החברתית אקס (טוויטר), 17 באוקטובר 2023
70. ↑  ערוץ אלג'זירה מציל את ישראל מהשקר שהיא אחראית לתקיפת בית החולים. ‏17 באוקטובר 2023
71. ↑  דובר צה"ל חשף: ההקלטה שמוכיחה שחמאס ידע כי הרקטה שפגעה בבי"ח היא של הג'יהאד, באתר מעריב אונליין, 18 באוקטובר 2023.
72. ↑   הגא"פ הוא האחראי לפגיעה בבית החולים בעזה, באתר צה"ל, 18 באוקטובר 2023.
73. ↑  AP visual analysis: Rocket from Gaza appeared to go astray, likely caused deadly hospital explosion, 21 באוקטובר 2023
74. ↑  CNN Investigates: Forensic analysis of images and videos suggests rocket caused Gaza hospital blast, not Israeli airstrike, 21 באוקטובר 2023.
75. ↑  Gaza hospital explosion sparks anger and protests in Arab countries, CNN, 18 באוקטובר 2023.
76. ↑  "מאיפה יש לכם אומץ להטיף לחטופה בת 85?", באתר ערוץ הספורט, ‏24 באוקטובר 2023
77. ↑  עינב חלבי, איתמר אייכנר, ליאור בן ארי, שוחררו החטופות יוכבד ליפשיץ ונורית קופר, בעליהן עדיין בשבי חמאס, באתר ynet, 23 באוקטובר 2023.
78. ↑  נחום ברנע, אדיר ינקו, החטופות התאחדו עם משפחותיהן, יוכבד ליפשיץ: "אינני יודעת לאן נלקחתי", באתר ynet, 23 באוקטובר 2023
79. ↑  אורי סלע, אלי אשכנזי‏, יוכבד ליפשיץ שחזרה את חטיפתה לעזה: "עברתי תופת - הכו אותי והכאיבו מאוד", באתר וואלה!‏, 24 באוקטובר 2023
80. ↑  רועי אבן, ‏"הושטת יד לשלום": בעולם מבולבלים אחרי עדות יוכבד ליפשיץ, באתר ‏מאקו‏, 25 באוקטובר 2023
81. ↑  רן בוקר, חטופה מול המצלמות: איפה מי שייקח אחריות וימנע אסון הסברתי? | דעה, באתר ynet, 24 באוקטובר 2023
82. ↑  דנה ויס ירון אברהם, ‏הברדק ההסברתי: מאחורי הקלעים של מסיבת העיתונאים עם החטופה, באתר ‏מאקו‏, 24 באוקטובר 2023
83. ↑  מתן וסרמן, ‏הסערה סביב הצהרת החטופה נמשכת: "טבח תדמיתי למדינת ישראל", באתר מעריב אונליין, 24 באוקטובר 2023
84. ↑  אנה ברסקי, ‏"פיגוע הסברתי בלתי נתפס": קרב האשמות קשות בין לשכת רה"מ לאיכילוב בגלל הריאיון של ליפשיץ, באתר מעריב אונליין, 24 באוקטובר 2023
85. ↑  ynet, "מחווה של שלום, מול פני הרשע": יוכבד ליפשיץ על שערי העיתונים בבריטניה, באתר ynet, 25 באוקטובר 2023
86. ↑  ערן סיקורל, "פיגוע" הסברתי? "יד השלום" של יוכבד תפסה את כלי התקשורת בעולם, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 25 באוקטובר 2023
87. ↑  גל רקובר, ‏סקרי דעת קהל בעולם: רוב הציבור מזדהה עם ישראל, למרות מה שמשתקף ברשתות החברתיות, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 6 בנובמבר 2023.
88. ↑  אסף אוני, ‏סקרים מלמדים: רוב האירופאים דווקא תומכים בזכות של ישראל להגן על עצמה, באתר גלובס, 30 באוקטובר 2023
89. ↑  a Harvard CAPS/Harris poll, 19 באוקטובר 2023
90. ↑  אריאל כהנא, הישג דיפלומטי אדיר: הפרלמנט האירופי בהחלטה תקדימית בנוגע להפסקת אש ולחטופים, באתר ישראל היום, 18 בינואר 2024.
91. ↑  רכבת תמיכה אווירית של מנהיגים מהעולם תנחת בישראל, באתר משרד החוץ, ‏12 באוקטובר 2023
92. ↑  לאחר ביקור ביידן: הצעד החדש של ארה"ב לתמיכה בישראל, באתר מעריב אונליין, 19 באוקטובר 2023.
93. ↑  איתמר אייכנר, ראש ממשלת בריטניה בישראל: "זו אינה זכותכם - זו חובתכם להשיב את הביטחון למדינתכם", באתר ynet, 19 באוקטובר 2023.
94. ↑  שר החוץ של בריטניה ביקר באופקים ונחשף לזוועות, באתר "סרוגים", 11 באוקטובר 2023.
95. ↑  אנטוניה ימין, ‏קנצלר גרמניה נשכב על הקרקע בזמן אזעקה בנתב"ג, באתר ‏מאקו‏, 17 באוקטובר 2023.
96. ↑  איתמר אייכנר, מקרון הציע להקים קואליציה נגד הטרור, נתניהו: "מסרבים שדאעש יהיו בגבול שלנו", באתר ynet, 24 באוקטובר 2023.
97. ↑   ראש הממשלה בנימין נתניהו נפגש עם ראש ממשלת איטליה ג'ורג'ה מלוני, בקריה בתל אביב, סרטון בערוץ "IsraeliPM", באתר יוטיוב (אורך: 00:31)
98. ↑  איטליה תומכת ללא סייג בישראל במאבקה בטרור, באתר משרד החוץ, ‏13 באוקטובר 2023
99. ↑  קנצלר אוסטריה לנתניהו: "המאבק המשותף נגד הטרור חשוב כעת מאי פעם", באתר ynet, 25 באוקטובר 2023.
100. ↑  עכשיו 14 פוליטי מדיני, רה"מ צ'כיה להרצוג: "זכותכם להגן על ישראל ועל קיומכם", באתר עכשיו 14, 25 באוקטובר 2023.

