recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
תצלום של GaAs MMIC (ממיר למעלה לתדרים 2–18 GHz)
 MMIC MSA-0686.
**מעגל מיקרוגל מונוליטי**, או **MMIC** (לעיתים מבוטא "מימיק"), הוא סוג של מכשיר מעגל משולב (IC) הפועל בתדרי מיקרוגל (300 מגה-הרץ עד 300 גיגה-הרץ). התקנים אלה מבצעים בדרך כלל פונקציות כגון ערבוב מיקרוגלי, הגברת עוצמה, הגברה עם רעש נמוך ומיתוג בתדר גבוה.MMICs הם אנלוגיים או שילוב של אנלוגיים ודיגיטליים. כניסות ויציאות בהתקני MMIC מותאמות לעיתים קרובות לעכבה אופיינית של 50 אוהם. זה הופך אותם לקלים יותר לשימוש, מכיוון שרשור של MMICs אינו מצריך רשת התאמה חיצונית במקרה זה. בנוסף, רוב ציוד הבדיקה המיקרוגלי מיועד לפעול בסביבה של 50 אוהם.

MMICs קטנים בממדיהם (בסביבות 1 עד 10 מילימטר רבוע) וניתנים לייצור המוני, מה שאפשר את התפשטותם של מכשירים בתדר גבוה כגון טלפונים סלולריים. MMICs יוצרו במקור באמצעות גליום ארסניד (GaAs), מוליך למחצה מורכב III-V. יש לו שני יתרונות מובנים על פני סיליקון (Si), החומר המסורתי למימוש IC: מהירות מכשיר (טרנזיסטור) ומצע מבודד למחצה. שני הגורמים עוזרים בתכנון של פונקציות מעגלים בתדר גבוה. עם זאת, המהירות של טכנולוגיות מבוססות סיליקון עלתה בהדרגה ככל שהגודל של טרנזיסטורים קטן, וכעת ניתן לייצר MMICs גם בטכנולוגיית סיליקון. היתרון העיקרי של טכנולוגיית סיליקון הוא עלות הייצור הנמוכה שלה בהשוואה ל-GaAs. קוטרי פרוסות סיליקון גדולים יותר (בדרך כלל 8 אינץ' עד 12 אינץ' בהשוואה ל-4 אינץ' עד 8 אינץ' עבור GaAs) ועלויות הפרוסות נמוכות יותר, מה שתורם ל-IC זול יותר.

סוגי מעגל מיקרוגל מונוליטי
--------------------------

במקור, MMICs השתמשו בטרנזיסטורי אפקט שדה מתכת מוליכים למחצה (MESFETs) כהתקן הפעיל. לאחרונה הפכו טרנזיסטורים בעלי ניידות אלקטרונית גבוהה (HEMT), HEMT פסאודומורפיים וטרנזיסטורים דו-קוטביים בעלי הטרו-צמתים הפכו נפוצים.

טכנולוגיות III-V אחרות, כגון אינדיום פוספיד (InP), הוכחו כבעלות ביצועים מעולים ל-GaAs במונחים של רווח, תדר חיתוך גבוה יותר ורעש נמוך. עם זאת, הם גם נוטים להיות יקרים יותר בגלל גודלם הקטן יותר של הפרוסות ושבריריות חומר גבוהה יותר.

סיליקון גרמניום (SiGe) היא טכנולוגיית מוליכים למחצה מרוכבים מבוססת סיליקון, המציעה טרנזיסטורים מהירים יותר ממכשירי סיליקון רגילים, אך עם יתרונות עלות דומים.

גליום ניטריד (GaN) הוא גם אופציה עבור MMICs. מכיוון שטרנזיסטורי GaN יכולים לפעול בטמפרטורות גבוהות בהרבה ולעבוד במתחים גבוהים בהרבה מאשר טרנזיסטורי GaAs, הם יוצרים מגברי כוח אידיאליים בתדרי מיקרוגל.

שימושים
-------

מעגלי מיקרוגל מונוליטיים נמצאים בשימוש בפלאפונים סלולריים, בלווייני תקשורת ואיכון ובמערכות תקשורת ומכ"ם.

ראו גם
------

* מעגל היברידי
* קו תמסורת

לקריאה נוספת
------------

* *Practical MMIC Design*, Steve Marsh, published by Artech House מסת"ב 1-59693-036-5
* *RFIC and MMIC Design and Technology*, editors I. D. Robertson and S. Lucyszyn, published by the IEE (London) מסת"ב 0-85296-786-1

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מעגל מיקרוגל מונוליטי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "A reprieve for Moore's Law: milspec chip writes computing's next chapter". *Ars Technica*. 2016-06-09. נבדק ב-2016-06-14.
2. ↑  Microprocessor circuits, Britannica, ‏30 בנובמבר 2017

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4359004-4

 |
**מועדון כדורגל נשים ארברו**, לשעבר "מועדון הספורט קָרלְסְלוּנד" (שוודית: **KIF Örebro DFF**) ובקיצור **קו-אי-אף**, הוא מועדון כדורגל נשים מהעיר ארברו, שוודיה.

ארברו משחקת באצטדיון "בֵּרְן אָרֵנָה" הנמצא בעיר, שמשמש גם את קבוצת כדורגל הגברים המקומית, ארברו אס-קו. מדי הקבוצה הם בצבעים כחול ואדום.

היסטוריה
--------

המועדון הנוכחי נוסד ב-1980, אולם המועדון המקורי כלל את ענף הנשים כבר משנת 1971. בשנת 2003 עלתה הקבוצה לליגת העל השוודית, ומאז היא משחקת בה.

לקראת עונת 2005 מונתה המאמנת המצליחה פיה סונדהאגה להוביל את המועדון, ותחת ידיה נרכשו שתיים מהשחקניות היותר ידועות שעברו בו - האמריקניות קריסטין לילי וקייט מרקגראף. שנה לאחר מכן, נבחרו שתי שחקניות מהקבוצה - לראשונה בתולדותיה - לסגל הנבחרת הלאומית של שוודיה. 

בשנת 2014, הגיעה הקבוצה להישג השיא שלה - סגנות הליגה השוודית, ובעקבות כך העפילה לליגת האלופות בפעם הראשונה.

שחקניות מפורסמות
----------------

* ארצות הבריתארצות הברית קריסטין לילי
* ארצות הבריתארצות הברית קייט מרקגראף
* פינלנדפינלנד סאנה ואלקונן

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארברו** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של ארברו
**Batman: The Caped Crusader** הוא משחק פעולה-הרפתקאות שפותח על ידי חברת Special FX Software והופץ על ידי חברת Ocean Software למחשבי 8-ביט ולפלטפורמות PC, ספקטרום סינקלייר, קומודור 64, קומודור אמיגה, Amstrad CPC ו-Apple II.

באטמן מתמודד מול הפינגווין והג'וקר. המשחק מפוצל לשני חלקים נפרדים, אחד לכל נבל. באטמן נלחם בעזרת אגרופים, בעיטות ובאטראנג, במקור בומרנג בצורת עטלף (מאנגלית: batarang, מורכב מהמילים "עטלף"+"בומרנג"). באטמן פותר חידות במהלך המשחק.

בהשקתו המקורית, המגזין "Your Sinclair" העניק לו ציון 9/10 וציין לשבח את הגרפיקה והפיצול לשני חלקים. מגזין CGW פרסם סקירה חיובית ושיבח את הגרפיקה, במיוחד בפלטפורמות Atari ST's שהייתה מעט יותר איכותית מהקומדור 64[דרוש מקור].

קישורים חיצוניים
----------------

* Batman: The Caped Crusader

הערות שוליים
------------

1. ↑  Batman: The Caped Crusader, web.archive.org, ‏2007-10-27 "But what's perhaps most brilliant of all is that there are actually two games in one here - one substantially harder than the other, but both equally brillsville."
מפת אזורים בארץ ישראלמפת אזורים בארץ ישראל
**חבל אַרְגֹּב** היה שמו של חבל ארץ בבשן בעבר הירדן המזרחי בתקופת המקרא. בקרב חוקרי המקרא וארץ ישראל ניתנו הצעות שונות באשר לזיהוי חבל הארגוב.

