recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
הרב **ירחמיאל ישראל יצחק דומב** (**דאמב**, תרע"ה, 1915 - כ"ט באדר תשע"ג, 11 במרץ 2013) היה ממנהיגי נטורי קרתא, תושב לונדון. הוא היה מעורב בפרשת חטיפת הילד יוסל'ה שוחמכר. בצעירותו היה הרב העיירה יבלונה שבפולין.

ביוגרפיה
--------

נולד ביבלונה שבפולין לרב יעקב שכנא דומב, רב העיר וחסיד סטריקוב. נקרא על שם האדמו"ר מחסידות אלכסנדר, הרב ירחמיאל ישראל יצחק דנציגר. למד בישיבת חכמי לובלין אצל הרב מאיר שפירא. היה תלמיד מובהק של משגיח הישיבה, הרב שמעון מזליחוב, הוא סולק מהישיבה במסגרת המאבק בין תומכי ר' שימעל'ה ומתנגדיו. לאחר מכן למד בישיבת כנסת בית יצחק של הרב ברוך בר ליבוביץ', גם משם הוא סולק לאחר שדיבר דברי קנאות[דרוש מקור]. לאחר פטירת אביו מונה לממלא מקומו ברבנות יבלונה.

לאחר מלחמת העולם השנייה היגר ללונדון, שם התעשר ממסחר בתכשיטים. היה מעורב שם בפרשת יוסל'ה שוחמכר.

היה אחד ממורי דרכם של נטורי קרתא. נהג לתקוף את רבני אגודת ישראל וטען שאינם מבטאים את דעת התורה, עם זאת, שמר על קשרים חמים עם רבי אברהם לנדא, האדמו"ר מסטריקוב, החסידות אליה השתייך לפני המלחמה. תקף גם את ראשי העדה החרדית ורבניה (מלבד רבי יואל מסאטמר, שאותו העריץ על אף שהתנגד לחלק מדעותיו, כגון אי הוראת איסור על השתתפות בבחירות מקומיות). הוא טען כי קנאותם מזויפת. בשל התקפותיו נגד רבני העדה, הוחרם על ידה. טען שתנועת החסידות אינה רלוונטית לאחר שרוב האדמו"רים והחסידים פנו לאגודת ישראל, ולעומת זאת קנאי ירושלים, משתייכים לעדת הפרושים. נהג לבקר בישראל, בפרט לקראת בחירות, ומסר דרשות נגד השתתפות בבחירות ושיתוף פעולה עם מוסדות המדינה.

התנגד בתוקף לפגישות עם אויבי מדינת ישראל, בטענה שבעוד הוא מתנגד לרעיון הציוני, הם מתנגדים לקיומם של היהודים. קהילת נטורי קרתא בירושלים התפלגה לשניים - פלג "תורה ויראה" שבראשותו, ופלג "אוהל שרה" שחלקו מצדד במפגשים עם ערבים.

מסר מדי שבוע שיעור בחומש עם רש"י. השיעור נמשך שעות והקיף גם ענייני קנאות. עסק רבות גם בתורת המהר"ל והרמח"ל.

הוא עסק רבות בלימוד סדר קדשים וסדר טהרות. בפירוש "סייעתא דשמיא" על משניות זבחים מובאים מחידושיו.

מודעת אבל על פטירת הרב ירחמיאל ישראל יצחק דומב
הוציא לאור את ספרו של רבו, הרב שמעון מזליחוב, **נהרי אש**.

לרב דומב שני בנים ושתי בנות. בניו, הרב שמעון והרב יעקב דוד מכהנים במשרות רבניות בלונדון.

ספריו
-----

* **פירוש על שיר השירים**
* **קונטרס שב דנחמתא** - מאמרים על שבע דנחמתא
* **עת ניסיון** - השקפה וקנאות
* **העתקות** - השקפה וקנאות

בנוסף פרסם מאמרים בכתבי עת ובעלונים של נטורי קרתא (כגון ב"החומה").

קישורים חיצוניים
----------------

* מנהיג 'נטורי קרתא' נפטר בגיל 98 בלונדון • סיפור חייו, באתר בחדרי חרדים.
* מכתב ממנו לרבי ישכר בער רוטנברג מודיסלב ובו רשמי ביקורו בישראל כהשוואת תל אביב לניו יורק והולנד, התקפות נגד פאג"י, רבי מרדכי מבילגוריי, יצחק מאיר לוין ועוד.
* ריאיון עם הרולד קנר, באתר יוטיוב. (באנגלית)
* ירחמיאל ישראל יצחק בן יעקב שכנא דאמב (נפטר 2013), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007310213605171
* GND: 1194107524
* ISNI: 0000 0003 8307 201X
* LCCN: nr94009972
* VIAF: 267537801
* WorldCat (עם VIAF): 267537801

 |
**הוואר מולא מוחמד** (בערבית: **هوار ملا محمد طاهر زيباري** בכורדית: **هەوار مەلا محەمەد تاهر زێبارى**; נולד ב-1 ביוני 1981) הוא כדורגלן עבר עיראקי ממוצא כורדי ששיחק בעמדת החלוץ.

קריירת מועדונים
---------------

מוחמד התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הנוער של מוסול, עיר הולדתו ובגיל 19 הצטרף לקבוצה הבוגרת של המועדון. באותה שנה חתם באל-קווה אל-ג'וויה, אחד מהמועדונים הגדולים בעיראק במדיה שיחק 6 עונות. בקיץ 2005 חתם באל-אנצאר מליגת העל הלבנונית עמה זכה בדאבל. עונה לאחר מכן חתם באפולון לימסול מליגת העל הקפריסאית וכעבור עונה הושאל לאל-עין האמירתית ואל-ח'ור הקטרית.

באוגוסט 2008 חזר לקפריסין וחתם לשנה באנורתוסיס פמגוסטה. ב-16 בספטמבר 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות בתיקו 0-0 נגד ורדר ברמן והפך לכדורגלן העיראקי הראשון שרושם דקות בליגת האלופות. משחק לאחר מכן הבקיע בניצחון 1-3 נגד פנאתינאיקוס.

בקיץ 2009 חתם בפרספוליס מליגת העל האיראנית. בהמשך הקריירה שיחק בארביל, אסתקלאל טהראן, זוב אהאן אספהאן, זאכו ואת הקריירה סיים כאשר חתם לקדנציה שנייה באל-קווה אל-ג'וויה.

קריירה בינלאומית
----------------

בצעירותו, שיחק בנבחרת הנוער של עיראק והגיע עמה לגביע העולם בכדורגל עד גיל 20 - 2001 בו זכתה הנבחרת במקום השלישי.

ב-31 באוגוסט 2001 מוחמד ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת עיראק בהפסד 1-0 לערב הסעודית. ב-12 בדצמבר 2003 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 2-2 נגד בחריין. השתתף עם הנבחרת באולימפיאדת אתונה (2004) בו זכתה במקום הרביעי. שלוש שנים לאחר מכן היה שותף לזכייה של הנבחרת בגביע אסיה בכדורגל 2007 לראשונה בתולדותיה.

תארים
-----

אל-קווה אל-ג'וויה
* ליגת העל העיראקית: 2004/2005

אל-אנצאר
* ליגת העל הלבנונית: 2005/2006
* הגביע הלבנוני: 2005/2006

אפולון לימסול
* הסופר קאפ הקפריסאי: 2006

פרספוליס
* גביע חאזפי: 2009/2010

נבחרת עיראק
* גביע אסיה בכדורגל: 2007

אישיים
* נבחרת העשור בעיראק: 2000-2010

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
**דיוויזיית הרגלים ה-715** ( German </link> ) הייתה דיוויזיית חי"ר גרמנית שלחמה במהלך מלחמת העולם השנייה .

היסטוריה
--------

 אנדרטה על צריף פאץ'
דיוויזיית הרגלים ה-715 (הסטטית) הופעלה ב-8 במאי 1941, ונשלחה לדרום מערב צרפת באותו הסתיו. בסוף קיץ 1943, היא השתלטה על גזרת קאן-ניס על חוף הים התיכון כאשר גורמים מהארמייה הרביעית האיטלקית חזרו הביתה. בינואר 1944 נשלחה הדיוויזיה ה-715 לאיטליה בעקבות נחיתות בעלות הברית באנציו ונלחמה שם עד יוני, תוך שהיא סופגת אבדות כבדות כאשר בעלות הברית פרצו מראש החוף וכבשו את רומא. היא נשלחה לעורף, שם נבנתה מחדש, בעיקר מחיילים של רגימנט הגרנדירים המחוזק 1028 ומדיוויזיית הצללים Wildflecken, שאותם קלטה. הדיוויזיה נלחמה בקרבות הקו הגותי בספטמבר והועברה לגזרה האדריאטית זמן קצר לאחר מכן. במהלך תקופה זו לחם גדוד ברסליירי האיטלקי "ממלי" בפיקודו של דיוויזיית הרגלים ה-715. הדיוויזיה נבנתה מחדש בפברואר 1945, וכללה כעת את רגימנטים הגרנדירים 725, 735 ו-774 (שני גדודים כל אחד), רגימנט ארטילריה 671 (שלושה גדודים), גדוד הרובאים 715, גדוד ההנדסה 715, גדוד משחיתי הטנקים 715, פלוגת קשר 715 וגדוד תחלופה 715. בתחילת 1945 היא נשלחה לארמיית הפאנצר הראשונה בחזית המזרחית, נלחמה בשלזיה עילית ונכנעה לסובייטים באזור טאבור - פיסק בצ'כוסלובקיה ב-2 במאי.