| מלחמת חרבות ברזל |
| --- |
| הצדדים הלוחמים | 

|  |  |
| --- | --- |
| ישראלישראל ישראל |  צה"ל •  שב"כ •  משטרת ישראל •  משמר הגבול •  המוסד • כיתות כוננות • בתמיכת ארצות הבריתארצות הברית ארצות הברית |
| ציר ההתנגדות | חדר המבצעים הפלסטיני המשותף (חמאסחמאס חמאס • הג'יהאד האסלאמי הפלסטיניהג'יהאד האסלאמי הפלסטיני הג'יהאד האסלאמי ונוספים) • חזבאללהחזבאללה חזבאללה • חות'יםחות'ים חות'ים • איראןאיראן איראן |

 |
| אירועים עיקריים | מתקפת הפתע על ישראל (החטופים לעזה) • פינוי צפון רצועת עזה • התמרון הקרקעי • קרב בית חאנון • החלטה ES-10/21 של העצרת הכללית של האו"ם • קרב ג'באליה •  קרב עזה • עסקת שחרור החטופים • החלטה 2712 של מועצת הביטחון של האו"ם • קרב שג'אעייה • קרב ח'אן יונס • קרב מחנות המרכז • מבצע עוז וניר • אסון אל-מע'אזי • מבצע כתר המערב • מבצע ניתוח מקומי • התקיפה האיראנית על ישראל |
| זירות | 

|  |  |
| --- | --- |
| הזירה העזתית | מתקפת הפתע על ישראל • פינוי צפון הרצועה • קרב בית חאנון • קרב ג'באליה •  קרב עזה • הפסקת אש • קרב שג'אעייה • תוכנית אטלנטיס • קרב ח'אן יונס • הקרב במחנות המרכז • מבצע עוז וניר • אסון אל-מע'אזי • מבצע יד זהב • מבצע כתר המערב • מבצע ניתוח מקומי • הריגת עובדי המטבח המרכזי העולמי • כביש 749 • המשבר ההומניטרי (הרעב ההמוני • אסון הסיוע ההומניטרי) • הסיוע ההומניטרי |
| החזית הצפונית | ההתנקשות בסאלח אל-עארורי • התקיפה בנמל התעופה חלב • המעורבות האיראנית הישירה (תקיפת הקונסוליה האיראנית בדמשק • ההשתלטות האיראנית על אוניית המכולות MCS Aries • התקיפה האיראנית על ישראל) |
| מערכת דעת הקהל העולמית | 

|  |  |
| --- | --- |
| האומות המאוחדותהאומות המאוחדות באומות המאוחדות | מעורבות עובדי אונר"א במתקפת הפתע על ישראל • החלטה ES-10/21 של העצרת הכללית • החלטה 2712 של מועצת הביטחון • החלטה 2720 של מועצת הביטחון • תלונת דרום אפריקה נגד ישראל • החלטה 2722 של מועצת הביטחון • תלונת משפחות החטופים נגד חמאס • החלטה 2728 של מועצת הביטחון |
| ארצות הבריתארצות הברית בארצות הברית | הריגת פול קסלר • עצרת התמיכה בוושינגטון לישראל • השימוע בקונגרס בדבר אנטישמיות בקמפוסים • המזח האמריקאי בעזה |
| בעולם | מאבק ההסברה (מטה ההסברה האזרחי • סרט הזוועות • נחטף על ידי חמאס) • האנטישמיות בעולם • תגובות בין-לאומיות • מידע כוזב (הפיצוץ בבית החולים אל-אהלי) |