אזכורים מקראיים
---------------

ארגוב נכבש על ידי שבטי ישראל לפני כניסתם לארץ ישראל שממערב לירדן; לפי המסופר בספר דברים, יצאו הלוחמים של שבטי ישראל אל הבשן שכלל את "חבל ארגוב", שם נתקלו בכוחות הצבא של עוג בסמוך לעיר אדרעי, והתנהלה מערכה צבאית שהסתיימה בניצחונם של שבטי ישראל:

"וַנֵּפֶן וַנַּעַל דֶּרֶךְ הַבָּשָׁן וַיֵּצֵא עוֹג מֶלֶךְ הַבָּשָׁן לִקְרָאתֵנוּ הוּא וְכָל עַמּוֹ לַמִּלְחָמָה אֶדְרֶעִי: וַיֹּאמֶר ה' אֵלַי אַל תִּירָא אֹתוֹ כִּי בְיָדְךָ נָתַתִּי אֹתוֹ וְאֶת כָּל עַמּוֹ וְאֶת אַרְצוֹ וְעָשִׂיתָ לּוֹ כַּאֲשֶׁר עָשִׂיתָ לְסִיחֹן מֶלֶךְ הָאֱמֹרִי אֲשֶׁר יוֹשֵׁב בְּחֶשְׁבּוֹן: וַיִּתֵּן ה' אֱלֹהֵינוּ בְּיָדֵנוּ גַּם אֶת עוֹג מֶלֶךְ הַבָּשָׁן וְאֶת כָּל עַמּוֹ וַנַּכֵּהוּ עַד בִּלְתִּי הִשְׁאִיר לוֹ שָׂרִיד: וַנִּלְכֹּד אֶת כָּל עָרָיו בָּעֵת הַהִוא לֹא הָיְתָה קִרְיָה אֲשֶׁר לֹא לָקַחְנוּ מֵאִתָּם שִׁשִּׁים עִיר כָּל **חֶבֶל אַרְגֹּב** מַמְלֶכֶת עוֹג בַּבָּשָׁן:"

בהמשך ספר דברים מסופר על יאיר בן מנשה אשר חלש על חבל ארגוב, שנקרא מאז על שמו "חות יאיר":

"יָאִיר בֶּן מְנַשֶּׁה לָקַח אֶת כָּל **חֶבֶל אַרְגֹּב** עַד גְּבוּל הַגְּשׁוּרִי וְהַמַּעֲכָתִי וַיִּקְרָא אֹתָם עַל שְׁמוֹ אֶת הַבָּשָׁן חַוֹּת יָאִיר עַד הַיּוֹם הַזֶּה:"

ואילו, בספר מלכים, חבל ארגוב בבשן וחות יאיר בן מנשה בגלעד מתוארות כשתי יחידות מנהל נפרדות, שעליהן הופקד בן גבר אשר ישב ברמת גלעד, הנכללות בממלכת שלמה.

"בֶּן גֶּבֶר בְּרָמֹת גִּלְעָד לוֹ חַוֹּת יָאִיר בֶּן מְנַשֶּׁה אֲשֶׁר בַּגִּלְעָד לוֹ **חֶבֶל אַרְגֹּב** אֲשֶׁר בַּבָּשָׁן שִׁשִּׁים עָרִים גְּדֹלוֹת חוֹמָה וּבְרִיחַ נְחֹשֶׁת:"

אונקלוס מתרגם תמיד את "כל חבל הארגב" כ"כָּל בֵּית פֶּלֶךְ טְרָכוֹנָא". טרכונא היא טרכון.

אוסביוס, בחיבורו האונומסטיקון (תחילת המאה ה-4 לספירה), הציע לזהות את האתר המקראי עם העיר "רגב" (כיום ראג'ב) שבהרי הגלעד, אך זיהוי זה מוטל כיום בספק.

ראו גם
------

* טרכון

לקריאה נוספת
------------

* הערך: ארגב, **לכסיקון מקראי**, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 73.
* יוחנן אהרוני, **אטלס כרטא לתקופת המקרא**, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 113.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספר דברים, פרק ג', פסוקים א'–ד'.
2. ↑  ספר דברים, פרק ג', פסוק י"ד.
3. ↑  ספר מלכים א', פרק ד', פסוק י"ג.
4. ↑  אונומסטיקון 16, שורה 21.
5. ↑  י' אליצור, **שמות מקומות קדומים בארץ ישראל השתמרותם וגלגוליהם**, הוצאת יד יצחק בן-צבי והאקדמיה ללשון העברית, 100-107.
**מעגל סדרתי** הוא מעגל לוגי, המבוסס על משוב. משתמשים במעגלים סדרתיים בתחום האלקטרוניקה הספרתית.
במעגל מסוג זה היציאות של המעגל נקבעות על ידי ערכי כניסות **וגם** על ידי המצב הנוכחי של המעגל.

בשונה ממעגלים סדרתיים, קיימים מעגלים צירופיים, בהם היציאות תלויות בכניסות בלבד.

סוגי מעגלים סדרתיים
-------------------

* **אסינכרוני** - מצב המעגל מושפע בכל רגע נתון מהכניסות ומהמצב הנוכחי.

* **סינכרוני** - מצב המעגל משתנה לפי הכניסות והמצב הנוכחי בזמנים בדידים, הקצובים על ידי שעון המחובר למעגל.

בפועל כמעט ולא משתמשים במעגלים אסינכרונים, כי אלה אינם יציבים, ועלולים לגרום לבעיות תזמון במערכות שהן אפילו מעט מורכבות.

במעגל מורכב בו קיימים מסלולים שונים המחוברים אל הפלט, לכל מסלול זמן תגובה משל עצמו - כתלות במספר הרכיבים לאורך המסלול. כשמחברים מספר מסלולים כאלה אל הפלט, הוא מקבל אינפורמציה בזמנים שונים מהמסלולים השונים, ועקב כך עד אשר כל המידע
מכל המסלולים יגיע אל הפלט, הפלט יהיה שגוי. לכן, נהוג להשתמש במעגלים סינכרונים בעלי שעון, כך שהזמן המקסימלי - הזמן שלוקח למסלול המקסימלי להתייצב על הפלט הנכון, יהיה קטן מזמן מחזור אחד של השעון.

ראו גם
------

* דלגלג - דוגמה פשוטה למעגל סדרתי סינכרוני
צמח זקן תיש ארוך ביישוב רקפת בגליל התחתון
**זקן-תיש ארוך** (שם מדעי: *Tragopogon coelesyriacus*) הוא צמח עשבוני רב-שנתי בסוג זקן-תיש ממשפחת המורכבים. העלים סרגליים ארוכים, מזכירים בצורתם עלי דגניים. מבסיס העלים עולה גבעול זקוף בלתי מסתעף אחד או יותר, המגיע לגובה 30 עד 50 ס"מ, ובראשו קרקפת הפרחים. עלי המעטפת של הקרקפת ארוכים מהפרחים, אשר כולם לשוניים, בצבע ורוד כהה. הפריחה בחודשים אפריל עד יולי. לזרעונים ציצית גדולה מאוד המאפשרת הפצה יעילה באמצעות הרוח.

תפוצתו: מרכז אסיה – טורקמניסטן; המזרח התיכון – אפגניסטן, איראן, ירדן, ישראל, לבנון, סוריה, עיראק וטורקיה; אירופה – יוון (כרתים) וקפריסין. בארץ נפוץ מבאר שבע צפונה, בעיקר במקומות פתוחים, בתי גידול טבעיים כגון בתה, שדות, אך גם בקרבת האדם – למשל בשולי דרכים וכעשב שוטה בגינות. שרשיו ניתנים לאכילה לאחר בישול.

לקריאה נוספת
------------

* עזריה אלון (עורך), אנציקלופדיית "החי והצומח של ארץ ישראל", משרד הביטחון – ההוצאה לאור, החברה להגנת הטבע, 1983; כרך 11 - צמחים בעלי פרחים ב', עמ' .185

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זקן-תיש ארוך** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* צמחיית ישראל ברשת
* Tropicos
 |

* זקן תיש ארוך באתר הגן הבוטני בירושלים (ארכיון)

הערות שוליים
------------

1. ↑  עזי פליטמן, קלרה חן, אבינעם דנין, אבישי שמידע, דוד דרום, "צמחי ישראל בתמונות", הוצאת מסדה, 1983
רבי **דב בעריש לנדא מביאלה** (ה'תק"ף, 1820 – כ"ה בסיוון ה'תרל"ו, 1876) היה אדמו"ר פולני, מנהיג חסידות וורקא לאחר פטירת רבי מנחם מנדל מוורקא.

ביוגרפיה
--------

נולד לרבי אברהם לנדא, "הגאון מטשכנוב". אביו נסע לחצרות אדמו"רים אך היה אישיות עצמאית ושילב הנהגות חסידים יחד עם הנהגות אשכנזים. בצעירותו התבלט כתלמיד חכם ואביו כינהו "בני הנבון". נישא לרחל בתו של הרב ארצ'ה מגריצא-ביאלה. נסע לחצרו של רבי יצחק מוורקא שם התקרב לחסידות והיה נחשב מגדולי התלמידים. לאחר פטירת רבי יצחק, היה מהדוחפים להכתרת רבי מנדל שהיה נחבא אל הכלים בחיי אביו וכמעט שלא הכירוהו. לאחר פטירת רבי מנדל מוורקא, בשנת תרכ"ז, רוב חסידי וורקא (שנמנו באלפים) פנו לרבי דוב בעריש והכתירוהו לרבם. אבל גם בנו של רבי מנדל, רבי שמחה בונים קאליש מאוטוואצק (אוטבצק) החל לנהג אדמורו"ת.

נהג לערוך שולחנות גם בימי חול והרבה לדבר דברי תורה בשולחנות, בהם היה לעיתים מבאר את אמרותיו הקצרות של רבו רבי מנדל. דברי תורתו הודפסו בספר "מגיד דבריו ליעקב".

