recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
אגודת **יד אליעזר** הוא ארגון חסד וצדקה מהגדולים בציבור החרדי הישראלי. הארגון נוסד בשנת ה'תשמ"א (1981) על ידי הרב יעקב והדסה ויזל.

היסטוריה
--------

יד אליעזר הוקם בתור ארגון שכונתי קטן בשכונת עזרת תורה בירושלים, אך צמח לאחד מארגוני הצדקה והחסד הגדולים ביותר בארץ. מטרתו העיקרית של הארגון הוא לסייע למשפחות נזקקות בתחומים מגוונים. האגודה מספקת מצרכי יסוד לכ-6,000 משפחות מעוטות יכולת מדי חודש בחודשו, מזון מבושל ליולדות, הפעלת מוקד טלפוני לנזקקים, מפעילה יחידה המסייעת לחולים סופניים ועוד.

יד אליעזר בנה ומפעיל חמישה אולמות שמחות, שניים בבני ברק [פרידמן] ושלושה באשדוד [פרידמן], האולמות מספקים חתונות לכלל הציבור במחירי עלות על מנת לחסוך בהוצאות השמחה הכבדות, בתוך אולם האירועים באשדוד מפעילה העמותה סלון כלות במחירים זולים.

ל"יד אליעזר" פרויקט ייחודי מסוגו הנקרא "פרויקט חונכים" אשר בו מאות חונכים בכל רחבי הארץ. כל חונך וחונך מוצמד לילד הזקוק לסיוע לימודי ורגשי, ונותן לו תשומת לב ויחס אישי, שעות לימוד משותף ופעילות חברתית, פעמיים בשבוע. כמו כן ישנה קרן אלמנות המסייע בכל חודש לאלפי אלמנות בכל הארץ.

  

בארגון למעלה מ-5,000 מתנדבים ומתנדבות, וסניפים רבים הפרוסים בכל רחבי ישראל.

השם אליעזר מגיע מהרב אליעזר ליפא בנזימן זצ''ל וכן עד היום כלתו גב' מלכה בנזימן נמצאת שם לעזור לנזקקים

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של יד אליעזר
* יד אליעזר, באתר "גיידסטאר ישראל"
* אגודת יד אליעזר (ירושלים), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007305689005171

 |
**יובל שלום** (נולדה ב-16 באוגוסט 1998) היא כדורגלנית ישראלית המשחקת כקיצוני ימין בקבוצת הפועל תל אביב.

חייה המוקדמים
-------------

שלום נולדה באשקלון בת לרון שלום ונטלי מליקסון. היא אחייניתו של שחקן הכדורגל מאור מליקסון ואחת משמונה אחים. היא גדלה בגן יבנה ובגיל 10 עברה ליבנה שם למדה בתיכון גינסבורג האלון במגמת מחשבים.

בצה"ל שירתה במצ"ח בתור חוקרת פלילית בבסיס באר שבע, בהמשך יצאה לקורס קצינים ושימשה כקצינת שיטור במשך כעשרה חודשים ולאחר מכן כקצינת חקירות במשך שנה.

קריירה
------

קריירת הכדורגל של שלום החלה באופן מקצועי במכבי יבנה ב-2020 באותה שנה שיחקה 15 משחקים והבקיעה 8 שערים.

בשנת 2021 חתמה בקבוצת הנשים של הפועל תל אביב. היא תיארה את המעבר להפועל כהחלטה המשמעותית בקריירה שלה. בעונתה הראשונה שיחקה 10 משחקים והבקיעה 7 שערים. שנה לאחר מכן שיחקה 23 משחקים והבקיעה 11 שערים כולל רביעייה נגד אילת.

חיים אישיים
-----------

שלום מתגוררת ועובדת בתל אביב כמפתחת תוכנה ובזוגיות.

קישורים נוספים
--------------

* יובל שלום, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* יובל שלום, ברשת החברתית אינסטגרם

הערות שוליים
------------

1. 1 2  יובל שלום, באתר התאחדות לכדורגל בישראל

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"יובל שלום"**.
**ישי רוזיליו**  הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשמש מפקד חטיבת יהודה. קודם לכן שימש מפקד גדס"ר צנחנים וקצין אג"ם של אוגדת איו"ש.

ביוגרפיה
--------

רוזיליו למד בישיבת נחלים ובישיבת הר ברכה כשנתיים, ובמכללת הרצוג, שם סיים תואר שני בחינוך, התגייס לצה"ל והתנדב לצנחנים. הוא עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בהמשך מונה למפקד פלוגת החוד בגדוד 101. לאחר סיום תפקידו נקרא לשוב ולפקד על הפלוגה בעקבות פציעת מפקד הפלוגה במבצע עופרת יצוקה. בהמשך כיהן כסגן מפקד יחידת מגלן, מפקד בית הספר להכשרות של גדס"ר הצנחנים וקצין אג"ם של חטיבת הצנחנים.

ב-6 ביולי 2017 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדס"ר צנחנים. בעקבות מותו של רב"ט אביתר יוספי במהלך אימון ניווט הדיח הרמטכ"ל אביב כוכבי את רוזיליו וביטל את מינויו המתוכנן לסגן מפקד חטיבת הצנחנים. בנוסף הורשע רוזיליו באי קיום הוראות המחייבות בצבא ונידון למאסר על תנאי. בין השנים 2020–2022 שירת כקצין אג"ם של אוגדת איו"ש. ב-2022 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת יהודה. במרץ 2024 פורסם כי הוא ימונה למפקד המכללה הבין זרועית לפיקוד ולמטה "אלון".

קישורים חיצוניים
----------------

* כל הכתבות על ישי רוזיליו, באתר ערוץ 7

הערות שוליים
------------

  

1. ↑  אסון נחל חילזון: מאסר על תנאי למג"ד, הורדה בדרגה למפקד הפלוגה, באתר ישראל היום, 11 במרץ 2020;  
איתי בלומנטל, אחרי שנענש בשל מחדל נחל חילזון: מפקד גדס"ר צנחנים ישי רוזיליו קודם למח"ט, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 22 בנובמבר 2021
2. ↑  קובי פינקלר, מח"ט יהודה הנכנס אל"מ ישי רוזיליו: קבלת הפיקוד למרגלות מערת המכפלה מרגשת, הנני העני ממעש, באתר ערוץ 7, 2 ביוני 2022
3. ↑  , idfanc.activetrail.biz (באנגלית)

| מפקדי חטיבת יהודה  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| משה גבעתי • יצחק אברכהן • יוסי גז • מאיר כליפי • בני גנץ • גדי שמני • יגאל שרון • אסף שביט • נעם תיבון • דרור וינברג • חגי מרדכי • מוטי ברוך • יהודה פוקס • אודי בן-מוחה • גיא חזות • אבי בלוט • יריב בן עזרא • יצחק כהן • איתמר בן חיים • אביחי זפרני • ישי רוזיליו |

 |
**ציקו** (בהונגרית: **Cikó** בגרמנית: **Zickau**) הוא כפר בהונגריה במחוז טולנה, נפת בונהאד.

מיקום
-----

היישוב ממוקם שישה קילומטרים דרומית מזרחית לבונהאד, בעמק סיפלקי.

### נגישות

ציקו הוא יישוב ללא מוצא והוא נגיש לכניסה וליציאה רק מכביש אחד מספר 5603 שמסתעף בדרום מזרח בונהאד מכביש 56 וכביש צדדי 102.

הכפר צ'יקו הוקם במאה ה16 על ידי אדם בשם אריאל שילה צ'יקו. 

עוד מאז ש'ציקו היה רק ילד הוא חלם לבנות כפר ולגור שם עם אשתו היקרה קרן.

ניתן להגיע ברכבת מספר 50 של MAV דומבובאר–באטאסק, אשר עוצרת ביישוב. תחנת ציקו ממוקמת בין תחנת הרכבת הידאש-בונהאד לתחנת מצ'ני והיא נמצאת פיזית בקצה הצפוני של האזור הפנימי של הכפר.