 |
| זירות נוספות | זירת יהודה ושומרון (העימות בנור שמס) • מעורבות החות'ים (מבצע שומר השגשוג • המתקפה האווירית בתימן • מבצע קשת פוסידון • המשבר בים סוף) • העורף הישראלי (חסימת משאיות הסיוע לרצועת עזה) |

 |
| מתקפת הפתע | 

|  |  |
| --- | --- |
| טרור | פסטיבל נובה • כביש 232 • אופקים • הגמלאים בשדרות • בארי (צוות אלחנן) • חולית • יכיני • כיסופים • כפר עזה • נחל עוז • ניר יצחק • ניר עוז • נירים • נתיב העשרה • עין השלושה • עלומים • רעים • חוף זיקים • מסיבת פסיידאק • אלימות מינית |
| קרבות | בסיס אורים • מוצב כיסופים • מוצב כרם שלום • מוצב נחל עוז • מוצב סופה • מוצב פגה • מחנה רעים • ארז • זיקים • שדרות • יתד • כרם שלום • מבטחים • מגן • מפלסים • נחל עוז • ניר עם • סופה • סעד • עין הבשור • פרי גן • רעים • קרב הטנקיסטיות |

 |
| בני ערובה וחטופים | חטיפת משפחת ביבס • פרשת בני הערובה בבארי • מבצע ראשית האור • עסקת שחרור החטופים • הריגת חטופים בשג'אעייה • מבצע יד זהב • מטה המשפחות להחזרת החטופים והנעדרים • פורום תקווה • חוק תגמולים למשפחות החטופים • רשימה חלקית |
| פיגועים | פיגוע הירי באלכסנדריה • פיגוע הירי ליד עינב • פיגוע הדקירה בשער הפרחים • פיגוע הירי במחסום המנהרות • פיגוע הירי ביציאה מירושלים (הריגת יובל קסטלמן) • פיגועים נוספים בישראל ב-2023 • הפיגוע בוואדי חרמיה • הפיגוע המשולב ברעננה • פיגוע הירי בצומת ראם • פיגוע הירי במחלף הזיתים • פיגוע הירי בתחנת הדלק בעלי • פיגוע הדקירה בצומת בית קמה • פיגוע הירי בצומת הפרסה • הפיגוע בגן יבנה • רצח בנימין אחימאיר • פיגועים נוספים בישראל ב-2024 |
| כוחות צה"ל |  חיל האוויר •  חיל הים •  חיל ההנדסה הקרבית •  חיל התותחנים •  עוצבת הפלדה (162) •  עוצבת געש (36) •  עוצבת האש (98) •  עוצבת סיני (252) •  עוצבת הבזק (99) •  חטיבת גולני •  חטיבת הצנחנים •  חטיבת עוז •  חטיבת גבעתי •  חטיבת הנח"ל •  חטיבת כפיר •  חטיבה 401 •  חטיבה 7 •  חטיבה 188 •  חטיבת קרייתי •  עוצבת חצי האש •  יהל"ם •  חיל הגנת הגבולות •  חטיבת החילוץ וההדרכה • חטיבת השומר |
| כוחות הביטחון | כיתות כוננות •  שירות הביטחון הכללי •  משטרת ישראל •  משמר הגבול •  ימ"מ •  יחידת מצדה |
| אמצעי לחימה ישראליים | אדיר F-35I • נגמ"ש איתן • בואינג AH-64 אפאצ'י • דחפור D9 • זיק (הרמס 450) • חץ 2 וחץ 3 • כיפה ימית • כיפת ברזל • משגר רקטות להב • מטאדור • טנק מרכבה • נגב NG7 • נגמ"ש מרכבה • סער 6 • עוקץ פלדה • כוונת פגיון • קלע דוד • רקטת רומח • תותח מתנייע M109 |
| הרוגים | 

|  |  |
| --- | --- |
| ישראלישראל ישראל | אזרחים ישראלים • חללי צה"ל |
| ציר ההתנגדות | סיכולים ממוקדים • מחבלי חמאס • עיסאם עבדאללה • סייד רזי מוסאווי • ויסאם א-טוויל • סאדק אומידזאדה • מוחמד רזא זאהדי |

 |
| ממשל | קבינט המלחמה • מנהלת תקומה |
| שונות | מוזיקה • נשים • יום זיכרון • כלכלה • השפעות על ילדים ובני נוער |