בהיותו אברך צעיר נסע עם רבו הרבי הצעיר מוורקא על שבת קודש לרבי מנחם מנדל מקוצק והרבי מקוצק קראו להשתתף בעת שתיית קפה בשבת לפנות בוקר כשהיה יושב ומפלפל עם גדולי התלמידים.

בניגוד לדעת רבו רבי מנדל, נהג לומר שעשירות טובה לישראל ואף אמר לרבו שכשהוא ינהיג עדה, ישפיע עליהם עשירות, עד כדי כך ששנות הנהגתו היה נקרא בפי חסידי וורקא "שבע שני השובע".

ממשיכי דרכו וצאצאיו
-------------------

לאחר פטירתו פנו חסידיו לרבי יחיאל דנציגר מאלכסנדר, ואחריו לבנו רבי ירחמיאל ישראל יצחק דנציגר מאלכסנדר. לאחר פטירת רבי ירחמיאל ישראל יצחק, בשנת תר"ע, רוב החסידים הכתירו אחיו רבי שמואל צבי (ה"תפארת שמואל") וחלק אחר פנו לרבי **אהרן צבי** בנו של רבי דוב בעריש, שהיה חסידם של האדמו"רים הראשונים מאלכסנדר. בז' בסיוון תר"ע, מספר חודשים לאחר שקיבל את ההנהגה נפטר רבי אהרן צבי ואת מקומו ירש אחיו רבי **אלימלך מנחם מנדל**, אבי חסידות סטריקוב. בנו של רבי אהרן צבי, רבי **מנחם מנדל**, החל לשמש לאחר פטירת אביו כאדמו"ר, בסודלובצה (סלדוביץ), ובהמשך לארצות הברית.

ילדים נוספים היו הרב שמחה בונם מביאלה, הרב יעקב יצחק (איטשע) ממלובה, הרב מנדל ממלובה והרב יקותיאל מוונגרוב.

תלמידים נוספים (מלבד ממשיכיו באדמו"רות) היו רבי שמעון קאליש מסקרנביץ', רבי יעקב יהודה טננבוים מנדרזין ורבי חיים טננבוים מוורשה.

דברי תורתו כונסו על ידי הרב חיים יהושע ויכלדר, בספר 'מגיד דבריו ליעקב השלם, ירושלים, תשס"ד.

לקריאה נוספת
------------

* עזריאל חיים זאמלונג, **עשר זכויות**, באתר היברובוקס

קישורים חיצוניים
----------------

* הקדמת הספר השמש ומגן, לנכדו רבי מנחם מנדל מביאלה. אתר היברובוקס.
* דב בריש מביאלה, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  שו"ת עני בן פחמא, סימן טז

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007300367905171

 |
**מקרים קשים יוצרים דין רע** (מאנגלית: **Hard Cases Make Bad Law**) היא אמרת כנף הגורסת כי חוקים שנחקקים או הלכות שנפסקות כדי לתקן מקרי קיצון קשים, חלים בסופו של דבר על קשת רחבה יותר של מקרים מאשר אלה שהתכוונו לתקן, ולכן נוצר בסופו של דבר דין רע.

גרסה ראשונה של האמרה נטבעה בידי השופט האנגלי רוברט רולף בפסק הדין בעניין וינטרבוטום נ' רייט מ-1842 שעסק בזכותו של נהג כרכרת דואר שנפצע בתאונת דרכים עקב תקלה בכרכרה לתבוע את מי שהתחייב לדאוג לאחזקתה, אף שהחוזה לא נכרת ביניהם באופן ישיר, אלא בין כל אחד מהם לבין חברת הדואר. באותה העת, לפי הדין בממלכה, ניתן היה לתבוע בעילה של רשלנות רק עקב הפרת חוזה. השופט רולף, שדחה את התביעה, קבע בפסק דינו כי על אף הקושי שבהותרת התובע ללא פיצוי, המשמעות של הפיכת ההלכה וקבלת התביעה קשה הרבה יותר:

> 
> This is one of those unfortunate cases...in which, it is, no doubt, a hardship upon the plaintiff to be without a remedy but by that consideration we ought not to be influenced. Hard cases, it has frequently been observed, are apt to introduce bad law.
> 
> 
> 
> — Winterbottom v. Wright
> 

את גרסתו המוכרת של הביטוי טבע השופט האמריקאי אוליבר הולמס בפסק הדין נורת'רן סקיוריטיז נ' ארצות הברית מ-1904, בו נפסק כי חברת נורת'רן סקיוריטיז היא מונופול בתחום הרכבות:

> 
> Great cases like hard cases make bad law. For great cases are called great, not by reason of their importance...but because of some accident of immediate overwhelming interest which appeals to the feelings and distorts the judgement
> 
> 
> 
> — Northern Securities Co. v. United States
> 

גם בתי המשפט בישראל עושים שימוש בביטוי בפסיקותיהם. כך, למשל בפרשת פלונית מ-1964, שעסקה בסמכותו של בית הדין הרבני לדון בתביעה של אדם נגד אשתו שאינה תושבת ישראל. דעת הרוב קבעה כי אין לבית הדין סמכות, בהסתמך על הלכה שנקבעה בפסק דין קודם, אך השופט משה זילברג, שהיה בדעת מיעוט, השתמש בביטוי כדי לקבוע כי לדעתו אין להרחיב את הפסיקה, שהתאימה לעובדות המקרה הספציפי ההוא, לכדי הלכה גורפת, וכי החלתה גם על המקרה הנדון תפגע בבני הזוג. במקרה אחר השתמשה השופטת דליה דורנר בביטוי בפסק דין שעסק בהתיישנות עבירות חניה, בקובעה כי "הכרעתנו בתחולת דיני ההתיישנות חייבת להיות מנותקת מן המקרה הקונקרטי. שכן, כדברי האימרה הידועה, Hard cases make bad law"‏.

גם חברי הכנסת משתמשים לעיתים בביטוי, כדי להביע את התנגדותם להצעת חוק מסוימת. כך, למשל, פתח חבר הכנסת דב חנין את התנגדותו להארכת תוקפו של חוק שהייה שלא כדין (איסור סיוע), במילים "החוק שמובא בפנינו היום הוא עוד דוגמה לאותה אמירה ידועה ומוכרת hard cases make bad law – מקרים קשים מייצרים חוקים רעים".

הערות שוליים
------------

1. ↑  (1842) 10 M&W 109
2. ↑  193 U.S. 197 (1904)
3. ↑  בג"ץ 228/64 **פלונית נ' בית הדין הרבני האזורי, ירושלים ואח'**, פ"ד יח(4), 141.
4. ↑  בג"ץ 1618/97 **יצחק סצ'י נ' עיריית תל אביב-יפו**, פ"ד נב(2), 542.
5. ↑  פרוטוקול מליאת הכנסת מיום 2 בפברואר 2010, עמ' 112
**עכסן קטן** (שם מדעי: *Sistrurus*) הוא סוג בעל 2 מינים של נחשים ארסיים ממשפחת הצפעיים החיים באמריקה הצפונית בדרום-מזרח ומזרח קנדה, מרכז ומזרח ארצות הברית וצפון מקסיקו. משמעות השם המדעי שלהם מיוונית: "Σείστρουρος" - "זנב מקשקש" והוא מזכיר גם את כלי הנגינה הקדום - סיסטרום.

לעומת הסוג עכסן, סוג זה בעל גוף קטן יותר אבל בעל קשקשים נוקשים יותר, בעיקר על הזנב. דבר זה בנוסף לגודל העכס הקטן יותר גורם להם להשמיע רעשים צורמים יותר המבהירים יותר את האזהרה לאויבים על ארסיותם. כמו מרבית הצפעיים הם בעלי ניבים קדמיים חלולים היכולים להיפער קדימה כדי להכות ולהזריק ארס.

עכסנים אלה מזריקים פחות ארס מאשר העכסנים המצויים אך עדיין יכולים לגרום למצבים שונים הדורשים עזרה רפואית. עם זאת הארס משמש אותם בעיקר להרוג טרף של יונקים קטנים וזוחלים אחרים למאכל.

מינים
-----

בסוג זה ישנם 2 מינים, כאשר חלק מהמיונים משייכים גם את המין עכסן קטן מקסיקני (Crotalus ravus) לסוג זה:

* עכסן עלים קטן (Sistrurus miliarius)
* עכסן קטן שחור (Sistrurus catenatus)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עכסן קטן** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007541973105171

 |
ציור מ-1850 ובו ביישי כורי זהב
בייש נושא אמבט. יצירה של הצייר פרנץ נויהאוזר משנת 1807
גלוית דואר מ-1910 ובה מוצגים ביישי יוצרי כפות עץ
**ביישי** (ברומנית: **băieș** ביחיד ו-**băieși** ברבים) הם קבוצה אתנית, ענף של העם הצועני הנפוצים במרכז אירופה ובדרום מזרח אירופה, שמתאפיינים בשפת אם רומנית (לא רומאני) ובתחומי עיסוק אופייניים. עם תלות באזורי המגורים שלהם, ביישי מכונים בשמות נוספים, כשהשכיח ביותר הוא **רודארי** (rudari).