היסטוריה
--------

על פי עדויות ארכאולוגיות, המקום כבר היה מיושב בתקופות פרהיסטוריות. היישוב התרוקן לחלוטין מאוכלוסייה במשך כל תקופת הכיבוש הטורקי במאה ה-16 ובמאה ה-17 ואז החל להתפתח שוב בעקבות יישובם של גרמנים במקום. בתחילת המאה העשרים הפך לכפר הקטן והמשמעותי ביותר במחוז שהיה מיושב גרמנים. ב-30 באפריל 1939 קיים כאן הפולקסבונד ((Volksbund, השם המלא Volksbund der Deutschen in Ungarn, כלומר התאחדות הגרמנים בהונגריה) שהיה ארגון של המיעוט הגרמני בהונגריה)) את אספתו הלאומית והארגון המקומי הראשון שלו הוקם כאן. אחרי מלחמת העולם השנייה גורשו כמאתיים מתושבי הכפר לעבודות כפייה בשל שיתוף הפעולה שלהם עם גרמניה הנאצית ונעקרה מרבית האוכלוסייה הגרמנית. עד 1950 נותרו בכפר כשלושים משפחות מהאוכלוסייה הגרמנית הוותיקה. מאותה שנה היא הפכה למועצה עצמאית בנפת בונהאד.

אתרים בעלי חשיבות
-----------------

 הריסות הכנסייה במריאספלק. עד סוף המאה ה-19 סברו כי אלה חורבות מנזר ציקאדור שמופיע במקורות כתובים, אך מאז הוכח כי חורבות הכנסייה הן של העיר סיפלק לשעבר (חורבות מנזר הציקאדור נחפרו בבאטאסק)
* חורבות הכנסייה במריאסיפלק - חורבות כנסייה דו-מגדלתית, בעלת שלוש-ספינות בסגנון רומנסקי מתקופתו של גזה השני, מלך הונגריה.
* חורבות כנסיית אסתרפוסטה - הכנסייה בפאתי הכפר, במקום היישוב לשעבר שנקרא *Östör*, נבנתה בסגנון האמנות הגותית במאה ה-15.
* כנסיית השילוש הקדוש - נבנתה בין השנים 1767 - 1784 בסגנון בארוק. טור הזיכרון בחצר הכנסייה מנציח את קורבנות מלחמות העולם הראשטינה והשנייה, ואת הגירושים.
* קפלת רוכוס הקדוש - ההנחה היא שנבנתה בשנת 1746 על יסודותיה של כנסייה מימי הביניים.
* פסל יוחנן הקדוש מנפומוק - הפסל בכיכר המרכזית של הכפר מהמאה ה-18 בסגנון בארוק.

ילידי המקום
-----------

* מאייר קראוס (1809 - בודפשט, 1894) היה סוחר יהודי-הונגרי תעשיין.

ראו גם
------

* 23. קבוצת ילדות הצופים יוליה פודמניצקי ציקו

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של ציקו (בהונגרית)

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ציקו** בוויקישיתוף
* "ציקו (כפר)", באתר JewishGen (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007499186405171
* LCCN: n2004034280
* VIAF: 126871502
* WorldCat (עם VIAF): 126871502

 |
**ג'ני טוּראל** (באנגלית: **Jennie Tourel**; ‏ 23 ביוני 1900 – 23 בנובמבר 1973) הייתה זמרת אופרה אמריקאית ממוצא יהודי-רוסי שהתפרסמה גם באופרה וגם ברסיטלים.

קריירה
------

טוראל (שם משפחתה המקורי: דוידוביץ') נולדה בוויטבסק שבאימפריה הרוסית. כילדה היא ניגנה בחליל ואחרי כן למדה נגינה בפסנתר. אחרי המהפכה הרוסית עזבה משפחתה היהודית את רוסיה והתיישבה באופן זמני בדנציג. מאוחר יותר הם עברו לפריז, שם היא המשיכה ללמוד פסנתר ושקלה לפתוח בקריירה של הופעות בקונצרטים כפסנתרנית. באותה תקופה התחילה ללמוד פיתוח קול אצל ריינלדו האן ואנה אל-טור והחליטה להקדיש את עצמה לזמרה מקצועית. נאמר עליה שהיא שינתה את שם משפחתה לטוראל על ידי החלפת סדר ההברות של שם מורתה אנה אל-טור, אבל היא הכחישה זאת.

פתיחת מסע ההופעות האופראי באירופה של ג'ני טוראל הייתה ב"אופרה הרוסית" (Opéra Russe) (צר') בפריז ב-1931. ב-9 באפריל 1933 היא שרה באופרה-קומיק בפריז את כרמן באופרה "כרמן" של ז'ורז' ביזה. היא שרה גם את תפקידי ז'קלין (ב"הרופא בעל כורחו" (אנ') של שארל גונו), שרלוט ("ורתר", מאת ז'יל מאסנה) ומרסלינה ("נישואי פיגארו") ב-1940.

את המסע הראשון שלה בארצות הברית פתחה בבית האופרה העירוני בשיקגו בתפקיד לורנזאצ'ו מאת ארנסט מורה (Ernest Moret) ב-1930. הקריירה שלה במטרופוליטן אופרה הייתה קצרה. היא התחילה להופיע שם במאי 1937 בתפקיד מיניון והופיעה במשך כמה עונות בשנות ה-40 כרוזינה, אדלג'יזה וכרמן.

ב-1940, זמן קצר לפני כיבוש פריז על יד גרמניה הנאצית, היא עברה לליסבון ובסופו של דבר היגרה לארצות הברית. היא קיבלה אזרחות אמריקאית ב־1946. ב-1951 היא גילמה את תפקיד בבה הטורקית באופרה של איגור סטרווינסקי דרכו של הולל. היא הייתה המבצעת הראשונה של שירים מאת ליאונרד ברנשטיין (כולל מחזור השירים "אני שונא מוזיקה (I Hate Music‏ 1943 וכן שירים מאת פרנסיס פולנק ופאול הינדמית. כמו כן שרה בביצוע הבכורה העולמי של הסימפוניה השלישית של ברנשטיין, "קדיש", בדצמבר 1963 בישראל. בשנת 1950 ביקרה יחד עם ברנשטיין בישראל בעיצומה של תקופת הצנע והשניים הופיעו בתזמורת הפילהרמונית.

בשנים שלאחר מכן התמקדה ג'ני טוראל ברסיטלים והופעות עם תזמורת, והצטיינה, במיוחד, ברפרטואר צרפתי. היא גם לימדה בבית הספר ג'וליארד למוזיקה בניו יורק ובפסטיבל המוזיקה של אספן בקולורדו. ההופעה האחרונה שלה באופרה הייתה בתפקיד דוניה מרטה (Doña Marta) בפרמיירה העולמית של האופרה של תומאס פסטיירי (Thomas Pasatieri) "האלמנה השחורה", באופרה של סיאטל ב-1972. היא נפטרה ב-23 בנובמבר 1973 בניו יורק.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ני טוראל** בוויקישיתוף

* ג'ני טוראל, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* ג'ני טוראל, באתר AllMusic (באנגלית)
* ג'ני טוראל, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* ג'ני טוראל, באתר Yandex.Music (ברוסית)
* ג'ני טוראל, באתר Discogs (באנגלית)
* ג'ני טוראל (1900-1973), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Laura Williams Macy, *The Grove Book of Opera Singers*

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007277215705171
* BIBSYS: 11082892
* BNE: XX5140890
* BnF: cb139005204 (data)
* CiNii: DA09984714
* GND: 134541448
* ISNI: 0000 0000 7366 3308
* LCCN: n84041941
* MusicBrainz: 1f03f898-9488-454a-b991-1ec6d12e164b
* NKC: xx0001671
* NSK: 000296908
* NTA: 108901424
* RERO: 02-A003907198
* SNAC: w6q538h7
* SUDOC: 161778410
* VIAF: 59271075
* WorldCat: lccn-n84041941

 |
**יוסוף דמיר** (בגרמנית: **Yusuf Demir**; נולד ב-2 ביוני 2003) הוא כדורגלן אוסטרי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת פ.צ. בזל ובנבחרת אוסטריה.