מפקדים
------

* ארנסט ונינג (2 במאי 1941)
* קורט הופמן (1 ביוני 1942)
* הנס-גאורג הילדברנדט (5 בפברואר 1944)
* הנס פון רוהר (1 ביולי 1944)
* הנס-יואכים אהלר (18 בספטמבר 1944)
* הנס פון רוהר (30 בספטמבר 1944 - סוף)
פירוש נוסף ערך זה עוסק בעיתונאי יליד 1988. אם התכוונתם לעיתונאי ספורט יליד 1952, ראו אורי לוי (שדרן).

**אוּרי לוי** (נולד ב-1988) הוא עיתונאי, שדר ופרשן כדורגל. מעיתונאי הספורט הבודדים בישראל המכסים את הכדורגל הפלסטיני והערבי.

במסגרת עבודתו סיקר את מונדיאל 2018 מרוסיה, גביע אפריקה לאומות 2019 ממצרים, מונדיאל 2022 מקטאר, והיה העיתונאי הישראלי הראשון לסקר את גביע אסיה ממדינה ערבית (איחוד האמירויות 2019).

ביוגרפיה
--------

לוי נולד וגדל בירושלים, לאביו הצייר רענן לוי ולאמו האמנית רוני ברות. לוי הוא בעל תואר ראשון במזרח תיכון ולימודים איבריים מהאוניברסיטה העברית בירושלים. דובר עברית, ערבית, אנגלית, ספרדית וצרפתית.

לוי החל את דרכו בתקשורת הספורט הישראלית בשנת 2010, כעוזר הפקה בערוץ הספורט. ארבע שנים לאחר מכן ייסד את אתר הכדורגל הבינלאומי BabaGol.

מאמצע העשור השני של המאה ה-21, עובד לוי כעיתונאי עצמאי, המפרסם באנגלית, עברית וערבית בגופי התקשורת הגדולים והמובילים בישראל ובעולם.

עבודותיו בעברית התפרסמו בהארץ, וואלה!, ישראל היום, כלכליסט ועוד. בשפה האנגלית לוי הוא מהישראלים הבודדים לפרסם ב-BBC, Guardian, The Athletic ואחרים. לוי מפרסם גם בערבית וכתבותיו מתורגמות ומצוטטות תדיר בתקשורת הערבית והפלסטינית. הוא היה בעל טור קבוע באתר אל-ערבי אל-ג׳דיד הקטארי ופרסם מאמרים ב-Middle East Eye הקטארי גם כן, וערב ניוז הסעודי.

מ-2017 החל לשמש לוי חבר פאנל קבוע וכפרשן ספורט מזרח תיכוני בI24 News בשפות ערבית, ספרדית, צרפתית ואנגלית. במקביל, לוי שימש כפרשן כדורגל בשפה העברית בערוץ הספורט, ב'כאן 11', וכיום כפרשן וכשדר בספורט 1 (צ'רלטון). בשנים האחרונות כותב ומגיש הסכת הכדורגל "שער" בתאגיד השידור הציבורי 'כאן'.

לוי היה העיתונאי הראשון לדווח מדובאי בהרחבה אודות עסקת בית״ר ירושלים ושייח׳ חמד בן ח׳ליפה, מה שהצית את אחת הפרשות המדוברות בספורט הישראלי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אורי לוי** בוויקישיתוף
* אורי לוי, בטוויטר
* אורי לוי, בפייסבוק
* אסף גבור, משחקי כבוד: הקרבות הפוליטיים בעולם הכדורגל הערבי, באתר מקור ראשון, 31 במרץ 2019
* ראם שרמן, אורי לוי והתשוקה לכדורגל, באתר גיקונומי, 15 במרץ 2020
* אתר למנויים בלבד איתמר קציר, אורי לוי: "במונדיאל דגל פלסטין הפך להיות סמל אוניברסלי, כמו צ'ה גווארה", באתר הארץ, 15 בפברואר 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  אורי לוי‏, כל העולם נגדנו, אבל אנחנו חוגגים: שליח וואלה! ספורט עם האוהדים במוסקבה, באתר וואלה!‏, 2 ביולי 2018
2. ↑  אתר למנויים בלבד אורי לוי, "התביישתי, הרגשתי שבוגדים בי": אחרי האכזבה, המצרים עברו לעודד את האויב, באתר הארץ, 18 ביולי 2019
3. ↑  ישראלי באבו דאבי, כאן תאגיד השידור הציבורי,
4. ↑  כתבותיו של אורי לוי באתר הארץ
5. ↑  אורי לוי‏, לא ניצחנו, אבל גם לא הפסדנו: הסכם אוסלו בראי הכדורגל, באתר וואלה!‏, 28 בספטמבר 2023
6. ↑  כתבות אורי לוי, באתר www.israelhayom.co.il
7. ↑  אורי לוי, "אני עשיר ולא מכסף", באתר כלכליסט, 14 בדצמבר 2014
8. ↑  Author Page | The New Arab,  (באנגלית)
9. ↑  Uri Levy, Middle East Eye (באנגלית)
10. ↑  Uri Levy, Arab News (באנגלית)
11. ↑  خط التماس- الجزائر تهتف لفلسطين، والأراضي الفلسطينية تهتف باسم الجزائر، ما سر العشق بين البلدين؟, i24NEWS Arabic, Jul 26, 2019
12. ↑  שלום עם האמירויות על המגרש, 17 בספטמבר 2020
13. ↑  אורי לוי‏, תעלומת המאה, באתר וואלה!‏, 9 בדצמבר 2020
**בֶּקַע** (או **קִילֶה**, **פּקע**, **שֶבֶר**; בלועזית: **הֶרְנִיָּיה**, **Hernia**) הוא מעבר של איבר או רקמה אחרת ממקומם הטבעי בגוף במחיצה שרירית או אחרת. 

לתיקון המצב נדרשת התערבות כירורגית. הניתוח לתיקון הבקע ידוע כ**ניתוח שבר**, והוא אחד הניתוחים השכיחים ביותר ברפואה. הניתוח פשוט, ובדרך כלל נעשה בהרדמה מלאה. ההחלמה מהניתוח תהיה בדרך כלל מהירה, ואינה מצריכה שינויים מיוחדים באורח החיים למעט הגבלה על הרמת משאות במשך חודשים אחדים לאחר הניתוח. סיבוכים בניתוח כוללים דימום העשוי לגרום להמטומה, זיהום, פגיעה בעצבים באזור, פגיעה בכלי הדם של האשך או השחלה, פגיעה בצינור הזרע בזכרים (בבקע מפשעתי) וחזרה של הבקע. סיבוכים אלה אינם שכיחים אך רובם לא מאוד נדירים. שכיחות הסיבוכים עולה כשהבקע כלוא.

סוגי בקעים
----------

הבקע השכיח ביותר מתרחש באזור הבטן, והוא נגרם עקב חולשה של שריר בדופן הבטן, המאפשרת ללולאת מעי לצאת ממקומה הטבעי. בקע מעין זה יכול להיות בקע סרעפתי, טבורי, מפשעתי או פוסט-ניתוחי.

### בקע סרעפתי

 ערך מורחב – **בקע סרעפתי**  

מצב בו נכלאת לולאת מעי או חלק מן הקיבה מעל הסרעפת עקב התרחבות הפתח בשריר הסרעפת שבו עובר הוושט. מאפיין נוסף של בקע זה הוא צרבת.

### בקע מפשעתי

שכיח יותר אצל גברים. בבקע זה יוצאת לולאת מעי ממקומה ונכנסת לתעלת המפשעה - דרכה, בחיים העובריים, ירדו האשכים למקומם מחוץ לגוף.

### בקע טבורי

 ערך מורחב – **בקע טבורי**  

שכיח יותר אצל נשים, ונוצר פעמים רבות לאחר הריונות. וזאת עקב חולשת שרירי הבטן האורכיים והרוחביים לאחר התרחבותם בזמן ההריון. שכיח גם בקרב תינוקות.

### בקע פוסט-ניתוחי

עשוי להיווצר באזור צלקת ניתוחית בבטן עקב חולשת השרירים באזור.

### בקע כלוא

מצב שבו הבקע נכלא בתוך השריר, ומתחיל להיווצר בו נמק. יכול להיווצר בכל סוגי הבקע. מצב זה, המאופיין בכאבי בטן, בעליית חום ובסימנים נוספים, הוא מצב חירום והוא דורש ניתוח דחוף. בקע שאינו כלוא אינו דורש ניתוח דחוף.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בקע** בוויקישיתוף
* קילה (בקע / הרניה), באתר מדיקו
* בקע, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007557901705171
* BNE: XX527578
* BnF: cb12115561m (data)
* GND: 4135237-3
* LCCN: sh85060424
* NDL: 00563131
* NKC: ph122164

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**קריז'ופיל** (באוקראינית: **Крижопіль**; בפולנית: **Krzyżopol**; ברוסית: **Крыжополь**, קריז'ופול; ביידיש: **קריזשאָפּאָל**) היא עיירת מחוז במחוז ויניצה שבאוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

תולדות היישוב
-------------

העיירה נוסדה בשנת 1866 באתר של תחנת רכבת בקו קייב-אודסה, ותושביה הראשונים היו עובדי הרכבת. בשל מיקומו המרכזי, התפתחה כלכלת היישוב. במהלך מלחמת העולם הראשונה עבר בסמוך לעיירה קו החזית.