השם נגזר מהמילים הרומניות וההונגריות לכורה זהב, שנהג לשטוף במים את החומר ולחשוף כך את המינרל הכבד יותר, הזהב. בעבר זה היה עיסוקם המרכזי של הביישי. בהדרגה הביישי עברו מעיסוק בכריה לייצור כלי בית, בעיקר מעץ, מאמבטים ועד כפות עץ ומכירתם לאיכרים.

היסטוריה
--------

לגבי ביישי יש יותר השערות מאשר עובדות, אבל מרבית החוקרים מסכימים שמדובר בענף של הצוענים, קבוצה עבדים שהועסקו בחיפוש זהב בהרי הקרפטים המערביים עד שלהי המאה ה-16 ומשם היגרו לכל מיני כיוונים. החולקים על מוצאם הצועני העלו כל מיני השערות, בין היתר היותם צאצאי מתיישבים ועבדים שהובאו על ידי הרומאים לעבודות כרייה.

התפוצה
------

בשלהי המאה ה-16 התחיל גל הגירה של ביישי אל דרום מערב. המהגרים התיישבו בדרום הונגריה ובצפון סרביה וצפון קרואטיה. גל נוסף, שפנה דרומה התיישב בנסיכות ולאכיה ובבולגריה והפונים מזרחה הגיעו עד בסרביה.

לאחר שחרור העבדים בנסיכויות הרומניות באמצע המאה ה-19 יצא לדרך גל חדש של מהגרים ביישי, שפנו אל מרכז אירופה ואל דרום מזרחה ורבים התיישבו בבולגריה. ביישי התיישבו, במספרים קטנים, גם בסלובקיה, סלובניה, מקדוניה הצפונית, יוון, אוקראינה ואפילו הגיעו לארצות הברית וקולומביה, שם הם נקראים לודארי (ludari).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ביישי** בוויקישיתוף
* The Roma in Romanian History (ברומנית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Calotă, Ion, Elemente sud-dunărene în graiul rudarilor din Oltenia (ברומנית)
**האגודה הגרמנית לחקר ארץ ישראל** (בגרמנית: **Deutscher Verein zur Erforschung Palästinas**, או בקיצור DPV, ראשי תיבות של Deutscher Palästina Verein) היא ארגון אקדמי המוקדש לחקר מדעי של ההיסטוריה והתרבות של ארץ ישראל, ובמיוחד בתקופת המקרא. האגודה נוסדה ב-28 בספטמבר 1877.

פעילות
------

פעילותה של האגודה מתרכזת ביצירת קשר שוטף בין חבריה ובפרסום תוצאות מחקריה למעגל קוראים רחב יותר. מדי שנתיים נערכת אספת חברי האגודה, ביחד עם כנס אקדמי בנושא משתנה, שאותו בוחרים חברי האגודה. 

האגודה מוציאה לאור כתב עת שנתי (Zeitschrift des DPV), שנשלח לחבריה ללא תשלום. המאמרים בכתב העת עוסקים בהיבטים ארכאולוגיים, טופוגרפיים, איקונוגרפיים, אתנולוגיים, פילולוגיים וספרותיים של תולדות ארץ ישראל ותרבותה, וכתב העת מכיל גם ביקורות על ספרות מקצועית אחרת בתחום. 

מאז 1969 מוציאה האגודה לאור גם מונוגרפיות הרואות אור באופן בלתי סדיר תחת הכותרת "Abhandlungen des DPV", ועוסקות באותו טווח נושאים כמו כתב העת.

האגודה עומדת בקשר עם ארגונים דומים בעולם ומנהלת ספריית החלפה של כתבי עת ופרסומים אחרים העוסקים בתולדות ארץ ישראל. ספרייה זו עומדת לרשות חברי האגודה.

האגודה נוסדה ב-28 בספטמבר 1877 ביזמתם של קרל צימרמן מבזל, אלברט סוצין מטיבינגן ואמיל פרידריך קאוטש מבזל. מספר החברים גדל במהרה, משום שהאגודה הייתה הגוף הראשון במרחב הדובר גרמנית שהקדיש עצמו לחקר ארץ ישראל, וקיבל חברים ללא שום סייג פוליטי או דתי. התפתחותה המהירה של האגודה אפשרה לה לממן ולקדם פרויקטים שונים בארץ ישראל, חפירותיו של הרמן גותה בעיר דוד וחפירות בתל מגידו על ידי גוטליב שומאכר וקרל וטצינגר.
כתוצאה ממלחמת העולם השנייה, נחרבו בלייפציג ב-4 בדצמבר 1943 ספריית האגודה וכן אוספים אתנולוגיים וארכאולוגיים שנאספו בארץ ישראל. גיליון 67 של כתב העת של האגודה ראה אור בתנאים קשים בשנים 1944/5, ואז חדל כתב העת להתפרסם. בשנת 1949 פורקה האגודה, עד לייסודה מחדש ב-31 ביולי 1952. פרסום כתב העת חודש באופן סדיר בשנת 1953. פעילות האגודה לבשה עתה אופי בינלאומי יותר, ובכתב העת התחילו להתפרסם גם פרסומים באנגלית ובצרפתית, ומספר החברים באגודה מחוץ לגרמניה גדל אף הוא.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של האגודה הגרמנית לחקר ארץ ישראל (בגרמנית, באנגלית ובצרפתית)
* רשימת מאמרים על האגודה הגרמנית לחקר ארץ ישראל באתר רמב"י (לועזית)
* יהושע בן אריה, ‏המוסדות הזרים לארכאולוגיה ולחקירת ארץ-ישראל בתקופת המנדט, חלק ב, **קתדרה** 93, ספטמבר 1999, עמ' 112-111

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007260482205171
* BIBSYS: 6021202
* BnF: cb13135494v (data)
* CiNii: DA1065067X
* GND: 1016301-3
* ISNI: 0000 0001 0153 7764
* LCCN: n85284674
* NKC: zmp2017975109
* RERO: 02-A000050448
* SUDOC: 075195976
* VIAF: 151281533
* WorldCat: lccn-n85284674

 |
**האגודה הישראלית למדע העשבים הרעים** (באנגלית: Weed Science Society of Israel) היא ארגון המאגד בתוכו את העוסקים במדע העשבים הרעים בישראל. האגודה הוקמה בשנת 1964 במטרה להגביר את המודעות אצל החקלאים, המוסדות וקובעי המדיניות לצורך בחיפוש אמצעים יעילים להדברת עשבים רעים, בעלות נמוכה, תוך פגיעה אקולוגית מינימלית והקטנת הנוכחות של שאריות קוטלי עשבים בתוצרת החקלאית. בוועד המנהל של האגודה חברים, נציגי חברות לייצור ושיווק חומרי הדברה, נציגי הקק"ל, נציגי החקלאים ונציגי המחקר. נשיא האגודה הראשון היה ד"ר גדעון כהן. משנת 2007 ועד 2010 מכהן בתפקיד ד"ר חנן איזנברג.

רקע
---

עשבים רעים היוו מאז ומתמיד מטרד לאדם ולחקלאות, והחקלאים חיפשו ומחפשים, דרכים שונות כיצד להיפטר מהם. העשבים הרעים עלולים לצמצם יבולים חקלאים, לחסום נתיבי מים, ליצור חומר דליק ולגרום להתפשטות שרפות, לשבש בתי גידול טבעיים של צמחים ובעלי חיים, ולפגוע בנוף.

הפתרון של ניכוש העשבים באמצעים ידניים או מכניים הוא יקר, לא יעיל וגוזל זמן רב. באפריקה, למשל, "מבזבזים" החקלאים 80% מזמנם על עקירת העשבים השוטים מהשדות. השימוש בקוטלי עשבים, לעומת זאת, יוצר בעיות אקולוגיות קשות, כגון: פיתוח עמידות של עשבים כנגד חומרי ההדברה, פגיעה קשה בדגה ובעלי חיים עד הבאתם לכדי סכנת הכחדה וכן סיכונם של הניזונים מהתוצרת החקלאית הנושאת שאריות של רעלים.

למחקר העוסק בהדברת העשבייה חסרים משאבים, והרשויות השונות המטפלות בנושאים אלו לא מעבירות תקציבים לקידום הנושא. לכן, בשנת 1964 התארגנה קבוצת אנשים מעובדי **השירותים להגנת הצומח ולביקורת** במשרד החקלאות ופיתוח הכפר, בראשותו של ד"ר גדעון כהן, והקימה את "האגודה הישראלית למדע העשבים הרעים", במטרה להגביר את המודעות לנושא בקרב החקלאים, הרשויות וכלל האוכלוסייה.

פעולות האגודה
-------------

האגודה מקיימת מעת לעת כנסים, סיורים ופגישות מדעיות, קושרת קשרים עם איגודים מדעיים אחרים בישראל, ומשתתפת בכנסים של אגודות דומות בארצות אחרות, וכן של האגודה הבינלאומית למדע העשבים הרעים שהוקמה בשנת 1976.

האגודה עורכת תערוכות בנושאים בה היא עוסקת, מוציאה לאור ומפרסמת פרסומים מדעיים. 