קריירת מועדונים
---------------

### ראפיד וינה

דמיר נולד בווינה שבאוסטריה, להורים מטורקיה. גדל במחלקות הנוער של פירסט וינה וראפיד וינה. בשנת 2019 החל לשחק בראפיד וינה II, קבוצת המילואים של ראפיד וינה. ב-14 בדצמבר 2019 ערך דמיר את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, כשנכנס כמחליף בניצחון 0–3 על אדמירה ואקר מדלינג במסגרת המחזור ה-18 בבונדסליגה האוסטרית לעונת 2018/2019. בעונתו הראשונה בקבוצה הראשונה של המועדון ערך דמיר שש הופעות ליגה.

ב-15 בספטמבר 2019 הבקיע דמיר את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–2 לגנט במסגרת מוקדמות עונת 2019/2020 בליגת האלופות. ב-19 בספטמבר הוא הבקיע את שער הבכורה שלו בליגה, בתיקו 1-1 נגד שטורם גראץ במסגרת המחזור השני. בעונתו השנייה בקבוצה הבוגרת של המועדון ערך דמיר 25 הופעות ליגה, בהן הבקיע ששה שערים.

### ההשאלה לברצלונה

ב-9 ביולי 2021 הושאל דמיר לברצלונה אתלטיק מהליגה הספרדית השלישית, קבוצת המילואים של ברצלונה.

עקב מחסור בשחקני התקפה זמינים, הועלה דמיר בתחילת עונת 2021/2022 לקבוצה הראשונה של המועדון. ב-21 באוגוסט 2021 ערך דמיר את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשעלה כמחליף בתיקו 1-1 נגד אתלטיק בילבאו במסגרת המחזור השני בליגה.

ב-13 בינואר 2022, חזר דמיר לראפיד וינה לאחר שברצלונה הודיעה שקיצרה את תקופת ההשאלה.

### גלאטסראיי

ב-8 בספטמבר 2022 חתם דמיר לארבע שנים בגלאטסראיי. ב-11 בספטמבר ערך את הופעתו הבכורה בנצחון 3-2 על קסימפאשה. 

ב-16 באוגוסט 2023 הושאל לפ.צ. בזל.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-28 במרץ 2021 ערך דמיר את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אוסטריה, כשנכנס כמחליף בניצחון 1–3 על נבחרת איי פארו במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוסוף דמיר** בוויקישיתוף
* יוסוף דמיר, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Sarigul, Emre (30 במרץ 2019). "Man City & Man United Scout 15-Year-Old Forward Yusuf Demir". *Turkish Football*. נבדק ב-8 באוגוסט 2021. Demir was born in Vienna but is an ethnic Turk with his family roots in Trabzon, Turkey. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  Agreement with SK Rapid Vienna for loan of Yusuf Demir באתר הרשמי של ברצלונה (באנגלית)
**מאפים וינאיים** (בצרפתית (במקוצר): **Viennoiseries**; מילולית: "דברים בסגנון וינאי") הם מאפים מהמטבח הצרפתי.

מאפיינים
--------

המאפים הוינאיים עשויים מבצק שמרים בהתפחה באופן דומה ללחם, או מבצק עלים, אך עם מרכיבים נוספים (במיוחד ביצים, חמאה, חלב, שמנת מתוקה/קצפת וסוכר), שמעניקים להם אופי עשיר ומתוק יותר שמתקרב לזה של מאפי מגדנאות. הבצק הוא לרוב בצק רבדים שהוא הכנה קולינרית המורכבת משכבות רבות דקות של בצק המופרדות על ידי חמאה או שומן מוצק אחר, המיוצר על ידי קיפול ורידוד חוזרים ונשנים של הבצק (סוג בצק עלים). מאפים וינאיים נאכלים בדרך כלל בארוחת הבוקר או כחטיפים.

סוגים
-----

הדוגמאות למאפים וינאיים כוללות קרואסונים; לחם וינאי והמקבילה הצרפתית שלו, pain viennois, מעוצבים לרוב לבגטים; בריוש; שבלול צימוקים או שוקולטין; שוקטים; מאפי דניש; שושו; וקיפולית תפוח עץ (chausson aux pommes) ועוד.

היסטוריה
--------

הפופולריות של מאפים בסגנון וינאי בצרפת החלה עם ה-Boulangerie Viennoise, שנפתחה על ידי אוגוסט זאנג (אנ') האוסטרי ב-1839. השימוש הראשון בביטוי pâtisseries viennoises (מאפים וינאיים) הופיע ב-1877 בספרו של הסופר הצרפתי אלפונס דודה, Le Nabab. עם זאת, השימוש בבצק עלים הגיע מאוחר יותר וזו שיטה שהיא צרפתית, לא וינאית.

גלריה
-----

* Croissant קרוֹאסוֹן
* Brioche בריוש
* Chausson aux pommes קיפולית תפוח עץ
* Pain aux raisins שבלול צימוקים
* Danish pastry דניש
* Oranais אורנאיס
* שושו שושו

לקריאה נוספת
------------

* רשימת מאפים
* רשימת קינוחים צרפתיים

ראו גם
------

* ביינט

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מאפים וינאיים** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Viennoiserie". *Trésor de la langue française informatisé* (בצרפתית). ATILF - CNRS & Université de Lorraine. 1994.
2. ↑  "Viennois, -oise (definition)". *Centre National de Ressources Textuelles et Lexicales*. נבדק ב-19 ביוני 2011. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  Chevallier, Jim; *August Zang and the French Croissant: How Viennoiserie Came to France*. Chez Jim Books

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4259550-2

 |
"**After of My Life**" (בעברית: "**לְאַחַר הַחַיִּים שֶׁלִּי**") הוא שיר שהוקלט על ידי הפרויקט המוזיקלי שינובו. הוא יצא לאור ב-20 בספטמבר 2017, על ידי חברת התקליטים העצמאית של הפרויקט המוזיקלי, ביחד עם אלבום האולפן החמישי שלו, *The Enigma IV*‏ (2017). את השיר כתב דני גבריאל וילגס.

לאחר יציאתו של השיר ולאור הצלחתו, הוחלט להוציא גרסה מקבילה בשם "After of Your Life".

רקע וכתיבה
----------

בשנת 2017, מספר שנים לאחר שהוציא שינובו ארבעה אלבומים שלא זכו להצלחה, הוחלט להוציא את אלבום האולפן החמישי, *The Enigma IV*. האלבום מאופיין בצלילי שאקוהאצ'י דומיננטיים, אך ב-"After of My Life" נעשה שימוש בצלילים אחרים במקצת. במרוצת השנים, זכה השיר להצלחה והפך למצליח ביותר של הפרויקט המוזיקלי. "After of My Life" הוא שיר מסוגת העידן החדש, הכולל שירה אמביינטית, בשילוב צלילים המאפיינים את הסוגה המוזיקלית. בשיר ישנן שתי שורות: הראשונה "ישראל הקדושה" ("Sanctus Israel") והשנייה "פדיון העינוי" ("Payment of Torture"). לאורכו של "After of My Life" ניתן לשמוע קולות דמויי מזמורים גרגוריאניים.

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-1.2 מיליון השמעות.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הלא-רשמי של השיר פורסם ב-21 באוקטובר 2017, חודש ויממה לאחר יציאתו הרשמית. הוא מורכב מעשרות סצנות אופטימיות, ביניהן סצנות של הטבע. בחלקן ניתן לראות הצעת נישואין, יוגה ושקיעות. בנוסף לקליפ שפורסם, הועלו מספר קטעי אודיו שונים שלו. ב-4 באפריל 2018, פורסמה גרסת הפלטינה של "After of Your Life", שאורכה כפול מזו של הגרסה המקורית.