יהודי קריז'ופיל
---------------

כמו היישוב עצמו, גם הקהילה היהודית בו הייתה צעירה. בזמן מלחמת האזרחים ברוסיה נערכו בעיירה שני פוגרומים, בהם נרצחו כ-60 יהודים בידי איכרים אוקראינים. בשנת 1926 נמנו בעיירה 1,538 יהודים, כמחצית מתושביה, ועד מלחמת העולם השנייה פעל בעיירה בית ספר יידי.

ב-22 ביולי 1941, חודש לאחר פרוץ מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו רצחו בה בו ביום 14 יהודים, והעלו באש את מרכז העיירה. בהמשך, צוו היהודים לעבור לרובע מסוים, ולענוד טלאי צהוב.

לאחר העברת העיירה לחבל טרנסניסטריה הרומני ב-1 בספטמבר 1941, הועברו אליה מאות מגורשים יהודים מבוקובינה ומבסרביה, אשר שוכנו יחד עם יהודי העיירה בגטו מוקף גדר תיל שהוקם בה, בו הועסקו בעבודות כפייה. בד בבד, שימשה העיירה כתחנת מעבר לאלפים מהיהודים שגורשו לטרנסניסטריה, תוך שאלו הוחזקו בצפיפות רבה במחנות שהוקמו בסביבת העיירה, בהם רבים מהם מתו ממגיפות. גם בגטו שבעיירה פרצו מגיפות, ובתחילת 1943 עוד נמצאו בו כ-1,300 יהודים.

בקיץ 1943 הוציאו הרומנים להורג כמה משפחות יהודיות מהגטו המקומי באשמת קשר עם יחידות פרטיזנים. לאחר שליחת רבים מיושבי הגטו החל מאביב 1943 למחנות עבודה גרמניים, נותרו בו באוגוסט 1943 כמה עשרות יהודים בלבד.

ב-17 במרץ 1944 שוחררה העיירה בידי הצבא האדום.

לקריאה נוספת
------------

* אובידיו קראנגה ואלכסנדר קרוגלוב (רו'), קריז'ופול, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך III, עמ' 659–660), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קריז'ופיל** בוויקישיתוף
* קריז'ופול (Kryzhopol), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם
* "קריז'ופיל", באתר JewishGen (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007450296005171

 |
"**רב הנסתר - סיפורה של קהילת שובו בנים**" הוא סרט תיעודי ישראלי שפורסם ב-27 בפברואר 2020 ועוסק בקהילת שובו בנים בהובלת אליעזר ברלנד ובמעורבותה לכאורה בפרשת רצח ניסים שטרית ואבי אדרי. הסרט פורסם בכאן 11, ונכון לספטמבר 2023, צבר כ-735 אלף צפיות באתר יוטיוב. יוצרת הסרט היא שני חזיזה.

הסרט עסק באפשרות שלכאורה לברלנד ואנשיו היה קשר לפגיעה בשטרית ואדרי. אפשרות זו נבדקה לעומק בזכות הסרט, והחקירה נפתחה מחדש ולמעצר ולחקירה של אישים נוספים (ובהם ברלנד עצמו). החקירה נפתחה מחדש כחודש לפני שידור הסרט, לאחר שההפקה העבירה למשטרה את החומרים שעלו בתחקיר.

ביוני 2022 פורסם סרט המשך בכאן 11 בשם "רב הנסתר - הגילויים החדשים" שתיעד את ההתפתחויות בפרשה. גם סרט זה זכה לתהודה רבה וקיבל כ-141,000 צפיות ביוטיוב (נכון לספטמבר 2023).

במרץ 2024 דחה בית משפט השלום בפתח תקוה את תביעתו של שמואל חבני, חבר לשעבר בקהילת "שובו בנים" אשר נטען כלפיו בסרט שתקף את שטרית כמה חודשים לפני שנעלם. חבני טען כי מאז, שמו נקשר לרצח ותבע פיצויים בסך חצי מיליון שקלים, אך בית המשפט קבע כי "הכתבת ביצעה תחקיר מעמיק, ממושך, נטול פניות ואחראי, המבוסס על מקורות אמיתיים שברובם נחשפו, וכי הפרסום נקט זהירות ולא הפנה אצבע מאשימה או קבע מסמרות בשאלת זהות האחראים לחטיפתו ורציחתו של הנעדר, אלא הצביע על כיווני חקירה שונים שלא בהכרח נקשרים ועל דעות שונות של אנשי צוות החקירה. חבני חויב בתשלום הוצאות בסך 15 אלף שקלים.

קישורים חיצוניים
----------------

* רב הנסתר, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי

הערות שוליים
------------

1. ↑  דינה חלוץ, העיתונאית שני חזיזה פענחה לבד מקרי רצח מלפני 30 שנה: לא אופתע אם יגלו עוד שמות, באתר ynet, 1 בנובמבר 2021
2. ↑  אילן שאול, "רב הנסתר": כך פתחה המשטרה מחדש תיק רצח רק בגלל סרט, באתר posta.co.il, ‏19 בנובמבר 2021
3. ↑  שילה פריד, ‏פרשת הרצח וההיעלמות: "בפעם הראשונה אמרתי קדיש על אחי", בעיתון מקור ראשון, 11 בנובמבר 2021
4. ↑  ריקי רט, ‏לא עוצרת במבוי סתום: העיתונאית שהצליחה איפה שהמשטרה נכשלה, בעיתון מקור ראשון, 31 בינואר 2022
5. ↑  אורן פרסיקו, נדחתה תביעת דיבה נגד תאגיד השידור ושני חזיזה, באתר העין השביעית, ‏22 במרץ 2024
**אקדמיית מסריק** (בהונגרית: **Masaryk Akadémia**), או בשמה הרשמי: **האגודה ההונגרית למדע, ספרות ואמנות של צ'כוסלובקיה** (בהונגרית: **Csehszlovákiai Magyar Tudományos, Irodalmi és Művészeti Társaság**; בקיצור **CSMTIMT**), היה מוסד מדעי ותרבותי בצ'כוסלובקיה בין שתי מלחמות העולם.

רקע
---

האקדמיה פעלה בין 1931 לבין 1945, עם המטה שלה בברטיסלאבה. בשנת 1930, הנשיא טומאש מסריק תמך בהקמת חברה הונגרית מדעית ואמנותית בתרומה של מיליון כתרים. האספה הכללית המייסדת שלה נערכה ב-8 בנובמבר 1931. היו לה שלוש מחלקות: מדעית, ספרותית ואמנותית.

רוב חבריה היו שייכים לזרם האמנותי האקטיביסטי, ולכן החברה נקלעה לאש הצולבת של ויכוחים פוליטיים מלכתחילה. אקדמיית מסריק רצתה למלא את התפקיד של האקדמיה ההונגרית למדעים בסלובקיה, אבל זה לא עמד בציפיות. רוב חברי המחלקה המדעית לא היו בעלי כישורים מדעיים נאותים. ניתן לומר שהפעילות הספרותית והאמנותית הייתה משמעותית יותר: ארגון תערוכות אמנות, תמיכה כספית בסופרים ובאמנים, הוצאת פרסומים.

לאקדמיה היו שני כתבי העת של שהוצאו לאור על ידי המחלקה לאמנויות יפות:

* המשקיף ההונגרי (Magyar Figyelő;‏ 1935–1933)
* פורום (Forum;‏ 1938–1933)

לאחר בוררות וינה הראשונה (1938), חלק קטן מחבריה נותר בשטחי חבל סלובקיה. ניהול המוסד הועבר לוועדת ניהול, שהאישיות המרכזית בה הייתה נורברט דוקה זויומי. לאחר הכרזת הרפובליקה הסלובקית הראשונה ב-1939, שהייתה גרורה של גרמניה הנאצית, האקדמיה הושמה תחת פיקוח קפדני ונציב ממשלתי מונה להוביל אותה. בתקופה זו האקדמיה לא יכלה עוד לבצע פעילות בפועל. לאחר מלחמת העולם השנייה פיזרה אותה "המועצה הלאומית הסלובקית" ורכושה הוחרם.

מנהיגות
-------

* גאבור אורבן (נשיא 1931–1936)
* אלמר באלוג (נשיא 1936–1938)
* פרדיננד סרני (מזכיר כללי 1931–1936)
* נורברט זויומי דוקה (מזכיר כללי 1936–1945).

קישורים חיצוניים
----------------

* דיולה פופיי 1973: החברה ההונגרית למדע, ספרות ואמנות של צ'כוסלובקיה.
* לקסיקון ההונגרים של (צ'כו)סלובקיה מאז הקמת צ'כוסלובקיה ועד היום

הערות שוליים
------------

1. ↑  Eugen Holly is foglalkozott az alapítás körüli ellentmondásokkal a Grenzbote lapban (Lapszemle 1931. november 24.)
**מלונות יו** (באנגלית: **U hotels**) הם מותג מלונות בבעלות רשת מלונות פתאל.

