**מאג'דה א-רומי** (בערבית: **ماجدة الرومي** תעתיק מדויק: מאג'דה אלרומי) (נולדה ב-13 בדצמבר 1956) היא זמרת לבנונית, בין הזמרות הבולטות בזמר הערבי כיום.

ביוגרפיה
--------

מאג'דה א-רומי נולדה למשפחה נוצרית יוונית-קתולית בכפר שימא (كفر شيما) שבסמוך לביירות, מקום מושבם של אמנים לבנונים רבים באותה התקופה. אביה, המוזיקאי חלים א-רומי ואשתו מארי לוטפי, ילידי העיר צור שבדרום לבנון. האב גדל בארץ ישראל המנדטורית בה למשפחתו היו עסקים רבים. לא-רומי אח ואחות, אחותה השלישית, מהא, נפטרה ממחלת הסרטן.

א-רומי החלה להתעניין במוזיקה בגיל צעיר. בילדותה, נהגה להאזין לגדולי הזמר הערבי, כגון: פיירוז, אום כולתום, אסמהאן ועבד אל-והאב. כמו כן, נהגה לשיר בטקסי דת נוצריים שירים דתיים, ביניהם "מִלאדכּ" (בעברית: "לידתך") המיוחס ללידת ישו. הראשון לגלות את כשרונה המוזיקלי היה דודה, ריימונד סאפדי, אשר רצה לקדמה מוזיקלית, אך אביה סירב ואסר עליה להופיע עד שתסיים לימודיה.

בשנות ה-70 המוקדמות, השתכנע אביה, ובתמיכת משפחתה, השתתפה א-רומי בתוכנית הטלוויזיה "סטודיו אל-פאן", תוכנית לאיתור כישרונות שהייתה פופולרית מאוד באותה התקופה. א-רומי ביצעה את שיריהן של אסמהאן ולילה מוראד, וזכתה בתחרות. כפרס, העניקו לה השופטים מדליית זהב ובזכות הניצחון זכתה א-רומי, שעד לניצחונה בתחרות הייתה זמרת אנונימית לפרסום רב בלבנון. במקביל לקריירת הזמר, למדה א-רומי באוניברסיטה הלבנונית בביירות ובשנת 1975 קיבלה תואר ראשון בספרות ערבית מאוניברסיטה זו, באותה שנה פרצה מלחמת האזרחים הלבנונית. בשנת 1976 כיכבה א-רומי בסרט "שובו של הבן האבוד" (בערבית:عودة الأبن الضال, תעתיק: עודה אלאבן אלצ'אל) של המפיק המצרי יוסף שאהין והקליטה שלושה שירים לסרט זה. על השתתפותה בסרט זכתה בפרס מבקרי הקולנוע המצריים וקטפה תהילה במצרים.

הסינגל הראשון של א-רומי, "אני חולמת עלייך, לבנון" (בערבית: عم بحلمك يا حلم يا لبنان, תעתיק: עם בחלמכּ יא חלם יא לבנאן), שיר פטריוטי-לבנוני, נכתב על ידי סעיד עקל, הוגה האלפבית הלבנוני והולחן על ידי אליאס רחבאני. את אלבומה הראשון, הנושא את שמה, הוציאה בשנת 1977, באלבום זה נכללו שמונה שירים. האלבום היה להצלחה אדירה בלבנון ומחוצה לה, וא-רומי החלה להופיע בפסטיבלי הזמר הערבי הבולטים, ביניהם: פסטיבל ג'רש הנערך בעיר ג'רש שבירדן, פסטיבל בוסרה הנערך עיר בוסרה שבסוריה ופסטיבל קרתגו הנערך בעיר קרתגו, תוניסיה. כמו כן, הוזמנה להופיע בבית האופרה בקהיר. באותה השנה, נישאה לאיש העסקים אנטואן דפוני, אשר הפך גם למנהלה האישי, ולזוג נולדו שתי בנות. א-רומי ודפוני היו נשואים במשך 29 שנים והתגרשו בשנת 2006.

### סגנונה המוזיקלי

סגנונה המוזיקלי של א-רומי ייחודי לה ונדיר במוזיקה הערבית המודרנית. לחני שיריה מערביים עם נגיעות קלות של מוזיקה מזרחית וחלקם אף מבוססים על מוזיקה קלאסית כמו השיר "אהובי" (בערבית: حبيبي, תעתיק: חביבי) המבוסס על היצירה הבארוקית "אדג'ו בסול מינור" של תומאזו אלבינוני. א-רומי ידועה בקולה העדין וביכולתיה הווקאליות, וחלק משיריה הם שירי אופרה. למעט שירי הדת הנוצריים, מילות שיריה מיוחסים לפואמה הערבית המודרנית ורבים מהמשוררים הערביים הבולטים כתבו לא-רומי שירים. א-רומי הייתה לזמרת הראשונה שביצעה את שיריו של המשורר הסורי נזאר קבאני ובין השניים נרקמו יחסי ידידות קרובים. קבאני כתב לא-רומי מספר שירים, ביניהם: "עם העיתון" (בערבית: مع الجريدة, תעתיק: מע אל-ג'רידה), "מחפשת אותך" (בערבית: ابحث عنك, תעתיק: אבחתֹ ענכּ), "אני אוהבת אותך ו.." (בערבית: احبك وبعد, תעתיק: אֻחֹבֻכּ ובעד) והשיר "מילים" (בערבית: كلمات, תעתיק: כלִמאת) אשר היה אחד מלהיטיה הבולטים של א-רומי בשנות ה-90. בתחילת דרכה, את מרבית שיריה שרה א-רומי בערבית ספרותית והקפידה על הגיית כל האותיות באלפבית הערבי, שיריה המאוחרים יותר, לעומת זאת, הם בניב לבנוני של השפה הערבית. כמו כן, לא-רומי מספר שירים באנגלית וצרפתית.