נכון לאוקטובר 2022 עומד מונה הצפיות של הקליפים על למעלה מ-53 מיליון צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2017)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | – |

היסטוריית יציאות לאור
---------------------

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 20 בספטמבר 2017 | סטרימינג • הורדה דיגיטלית | שינובו |  |

קישורים חיצוניים
----------------

הערות שוליים
------------

1. 1 2  THE ENIGMA IV, www.shinnobu.com (בספרדית)
2. 1 2 3 4  *After of My Life*, 2017-09-20, נבדק ב-2022-12-03
3. 1 2 3  *Shinnobu - After Of Your Life (Original Song)*, נבדק ב-2022-12-03
4. ↑  *Shinnobu - The Enigma IV* (באנגלית), נבדק ב-2022-12-03
5. 1 2 3 4 5  *After Of My Life (Unofficial Video)*, נבדק ב-2022-12-03
6. ↑  Shinnobu - After of my Life Lyrics | Lyrics.com, www.lyrics.com
7. 1 2  *After of My Life*, נבדק ב-2022-12-03
8. 1 2  *Shinnobu - After Of My Life (Original Song)*, נבדק ב-2022-12-03
9. ↑  *After Of My Life (Platinum Version)*, נבדק ב-2022-12-03
**סוכר דקלים** הוא ממתיק המופק מכל זן של עצי הדקל. אף שלסוכרים מדקלים שונים עשויים להיות הרכבים מעט שונים, כולם מעובדים באופן דומה וניתן להשתמש בהם לסירוגין.

סוגי סוכר דקלים
---------------

המינים המרכזיים להפקת סוכר הדקלים הם דקלי התמר, הניפה (אנ'), הארנגה (אנ') ודקלי הקוקוס. מין נוסף של דקל ממנו ניתן להפיק את הסוכר הוא דקל הפלמירה (*Borassus* spp) הגדל באפריקה, אסיה וגינאה החדשה. לעץ שימושים רבים, כגון סכך, ייצור כובעים, עץ, חומרי כתיבה ומוצרי מזון. סוכר הדקלים מופק ממוהל (טודי) מהפרחים.

ישנם שני מינים של תמר המייצרים סוכר דקלים: תמר מצוי ותמר הודי (אנ'). התמר המצוי נפוץ בים התיכון ובמזרח התיכון, בעוד התמר ההודי הוא יליד אסיה, בעיקר פקיסטן והודו. את העצים מגדלים בעיקר לתמרים ולסוכר דקלים המיוצר מהמוהל של העץ.

דקל הניפה (אנ') מקורו בחופים ובאזורים הטרופיים של האוקיינוס ההודי והשקט. זהו עץ הדקל היחיד שגדל במנגרובים (אנ'). רק העלים והפרחים שלו מסוגלים לצמוח מעל המים. סוכר דקלים עשוי מהמוהל שלו, העשיר בסוכר.

הארנגה (אנ') מקורו באזורי החוף והטרופיים של אסיה, בעיקר סין, מלזיה ואינדונזיה. המוהל המשמש לייצור סוכר דקלים מכונה בהודו "*גור"* ובאינדונזיה "גולה *ארן"*.

דקל הקוקוס מניב סוכר מהמוהל של פרחיו. הוא גדל באזורי החוף של האוקיינוס ההודי והשקט. הספקים העיקריים הם תאילנד, אינדונזיה והפיליפינים.

הפקה
----

הרתחת מוהל דקלים לשם הכנת סוכר דקלים מסורתי בכפר במערב סומטרה שבאינדונזיה.
סוכר דקלים מיוצר על ידי הרתחת המוהל עד שהוא נעשה סמיך. את המוהל המבושל ניתן למכור כסירופ דקלים. הוא נמכר בבקבוקים או בקופסאות ונוטה להתעבות ולהתגבש עם הזמן. את המוהל המבושל אפשר גם להפוך למוצק ולמכור כלבנים או עוגות. צבעו יכול לנוע בין חום זהוב לחום כהה או כמעט שחור, כמו *גולה ארן* האינדונזית.

שימושים
-------

סוכר דקלים הוא מרכיב במאכלים מתוקים ומלוחים המשמשים ברחבי אסיה, המזרח התיכון וצפון אפריקה.

וריאציות של סוכר דקלים
----------------------

סוכר הדקלים ידוע בשמות ובגרסאות רבות בהתאם למרכיב שלו, שיטת הייצור או האזור בו הוא גדל. באינדונזיה הוא ידוע כ"סוכר ג'אווה" (*gula jawa*) ובמלזיה הוא מוכר כ"סוכר מלקה" (*gula melaka*).

*ה"גולה מלקה"* מופק ממוהל ניצני פרחי הקוקוס, ולעיתים מדקלים אחרים. הוא עשוי להיות דחוס ודביק. באנגלית הוא ידוע בשם "Macca sugar", כנראה בגלל שמקורו במדינת מלאקה שבמלזיה (במלאית: *Melaka*). באופן מסורתי, *"גולה מלקה"* מיוצר על ידי מיצוי המוהל מניצן הפרחים של עץ קוקוס. מספר חריצים נחתכים לתוך הניצן שאליו נקשר סיר שנועד לאסוף את המוהל. לאחר מכן מבשלים את המוהל עד שהוא מסמיך, ומוזגים את המוהל לתוך צינורות במבוק באורך 8–10 סנטימטרים. מניחים לו להתמצק ולהפוך לגושי עוגה גליליים. בשל העבודה הרבה הכרוכה בייצור, הוא עלותו יקרה יותר מסוכר הקנים.

סוכר מקלה משמש בכמה מנות מלוחות, אבל בעיקר בקינוחים ובעוגות המקומיות של אזור דרום מזרח אסיה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Palm Sugar in Germany
2. ↑  Sugar palm
3. 1 2  Confessions of a Palm Sugar Addict, Saveur, ‏11 בינואר 2017
שגיאות פרמטריות בתבנית:אישיות ביטחונית   
פרמטרים [ מלחמות וקרבות ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**איימו אלן קויבונן** (17 באוקטובר 1917 - 12 באוגוסט 1989) היה חייל פיני במלחמת ההמשך, והמקרה הראשון המתועד של חייל שפעל תחת מינון יתר של מתאמפטמין במהלך קרב.

ביוגרפיה
--------

איימו אלן קויבונן נולד באלסטארו, הדוכסות הגדולה של פינלנד, ב-17 באוקטובר 1917 לפרנס ויטורי קויבונין ואנה סופיה קויבונים. איימו היה הבכור מתוך שישה ילדים.

מלחמת ההמשך
-----------

קויבונן היה חייל פינלדי, שהוצב לפטרול סקי ב-15 במרץ 1944 יחד עם כמה חיילים פינלדים אחרים. ביום השלישי למשימתם, ב-18 במרץ, הקבוצה הותקפה והוקפה על ידי כוחות סובייטים, מהם הצליחו להימלט.  קויבונן התעייף לאחר שגלש מרחק רב אך לא היה באפשרותו לעצור. הוא נשא את כל אספקת הסיור שלו של פרוויטין, או מתאמפטמין, שהונפקו על ידי הצבא, חומר ממריץ ששימש לסייע לחיילים להישאר ערים בזמן משמרת.  הוא צרך את אספקת הפרוויטין בשלמותה (כ-30 כדורים), והיה לו פרץ קצר של אנרגיה, אך עד מהרה החל להזות ובסופו של דבר איבד את ההכרה. קויבונן שחזר בהמשך שהתעורר למחרת בבוקר, לבד וללא אספקה. במהלך הימים הבאים, הוא שוב נמלט מכוחות סובייטיים, נפצע ממוקש נגד אדם ושהה בתעלה שבוע כשהוא ממתין לעזרה. לאחר שגלש יותר מ-400 ק"מ (248.5 מיל), הוא נמצא ואושפז בבית חולים סמוך. קצב הלב הנמדד שלו היה כ-200 פעימות לדקה, והוא שקל 43 ק"ג (94.8 פאונד) בלבד. בשבוע בו נעלם קויבונן, הוא התקיים מניצני אורן ומעורבני סיבירי שהוא תפס ואכל נא.

הוא שרד לאחר שנמצא, ונפטר ב-1989 בגיל 71.