מלונות המותג
------------

### יו בוטיק כנרת

יו בוטיק כנרת הוא מלון בוטיק, ספא הממוקם על שפת הכנרת בעיר טבריה. במלון 59 חדרי בוטיק שעוצבו על ידי האדריכלים יהודיה ויואל פייגין. המלון מתפרס על פני 12 דונמים. הוא מחולק לשני מבנים, מבנה מרכזי רבוע ומבנה עגול. במבנה המרכזי קיימת מסעדה יוקרתית, ספא המלון וחדר הכושר. במבנה העגול קיימים חדרי המלון. מלון יו בוטיק הוא המלון הראשון שהוקם על שפת הכנרת ב-30 השנים האחרונות. המלון נפתח לראשונה ב-8 במאי 2017.

### יו מג'יק פאלאס אילת

 ערך מורחב – **מלון יו מג'יק פאלאס אילת**  

יו מג'יק פאלאס אילת הוא מלון משפחתי הממוקם על שפת הלגונה בעיר אילת. במלון 324 חדרים וסוויטות הפונים לבריכת המלון, הלגונה ושדה התעופה. המלון נפתח ב-2000.

#### גלריה

* 
* 
* 
* 
* 

### יו ספלאש אילת

יו ספלאש אילת הוא מלון משפחתי בשיטת ״הכל כלול״ הממוקם בגבול העיר אילת וקיבוץ אילות. במלון 279 חדרים וסוויטות. בעבר נקרא המלון "מג'יק סאנרייז אילת". המלון כולל מבנים קטנים רבים המשמשים חדרים. במרכז המבנים קיימים מגרשי ספורט.

### יו קורל ביץ' קלאב אילת

יו קורל ביץ'
יו קורל ביץ' קלאב אילת הוא מלון משפחתי אולטרה הכל כלול הממוקם בצד המערבי של העיר אילת. במלון 282 חדרים וסוויטות. בעבר המלון נקרא "קלאב מד אילת". המלון מתבוסס על שיטת הכל כלול אולטרה.

מלונות אשר היו לשעבר תחת המותג
------------------------------

### יו סוויטס אילת

יו סוויטס אילת היה מלון יוקרה משפחתי ושקט על שפת הים האדום בחלקה הצפוני של העיר אילת. במלון 245 סוויטות. בתחילה המלון היה חלק מרשת המלונות "לה מרידיאן" אך לאחר פירוקו שונה שם המלון ליו סוויטס. המלון נמכר לרשת מלונות אסטרל בשנת 2018 ושם המלון שונה לאריאה (aria). המלון עבר שיפוץ בשנת 2020.

ראו גם
------

* רשת מלונות פתאל
* מלונות הרודס, מותג נוסף בבעלות רשת מלונות פתאל

קישורים חיצוניים
----------------

* רשת מלונות פתאל, ברשת החברתית פייסבוק

הערות שוליים
------------

1. ↑  Hotel Magic Palace, Eilat, Israel, Booked.co.il
2. ↑  "מלון 'מרידיאן' יימכר לפי שווי של 220 מיליון שקלים - ערב ערב באילת". נבדק ב-2018-03-02.

| ישראלישראל רשתות בתי מלון ישראליות |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אוליב • אורכידאה • אסטרל • בראון • דן • הרברט סמואל • טמרס • ישרוטל • פתאל (כולל: U, הרודס, לאונרדו) • פרימה • קיסר פרמייר • קלאב הוטל • רימונים |

 |
**נעם שובל** (נולד ב-20 בנובמבר 1968) הוא פרופסור מן המניין במחלקה לגאוגרפיה, ראש פורום אירופה באוניברסיטה העברית ולשעבר ראש בית הספר לתלמידים מחו"ל ע"ש רוטברג באוניברסיטה העברית, חוקר תיירות וגאוגרפיה.

ביוגרפיה
--------

שובל סיים לימודי תואר ראשון בהצטיינות יתרה במחלקה לארכאולוגיה וגאוגרפיה של האוניברסיטה העברית (1994), בשנת 2001 סיים לימודי דוקטורט באוניברסיטה העברית בהנחייתו של פרופ' אריה שחר, ועשה פוסט-דוקטורט במחלקה לגאוגרפיה של קינגס קולג' לונדון, האוניברסיטה של לונדון (2000–2001). בשנים 2007–2008 הוא שהה במחלקה לגאוגרפיה של אוניברסיטת היידלברג בגרמניה כעמית מחקר של קרן אלכסנדר פון הומבולדט. בשנת הלימודים 2014–2015 היה בשבתון במרכז למחקר עירוני וחברתי של אוניברסיטת פיטסבורג.

בשנים 2009–2013 שימש כראש המחלקה לגאוגרפיה באוניברסיטה העברית.

בשנת 2015 מונה לעמוד בראש פורום אירופה, אשר מאגד בתוכו שני חוגים אקדמיים: לימודי אירופה ולימודי גרמניה בת זמננו.

בשנים 2015–2017 הוא שימש נשיא האגודה הגאוגרפית הישראלית.

בשנת 2018 מונה לראש בית הספר לתלמידים מחו"ל ע"ש רוטברג באוניברסיטה העברית.

תחומי התעניינותו העיקריים הם תיירות ותרבות כמנופים לפיתוח עירוני, מודלים של מיקום בתי מלון וכלים לניהול תיירות בערים היסטוריות. בשנים האחרונות[דרושה הבהרה] הוא החל לחקור ולפרסם באופן נרחב בנושא של יישום שיטות איתור מתקדמות בתחום שונים של מחקר מרחבי, כגון תיירות, לימודים עירוניים ורפואה.

נועם שובל נשוי ואב לשלושה ילדים.

הערות שוליים
------------

1. ↑  קורות חיים, נעם שובל

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007267992905171
* GND: 1168909317
* ISNI: 0000 0000 8377 3535
* LCCN: n2006065761
* NKC: mzk20191051914
* NTA: 322137705
* ORCID: 0000-0002-8072-1398
* SUDOC: 137784570
* VIAF: 43729974
* WorldCat: lccn-n2006065761

 |
**ג'ודי מגנס** (באנגלית: **Jodi Magness**;‏ נולדה ב-19 בספטמבר 1956, פילדלפיה, פנסילבניה), היא ארכאולוגית יהודייה-אמריקאית. פרופסורית באוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל. מגנס עוסקת בארכאולוגיה של ארץ ישראל וירדן ומתמחה בתקופות הרומית, הביזנטית והמוסלמית הקדומה.

ביוגרפיה
--------

מגנס נולדה ב-19 בספטמבר 1956, בפילדלפיה. לדבריה החליטה להיות ארכאולוגית, כבר בגיל 12. בגיל 16 עברה לישראל וסיימה כאן את לימודי התיכון. בשנים 1977–1980, שימשה כמדריכה בבית ספר שדה עין גדי.

### השכלה ומסלול מקצועי

למגנס תואר ראשון בארכאולוגיה והיסטוריה מהאוניברסיטה העברית – 1977. דוקטורט בארכאולוגיה קלאסית מאוניברסיטת פנסילבניה – 1989. בשנים 1990–1992 עשתה פוסט-דוקטורט ב"מרכז לארכאולוגיה של העולם הישן" של אוניברסיטת בראון. בשנים 1992–2002 הייתה פרופסור חבר לארכאולוגיה של המזרח התיכון באוניברסיטת טאפטס. ב-2003 עברה לאוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל, שם היא מלמדת עד היום. כיום היא פרופסור מן המניין מופקדת הקתדרה על שם קינן.

### פעילותה המדעית

מגנס עוסקת בעיקר בארכאולוגיה של ארץ ישראל וירדן ומתמחה בתקופות הרומית, הביזנטית והמוסלמית הקדומה. במחקריה היא עוסקת, בין השאר, בבתי כנסת עתיקים, מגילות מדבר יהודה והצבא הרומי במזרח.

מגנס השתתפה ב-20 חפירות ארכאולוגיות בישראל וביוון, שהעיקריות ביניהן:

* ניהול חפירת בית הכנסת בחוקוק – מאז 2011.
* ניהול חפירות המצד הרומאי ביטבתה – 2003 ואילך.
* ניהול החפירות בחורבת יתיר – 1997–1999.
* ניהול חפירות הדייק והמחנות הרומאיים למרגלות מצדה – 1995.

פרסומים
-------

מגנס פרסמה 11 ספרים ועשרות מאמרים.

תפקידים ואותות הוקרה
--------------------

* עמיתת האקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים – 2019

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ודי מגנס** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של ג'ודי מגנס (באנגלית)
* ג'ודי מגנס, באתר של אוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל (באנגלית)
* מאמר על ספרה "מסדה" ב-The Times of Israel (באנגלית)
* האתר של חפירות בית הכנסת בחוקוק (באנגלית)
* ג'ודי מגנס, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007264833305171
* BIBSYS: 99015166
* BnF: cb13088918q (data)
* CiNii: DA11781243
* GND: 133149838
* ICCU: PUVV297866
* ISNI: 0000 0001 1876 6993
* LCCN: n98076814
* NKC: mub2013783371
* NTA: 114653801
* RERO: 02-A009029954
* SUDOC: 057463778
* VIAF: 59220358
* WorldCat: lccn-n98076814

 |
ציידים לצד פגר דלגן שנורה על ידם
**טומאת נבלה** היא טומאה החלה על פגר של בהמה או חיה – ממין טהור או טמא (מותרת או אסורה לאכילה). בעל חיים המותר לאכילה שנשחט כהלכה אינו טמא בטומאה זו, אף אם נמצא טרפה לאחר השחיטה. דיני טומאה זו אינה נוהגים למעשה בימינו, באופן דומה לרוב דיני טומאה וטהרה. טומאה זו לא קיימת על עופות, אך ישנה טומאה דומה באכילה של נבלת עוף טהור.