האגודה מפרסמת כתב עת בשם **עלי עשב**, היוצא לאור מפעם לפעם, בעריכת ד"ר ישעיהו קליפלד.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של האגודה הישראלית למדע העשבים הרעים

הערות שוליים
------------

1. ↑  "אֲרוּרָה הָאֲדָמָה בַּעֲבוּרֶךָ בְּעִצָּבוֹן תֹּאכֲלֶנָּה כֹּל יְמֵי חַיֶּיךָ. וְקוֹץ וְדַרְדַּר תַּצְמִיחַ לָךְ..." (ספר בראשית, פרק ג', פסוקים י"ז–י"ח).
2. ↑  ציטוט מפיו של חתן פרס ישראל בחקלאות, פרופ' יונתן גרסל, במגזין המושבות.(הקישור אינו פעיל, 23.12.2019)
3. ↑  אתר האגודה הבינלאומית.
4. ↑  על פי הכתוב בשירת האזינו: "כִּשְׂעִירִם עֲלֵי-דֶשֶׁא, וְכִרְבִיבִים עֲלֵי-עֵשֶׂב" (ספר דברים, פרק ל"ב, פסוק ב').
5. ↑  עלי עשב(הקישור אינו פעיל, 23.12.2019)
**HandWallet** היא תוכנה למעקב אחר הוצאות, הכנסות ותקציב שפותחה בישראל. הגרסה הראשונה של התכנה הייתה מיועדת למחשבי כף יד וטלפונים חכמים המריצים את אחת ממערכות ההפעלה Windows Mobile ,Palm או Symbian, אולם כיום עיקר מאמץ הפיתוח מופנה לגרסת האנדרואיד. בנוסף קיימת גרסה של התוכנה גם למחשב אישי. הרעיון מאחורי HandWallet הוא לנסות ולסייע לאנשים ולמשפחות לנהל טוב יותר את התנהלותם הכספית. בעזרת התוכנה ניתן לעקוב אחר ההוצאות והכנסות ולבנות תקציב מאוזן בהתאם ליכולת.

היסטוריה
--------

HandWallet הושקה לראשונה בסוף שנת 2002, וגרסתה הראשונה הותאמה למחשבי פאלם. עובדה זו היא גם אחת החסרונות בתוכנה, שכן ממשק המשתמש שלה הותאם במקור לסביבה זו. בשנים הבאות נוספו גרסאות ל- Windows Mobile ול- Symbian. רק לאחר שיצאו גרסאות אילו הוצאה לשוק גם מהדורה למחשבי פיסי מבוססי חלונות.

מאפיינים
--------

השימוש ב- HandWallet מבוסס על תיעוד של האירועים הכספיים שהמשתמש עובר בכללם קניות, טיפול ברכב, תשלום משכנתא או קבלת משכורת. כמו כן, ניתן להזין גם אירועים מחזוריים, לדוגמה אירוע המתרחש כל שבוע או כל חודש. אירוע ב- HandWallet יוצר תשלומים (אחד או יותר) שהם בעצם תנועות בחשבון. התוכנה מאפשרת לבצע בדיקת נכונות של התנועות מול תדפיס הבנק או התדפיס שמגיע מחברות כרטיסי האשראי.

הזנת נתונים באופן יומיומי הכרחית לרלוונטיות של השימוש בתוכנה ובמהלך השנים ניסו מפתחי התוכנה למצוא שיטות להקלה על תהליך הזנת הנתונים. בעזרת שיתוף פעולה של סטודנטים מאוניברסיטת חיפה ומהטכניון נבנתה בשנת 2004 מערכת ניסיונית המתחברת לבנקים בישראל ומביאה את התנועות ישירות מחשבונות הבנק אולם עקב חוסר שיתוף פעולה מצד חלק מהבנקים וחברות האשראי שירות זה נשאר בגדר שירות ניסיוני, והוא עובד באופן חלקי.

גרסאות האנדרואיד של התכנה תומכות ביבוא אוטומטי ממערכות המקוונות של כרטיסי האשראי הנפוצים והבנקים בישראל.

HandWallet מאפשרת לייצא את הנתונים לתוכנות אחרות כגון Microsoft Excel או Microsoft Access.
ניתן גם לייבא לתוכנה נתונים ממקורות חיצוניים אולם הדבר עשוי להיתקל בקשיים בשל אי חפיפה בין התוכנות.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של HandWallet
* פורום פעיל לתמיכה והודעה על גרסאות חדשות
פירוש נוסף ערך זה עוסק בסוג של עופות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו מריקה (פירושונים).
**מריקה** (שם מדעי: ***Mareca***; מברזילאית-פורטוגזית: "Marréco" - "ברווז קטן") הוא סוג של ברווזים קטנים מתת-משפחת ברווזים מצויים שבמשפחת הברווזיים. חלק מהחוקרים לא מסכימים על קיומו של סוג זה ומסווגים את המינים שלו בסוג המקורי - ברווז (*Anas*). באנגלית מינים אלו מכונים בשם "wigeon".

טקסונומיה
---------

סוג זה תואר כבר ב-1824 בידי החוקר האנגלי "ג'יימס פרנסיס סטיבנס" (James Francis Stephens) אותו הוא נתן למין ברווז צהוב-מצח. במשך שנים נחשבו מינים אלה לחלק מהסוג ברווז. אולם על פי בדיקות מולקולריות שנערכו ב-2009 סיווגו חלק מהחוקרים את מיני הסוג ברווז לקבוצות נפרדות, ובהמשך, כמה קבוצות כאלה סווגו כסוג נפרד.

אלו ברווזים קטני גוף בעלי צוואר קצר, מצח גבוה ולעיתים קרובות בעל עיטור צבעוני ומקור קצר. הם ניזונים כמו מרבית הברווזים המצויים באמצעות סינון של צמחי מים ושל יצורי מים קטנים.

מינים
-----

בסוג זה מסווגים 5 מינים:

| שם | שם מדעי | תמונה | תפוצה |
| --- | --- | --- | --- |
| ברווז אפור | *Mareca strepera* |  | לאורך אירופה ואסיה ובמרכז אמריקה הצפונית |
| ברווז אדמוני | *Mareca falcata* |  | מזרח אסיה |
| ברווז צהוב-מצח | *Mareca penelope* |  | לאורך אירואסיה |
| ברווז צ'ילואה | *Mareca sibilatrix* |  | ג'ורג'יה הדרומית, איי אורקני הדרומיים ואיי שטלנד הדרומיים |
| ברווז אמריקאי | *Mareca americana* |  | אמריקה הצפונית מקנדה ואלסקה ודרומה עד לאמריקה המרכזית |
|

מין נוסף הוא ברווז אמסטרדם (*Mareca marecula*) שנכחד מהאי אמסטרדם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מריקה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* NCBI
* GBIF
 |
**SOCA** הידועה כ**סוכנות לפשע מאורגן חמור** (באנגלית: **SOCA, Serious Organised Crime Agency**) הייתה גוף ציבורי של ממשלת בריטניה שפעל כסוכנות אכיפת חוק ארצית בבריטניה, המופקדת על מודיעין פלילי, חקירות ואכיפת חוק והיוותה חלק ממערכת הביטחון וקהילת המודיעין הבריטית והתמקדתהבמודיעין משטרתי.

הוקמה בשנת 2006 ופורקה כעבור 7 שנים באוקטובר 2013. הוחלפה על ידי סוכנות הפשע הלאומית.

הסוכנות פעלה מכוח חוק המשטרה והפשע המאורגן החמור 2005, רשמית הסוכנות נוסדה ב-1 באפריל 2006 בעקבות מיזוג של מחלקת הפשע הלאומית, שירות המודיעין הלאומי הפלילי, היחידה הלאומית לפשעי היי טק (NHTCU) ואגף החקירות והמודיעין של סוכנות המכס ומס ההכנסה של הוד מעלתה, בתחומי המאבק בסחר בסמים, והייתה אחראית גם על מאבק בפשעי הגירה מאורגנת, תפקיד שנטלה מידי שירות ההגירה הבריטי.

משרד ההונאה החמורה נותר סוכנות נפרדת. רעיון הקמת הסוכנות הוכרז ב-9 בפברואר 2004, כחלק מחוק המשטרה והפשע המאורגן החמור 2005, שמגביל מחאות והפגנות במרכז לונדון ומאפשר לארגון להוציא צווי מעצר וצווי חיפוש. ביקורות שונות טענו כי היה קיים דמיון רב בין סוכנות SOCA לבין הבולשת הפדרלית של ארצות הברית וחלק מהעיתונות הבריטית נהגה לכנות את הסוכנות בשם "ה-FBI הבריטי".

לסוכני SOCA הוגדרו סמכויות של קציני שיטור, פקידי מכס והגירה. אנשי SOCA לא נטו לעטות מדים. מנכ"ל SOCA היה אחראי על קביעת סמכויות והענקתם לאנשי הסגל של הסוכנות, זאת בהתאם לאופי החקירה.