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Aimo Allan Koivunen". *www.sotapolku.fi*. 2016. ארכיון מ-4 בנובמבר 2018. נבדק ב-19 באוקטובר 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  "Aimo Koivunen". *MyHeritage.com*. 27 באפריל 2022. ארכיון מ-7 בדצמבר 2022. נבדק ב-6 בדצמבר 2022. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  Länkinen, Tiina (9 במרץ 2015). "Onko mummolassa metamfetamiinia kaapin perällä? – "Ei todellakaan kannata kokeilla"". *yle.fi*. UUTISET. ארכיון מ-13 באוקטובר 2018. נבדק ב-19 באוקטובר 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
4. ↑  Pruitt, Sarah (21 בנובמבר 2016). "Inside the Drug Use That Fueled Nazi Germany". *www.history.com*. The History Channel. ארכיון מ-26 באוקטובר 2018. נבדק ב-19 באוקטובר 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
5. 1 2 3 4  Rantanen, Miska (28 במאי 2002). "Finland: History: Amphetamine Overdose In Heat Of Combat". *www.mapinc.org*. Helsingin Sanomat. ארכיון מ-11 באוקטובר 2018. נבדק ב-19 באוקטובר 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "וילה קונסטנטין סלאמה".

**וילה חנא סלאמה** היא בית מגורים היסטורי בשכונת טלביה בירושלים, אשר שימש מעון זמני לראש הממשלה לשעבר יאיר לפיד בעת השיפוצים בבית אגיון, המעון הרשמי.

היסטוריה
--------

הווילה נבנתה בשנת 1932 על ידי איש העסקים הערבי-נוצרי חנא (ג'ון) סלאמה, שהיה סוכן חברת המכוניות האמריקנית ג'נרל מוטורס בארץ ישראל משני עברי הירדן, והיה אחיו של קונסטנטין סלאמה שבנה את ביתו, וילה קונסטנטין סלאמה, בקצה השני של רחוב בלפור. אדריכל הבניין היה זולטן שמשון הרמט. הבניין במקור היה בית דו-קומתי, ולפי בקשתו של חנא סלאמה תוכנן הבית כשתי דירות נפרדות, כאשר במרכזה של כל קומה היה סלון גדול. בקומה העליונה התגוררה אשתו המוסלמית, ושם אירחה את חברותיה, כאשר חנא עצמו השתמש בחדר המגורים התחתון לאירוח חבריו בענייני עסקים, ובמרתף אכלס חנא את מכוניות הפאר האמריקאיות שייבא לישראל.

לאחר קום המדינה נטש סאלמה את ביתו ועבר להתגורר בביירות. המבנה הוגדר כשייך לנכסי נפקדים. תחילה שימש הבניין את הקונסוליה הטורקית, משם עבר לידי הקונסוליה האמריקאית ששיכנה בו את הנספח התרבותי שלה, ולאחר מכן שכנה במקום שגרירות גואטמלה. בשנת 1980 עברה השגרירות לתל אביב והבניין ננטש ונותר ריק ונעול, כרכוש האפוטרופוס על נכסי נפקדים. לאחר הפיכתו של הבית הסמוך, בית אגיון, למעונו הרשמי של ראש ממשלת ישראל, הפכה הוילה למקום התגוררותם של השומרים והמאבטחים של ראשי הממשלות לדורותיהם.

בסוף שנות השמונים נמכר הבניין לציון (יוסף) ברוך, איש עסקים ישראלי, המשכיר את המבנה למנהל הדיור הממשלתי. בשנת 2014 נוספו למבנה שלוש קומות.

עם כניסתו של יאיר לפיד לתפקיד ראש הממשלה, הוחלט להשתמש באחת הדירות שבמתחם כמעון זמני לראש הממשלה, משום שהמעון הרשמי נמצא בשיפוצים. המבנה נבחר בשל קרבתו הרבה לבית ראש הממשלה והימצאותו בתוך המתחם המאובטח ברחובות בלפור וסמולנסקין.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וילה חנא סלאמה** בוויקישיתוף
* אתר למנויים בלבד ניר חסון, לפיד יעבור לבית של נפקדים פלסטינים בבלפור, בן גוריון ואשכול סירבו לעשות זאת, באתר הארץ, 1 ביולי 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  סיור בטלביה, סיורים בירושלים, שכונת טלביה, לימודי ירושלים, טיולים בירושלים, קורסים בירושלים
2. ↑  וילה עובדיה יוסף, כל העיר (ירושלים), 1 בספטמבר 1989
3. ↑  בית ב-1.6 מליון דולר, חדשות, 23 בינואר 1989
4. ↑  איתמר אייכנר, ליד המעון הרשמי: לפיד יתגורר במתחם מאובטח בבלפור, באתר ynet, 28 ביוני 2022
5. ↑  נחשף: זה המקום בו יתגורר יאיר לפיד כראש ממשלה, באתר אייס, 28 ביוני 2022
**הפצת PCLinuxOS** נוצרה בתור **הפצה חיה** על בסיס הפצת מנדריבה (Mandriva Linux) על ידי ביל ריינולד במטרה לפשט את שימושיות לינוקס.

התחלה
-----

ביל ריינולד (המכונה **"טקסטר"**) התחיל לפרסם במאגרי תוכנה RPM להפצת מנדרייק וקרא להם 'TEX'. התוכנות לרוב היו קנייניות לדוגמה תוכנת DivX ללינוקס או תוכנות שהוסיפו מקודדים קנייניים, אפשרות לנגן סרט DVD או השמעת מוזיקה בפורמט קנייני MP3, מאחר שהוא קיבל הרבה פניות ממשתמשים, הוא החליט להוציא הפצה פשוטה שיהיה אפשר להתקין בה בקלות גם תוכנות קנייניות.

ההפצה הראשונה של טקסטר PCLinuxOS Pre4 הייתה מושג חדש בעולם הלינוקס. ההפצה היא הפצת Live CD (הסקריפט Live CD מבוסס על קנופיקס) מבוססת מנדרייק 9.2, וההפצה מכילה מאגר עשיר של תוכנות שימושיות וטובות. במערכת שולבה תמיכה ודרייברים בכרטיסי מסך NVIDIA, ATI. וכללה תוכנות כמו פלאש, ג'אווה, Gaim, ועוד מגוון רחב של אפליקציות שימושיות. כמובן שהיו פרויקטים רבים שהוציאו הפצות Live CD, אך PCLinuxOS הייתה הראשונה להביא את כל התוכנות השימושיות מותקנות מראש ומוכנות לשימוש.

הגרסה הבאה PCLinuxOS Pre5 הייתה ציון דרך רציני למשתמש דובר העברית מאחר שנוספה לה חבילת גופני "קולמוס". המערכת שודרגה לתוכנות יותר מעודכנות, נוספה לה מערכת Samba לצפייה וקינפוג רשת ביתית באופן פשוט, ותוכנת עדכון המערכת הוחלפה ל-apt-get עם תוכנת Synaptic, שיפור ניכר יחסית לתוכנת השדרוג של מנדרייק. אולי התוספת החשובה ביותר הייתה האפשרות להתקין את ההפצה ישירות לכונן הקשיח במחשב. הפצה זו כבר התקדמה הרבה מעבר למקור (מנדרייק), והפכה להפצת הלינוקס הנוחה והפשוטה ביותר להתקנה ולשימוש שהייתה אז בשוק.

עם הוצאת PCLinuxOS Pre7 ההפצה נכנסה לעידן חדש. קרנל (ליבה) 2.6 הוכנסה במערכת וההפצה כבר התחילה להיות עצמאית ולעמוד בזכות עצמה. במערכת הזאת שולבו דרייברים מעודכנים יותר לכרטיסי NVIDIA והרבה אפשרויות חדשות שמנצלות את הקרנל החדש. כמו כן נוספו הרבה תוכנות חדשות כמו, קאזה (נוטלה), תוכנת Gramps (תוכנת חיפוש קרובים) ושופץ המאסטר קונטרול (לוח הבקרה במנדרייק).