פגר המטמא טומאת נבלה נחשב לאב הטומאה, וכזית ממנו מטמא אדם, כלים ומאכלים הנוגעים בו או כלי חרס שכזית מהנבלה נמצאת באווירו, להיות ראשון לטומאה. אדם הנושא כזית מהנבלה מטמא גם את בגדיו אותם הוא לובש בעת נשיאת הנבלה, או כלים בהם הוא נוגע בשעת הנשיאה (למעט כלי חרס שאינם נטמאים במגע ישיר). אדם הנוגע בנבלה (ואינו נושאה) אינו מטמא את בגדיו בהם הוא לבוש בשעת הנגיעה, או את הכלים בהם הוא נוגע תוך כדי המגע בנבלה.

הלכות הטומאה
------------

נבלת חיה ובהמה (שמתה ללא שחיטה כהלכתה) מטמאת את מי שנוגע בה או נושא אותה (לאו דווקא את כולה, ודי בכזית מבשרה), אבל לא את מי שנמצא איתה באותו אהל. טומאה זו נמשכת יום אחד בלבד עד הערב (על כן היא נקראת "טומאת ערב").

חיה ובהמה מן המינים הכשרים לאכילה (כגון צבי, בקר וצאן) שנשחטו כהלכה - הרי הם טהורים. אם הבשר שלהם יגע בגורם מטמא - הוא ייטמא בתור מזון טמא ("טומאת אוכלין"), שטומאתו קלה יותר.

שומר לטומאה
-----------

 ערך מורחב – **שומר לטומאה**  

שומר הוא כל חלק מהבשר השומר ומגן עליו. בניגוד לטומאת אוכלין, שהעור השומר על הבשר מצטרף כדי להשלימו לשיעור כזית, הרי שבטומאת נבלה אין לצרף את השומר לשיעור כזית, וכוחו הוא רק כשל יד לטומאה, המביא ומוציא טומאה על ידי נגיעה בו, אך אינו מצטרף לשיעור האוכל.

ראו גם
------

* טומאת נבלת עוף טהור

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספר ויקרא, פרק י"א, פסוקים ל"ט–מ'
2. ↑  משנה, מסכת טהרות, פרק ה', משנה א'
3. ↑  בפסוקים הנ"ל: "הנוגע בנבלתה יטמא עד הערב".
4. ↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קי"ז, עמוד ב'.

| טומאה וטהרה ביהדות |
| --- |
| דרגות טומאה | אבי אבות הטומאה • אב הטומאה • ולד הטומאה (ראשון • שני • שלישי ורביעי) |  |
| דרגות קבלת טומאה | חולין • מעשר שני • תרומה • קודש • חטאת |
| קבלת טומאה | אוהל • מגע • משא • היסט • מדרס • ביאה • בועל נידה • ביאה לבית • מדף • בליעה • עיסוק |
| מטמאים מן התורה | מת • נבלת חיה ובהמה • נבלת עוף טהור • נבלת השרץ • בעל קרי • פולטת שכבת זרע • מטמאי משכב ומושב - נידה, יולדת, זבה, זב • צרעת (אדם, בתים, בגדים) • שכבת זרע • חטאות המטמאות • מי חטאת |
| מטמאים מן דרבנן | ידיים • ארץ העמים • בית הפרס • כתבי הקודש • גויים • עבודה זרה • טבילה במים שאובים |
| נטמאים | אדם • כלים (כלי מתכות, כלי עץ, כלי חרס, בגדים, כלי עור, שק, וכלי עצם) • אוכלים • משקין |
| אחרים | טומאת מקדש וקדשיו • האיסור לכהן להיטמא למת • הכשר לקבל טומאה • טומאה רצוצה • טומאה הותרה בציבור |
| טהרה | טבילה • פרה אדומה • מקווה • חציצה • טבול יום • מחוסר כיפורים • טהרת מצורע • טבילת עזרא |
| סדר טהרות | כלים • אהלות • נגעים • פרה • טהרות • מקוואות • נידה • מכשירין • זבים • טבול יום • ידיים • עוקצים |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
**אִירֵן מָארִי זַ'קוֹבּ** (בצרפתית: **Irène Marie Jacob**, מוכרת גם כ**אַיירִין גֵ'ייקוֹבּ**; נולדה ב-15 ביולי 1966) היא שחקנית צרפתייה.

ביוגרפיה
--------

ז'קוב נולדה בסירן, פרבר מערבי של פריז, הצעירה מבין ארבעה ילדים במשפחתה. ב-1969 בהיותה בת שלוש עברה משפחתה לז'נבה שבשווייץ, היא החלה להתעניין בתחום של אומנויות הבמה לאחר שצפתה בסרט של צ'ארלי צ'פלין.

ב-1977 הופיעה לראשונה על במה, היא למדה בקונסרבטוריון של ז'נבה וסיימה תואר בשפות, היא גם למדה דרמה בלונדון. ב-1984 עברה לפריז שם למדה בקונסרבטואר ברחוב בלאנש בפריז.

היא ביצעה את הופעתה הראשונה בקולנוע בסרט להתראות ילדים שם היה לה תפקיד קטן של מורה לפסנתר, לאחר המשיכה להופיע בתפקידי משנה במספר סרטים נוספים.

ב-1991 הבמאי הפולני קשישטוף קישלובסקי ליהק אותה לתפקיד הראשי בסרט "חייה הכפולים של ורוניקה", בו שיחקה תפקיד כפול שתי נשים החיות אחת בפולין והשנייה בצרפת, תפקיד זה זיכה אותה בפרס השחקנית הראשית בפסטיבל הקולנוע בקאן.

לאחר הופיע במספר הפקות בצרפת, זאת למרות שקיבלה מספר הצעות עבודה מהוליווד וביניהן תפקיד בסרט הצעה מגונה.

בשנת 1994 שיחקה בתפקיד הראשי בסרט "שלושת הצבעים: אדום" כדוגמנית המפתחת קשר עם שופט בדימוס לאחר שדרסה את כלבו. בשנת 1995 שיחקם בסרטם המשותף של וים ונדרס ומיכלאנג'לו אנטוניוני "מעבר לעננים", לצד אנסמבל שחקנים כמו פאני ארדן, ג'ון מלקוביץ' וסופי מרסו, ז'אן רנו ומרצ'לו מסטרויאני.

ב-1999 גילמה סוכנת ק.ג.ב. בסרט "Spy Games".

ב-2000 הופיעה לצד מקולי קאלקין בהפקה בתיאטראות וסט אנד.

ב-2014 שיחקה לצד ניקולס קייג' במותחן "Dying of the Light".

בשנת 2016 שיחקה בסרט "*Éternité"* של הבמאי הוייטאנמי טראן אן הונג, את אימה של גבריאלה, אותה גילמה ברניס בז'ו.

בשנת 2024 שיחקה בסרט של עמוס גיתאי "עדיין לא מאוחר" בתפקיד ראשי. באותה שנה שיחקה בסרט הקנדי דובר צרפתית "Hôtel Silence" המבוסס על רומן איסלנדי באותו שם משנת 2016.

חיים אישיים
-----------

נשואה לשחקן זֵ'רוֹם קִירְשֵר (אנ') משנת 2000 ולהם שני ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אירן ז'קוב** בוויקישיתוף

* אירן ז'קוב, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* אירן ז'קוב, באתר AllMovie (באנגלית)
* אירן ז'קוב, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* אירן ז'קוב, באתר AllMusic (באנגלית)
* אירן ז'קוב, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* אירן ז'קוב, באתר Discogs (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  במיוחד במדינות דוברות אנגלית. הגיית שמותיה בצרפתית מלרעית ובאנגלית מלעילית.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007273266405171
* BNE: XX1089057
* BnF: cb139644609 (data)
* CANTIC: a10279787
* GND: 124112625
* ISNI: 0000 0001 2281 410X
* LCCN: n92088640
* MusicBrainz: 24883dd4-9251-448b-ba2b-c4c879ca0394
* NKC: xx0152834
* NLP: a0000001277232
* NTA: 100809294
* SUDOC: 060404779
* VIAF: 69122410
* WorldCat: lccn-n92088640

 |
**נאבי טאג'ימה** (ביפנית: **田島 ナビ**; ‏ 4 באוגוסט 1900 – 21 באפריל 2018) הייתה אישה יפנית שנחשבה לאדם החי המבוגר ביותר בעולם שגילו מתועד, החל מ-15 בספטמבר 2017, עם פטירתה של הג'מייקנית ויולט בראון.

טאג'ימה הייתה האדם המבוגר ביותר ביפן ובאסיה בכלל אי פעם, וכן האדם המבוגר השלישי בעולם אי פעם, ונחשבה לפני מותה לאדם החי האחרון שנולד בשנת 1900.

ביוגרפיה
--------

טאג'ימה נולדה ביפן באראקי, אזור שהיה אז כפר קטן ועני, בחלק המערבי ביותר של האי קיקאיג'ימה. מאז פברואר 2002 היא התגוררה בבית אבות בשם "קיקאין" (喜界園) - בקיקאי שבמחוז קגושימה.