SOCA נהגה לשתף פעולה עם כוחות משטרה מקומיים באנגליה ובוויילס כמו גם בסקוטלנד ובצפון אירלנד (אף שבמידה מצומצמת מאוד, מאחר שאת תפקידי המאבק בפשיעה בסקוטלנד ובצפון אירלנד, מבצעות סוכנויות השיטור המקומיות - הסוכנות לאכיפת הסמים והפשיעה הסקוטית, וכוח המשימה ללוחמה בפשע המאורגן של צפון אירלנד; כאשר בסקוטלנד, לא הייתה ל-SOCA רשות לנהל מבצעים ללא אישור ממשלת סקוטלנד).

בשנת 2010 (רק ארבע שנים לאחר הקמתה של SOCA) משרד הפנים הבריטי החל לבחון הצעות שונות להחליף אותה עם סוכנות הפשע הלאומית (NCA, National Crime Agency), שהחלה לפעול לבסוף באוקטובר 2013 כסוכנות אכיפת החוק והלוחמה בפשע המאורגן העיקרית בבריטניה וכיורשת סוכנות SOCA שפורקה.

מבנה
----

* מינהל ההתערבות (מציאת דרכים לשבש פשע מאורגן)
* מינהל המודיעין (בניית תמונה מפורטת של כנופיות פשע מאורגן)
* מינהל האכיפה (חוקרת כנופיות הפשע המאורגן);
* היחידה הלאומית לפשעי היי טק (נאבקת בפשעי מחשב למיניהם)
* המרכז לסיוע והגנה מקוונת לילדים (עוסקת במניעת פשעים לניצול ילדים)
* המרכז למניעת חטיפות
* יחידת המודיעין הפיננסי

ראשי הסוכנות
------------

### מנכ"ל

* ביל יוז (2006–2010)
* טרבור פירס (2010–2013)

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של הסוכנות לפשע מאורגן חמור
מנת טנדון - טמפורה חסילונים וירקות מוגשים בקערה מעל אורז מאודה
**טמפורה** (ביפנית: **天ぷら**,‏ Tenpura, מבוטא "טנפורה") נקרא גם בעברית "בצק בירה" או "בצק מטוגן". הוא מאכל יפני המבוסס על ציפוי ירקות, דגים ופירות ים בבלילה העשויה קמח ומים קרים וטיגון עמוק שלהם בשמן צמחי על מנת להקנות להם פריכות.

השם "טמפורה" משמש, נוסף על שמו של המאכל המוכן, גם כשמן של הבלילה ושיטת ההכנה.

רכיבי הבלילה משתנים ממתכון למתכון, ויכולים לכלול גם ביצים, קורנפלור, שמן, אבקת אפייה, מלח ותבלינים. לעיתים מוחלפים המים במי סודה. במתכון המסורתי נהוג היה להשתמש בשמן שומשום לטיגון.

לרוב נחתך המזון המיועד לציפוי לפרוסות או נתחים דקים, על מנת לאפשר בישול בזמן הקצר בו הופכת הבלילה לפריכה. 

מזון מצופה בטמפורה מוגש סמוך להכנתו, על מנת למנוע התרככות של הציפוי בשל חדירת לחות מן האוויר או מן המזון המצופה. הטמפורה מוגשת כרכיב במנה אחרת, או לבדה עם רוטב סויה.

ככל הנראה, הטמפורה הגיעה ליפן במאה ה-16, בעקבות סוחרים פורטוגזים או ספרדים, ומקור שמו גם הוא בספרדית, פורטוגזית או לטינית. מנות טמפורה מופיעות במגוון מטבחים במזרח אסיה ובמערב, וקיימות הן בשווקים ומזללות מזון מהיר והן במסעדות.

וריאציות מודרניות של טמפורה כוללות שימוש בבלילה לטיגון עמוק של מגוון מאכלים, כגון סושי, פירות וגלידה.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **טמפורה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **טמפורה** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007529662205171
* LCCN: sh85133803
* NDL: 00572855

 |
סר **תומאס נובל מקנזי** (באנגלית: **Thomas Noble Mackenzie**; ‏ 10 במרץ 1854 – 14 בפברואר 1930) היה פוליטיקאי ניו זילנדי ממוצא סקוטי ומגלה ארצות, שכיהן לתקופה קצרה כראש ממשלת ניו זילנד ה-18 ב-1912 ומאוחר יותר כנציב העליון של ניו זילנד בלונדון.

ראשית חייו
----------

תומאס מקנזי נולד באדינבורו, סקוטלנד. משפחתו היגרה לניו זילנד ב-1858 בהיותו בן 4 והוא התחנך בבתי ספר בדנידין. הוא עבד כמודד וניסה לשלוח את ידו בחקלאות ובמסחר.

חבר הפרלמנט
-----------

ב-1887 נבחר מקנזי לפרלמנט של ניו זילנד מטעם מחוז הבחירה של קלות'ה. ב-1896 הוא התפטר כדי לעסוק במסחר בבריטניה ונשאר שם למשך שלוש שנים. בשובו לניו זילנד הוא נבחר מחדש לפרלמנט וכיהן בפרלמנט ברציפות בין השנים 1900 – 1912 מטעם כמה מחוזות בחירה.

מקנזי היה גם חוקר ארצות בולט. הוא היה חבר במשלחות שיצאו בשנות השמונים והתשעים של המאה ה-19 בתחילת המאה ה-20 לחקור את אזורי הפרא בדרומו של האי הדרומי.

שר וראש ממשלה
-------------

בינואר 1909 מונה מקנזי להיות שר התעשייה והמסחר, התיירות והבריאות, שימור הטבע והיערות בממשלתו של ג'וזף וורד. במאי אותה שנה הוא התמנה גם כשר החקלאות. בהמשך הוא כיהן כשר המכס, כשר החינוך וכשר הדואר. במאי 1912 הוא החליף את וורד בתפקיד ראש הממשלה ובמקביל כיהן כשר הקרקעות. בכל אופן, ביולי 1912 הוא נחל תבוסה בפרלמנט בהצבעת אי-אמון ומונה להיות הנציב העליון של ניו זילנד בלונדון. הוא שירת בתפקיד זה עד 1920 ובתקופה זו היה נציגה של ניו זילנד לשיחות השלום עם אוסטריה, בולגריה וטורקיה שהתקיימו ב-1919. כמו כן הוא היה חבר בוועדת החקירה לחקר האירועים במערכת גליפולי ובוועדה האימפריאלית לקברי מלחמה. במרץ 1921 הוא מונה להיות חבר המועצה המחוקקת (הבית העליון של הפרלמנט של ניו זילנד שהיה קיים אז).

שנותיו האחרונות
---------------

ב-1916 קיבל מקנזי את התואר אביר מפקד של מסדר מיכאל הקדוש וג'ורג' הקדוש וב-1920 הוא קודם להיות אביר מפואר של המסדר.

בנו, קלות'ה מקנזי, התעוור בגליפולי ובמשך שנים עסק בפעילות למען עיוורים.

ב-1923 סייע מקנזי לארנסט ולנטין סנדרסון בהקמת אגודת ההגנה על ציפורי ניו זילנד והיה לנשיאה הראשון של האגודה.

תומאס מקנזי מת בדנידין ב-1930 ונקבר בבית הקברות הצפוני של העיר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תומאס מקנזי** בוויקישיתוף
* Brooking, Tom. "Mackenzie, Thomas Noble 1853–1930". Dictionary of New Zealand Biography. Ministry for Culture and Heritage. Retrieved 10 December 2011.
* 'MACKENZIE, Sir Thomas, G.C.M.G.', from An Encyclopaedia of New Zealand, edited by A. H. McLintock, originally published in 1966. Te Ara - the Encyclopedia of New Zealand, updated 10-Nov-11
* תומאס מקנזי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| **ראשי ממשלת ניו זילנד** |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| סיוול • פוקס • סטפורד • פוקס • אלפרד דומט • ויטאקר • ולד • סטפורד • פוקס • סטפורד • ווטרהאוס • פוקס • ווגל • פולן • ווגל • אטקינסון • גריי • הול • ויטאקר • אטקינסון • סטאוט • אטקינסון • סטאוט • אטקינסון • באלנס • סדון • האל-ג'ונס • וורד • מקנזי • מאסי • בל • קואטס • וורד • פורבס • סאבג' • פרייזר • הולנד • הוליאוק • נאש • הוליאוק • מרשל • קירק • רולינג • מולדון • לאני • פאלמר • מור • בולגר • שיפלי • קלארק • קי • אינגליש • ארדרן • היפקינס | ניו זילנדניו זילנד |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1061053296
* ISNI: 0000 0000 4438 8589
* LCCN: no2006021401
* VIAF: 58828977
* WorldCat: lccn-no2006021401

 |
במדעי האטמוספירה, הטמפרטורה הווירטואלית {\displaystyle T\_{v}} של חבילת אוויר לח היא הטמפרטורה התאורטית אליה צריכה להגיע חבילת אוויר יבש באותו הנפח כדי לקבל ערכים זהים של צפיפות ולחץ כמו של חבילת האוויר הלח. הטמפרטורה הווירטואלית מסייעת לנו להסביר מדוע ביום בו האוויר לח, הטמפרטורה **שנרגיש** תהיה גבוהה יותר מהטמפרטורה שנרגיש ביום בו האוויר יבש (אוויר בעל אפס אחוזי לחות יחסית).