בגרסה Pre94 הרבה קוד שוכתב וההתקנה של המערכת חייבה התקנה מחדש, אך מההתקנה הזו קיבלו המשתמשים עדכונים שוטפים ללא צורך בהתקנה מחודשת למערכת. הגרסה החדשה הגיעה עם אפקטים תלת־ממדיים שמושגים באמצעות תוכנות בריל וקומפיז שמגיעות מותקנות במערכת, ומראה חדש למסך ההתחברות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **PCLinuxOS** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של PCLinuxOS (באנגלית)
* PCLinuxOS, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* אתר הבית של הפצת PClinuxOS
* ההפצה בDistroWatch
* PCLinuxOS ההפצה האולטימטיבית?

| הפצות של גנו/לינוקס |
| --- |
| דביאן | antiX • Kali Linux‏ • Knoppix‏ (Morphix • PHLAK)‏ • SparkyLinux • SteamOS • Tails • Parrot Security

|  |  |
| --- | --- |
| **אובונטו** | **רשמיות:** קובונטו • זובונטו • אדובונטו • Ubuntu Touch • Ubuntu Kylin • Mythbuntu • אובונטו סטודיו • לובונטו • Ubuntu MATE • אובונטו באדג'י
**לא רשמיות:** Elementary OS • Linux Mint‏ • KDE neon • טריסקוול • דיפין • Bodhi Linux |

 |  |
| פדורה | Red Hat Linux • Red Hat Enterprise Linux • CentOS • Linpus Linux • Qubes OS |
| מנדריבה | Mageia • PCLinuxOS |
| סלאקוור | Austrumi Linux • DeLi Linux |
| Arch Linux | ArchBang • Manjaro • BlackArch • EndeavourOS |
| ג'נטו | Chrome OS ו-Chromium OS‏ • Pentoo |
| אחרות | אופן סוזה • ‏SUSE Enterprise Linux • Puppy Linux • Tiny Core Linux • **הפצות לינוקס נוספות...** |
**מערכת סגריר-אבא** הייתה מערכת מוטסת על גבי מסוק אנפה (בל 212) שעשתה שימוש בהפלת אבני חצץ קטנות מאד – שאמורות לגרום פגיעות קלות בלבד – לצורך פיזור הפגנות אלימות ומהומות. המערכת הייתה בשימוש חיל האוויר הישראלי.

רקע
---

בזמן האינתיפאדה הראשונה עלה הצורך בשיטה לפיזור מהומות המוניות מבלי לגרום לפגיעה בנפש. בחיל האוויר פותחה מערכת שהייתה התאמה אווירית לרעיון החצצית הקרקעית.

מבנה המערכת
-----------

לצידו של מסוק אנפה הותקן מיכל חצץ ובתחתיתו משפך. בתחתית המשפך היה פתח שניתן היה לפתוח אותו באמצעות ידית. את המיכל אפשר היה למלא בחצץ מתוך ארגזים שהיו בבטן המסוק. כשהמכונאי המוטס היה מפעיל את ידית הפתיחה החצץ היה נשפך מטה מכוח הכובד. .

שיטת ההפעלה
-----------

ביצוע יעף הטלה מעל המפגינים מגובה של כ־300 רגל (כ-100 מטר) ובמהירות של 60 קשר (כ-110 קמ"ש).

שימוש
-----

במערכת בוצע שימוש מספר פעמים בזמן האינתיפאדה הראשונה. לאחר מכן היא נזנחה ולא נעשה בה יותר שימוש.

ביאורים
-------

הערות שוליים
------------

1. ↑  אביתר שלוש, **חילוץ משמים**, ישראל: מדיה 10, 2023, עמ' 324-325
2. ↑  אור יעקב, אנפה, רות סוף, באתר חיל האויר
3. 1 2  דרור מרום, מסוקים נגד הפגנות המוניות, באתר בטאון חיל האויר, ‏מרץ 1989


1. ↑  ניתן לראות תמונה של המערכת בהערת שוליים זו בעמוד מספר 14
2. ↑
"**דרך ארוכה**" הוא שיר שנכתב על ידי תלמה אליגון-רוז והולחן על ידי קובי אשרת. השיר הוקלט עבור פסקול סרט הקולנוע "דיזנגוף 99", שביים אבי נשר והוקרן בבתי הקולנוע בשנת 1979.

רקע לכתיבת השיר ותוכנו
----------------------

השיר נכתב על ידי הפזמונאית תלמה אליגון-רוז והולחן על ידי קובי אשרת. הוא מסר לאליגון-רוז מנגינה והיא כתבה את המילים העוסקות במסלול חיים של צעירים בתחילת דרכם. השיר מסמל עמידה איתנה על אף החוויות והסערות הפוקדות, כל אחד בפן האישי ואת המדינה.
את השיר ביצעה לראשונה גלי עטרי והוא נכלל בפסקול הסרט "דיזנגוף 99". עטרי אף כיכבה בתפקיד ראשי בסרט. השיר לא הופיע באף אחד מאלבומי הסולו של עטרי. השיר וכך כל שירי הפסקול נכתבו והולחנו עבור הסרט, והשיר הוא אחד מהלהיטים הגדולים שיצאו ממנו.

השיר הוצג ב"פינה לשיפוטכם" של מצעד הפזמונים של רשת ג' ב-23 במאי 1979. הוא שהה במצע 13 שבועות, ובשיאו הגיע למקום השני. במצעד השנתי תשל"ט (1979) של התחנה דורג במקום ה־26.

גרסאות כיסוי ידועות
-------------------

בשנת 1996 ביצעו עטרי וגידי גוב את השיר בתוכנית לילה גוב. בשנת 2004 ביצעה את השיר נינט טייב בסדרת בדרמה השיר שלנו. ידוע גם ביצוע לשיר של משה פרץ משנת 2009. באותה שנה ביצעו את השיר איה כורם ודני רובס במסגרת התכנית דואט ישראלי.

קישורים חיצוניים
----------------

* גלי עטרי - דרך ארוכה | קליפ, סרטון בערוץ "מוזיקה ישראלית", באתר יוטיוב (אורך: 04:22)
* "דרך ארוכה" בביצוע דני רובס ואיה כורם, סרטון בערוץ "Michald4", באתר יוטיוב (אורך: 03:19)
* משה פרץ - דרך ארוכה, סרטון בערוץ "משה פרץ", באתר יוטיוב (אורך: 04:44)

הערות שוליים
------------

1. ↑  דרך ארוכה – מילים וביצועים | אשרת, קובי, 1944- מלחין | מוזיקה | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
2. ↑  דרך ארוכה – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
"**כאב של לוחמים**" הוא פזמון שנכתב, הולחן ובוצע על ידי עידן עמדי ויצא לאור בשנת 2010. השיר נבחר כ"שיר השנה" של גלגלצ לשנת ה'תשע"א (2011) וזכה במקום הראשון ב"מצעד החיילים", שארגנה גלגלצ לרגל שנת ה-70 למדינת ישראל.

הפקה
----

את השיר כתב עמדי בביתו בעת שירותו הצבאי. עמדי, שהיה לוחם בחיל ההנדסה הקרבית, כתב את השיר בצורת מכתב אל חברתו שהוא נפרד ממנה. השיר מדבר על הקשיים הרגשיים של לוחמים. השיר בוצע על ידי עידן עמדי בשלב האודישנים במסגרת העונה השמינית (שנת 2010) של התוכנית כוכב נולד. כאשר הגיע עמדי לתוכנית,לשיר לא היה שם, והוא חשב לקרוא לו פשוט "שיר בלי שם", אך את שמו העניק לו סיון יאנג, האחראי על המתמודדים ב"כוכב נולד". בעונה זו הגיע עמדי למקום השני, ולאחר סיום העונה הוציא את השיר כסינגל באוקטובר 2010. הגרסה שיצאה היא הביצוע מתוך התוכנית.

"כאב של לוחמים" הושמע רבות בתחנות הרדיו, על פי נתוני מדיה פורסט. הוא זכה במקום הראשון במצעד העברי השנתי של גלגלצ בשיתוף mako לשנת תשע"א (2011), ובמקום הראשון ברשת ג'. בשנת 2018 נבחר השיר על ידי חיילי צה"ל, כשיר הזוכה במצעד החיילים של גלגלצ ואתר וואלה!, לרגל 70 שנות עצמאות למדינת ישראל. נושא הפוסט טראומה המופיע בשיר, הוא נושא שאינו מדובר רבות בשירים בעברית. בראיונות עמו בהמשך הסביר עמדי כי בדומה לחיילים רבים, אף הוא נושא עמו חוויות טראומטיות שונות מהשירות הצבאי, אותן ימשיך כנראה לשאת במהלך החיים.