בעלה, טומינישי טאג'ימה (田島 富二子), מת בגיל 95 כאשר תאריך פטירתו המדויק לא ידוע. לפי כמה מקורות מותו היה בשנת 1991 ולפי מקורות אחרים זה היה בשנת 1992 או 1993. יש לה תשעה ילדים - שבעה בנים ושתי בנות. נכון לספטמבר 2011 היו לטאג'ימה 28 נכדים, 56 נינים ו-35 בני נינים. נכון לספטמבר 2015, היו לה למעלה מ-140 צאצאים, כולל הנינים של הילדים. נכון לסוף ספטמבר 2017, היו לה כבר 160 צאצאים.

טאג'ימה הפכה לאדם המבוגר ביותר ביפן ב-27 בספטמבר 2015, עם מותה של אישה אנונימית בת 115 שחיה בטוקיו. ב-15 בספטמבר 2017, עם מותה של הג'מייקנית ויולט בראון, בגיל 117, הפכה טאג'ימה לאדם החי המבוגר ביותר בעולם, והאדם האחרון בעולם ששרד את חייו מהמאה ה-19. ב-10 באפריל 2018 הוכרזה כאדם המבוגר השלישי בהיסטוריה אשר גילו מתועד.

נפטרה ב-21 באפריל 2018.

קישורים חיצוניים
----------------

* נאבי טאג'ימה, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Schumann, Rebecka (9 ביוני 2014). "Misao Okawa, The World's Oldest Woman, And 39 Other Female Supercentenarians". *International Business Times*. `{{cite news}}`:  (עזרה)
2. ↑  *Guinness World Records 2015*. Guinness World Records. 11 בספטמבר 2014. p. 77. ISBN 978-1-9088-4370-8. `{{cite book}}`:  (עזרה)
3. ↑  "Validated Living Supercentenarians". Gerontology Research Group. 2015年4月2日閲覧。
4. ↑  World’s oldest person dies, giving title to Japanese supercentenarian
5. ↑  "Japanese woman becomes 5th oldest person in history". BNO News. 10 בפברואר 2018. אורכב מ-המקור ב-2018-02-10. נבדק ב-2018-02-18. `{{cite web}}`:  (עזרה)
**World Cyber Games** (בקיצור WCG) הייתה תחרות הספורט האלקטרוני הבינלאומית הראשונה עם כותרים מרובים, בה מאות ספורטאים של ספורט אלקטרוני מסביב לעולם השתתפו במגוון תחרויות. ידועה גם תחת השם Esports Olympics. אירועי WCG ניסו לחקות טורניר ספורט מסורתי כמו האולימפיאדה: הם כללו טקס פתיחה ומשתתפים ממדינות רבות התחרו על מדליות זהב, כסף וארד.

היסטוריה
--------

בשנת 2000 נוסדה תחרות World Cyber Games והאירוע, שנקרא אז The World Cyber Games Challenge, פתח את שעריו עם טקס פתיחה ב-7 באוקטובר. האירוע מומן על ידי משרד התרבות והתיירות של דרום קוריאה, משרד התקשורת וחברת סמסונג. הגיעו אליו צוותים מ-17 מדינות כדי להתחרות במשחקי מחשב, ביניהם Quake III Arena, FIFA 2000, Age of Empires II ו-Starcraft: Brood War. הטורניר הסתיים ב-15 באוקטובר. התחרות כללה תחילה 174 מתחרים עם פרסים בשווי כולל של 20 אלף דולר.

בשנת 2001, World Cyber Games ערכה את האירוע המרכזי הראשון שלה בסיאול, דרום קוריאה, עם פרסים בסך 600 אלף דולר. שלב המוקדמות בכל ארץ נערך בין מרץ לספטמבר, כאשר הטורניר המרכזי התקיים בין ה-5 בדצמבר ל-9 בדצמבר. 389 אלף שחקנים השתתפו במוקדמות ו-430 עלו לטורניר הסופי. סך הכל הגיעו אליו קבוצות מ-24 מדינות.

בפברואר 2014 הכריז המנכ"ל אז, בראד לי, על סגירת WCG. 

ב-14 בספטמבר 2018 הוכרז כי WCG תיערך בשיאן, סין ביולי 2019.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **World Cyber Games** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של World Cyber Games

הערות שוליים
------------

1. ↑  "WCG - Official History - WCG 2001". World Cyber Games. אורכב מ-המקור ב-22 בפברואר 2012. נבדק ב-23 באוגוסט 2011. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  "WCG 2019 Host City and Dates Announced". 14 בספטמבר 2018. נבדק ב-14 בספטמבר 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
השלט בכניסה לאתר חץ שחור
**אנדרטת "חץ שחור"** הוא אתר זיכרון למורשת הקרב של הצנחנים בתקופת פעולות התגמול החל מפעולת כיסופים ב-10 באוגוסט 1954 ומבצע "חץ שחור" (פעולת עזה) ב-28 בפברואר 1955 וכלה במלחמת סיני.

היסטוריה
--------

מסיום מלחמת העצמאות עד מלחמת סיני נהרגו יותר מ-500 אזרחי מדינת ישראל בפעולות טרור ויותר מאלף נפצעו. משנת 1955 שיגרו המצרים חוליות טרור לישראל שנקראו פדאיון. באוגוסט 1953 הוקמה יחידה 101 שביצעה מספר פעולות תגמול מוצלחות. לאחר כ-5 חדשים הם התאחדו עם גדוד 890 של הצנחנים.

האתר הוקם עלי ידי עמותת "חץ שחור" המורכבת מלוחמי הצנחנים מדור פעולות התגמול ששמה לה למטרה להקים אתר מורשת וזיכרון לנופלים בקרב ולסיפור גבורתם של הלוחמים בפעולות התגמול.

האתר נמצא בצד המערבי של כביש 232 ליד קיבוץ מפלסים, על גבעה הצופה על עזה. בקצה המערבי של האתר נמצאת טבלה בצורת חץ ועליה פרטי מבצע "חץ שחור" ובנקודה הצופה על עזה נמצאת טבלת זיכרון לסעדיה (סופפו) אלקיים, מפקד פלוגה א' בגדוד 890 שנפל בפעולה זו.

משני הצדדים יש סלעים מסותתים ועליהם פרטים על פעולות התגמול. במקום גם אתר זיכרון עם רשימת הנופלים בפעולות התגמול.

החל משנת 2019 עובר באנדרטה שביל הנגב המערבי.

### קרב אנדרטת חץ שחור

 ערך מורחב – **קרב מפלסים#קרב אנדרטת חץ שחור**  

במהלך מתקפת הפתע על ישראל ב-7 באוקטובר 2023, התנהל במקום קרב קשה, במהלכו נאבקו כוחות של שב"כ, יחידה 33, ימ"מ, ימ"ס ודובדבן במאות מחבלים שהתרכזו שם לקראת ניסיון כניסה לקיבוצים הסמוכים. עשרות רבות של מחבלים נהרגו, וכמה מאנשי כוחות הביטחון, בהם מהשב"כ.

גלריה
-----

* התצפית על שם סעדיה אלקיים (סופפו) באנדרטת "חץ שחור" התצפית על שם סעדיה אלקיים (סופפו) באנדרטת "חץ שחור"
* רשימת הנופלים בפעולות התגמולרשימת הנופלים בפעולות התגמול
* רשימת פעולות התגמולרשימת פעולות התגמול
* פעולת כנרתפעולת כנרת
* פעולות כיסופים וחאן יונספעולות כיסופים וחאן יונס
* פעולות קלקיליה וחוסאןפעולות קלקיליה וחוסאן
* פעולות כונתילה והצבחהפעולות כונתילה והצבחה
* מלחמת סיני (מבצע "קדש")מלחמת סיני (מבצע "קדש")

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אנדרטת "חץ שחור"** |

* אתר "חץ שחור" באתר הצנחנים
* אתר "חץ שחור", כביש מפלסים - ניר עם, באתר "יזכור"

הערות שוליים
------------

1. ↑  צפו: האלוף דוד זיני בזירת חיסול של עשרות מחבלים, באתר "סרוגים", 8 באוקטובר 2023
2. ↑  תאריך פעולת כיסופים שעל עמוד הזיכרון שגוי. התאריך הנכון הוא 10 ביולי 1954
עוף צלוי
עופות למכירה בשוק לה בוקריה בברצלונה
נתחי עוף מטוגנים
**בשר עוף** הוא בשר למאכל שמקורו בעופות, ובעיקר בתרנגול הבית, תרנגול הודו וסוגים נוספים של פסיוניים כמו שליו וחוגלה. בלשון הדיבור קרוי בשר זה "עוף". בשר העוף נחשב לרוב קל להכנה, ואינו דורש עיבוד מיוחד (כמו יישון בבשר בקר).

עופות מאכל
----------

במינוח "בשר עוף" מקובל להתייחס בעיקר לתרנגול הבית. הנפוצים שבעופות המאכל הם תרנגולות, ברווזים, אווזים, תרנגולי הודו, טווסים, יונים ושליו.