### עמדותיה הפוליטיות

א-רומי היא פעילת זכויות אדם והשקפותיה הפוליטיות משויכות לשמאל הלבנוני. בשנת 1995 הקליטה א-רומי את השיר "קאנא", על-שם כפר קאנא שבדרום לבנון, בו נהרגו אזרחים במסגרת מבצע ענבי זעם. מכפר זה ירו מחבלי החזבאללה רקטות קטיושה לעבר מדינת ישראל אך ירי נגדי של הארטילריה הישראלית פגע שלא במכוון בריכוז פליטים. בשיר, כינתה א-רומי תקרית זו "טבח כפר קאנא" כפי שהיא מכונה בארצות ערב. בנוגע לסכסוך הישראלי-פלסטיני דעותיה פרו-פלסטיניות מובהקות: בהופעתה בביירות, ב-15 באפריל 2002, קראה קריאת תמיכה בעם הפלסטיני וכינתה את ה"כיבוש" הישראלי כ"פשע נגד האנושות". כמו כן, טענה א-רומי כי הפליטים הפלסטינים בלבנון הם חלק מהאומה הלבנונית והביעה צער גם על הפלסטינים שנהרגו במלחמת האזרחים במדינה.

### מעמדה של א-רומי בזמר הערבי

א-רומי זוכה להערצה רבה ברחבי העולם הערבי, ובלבנון בפרט, והיא אף מכונה "הגברת הראשונה של לבנון". אלבומיה מכל התקופות, מובילים במצעדי המכירות בארצות ערב רבות. יחד עם פרסומה הרב בארצות הערביות, מרבה א-רומי להופיע גם בארצות הברית, אוסטרליה ומדינות אירופה, הופעותיה מושכות מהגרים ערבים אך גם תושבים מקומיים שאינם דוברי השפה הערבית. א-רומי נחשבת לזמרת הטובה בדורה ולאחת הזמרות הוותיקות בלבנון. היא מוזמנת תכופות להופיע באירועים חשובים, לדוגמה טקס פתיחת משחקי אליפות אסיה שנערך בדוחה, בירת קטר, בו ביצעה יחד עם הטנור האופראי בעל השם העולמי, חוסה קאררס, את השיר "Light The Way".
במהלך הופעתה בפסטיבל הקיץ של בחריין באוגוסט 2013, התבטאה כנגד האופוזיציה השיעית בממלכה ועוררה נגדה מחאה תקשורתית חזקה.

דיסקוגרפיה
----------

* ماجدة الرومي - מאג'דה אלרומי (1977)
* من زمان - לפני זמן רב 1982
* عصفورة - ציפור (1983)
* ضوي يا قمر - אור הירח (1986)
* يا ساكن افكاري - הגר במחשבותיי (1988)
* كلمات - מילים (1991)
* ابحت عني - חפש אותי (1994)
* رسائل - מכתבים (1996)
* احبك وبعد - אני אוהבת אותך, ו... (1998)
* مريم قيثارة السماء - מרים, גיטרת גן העדן (2003)
* إرحمني يا الله - האל ריחם עליי (2003)
* اعتزلت الغرام - חופשייה מאהבה (2006)

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מאג'דה א-רומי** |

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מאג'דה א-רומי
* מאג'דה א-רומי, ברשת החברתית פייסבוק

* מאג'דה א-רומי, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* מאג'דה א-רומי, ברשת החברתית אינסטגרם

* מאג'דה א-רומי, סרטונים בערוץ היוטיוב

* מאג'דה א-רומי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* מאג'דה א-רומי, באתר AllMusic (באנגלית)

* מאג'דה א-רומי, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* מאג'דה א-רומי, באתר Discogs (באנגלית)

* פורום המעריצים(הקישור אינו פעיל)
* אתר מעריצים
* הארון תחאוכו, לופז קפצה למפרץ ומאג'דה א-רומי הכובשת, ערבים ברשת - נענע 10(הקישור אינו פעיל)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו **האופוזיציה השיעית בבחריין נגד מאג'דה א-רומי**, באתר חדשות העולם הערבי.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb13968707n (data)
* ISNI: 0000 0000 0146 1221
* MusicBrainz: 486bade7-2ca7-4518-b2a1-4f44d2287163
* SUDOC: 200829556
* VIAF: 76507829
* WorldCat: viaf-76507829

 |