בשנת 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, הקליטו חברי "הפרויקט של רביבו" ביצוע משלהם לשיר. סרטון נלווה מתוך אולפן ההקלטות פורסם ביוטיוב ב-15 באוקטובר באותה השנה.

בעקבות [[פציעתו]] של עמדי, השיר קיבל משמעות חדשה.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "כאב של לוחמים" באתר יוטיוב
* מילות השיר "כאב של לוחמים" באתר שירונט
* יוסי חרסונסקי, עידן עמדי, כאב של לוחמים, באתר יוסמיוסיק, ‏10 באפריל 2022
* כזה עוד לא ראיתם: הביצוע המרגש של הלוחם לשיר "כאב של לוחמים", סרטון בערוץ "עכשיו 14", באתר יוטיוב (אורך: 01:31)
* הפרויקט של רביבו - כאב של לוחמים, סרטון בערוץ "הפרויקט של רביבו", באתר יוטיוב (אורך: 03:10)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  מצעד החיילים של גלגלצ ו-וואלה! NEWS: "כאב של לוחמים" של עידן עמדי במקום ה-1, באתר וואלה!‏, 19 באפריל 2018
2. ↑   עידן עמדי מסביר על השירות בהנדסה, סרטון בערוץ "HandasaKravit1", באתר יוטיוב (אורך: 03:23)
3. 1 2 3 4 5  אסף נבו, ‏"כאב של לוחמים" של עידן עמדי - שיר השנה תשע"א, באתר ‏מאקו‏, 28 בספטמבר 2011
4. ↑   עידן עמדי-כאב של לוחמים הסיפור, סרטון בערוץ "עידית בן-עמי", באתר יוטיוב (אורך: 05:26)
5. ↑  גיא טנא, על פוסט טראומה ב"שירים ליואל" של רונה קינן, הבלוג "שני יסודות", באתר כיכר העיר, 6 בדצמבר 2016
6. ↑  ערן סוויסה, עומד על שלו: עידן עמדי הפך לאבא, באתר ישראל היום, 19 בדצמבר 2023
7. ↑  חבר הפרויקט של רביבו ניר בן מנחם: אנחנו כואבים את כאב הלוחמים, באתר 103FM
**פורץ'** (בקרואטית: **Poreč**) היא עיירה בצפון קרואטיה, בחוף המערבי של חצי האי איסטריה, במרחק שווה מפולה ומטריאסטה שבאיטליה. העיר מפורסמת בעיקר בשל הבזיליקה שנמצאת בה ועיקרה הוא הציור המרהיב הנמצא בתקרת האפסיס.

היסטוריה
--------

האזור היה מיושב כבר בתקופה הפרהיסטורית. כבר במאה ה-2 לפנה"ס נבנה קסטרום באזור על חצי אי קטן, במקום שכיום נמצא מרכז העיר. בתקופת השלטון של אוגוסטוס קיסר הפך המקום לעיר באופן רשמי והיה לחלק מן הקולוניה הרומית.

לאחר נפילת האימפריה ב-476 עברה העיר מיד ליד למשך זמן ארוך. עד 539 הייתה שייכת לאוסטרוגותים, ומאז לאימפריה הביזנטית, החל מ-788 הייתה שייכת העיר לפרנקים. העיר זכתה בעצמאות קצרה במאה ה-12, אך אז נכבשה בידי הפטריארך של אקוויליה. ב-1267 הפכה העיר לעיר הראשונה שבחרה להצטרף אל הרפובליקה של ונציה, ובזמן הזה בנו בה הוונציאנים מבנים רבים, כיכרות וארמונות בסגנון ונציאני. ב-1354 נהרסה העיר בידי הרפובליקה של ג'נובה. כשנפלה הרפובליקה, סופחה העיר לאימפריית הבסבורג.

מ-1805 ועד 1814 הייתה העיר חלק מממלכת איטליה, ואז סופחה אל האילירים, ולאחר מכן הושבה אל אימפריית הבסבורג. ב-1844 קו של אוניות קיטור חיבר בין פורץ' לטריאסטה. ב-1861 הפכה העיר לבירת איסטריה, ולאט לאט נהייתה למרכז לבניית ספינות ואתר נופש לאצילי האימפריה האוסטרו-הונגרית. ב-1918 הושבה העיר לממלכת איטליה. ב-1944 הופצצה העיר על ידי בעלות הברית והוסב לה נזק רב. ב-1947 סופחה העיר לקרואטיה, שהייתה כעת חלק מיוגוסלביה עד 1991.

אתרי עניין
----------

 ערך מורחב – **הבזיליקה האופרזיאנית בפורץ'**  

תוכניות העיר הן עוד אלו שנותרו מתקופת רומא העתיקה. הרחובות הראשיים בעיר הם *דקומנוס* ו*קארדו מקסימוס*, שנותרו בצורתם המקורית. בעיר ישנם עוד כמה בתים רומנסקיים וארמונות בסגנון גותי ונציאני. 

הבזיליקה האופרזיאנית נבנתה לאחרונה במאה ה-6 בפיקוד האימפריה הביזנטית והבישוף אופראסיוס. הבזיליקה היא האתר המרכזי בפורץ', וארגון אונסק"ו הגדיר אותה כאתר מורשת עולמית ב-1997. יחד עם קתדרלת מריה הקדושה בפולה היא מהווה את אחד משני המושבים של ההגמוניה של פורץ' ופולה.

בניין עירית פורץ'.
בין המאה ה-12 והמאה ה-19 לעיר היו חומות מגן, כמו לדוברובניק של היום.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פורץ'** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פורץ' (בקרואטית)

מרכז העיר

מרכז העיר

| הריביירה הקרואטית |
| --- |
| ערים | דוברובניק • ספליט • רוביני • רייקה • טרוגיר • זאדאר • אופטיה • פורץ' • פולה • שיבניק | דוברובניק |
| איים | צרס • קרק • מלייט • ראב • פאג • ויס • לושין • דוגי אוטוק • בראץ' • הוואר • קורצ'ולה • קורנטי |
| ערכים אחרים | מפרץ קוורנר • דלמטיה • הים האדריאטי • ולביט • איסטריה • האלפים הדינריים |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007557339705171
* GND: 4116052-6
* LCCN: n80113567
* NKC: ge130486
* NSK: 000274881
* VcBA: 497/1575
* VIAF: 127842316
* WorldCat: lccn-n80113567

 |
**עפרה גולדשטיין-גדעוני** היא אנתרופולוגית, פרופסור חבר בחוג לסוציולוגיה ולאנתרופולוגיה ובחוג ללימודי מזרח אסיה באוניברסיטת תל אביב, מומחית לתרבות יפן.

ביוגרפיה
--------

גולדשטיין-גדעוני סיימה בשנת 1986 תואר ראשון בסוציולוגיה ואנתרופולוגיה ובלימודי תיאטרון ובשנת 1989 סיימה תואר שני בסוציולוגיה ואנתרופולוגיה (שניהם באוניברסיטת תל אכיב). בשנת 1993 סיימה את לימודי הדוקטורט באוניברסיטת לונדון. נושא עבודת הדוקטור שלה היה טקסי נישואין ביפן המודרנית. כחלק מהמחקר לעבודה הדוקטורט, עבדה שנתיים וחצי כמלבישת כלות ואורחות חתונה ביפן. 

בשנת 1995 החקבלה כחברת סגל במינוי מושתף בחוג לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה ובחוג ללימודי מזרח אסיה באוניברסיטת תל אביב. בשנת 2002 הועלתה לדרת מרצה בכיר ובשנת 2012 הועלתה לדרגת פרופסור חבר. בשנים 2010–2013 כיהנה כראש החוג לסוצילוגיה ואנתרופולוגיה.