חלקי העוף
---------

בשר העוף נחלק למספר נתחים:

* חלקים פנימיים
	+ לב
	+ כבד
	+ טחול
	+ ריאות
	+ "קורקבן" - כינוי לקיבת השרירים
* כנפיים - בגריל, גם ברוטב, כמו כנפי באפלו (אנ')
* חזה - נתח זה משמש לרוב להכנת שניצלים, מאכלים מוקפצים ועוד. דל בשומן ודורש בישול קצר או טיגון.
* כרעיים - זהו צירוף של שוק וירך מחוברים. נקרא בסלנג "רבע עוף".
	+ שוקיים - (פולקע) חלק שומני פחות, מכוסה עור. מכיל עצם. ניתן לבישול וצלייה.
	+ ירכיים - חלק שומני, מכוסה עור. מכיל עצמות. מחלק זה ניתן להוציא את העצמות והעור, והבשר שנשאר מכונה בסלנג: "פרגיות". הפרגיות הן בשר מצוין לצלייה, כנתח או על שיפודים.
* גרון - מעין נתח דל מאוד בבשר, משמש בעיקר למרק.
* גב - עמוד השדרה של העוף והעצמות המחוברות אליו - משמש להכנת מרק בלבד.
* זנב - בתרנגולי הודו, נתח שומני מאוד המתאים לצלייה בתנור.

הכנת העוף למאכל
---------------

הכנת העוף למאכל "על האש"
בשר עוף נאכל בדרך כלל לאחר בישול. בשר עוף שאינו מבושל עשוי להכיל חיידקי סלמונלה. ישנן מספר דרכים מקובלות להכנת בשר העוף למאכל: שליקה, אפייה, צלייה או טיגון.

ניתן לבשל עופות בשלמותם (לאחר הוצאת חלקי הפנים), מפורקים או טחונים. לבישול העוף בשלמותו מתאימות שליקה, אפייה וצלייה. עוף שלם ניתן גם למלא. עוף מפורק וחלקי פנים ניתן לבשל גם על ידי טיגון. בשר עוף טחון מתאים בעיקר לשליקה או צלייה, בדרך כלל כקציצות או כמילוי לנקניקיות.

כשרות
-----

בתורה ניתנה רשימה של עופות אסורים באכילה, וכל היתר הותרו. במשך הדורות נשכח זיהויים של חלק מהעופות האסורים והתעוררו ספקות לגבי עופות שונים. בשל הבלבול ניתנו בספרות ההלכה סימנים שונים לזיהוי עופות טהורים, כך למשל נמסר כי עופות דורסים אסורים כולם, וכן סימנים נוספים. בסופו של דבר נקבע בהלכה כי כל עוף שאין מסורת רצופה על אכילתו אסור באכילה.

הכנתו של עוף לאכילה מצריכה שני שלבים:

* שחיטה לפי כללי ההלכה.
* הכשרת הבשר באמצעות מליחתו או צלייתו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בשר עוף** בוויקישיתוף
* פרויקט חלוצי - בשר עוף מתורבת בישראל
* פרויקט חדש בישראל – בשר עוף מיוצר "במעבדה" (ללא צורך בשחיטה) בפורום בחדרי חרדים
* מדריך לפירוק חזה עוף, סרטון הדרכה מאתר המחלקה לפיתוח פדגוגי טכנולוגי.
* נטע אחיטוב, כל הרעל שמסתתר בבשר שאנחנו אוכלים, באתר הארץ, 13 ביולי 2012

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb12556561c (data)
* GND: 4160744-2
* LCCN: sh85023298
* NDL: 00565364
* NKC: ph552257

 |
הרב **מנחם אברהם רומנו** (בסרבו-קרואטית בכתב לטיני: **Abraham Menahem Romano**;‏ 20 במאי 1882, סרייבו, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 31 באוקטובר 1968, סרייבו, הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה) היה הרב הראשי הספרדי של יהודי זאגרב בין 1919–1936, הרב הראשי של יהודי סרייבו בין 1946–1968 והרב הראשי של יהדות יוגוסלביה.

קורות חייו
----------

מנחם רומנו נולד בסרייבו למשפחת רבנים נודעת. אביו אברהם רומנו כיהן ברבנות בסרייבו ובן דודו אברהם מוריץ רומנו היה הרב הראשי האחרון של יהודי ביטולה. הוא רכש השכלה רבנית בבית המדרש לרבנים בסרייבו תחת אביו ובהמשך תחת הרב ד"ר מוריץ לוי. ב-1902 נישא לרחל לבית קָמְחִי ולזוג נולדו 5 ילדים: שמואל, בלאנקה, יעקב-יאשה לימים היסטוריון, רבקה ומאיר.

ב-1919 כיהן ברבנות בבאניה לוקה ובשלהי אותה השנה עבר עם משפחתו לזאגרב ומונה לרב הקהילה הספרדית שבעיר אשר מנתה בשיאה 625 נפשות. ב-1927 הוכרה הקהילה על ידי השלטונות היוגוסלביים כקהילה נפרדת, מנחם רומנו מונה רשמית לרב הראשי של הקהילה וכיהן בתפקידו עד 1936. ב-1936 שב לסרייבו, כיהן ברבנות ולימד בבית המדרש התאולוגי היהודי, אשר הכשיר מורים, ממלאי מקום לרבנים, חזנים, מוהלים ושוחטים ובראשו עמדו הרבנים מוריץ לוי והינקו אורבך. באפריל 1941 כבשה גרמניה הנאצית את ממלכת יוגוסלביה ואזור בוסניה נמסר לחזקת ממשלת הבובות של האוסטאשה. עד מהרה הוחל ברדיפות יהודים. ביתו רבקה ובעלה גורשו לשאבאץ ובהמשך נספו. בנו של מנחם רומנו ד"ר שמואל רומנו לו היו קשרים בקרב נכבדי העיר, הצליח למלט את הוריו לכפר מחוץ לסרייבו ושם הסתתרו עד לסיום המלחמה. 

ב-1946 מונה לרב הראשי של יהודי סרייבו ופעל לחידוש חיי הקהילה שרוב בניה נספו בשואה. בהמשך מונה לרב הראשי של יהודי יוגוסלביה. ב-1968 הלך לעולמו והוא בן 86 ונקבר בסרייבו. נכדו ד"ר נֶנָאד רומנו (בסרבית: Nenad Romano) הוא מפיק סרטי טלוויזיה ומרצה באוניברסיטת בלגרד.

קישורים חיצוניים
----------------

* קומוניסט מוסלמי בשבחו של רב, הצופה, 5 בינואר 1969
* ארבעה שירים שכתב הרב מנחם רומאנו יליד Sarajevo יוגוסלביה 1882 על קורות העם היהודי ועל היטלר(הקישור אינו פעיל), באתר התשתית האירופאית למחקר השואה

הערות שוליים
------------

1. ↑  יאשה רומנו-ביוגרפיה, באתר zbl.lzmk.hr (בקרואטית).
2. ↑  Menahem Romano Dead at 87, Last Surviving Yugoslavian Pre-war Rabbi, באתר JTA (באנגלית).
3. ↑  Nezaboravni Voljeni Rabin Nadrabin Menahem Avrama Romano, באתר elmundosefarad.wikidot.com (בבוסנית).
פירוש נוסף ערך זה עוסק באינטרמצו במוזיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו אינטרמצו (פירושונים).
במוזיקה, **אינטרמצו** (מאיטלקית: Intermezzo, צורת רבים- Intermezzi, **אינטרמצי**) היא יצירה קצרה שמקומה בין יצירות אחרות, בדרך כלל ארוכות יותר. בהיסטוריה המוזיקלית היו שימושים שונים למושג, המתחלקים בין שתי קטגוריות עיקריות: אינטרמצו אופראי ואינטרמצו כלי. מקור המונח בהלחם המילים "INTER" בתוך או בין ו "MEZZO" אמצע, ומשמעותו המילולית מנת-ביניים. אינטרמצי משמשים להרכבת תוכניות בשל גמישות הזמנים שהם מאפשרים ביחס ליצירות ארוכות, ולכן גם שכיחים בתור הדרנים.

אינטרמצו אופראי
---------------

האינטרמצו במאה ה-18 היה הפסקה קומית מוזיקלית, שהוכנסה בין מערכות או תמונות של אופרה. אלה יכלו להיות יצירות משמעותיות ומושלמות בזכות עצמן, אם כי קצרות מהאופרה שהכילה אותם. לרוב הן סיפקו שחרור קומי וניגוד דרמטי לאווירה של האופרה הכוללת, ולעיתים קרובות השתמשו באחד מגיבורי האופרה או מהקומדיה דל ארטה.

בכמה מקרים יצירות האינטרמצו התפשטו מהר יותר מיצירות האופרה עצמן: הזמרים היו מפורסמים, האפקטים הקומיים משכו קהל, ויצירות האינטרמצו היו קלות יחסית להעמדה. בשנות ה-30 של המאה ה-18 הסגנון פשט באירופה, ובכמה ערים - למשל במוסקבה - היו ביקורים והופעות של קבוצות באינטרמצו שנים לפני שראו הופעת אופרה ראשונה.

האינטרמצו היה ההשפעה היחידה החשובה ביותר בפריז באמצע המאה ה-18, ועזרה ליצירת הרפרטואר החדש של אופרה בצרפת.

אינטרמצו כלי
------------

במאה ה-19 קיבל האינטרמצו משמעות נוספת: יצירה כלית שהיא פרק בין שניים אחרים ביצירה גדולה יותר, או קטע בעל אופי ייחודי העומד בפני עצמו.

גם במאה ה-20 היה שימוש אקראי במושג: שוסטקוביץ' קרא כך לאחד מפרקי רביעיית המיתרים מס' 15 שלו, הפרק החמישי בסוויטה הארי יאנוש של קודאי נקרא גם באותו השם וכמו כן בארטוק קרא כך לפרק הרביעי (מתוך חמישה) בקונצ'רטו לתזמורת שלו.