חבילת אוויר יבש וחבילת אוויר לח
-------------------------------

**חבילת אוויר יבש** היא מושג תאורטי המתאר אוסף של מולקולות אוויר המקובצות יחד. לחבילה כזו ניתן להגדיר נפח, טמפרטורה, וצפיפות - ולכן גם משוואת מצב. אם נוסיף למולקולות האוויר שבחבילה גם מולקולות מים (בצורת אדים) תשתנה הגדרתה - ומעתה היא תכונה **חבילת אוויר לח**. ככל שריכוז מולקולות המים בחבילת האוויר גבוה יותר, כך תעלה הלחות המוחלטת שלה.

הקשר בין הלחות והטמפרטורה
-------------------------

לחבילת אוויר לח ולחבילת אוויר יבש צפיפויות שונות תחת אותו נפח; הדבר נובע מכך שבחבילת אוויר לח יש מספר גדול יותר של מולקולות ליחידת נפח (מאחר שמלבד מולקולות האוויר היבש יש בחבילה גם מולקולות מים). כדי לחשב את הטמפרטורה של תערובת הגזים (אדים ואוויר) ניתן להתייחס ללחץ הכולל שלהם (באמצעות מודל דלטון) ואל משוואות המצב שלהם. דרך נוספת לחישוב השפעת מולקולות המים על טמפרטורת חבילת האוויר היבש היא חישוב הטמפרטורה הווירטואלית שלה.

חישוב הטמפרטורה הווירטואלית
---------------------------

{\displaystyle e=\rho \_{v}R\_{v}T} - משוואת המצב של המים (כאשר e הוא לחץ האדים).
  
  

{\displaystyle P=\rho \_{d}R\_{d}T} - משוואת המצב של האוויר היבש (כאשר P הוא לחץ האוויר).
  
  

נציב בביטוי לצפיפות הכוללת:   

{\displaystyle \rho \_{Tot}=\rho \_{d}+\rho \_{v}}.
  
  
נעביר אגפים ונקבל את הביטוי לטמפרטורה הווירטואלית:

{\displaystyle {T\_{v}}={\frac {T}{1-{\frac {e}{p}}(1-{\varepsilon })}}\,}

כאשר \varepsilon  הוא היחס בין קבועי אדי המים והאוויר היבש: {\displaystyle R\_{d}/R\_{v}}.

השפעת הלחות על הרגשת החום
-------------------------

כאשר הלחות באוויר עולה תהיה בדרך כלל טמפרטורה גבוהה מורגשת יותר. אם ביום מסוים עובר שטף נתון של טמפרטורה חמה דרך האטמוספירה, תעלה הטמפרטורה של חבילת אוויר כלשהי במספר מעלות. ביום אחר, לח יותר, ועל אף שאותו שטף חום נכנס לאטמוספירה, הטמפרטורה של אותה מסת אוויר תהיה גבוהה יותר. סיבה נוספת להרגשה זו היא ביולוגית: הגוף מתקשה לקרר עצמו כאשר הלחות באוויר גבוהה, מאחר שפחות זיעה מתאדה ומוסרת חום מהגוף לסביבה.

חישוב אחוזי הלחות באוויר
------------------------

באמצעות הטמפרטורה הווירטואלית ניתן לחשב את אחוזי הלחות באוויר באמצעות מדידה במכשיר כמו היגרומטר או פסיכרומטר.

ראו גם
------

* טמפרטורה פוטנציאלית

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **חבילת אויר יבש** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **חבילת אויר לח** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **טמפרטורה וירטואלית** |
הטלה סטריאוגרפית ממעגל ברדיוס R לקו ישר המשיק לו. בקואורדינטות קרטזיות נקודת ההשקה היא (0,0) והקו המשיק הוא ציר ה-x.
בגאומטריה, **הטלה סטריאוגרפית** היא העתקה מספירה למישור המשיק לה (או העובר דרך מרכז הספירה) על ידי התאמת כל נקודה על הספירה x עם הנקודה (היחידה) על המישור שנמצאת על הקו הישר שעובר דרך הנקודה x ומרכז ההטלה N שהוא הנקודה האנטיפודית לנקודת ההשקה של המישור עם הספירה. ההטלה הסטריאוגרפית יוצרת התאמה בין נקודות על ספירה, שאותן קשה לתאר על ידי קואורדינטות נוחות, לבין נקודות בקו ישר או במישור- שאותן קל לתאר על ידי קואורדינטות, ומשום כך משמשת גם בקרטוגרפיה.

ההטלה הסטריאוגרפית לא מוגדרת על מרכז ההטלה (הנקודה האנטיפודית לנקודת ההשקה) אבל ניתן לראות את ההטלה כמעבירה את הנקודה הזו לנקודת האינסוף, בהתאמה עם הגבול של ההטלה עבור סדרת נקודות שמתקרבות למרכז ההטלה.   

במובן הזה, נקודת האינסוף היא חסרת כיוון. לדוגמה, בהטלה הסטריאוגרפית ממעגל לקו ישר נקודות הקרובות למרכז ההטלה יעברו לנקודות שמרחקן מנקודת ההשקה גדול כרצוננו, אך הן לא יוגבלו בכיוונן- הן יעברו גם לנקודות רחוקות מאוד מימין וגם לנקודות רחוקות מאוד משמאל לנקודת ההשקה, ולא נבחין בין הכיוונים כמו שנהוג בחשבון האינפיניטסימלי על ידי הסימונים {\displaystyle \ +\infty } ו {\displaystyle \ -\infty }.

ההטלה הסטריאוגרפית היא הומאומורפיזם בין הספירה ה-n+1 ממדית (למעט מרכז ההטלה) לבין המרחב האוקלידי ה-n ממדי (שמוכל במרחב האוקלידי ה-n+1 ממדי), כאשר הטופולוגיה של הספירה מוגדרת על ידי הטופולוגיה המושרית עליה מהמרחב האוקלידי בו היא נמצאת. בצורה הזו ניתן לראות את הספירה כיריעה חלקה ואף אנליטית. 

ההטלה הסטריאוגרפית היא קונפורמית, כלומר משמרת זוויות. בנוסף ההטלה מעבירה מעגלים על הספירה למעגלים במישור, אם המעגל לא עבר דרך מרכז ההטלה, ולישרים, אם המעגל כן עבר זה מרכז ההטלה. באופן הזה ניתן לחשוב על ישרים כמעגלים בעלי רדיוס אינסופי, או לחלופין כמעגלים העוברים דרך נקודת האינסוף.

ראו גם
------

* הספירה של רימן
* משפט הכדור השעיר

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הטלה סטריאוגרפית** בוויקישיתוף
* הטלה סטריאוגרפית, באתר MathWorld (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007565815005171
* BnF: cb11940456d (data)
* LCCN: sh85126597
* NDL: 00571765

 |
**ארתור מריק בויד** (באנגלית: **Arthur Merric Boyd**‏; 19 במרץ 1862 – 30 ביולי 1940) היה צייר אוסטרלי. הוא ואשתו אמה מיני בויד (לבית בקט) הקימו אורח חיים של אמנים שצאצאיהם הלכו בעקבותיהם ויצרו את הדימוי הפופולרי של משפחת בויד.

ביוגרפיה
--------

בויד נולד באופוהו, דנידין, ניו זילנד, בנו של קפטן ג'ון תיאודור תומאס בויד, לשעבר ממחוז מאיו, אירלנד, ואשתו לוסי שרלוט, בתו של ד"ר רוברט מרטין מהיידלברג, ויקטוריה. משפחת בויד עברה לאוסטרליה באמצע שנות השבעים, וב־14 בינואר 1886 התחתן בויד עם אמה מיני בקט, גם היא אמנית וידועה בשם מיני, בתו של ויליאם ארתור בקט ממלבורן. בשנת 1890 הם עברו לאנגליה והתגוררו שם זמן מה עם ילדיהם, ובשנת 1891 בויד ואשתו הציגו ציורים בתערוכת האקדמיה המלכותית.

בויד נסע וצייר ביבשת אירופה, וחזר לאוסטרליה בסוף 1893, שם התגוררו במלבורן למשך שארית חייו. מדי פעם שלח עבודות טובות לתערוכות של חברת האמנים הוויקטוריאנית, אך מעולם לא התערב בחיים האמנותיים של תקופתו.

מיני בויד נפטרה במלבורן ב־13 בספטמבר 1936 בסנדרינגהאם.

ארתור מריק בויד נפטר במורומביינה ב־30 ביולי 1940.

כל אחד מהם מיוצג על ידי תמונה בגלריה הלאומית של ויקטוריה במלבורן. הם השאירו שלושה בנים, פנלי בויד (1890–1923), מרטין בקט בויד (1893–1972), סופר פופולרי ומריק בויד (1888–1959), קדר, ובת הלן בקט בויד, ציירת.

