**מארש ראקוצי** (בהונגרית: **Rákóczi-induló**), המכונה לעיתים "מארש הונגרי" היה אחד מהמנוני המדינה הבלתי רשמיים של הונגריה לפני שפרנץ קלצ'יי כתב את ההמנון ההונגרי. סביר להניח שהוא הולחן על ידי ניקולאוס שול ב-1820. המנגינה שימשה מאוחר יותר ביצירות מפורסמות רבות, בעיקר: ב"הקללה של פאוסט" (הקטור ברליוז) וברפסודיה ההונגרית מס' 15 (פרנץ ליסט).

המקור
-----

מקורו של "מארש ראקוצי" הוא ב"שיר ראקוצי" (בהונגרית: Rákóczi-nóta)*,* לחן שהופיע לראשונה באמצע המאה ה-17 עם מילים שונות. המילים הידועות הראשונות של השיר הזה הן שיר של קורוצים שהיה קינה שקבל על חוסר המזל של המדיארים ועל הדיכוי ההבסבורגי וקרא בחזרה לנסיך פרנץ ראקוצי השני, שהיה מנהיג המרד ההונגרי (מלחמת העצמאות של ראקוצי) בין 1703 לבין 1711, כדי להציל את אנשיו. על אף שהמסורת מספרת שגרסה זו הייתה השיר האהוב על פרנץ ראקוצי השני וכנר החצר שלו, מיהאי בארנה, היה תאורטית המלחין של השיר, חוקרים נוטים להסכים ביניהם שהשיר הולחן הרבה אחרי, בסביבות 1730 על ידי מלחין אנונימי אחד או יותר. גרסה זו הייתה פופולרית מאוד במאה ה-18 והפכה לשיר עם יותר מ-20 גרסאות שהושר גם לאחר מהפכת 1848 בהונגריה. השיר נתן השראה למשוררים שנדור פטפי, פרנץ קלצ'יי וקלמן טאלי.

הגרסה האינסטרומנטלית, המכונה "מארש ראקוצי", הופיעה כמעט 100 שנים מאוחר יותר, בעשורים הראשונים של המאה ה-19. המלחין של גרסה זו נותר לוט בערפל; עם זאת, היה זה המנצח הצבאי ניקולאוס שול שפרסם לראשונה יצירות משלו בשם זה ב-1819 או ב-1820 וככל הנראה יצר את הצורה המולחנת הידועה כיום של השיר. הוא היה המנצח של הרגימנט ה-32 של צבא מלוכת הבסבורג שהורכב בעיקר מהונגרים תחת פיקודו בתקופה זו של הנסיך ההונגרי מבית אסטרהאזי ניקולאוס השני, אסטרהאזי (אנ'). הוא בוודאי הושפע מהכנר הצועני יאנוש ביהרי שעל פי הדיווחים ניגן גרסאות אינסטרומנטליות של השיר בין 1809 לבין 1820.

יצירות מפורסמות
---------------

בשנת 1846, הקטור ברליוז הגיע לפשט-בודה (בודפשט של היום) כדי לערוך שני קונצרטים על מנת להפוך את יצירותיו לפופולריות בהונגריה. לאירוע זה, כפי שהיה רגיל בתקופתו, הלחין כמה קטעים ללחנים הונגריים כדי לזכות בחסדי הקהל. אחד הקטעים הללו היה עיבוד של "מארש ראקוצי" שהפך מיד לחביב הקהל, כפי שציין ברליוז בזיכרונותיו:

> 
> ... האולם רעד מצעקות חסרות תקדים ורקיעות רגליים. (...) היינו צריכים להתחיל מחדש, אבל גם בהזדמנות השנייה הקהל בקושי או בכלל לא יכול היה לשלוט בעצמו, בדיוק כמו בפעם הראשונה.
> 
> 
> 
> — 
> 

בכמה שינויים, הוא כלל את החיבור הזה מאוחר יותר גם ביצירתו לארבעה קולות סולו, מקהלה מלאה בת שבעה, מקהלת ילדים גדולה ותזמורת "הקללה של פאוסט" (אנ'), וגרסה זו היא הגרסה הידועה ביותר עד היום.

בין השנים 1823–1871 כתב פרנץ ליסט מספר עיבודים, כולל הרפסודיה ההונגרית מס' 15 שלו, המבוסס על הנושא. הפסנתרן ולדימיר הורוביץ הלחין וריאציה על "מארש ראקוצי" עם אלמנטים של גרסת ליסט וברליוז כאחד, המרחיבה מאוד את הגבורה וההברקה של יצירת ליסט. גם בלה בארטוק, יוהנס ברהמס, יוהאן שטראוס הבן, זולטאן קודאי ופרנץ ארקל שילבו את המנגינה בחלק מהיצירות שלהם.

השימוש היום
-----------

כיום המנגינה נשמעת בדרך כלל כמוזיקה בלבד, ללא המילים. גרסת ברליוז הפכה לבחירה מוזיקלית עממית פופולרית בהונגריה, במיוחד לחתונות. המארש מנוגן היום בחגיגות ממלכתיות וצבאיות והוא מארש המצעד הרשמי היום של צבא הונגריה. המנגינה שימשה במשך עשרות שנים כאות הבוקר של רדיו קושוט בתחילת השידור היומי. המארש נתן את שמו לסרט עלילתי אוסטרי-הונגרי משנת 1933 *-* מארש ראקוצי (אנ') - בכיכובם של גוסטב פרליך (אנ') (שגם ביים), קמילה הורן, לאופולד קרמר ואחרים. המארש מופיע גם בדרמה ההיסטורית הצרפתית La Grande Vadrouille.

ראו גם
------

* ההמנון הלאומי של הונגריה - Himnusz.
* המנון לא רשמי מסורתי של הונגריה - Szózat

קישורים חיצוניים
----------------

* Rakoczy March (Liszt, Franz): Scores at the International Music Score Library Project
* Hungarian Rhapsody No.15 (Liszt, Franz): Scores at the International Music Score Library Project

* תמונות של דפי התווים
* גלריית אינטרנט לאמנות

הערות שוליים
------------

1. ↑  Domokos, Mária (1980). "The Genealogy of the Rákóczi Song". *Studia Musicologica Academiae Scientiarum Hungaricae*. **22** (1/4): 69–86. doi:10.2307/901992. ISSN 0039-3266. JSTOR 901992.
2. ↑  "Magyar Néprajzi Lexikon /". *mek.oszk.hu* (באנגלית). נבדק ב-2021-04-12.
3. ↑  *Magyar Néprajzi Lexikon*. Budapest: MTA. 1977–1982. ISBN 963-05-1285-8.
4. ↑  "The Rákóczi March". *rakoczi-indulo.oszk.hu*. נבדק ב-2021-04-12.
5. ↑  IMDb page on *Rakoczy-Marsch* (accessed 5.9.2013)