קישורים חיצוניים
----------------

* אינטרמצו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
**ניר** (**נירו**) **דנן** (נולד ב-24 בנובמבר 1980) הוא מפיק מוזיקלי, גיטריסט, מלחין ופזמונאי ישראלי.

קריירה מוזיקלית
---------------

ב-2007 הכיר את הזמר והראפר טונה והשניים החלו ליצור חומר מקורי. ב-2011 הקליטו דנן וטונה אלבום מקורי והקימו את ההרכב "טונהמן ג'ונס". ב-2012 חידשו השניים את שירו של מאיר אריאל "עברנו את פרעה". שיריהם לא זכו להצלחה והאלבום נגנז. ב-2013 הפיק יחד עם טונה לנצ'י נצ' את השירים "מוזיקה טובה", "בור ועם הארץ" ואת "קפה וסיגריה", בו גם שר, וכן ניגן את סולו הגיטרה. השירים זכו להצלחה רבה. ב-2013 יחד עם המוזיקאי יקיר בן טוב החלו לעבוד על האלבום גם זה יעבור של טונה. ב-2014 הפיק מוזיקלית לדני רובס את האלבום האיש עם הגיטרה.

ב-2015 הפיק את השיר "גם זה יעבור" של טונה, מתוך האלבום באותו השם, שזכה להצלחה רבה ואף הגיע למקום ה-16 במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ. בהמשך השנה, יצא לאור האלבום כולו, וזכה להצלחה רבה. כמו כן, עבור האלבום, זכה דנן יחד עם טונה בפרס אקו"ם על שם יוסי בנאי על הישג השנה למחבר.

ב-2017 יצא אלבומו השני של טונה, טונהפארק, שהפיק בשיתוף המוזיקאי יקיר בן טוב וטונה עצמו. האלבום זכה אף הוא להצלחה רבה ושבחים רבים ממבקרי המוזיקה. בין השירים שבלטו מתוכו היו סחרחורת (שיר) , י"א 2 ובסיבוב. באותה השנה הפיק דנן את "הבלדה לפתח תקווה" וכן לקח חלק בלחן השירים "הריני" ו"כפרה שלי" מתוך האלבום שפל וגאות של רביד פלוטניק. בנוסף, הפיק יחד עם טונה את השיר "12 שנים של בדידות" מאותו אלבום. ב-2018 הפיק את אלבומו הרביעי של הזמר אוהד חיטמן, "רעידות".

ב-2019 הפיק את השירים "שווארמה" ו"מדינת משטרה", ויחד עם טונה הפיקו את השיר "סמוראי" של רביד פלוטניק, מתוך אלבומו החמישי ועכשיו לחלק האומנותי. באותה השנה, יצא אלבומו השלישי של טונה, ועכשיו לחלק האינטרגלקטי אותו הפיק דנן יחד עם יקיר בן טוב. באותה שנה, יחד עם יקיר בן טוב הפיקו לקובי אפללו את השיר "אהבה שלי".

ב-2020 הוציא אלבום מוזיקה אינסטרומנטלי בשם "IX". באותה שנה, הפיק לתאיר חיים (A-WA) את שיר הבכורה שלה "מתבשלת לאט". באוקטובר 2020 הפיק את השיר "אור הירח" של אביב גפן בביצועם של טונה ויסמין מועלם, כחלק מפרויקט צו השעה, השיר זכה להצלחה רבה והיה למושמע ביותר בפרויקט.

ב-17 בדצמבר 2021 יצא אלבומו הרביעי של טונה, מזרח פרוע, אותו הפיק דנן יחד עם יקיר בן טוב. האלבום כולל את הסינגלים "הטוב, הרע ואחותך", "היי בייב" ו"סהרה", שיצא גם כגרסת לייב בהשתתפות יסמין מועלם וזכה להצלחה במצעדי הפזמונים. האלבום זכה בפרס אלבום השנה של תחנת הרדיו גלגלצ, ובפרס אקו"ם לאלבום השנה. ב-2022, השתתף בנגינה והפקת הסינגל "צ׳או בייבי" של בר צברי.

דיסקוגרפיה
----------

2020: IX

2023: After Life

קישורים חיצוניים
----------------

* ניר דנן, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* ניר דנן, באתר Discogs (באנגלית)
* ניר דנן, באתר "פזמונט"
* לירון תאני, "בעבר לא התחברתי לז'אנר": זה האיש שאחראי למכונת הלהיטים של ההיפ הופ הישראלי, באתר ynet, 6 באפריל 2024

הערות שוליים
------------

1. ↑  באלבום החדש נצ'י נצ' שם את הקרביים על השולחן, באתר ‏מאקו‏, ‏2 באוגוסט 2015
2. ↑  עמי פרידמן, פרס מפעל חיים ליגאל בשן ואהובה עוזרי, באתר ynet, 2 במרץ 2016
3. ↑  אתר למנויים בלבד בן שלו, החדש של טונה הוא האלבום הישראלי הכי מעניין ורלוונטי שיצא בזמן האחרון, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2019

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007524046805171
* MusicBrainz: 3e894fa9-74b2-493f-b002-151855b9fc24
* VIAF: 310737620
* WorldCat (עם VIAF): 310737620

 |
מִיהָאי וֶרֶשְמָארְטִי
כיכר ורשמארטי בבודפשט, הונגריה
**מִיהָאי וֶרֶשְמָארְטִי** (בהונגרית: **Vörösmarty Mihály**; ‏1 בדצמבר 1800 – 19 בנובמבר 1855) היה משורר לירי ומחזאי הונגרי, מאבות התחייה התרבותית ההונגרית באמצע המאה ה-19. היה חבר באגודת קישפלודי.

### תולדות חייו

ורשמארטי נולד בכפר פוסטאנייק (Pusztanyék) (כיום קאפולנאנייק Kápolnanyék) ליד סקשפהרוואר, מעברו המערבי של נהר הדנובה באמצע הדרך בין בודפשט הבירה לאגם בלטון. משפחתו הייתה קתולית והוא יועד ללימודי כמורה במסדר הציסטרציאני. אולם לאחר שעבר לבודפשט החל ללמוד באוניברסיטה ולכתוב שירי חול (רובם שירי אהבה).

ב-1824 קיבלו שיריו תפנית פטריוטית-לאומית, בעקבות התסיסה נגד שלטון האימפריה האוסטרית, שהטילה הגבלות וצנזורה על השפה והתרבות העממית ההונגרית. באותה עת כתב את האפוס הרומנטי "Zalán futása" ("מאבקו של זאלאן").

עם ייסודה של האקדמיה ההונגרית למדעים ב-1830, נבחר כחבר המחלקה הלשונית. בין 1830 ו-1843 כתב בעיקר מחזות דרמטיים. וב-1848 חבר ליאנוש אראן ולשנדור פטפי לתרגום יצירותיו של ויליאם שייקספיר להונגרית.

בתקופת המהפכה ההונגרית של 1848 נבחר על ידי לאיוש קושוט לכהן כחבר בית המשפט העליון של השלטון המהפכני. עקב דיכוי המרד ב-1849 נאלץ לצאת לגלות. כשחזר לבודפשט ב-1850, היה במצב בריאותי קשה. בשנת 1854 כתב את שירו האחרון "A vén cigány" ("הצועני הזקן"). הוא נפטר ב-1855 והלווייתו צוינה באבל לאומי.

בתו, אילונה (1846–1910), חיה לאחר מותו בביתו של המדינאי פרנץ דיאק, ב-1867 התחתנה עם קלמן סל, ראש ממשלת הונגריה (1899-1903).

### הנצחה

כאות הוקרה לפועלו הפטריוטי, האומנותי, והאקדמי, הונצח במקומות רבים ברחבי הונגריה. בבירה בודפשט קרויה על שמו כיכר ורשמארטי. הכיכר ממוקמת במיקום מרכזי מאד, ומהווה את הקצה הצפוני של מדרחוב ואצי אוטצה (Váci utca). בלב הכיכר מוצב פסל שלו. בנוסף, קיים בבודפשט גם רחוב המנציח את שמו. ביעירסקשפהרוואר שלידה נולד, הוקמו פסל שלו, וגם תיאטרון. רחובות נקראו על-שמו גם בערים בדברצן, ובפץ', וכיכר בעיר קצ'קמט.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיהאי ורשמארטי** בוויקישיתוף
* כתבי מיהאי ורשמארטי בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
* מיהאי ורשמארטי, ברשת החברתית Goodreads
* ערך אנציקלופדי על ורשמארטי באנציקלופדיית האישים ההונגרית (בהונגרית)
* מיהאי ורשמארטי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* מיהאי ורשמארטי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007279380105171
* BIBSYS: 90332615
* BNE: XX1390923
* BnF: cb119286852 (data)
* CANTIC: a19265992
* CiNii: DA13036408
* GND: 118805606
* ISNI: 0000 0001 0905 2593
* LCCN: n82081854
* MusicBrainz: 1193275e-aac3-4fb7-b9fc-e2921a846e26
* NKC: jn20000701920
* NLP: a0000001263604
* NSK: 000421140
* NTA: 071424040
* RERO: 02-A023837221
* SELIBR: 256875
* SNAC: w6wh3tgd
* SUDOC: 027190307
* VIAF: 59090454
* WorldCat: lccn-n82081854

 |