גלריה
-----

* ענני סערהענני סערה
* ערב חורפיערב חורפי
* הרציף הצפוני במלבורןהרציף הצפוני במלבורן
* דייגדייג

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארתור מריק בויד** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Tipping, Marjorie J. (1979). "Boyd, Arthur Merric (1862–1940)". *Australian Dictionary of Biography*. Vol. 7. Melbourne University Press
2. ↑  Dictionary of Australian Biography Be-Bo, gutenberg.net.au
3. ↑  Niall, Brenda (2002). The Boyds. Melbourne: Melbourne University Press

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ADB: boyd-arthur-merric-5323
* DAAO: senior-arthur-merric-boyd
* NGV: 499
* Trove: 1468851
* ULAN: 500117152
* VIAF: 96549651
* WorldCat: viaf-96549651

 |
**נצומי הושי** (ביפנית: **星奈津美**; נולדה ב-21 באוגוסט 1990) היא שחיינית יפנית, היא אלופת העולם (קאזאן 2015) ובעלת מדליית ארד אולימפית (לונדון 2012) במשחה ל-200 מטר פרפר.

ביוגרפיה
--------

הושי נולדה בסאיטאמה. היא למדה מדעי הספורט באוניברסיטת ואסדה שבטוקיו.

### 2008

באולימפיאדת בייג'ינג (2008) סיימה הושי במקום עשירי במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:07.93 דקות. בשלב המוקדמות היא קבעה תוצאה של 2:07.02 דקות ועלתה מהמקום השישי לשלב חצי הגמר.

### 2009

באליפות העולם שנערכה בשאנגחאי סין בשנת 2011 סיימה הושי במקום רביעי במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא יפן חדש של 2:05.91 דקות, מאית השנייה איטי ממדליית ארד.

### 2012

#### מדליית ארד אולימפית

באולימפיאדת לונדון (2012) זכתה הושי במדליית ארד במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:05.48 דקות, אחרי ליויאנג ג'יאו מסין שקבעה שיא אולימפי חדש של (2:04.06 דקות) ומיריה בלמונטה מספרד (2:05.25 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום 23 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 59.06 שניות.

### 2013

באליפות העולם שנערכה בברצלונה ספרד בשנת 2013 סיימה הושי במקום רביעי במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:06.09 דקות.

### 2014

באליפות הפאן פסיפיק בשחייה שנערכה בגולד קוסט אוסטרליה בשנת 2014 זכתה הושי במדליית כסף במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:06.68 דקות, אחרי קמיל אדמס (2:06.61 דקות) ולפני קייטי מקלפלין (2:07.08 דקות), שתיהן מארצות הברית.

### 2015

#### אלופת עולם

באליפות העולם שנערכה בקאזאן רוסיה בשנת 2015 זכתה הושי במדליית זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:05.56 דקות, לפני קמיל אדמס (2:06.40 דקות) וג'אנג יופיי מסין (2:06.51 דקות). נוסף לכך, היא סיימה במקום 14 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 58.45 שניות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נצומי הושי** בוויקישיתוף
* נצומי הושי, ברשת החברתית טוויטר
* נצומי הושי, באתר olympedia.org
* נצומי הושי, באתר Swimrankings
* נצומי הושי, באתר SwimSwam

| אלופות עולם בשחייה – משחה ל-200 מטר פרפר (נשים) |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| 1973: רוזמרי קותר מזרח גרמניהמזרח גרמניה • 1975: רוזמרי קותר מזרח גרמניהמזרח גרמניה • 1978: טרייסי קולקינס ארצות הבריתארצות הברית • 1982: אינס גייסלר מזרח גרמניהמזרח גרמניה • 1986: מרי טי מאהר ארצות הבריתארצות הברית • 1991: סאמר סאנדרס ארצות הבריתארצות הברית • 1994: לימין ליו הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין • 1998: סוזי אוניל אוסטרליהאוסטרליה • 2001: פטריה תומאס אוסטרליהאוסטרליה • 2003: אוטיליה ינדז'ייצ'אק פוליןפולין • 2005: אוטיליה ינדז'ייצ'אק פוליןפולין • 2007: ג'סיקה שיפר אוסטרליהאוסטרליה • 2009: ג'סיקה שיפר אוסטרליהאוסטרליה • 2011: ליויאנג ג'יאו הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין • 2013: זיג ליו הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין • 2015: נצומי הושי יפןיפן • 2017: מיריה בלמונטה ספרדספרד • 2019: בוגלרקה קפש הונגריההונגריה • 2022: סאמר מקינטוש קנדהקנדה |  |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 001241674
* VIAF: 4023147373415641580006
* WorldCat: viaf-4023147373415641580006

 |
**תומאס שטרונץ** (בגרמנית: **Thomas Strunz**, נולד ב-25 באפריל 1968 בדיסבורג שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעיקר בעמדת הקשר האחורי.
שטרונץ שיחק 12 שנים בבונדסליגה, בעיקר בבאיירן מינכן ובשטוטגרט, והיה חלק מזכייתה של נבחרת גרמניה ביורו 1996.

קריירת מועדונים
---------------

שטרונץ שיחק בקבוצת הנוער של דיסבורג, וממנה עלה לבוגרים בשנת 1986. בדיסבורג צבר שטרונץ 94 הופעות והבקיע 30 שערים.

בשנת 1989, בגיל 21, חתם שטרונץ בבאיירן מינכן, וכבר בעונתו הראשונה בקבוצה הבקיע 5 שערים ב-20 הופעות, וזכה באליפות הבונדסליגה. בשנת 1992 עבר שטרונץ לשטוטגרט, בה צבר 79 משחקים והבקיע 12 שערים בשלוש עונות.

בשנת 1995 חזר שטרונץ לבאיירן מינכן, והחל לקצור הצלחות ותארים. כבר בעונתו הראשונה זכה בגביע אופ"א בשנת 1996, לאחר ניצחון כפול בגמר על בורדו. שטרונץ שיחק חמש עונות בקדנציה השנייה בבאיירן מינכן, בהן לבד מגביע אופ"א, זכה בארבע אליפויות, שני גביעים מקומיים וארבעה גביעי הליגה הגרמנית, והיה חלק מהקבוצה שהגיעה לגמר ליגת האלופות 1999 והפסידה למנצ'סטר יונייטד משני שערים בתוספת הזמן, אך לא שיחק בגמר. בשתי עונותיו האחרונות בקבוצה מיעט לשחק עקב פציעות טורדניות, ונאלץ לפרוש בסוף שנת 2000, בגיל 32.

קריירה בינלאומית
----------------

לשטרונץ 41 הופעות במדים הלאומיים. שטרונץ ייצג את גרמניה במונדיאל 1994, ולקח חלק בזכייה הגרמנית בטורניר יורו 1996, כאשר בדרך אל הזכייה הבקיע פנדל בבעיטות הכרעה נגד נבחרת אנגליה בחצי הגמר.

לאחר הפרישה
-----------

שטרונץ שימש כמנכ"ל בוולפסבורג בשנת 2005, פוטר מהתפקיד כעבור שנה. בהמשך הועסק באותו תפקיד על ידי רוט-וייס אסן, ופוטר גם משם. כיום שטרונץ מועסק בפרשנות כדורגל בערוץ ספורט 1 הגרמני.

חיים אישיים
-----------

אשתו של שטרונץ, קלאודיה, עזבה אותו לטובת שטפן אפנברג, חברו לבאיירן מינכן ולנבחרת גרמניה.

תארים
-----

עם באיירן מינכן:

* אליפות הבונדסליגה (5): 1989/90, 1996/97, 1998/99, 1999/00, 2000/01
* הגביע הגרמני (2): 1997/98, 1999/00
* גביע אופ"א: 1995/96
* גביע הליגה הגרמנית (4): 1997, 1998, 1999, 2000

עם נבחרת גרמניה:

* יורו 1996

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תומאס שטרונץ** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams

| **נבחרת גרמניה – מונדיאל 1994** |
| --- |
| 1 אילגנר • 
2 שטרונץ • 
3 ברמה • 
4 קולר • 
5 הלמר • 
6 בוכוואלד • 
7 מולר • 
8 הסלר • 
9 רידלה • 
10 מתאוס • 
11 קונץ • 
12 קפקה •
13 פלר • 
14 ברטולד •
15 גאודינו •
16 זאמר •
17 ואגנר •
18 קלינסמן •
19 קירסטן •
20 אפנברג •
21 באסלר •
22 קאן •
מאמן: פוגטס | גרמניהגרמניה |

| **נבחרת גרמניה – אלופת אירופה 1996 (תואר שלישי)** |
| --- |
| 1 קפקה • 
2 רויטר • 
3 בודה • 
4 פרוינד • 
5 הלמר • 
6 זאמר • 
7 מולר • 
8 שול • 
9 בוביץ' • 
10 הסלר • 
11 קונץ • 
12 קאן •
13 באסלר • 
14 באבל •
15 קולר •
16 שניידר •
17 ציגה •
18 קלינסמן •
19 שטרונץ •
20 בירהוף •
21 איילטס •
22 רק •
23 טוט •
מאמן: פוגטס | גרמניהגרמניה |