תחומי המחקר של פרופסור גולדשטיין-גדעוני הם אנתרופולוגיה חברתית-תרבותית, חברה ותרבות ביפן המודרנית, מגדר, משפחה, גלובליזציה תרבותית. עבודותיה התפרסמו בכתבי עת בין-לאומיים רבים (כולל בשפה היפנית) והיא גם חברת מערכת במספר כתבי עת מובילים.

  

**ממאמריה בעברית**:

* *יפן זה כאן - יפן כאלטרנטיבה תרבותית של ישראל בשנות האלפיים*, **סוציולוגיה ישראלית**, ה(1), 2003, עמ' 193–218.
* *הקימונו: בניית זהות מגדרית ביפן המודרנית*, **היסטוריה**, 3, 1999, עמ׳ 123–146.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של עפרה גולדשטיין-גדעוני
* עפרה גולדשטיין-גדעוני, באתר החוג לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטת תל אביב
* CURRICULUM VITAE - Ofra Goldstein-Gidoni, באתר Academia.edu

* עפרה גולדשטיין-גדעוני, באתר ResearchGate

* עפרה גולדשטיין-גדעוני, באתר גוגל סקולר

* עפרה גולדשטיין-גדעוני, באתר Academia.edu
* פרופ' עפרה גולדשטיין-גדעוני: "אייקומן: אבהות חדשה ביפן בת זמננו", סרטון בערוץ "TAUVOD", באתר יוטיוב (אורך: 17:02)
* משבר הקורונה ביפן כטריגר למציאת איזונים חדשים בין בית ועבודה - פרופ' עפרה גולדשטיין גדעוני, סרטון בערוץ "EAS TAU", באתר יוטיוב (אורך: 11:05)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007526646605171
* VIAF: 55887942
* WorldCat (עם VIAF): 55887942

 |
ראשי דגים, נהוג לאכלם כחלק מסימני ראש השנה.
**שנהיה לראש ולא לזנב** היא הבקשה הנלווית לאכילת ראש כבש או ראש דג, כחלק מ[[סימני פסח))==מקור המנהג והנוסח==
המנהג, ששורשו קיים כבר בתשובת רב נטרונאי גאון, מופיע בספר המהרי"ל: "דרש מהר"י סג"ל דמצוה לאכול בליל ראש השנה ראש של איל זכר לעקידה, ולמען שנהיה לראש ולא לזנב. והוא נהג לאכול בשר הראש עם דבש". בספרים מאוחרים יותר, כגון ספר החיי אדם, מופיעה האפשרות של אכילת ראש דג, בו כמובן אין את מעלת זכר העקדה, אלא רק את הבקשה שנהיה לראש ולא לזנב. לדעת הבן איש חי אין לקחת ראש של עז כסימן בראש השנה.

הלשון "שנהיה לראש ולא לזנב" מקורה בפסוק הנזכר בברכות שבפרשת כי תבוא: "וּנְתָנְךָ ה' לְרֹאשׁ וְלֹא לְזָנָב".

פירוש הבקשה
-----------

הפירוש הפשוט הוא, כדברי הרמב"ן בפירושו לתורה, שעם ישראל יהיה בראש העמים ולא יהיה משועבד לעמים אחרים: "כי יתכן שיהיה לראש על עמים רבים וזנב לעם אחד נכבד ממנו". ועוד, שיהיו ישראל לראש מעתה, וגם בעתיד לא יהיו לזנב. לפי הנצי"ב בפירושו העמק דבר הברכה היא שמלבד יתרונו של עם ישראל, הרי דרך העולם היא שלכל אחד יש יתרון על חברו בצד מסוים, והברכה "ולא לזנב" היא שעם ישראל לא יהיה נחות מאומות העולם בשום פרט.

פירושים שונים על דרך דרש נאמרו על בקשה זו. אחד מהם מביא הרב יששכר טייכטל בשם הרב בן ציון ידלר לפיו יש מצבים בהם קהילות מעם ישראל מונהגות על ידי כאלה שראויים להיות זנב, ולכן אנו מבקשים להיות מונהגים על ידי ראשי העם, אבל כאלה שהם ראויים להיות ראש, ולא ניפול ביד ראשים שדרגתם האמיתית היא זנב.

קישורים חיצוניים
----------------

* הרב שמואל אליהו, שנהיה לראש ולא לזנב, באתר כיפה
* לראש ולא לזנב, באתר "שטייגן"

הערות שוליים
------------

1. ↑  אורח חיים סימן קעט.
2. ↑  ספר מהרי"ל (מנהגים) הלכות ראש השנה.
3. ↑  חיי אדם, כלל קלט סעיף ו.
4. ↑  בן איש חי שנה ראשונה פרשת ניצבים הלכה ד על פי הזוהר.
5. ↑  ספר דברים, פרק כ"ח, פסוק י"ג.
6. ↑  דברים כח יג.
7. ↑  משנה שכיר, מועדים, ראש השנה.

| ראש השנה |
| --- |
| מצוות החג | תקיעת שופר | שופרשופר |
| מנהגים | מנהגי ערב ראש השנה • התרת נדרים • סדר ליל ראש השנה • שנהיה לראש ולא לזנב • תשליך |
| תפילות ופיוטים | תפילות ראש השנה • אחות קטנה • עת שערי רצון להפתח • מלכויות זכרונות ושופרות • ונתנה תוקף • וכל מאמינים • למנצח לבני קרח מזמור • פיוטים נוספים |
| מראש השנה עד ליום הכיפורים | עשרת ימי תשובה • ימים נוראים • תפילת אבינו מלכנו • סליחות • בין כסה לעשור |
| שונות | מסכת ראש השנה • לא אד"ו ראש • ימים נוראים (עגנון) • בראש השנה |
| חגי ישראל ומועדיו |
מנהיגי הארגון לפני הגלייתם לסיביר ב-1897
**איחוד המאבק לשחרור מעמד הפועלים** הוא ארגון מרקסיסטי שהוקם בסנקט פטרבורג שברוסיה בסתיו 1895, על ידי ולדימיר אוליאנוב (לנין), יולי מרטוב, גלב קרז'יז'אנובסקי ואחרים. הארגון איחד עשרים חוגים מהפכניים שעסקו בפעילות מרקסיסטית עיונית, והונהג בעיקר בידי לנין ומרטוב. מטרת הקמתו הייתה יצירת תסיסה בקרב הפועלים בסנקט פטרבורג, ושוגרו עלונים לבתי החרושת במטרה להחדיר בהם את האידאולוגיה הסוציאליסטית.

בדצמבר 1895 נעצרו על ידי האוכרנה שישה מחברי הארגון, ובהם לנין. בזמן שהמתין בכלא המשיך לנין להדריך את פעילותו של הארגון באמצעות תכתובות. ב-1896 נעצרו גם מרטוב ומספר חברים נוספים. אף על פי כן, הארגון הצליח להביא לשביתה של פועלי טקסטיל במאי 1896, שהתפשטה למפעלים נוספים ברחבי רוסיה ונמשכה שלושה שבועות. הייתה זו השביתה הגדולה ביותר בתולדות רוסיה עד אז.

לאחר הגלייתו של לנין, הפך הזרם האקונומיסטי לדומיננטי בארגון. בסוף שנות השמונים של המאה ה-19 התפשט "איחוד המאבק", שפעילותו הייתה בלתי-חוקית, לאזורים נוספים באימפריה הרוסית, לפינלנד ולסטוקהולם. בין היתר סייע ילמאר ברנטין, מנהיג המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של שוודיה, לארגן את התחבורה לארצות אלו. 

בסתיו 1900 התמזג הארגון לתוך "ארגון הפועלים של סנקט פטרבורג".

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על הארגון באתר Marxists.org

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* SUDOC: 160152542
* VIAF: 158343803
* WorldCat: lccn-n85193078

 |
אוגוסט פאלם
**אוגוסט תיאודור פאלם** (**August Teodor Palm**‏; 5 בפברואר 1849 – 14 במרץ 1922) היה סוציאליסט שוודי, פעיל חברתי ודמות מפתח בהפצת הרעיונות הסוציאליסטיים ובבניית המפלגה הסוציאל-דמוקרטית בשוודיה, והובלתה לכיוון רפורמיסטי.

חייו
----

פאלם היה בנו של מורה ליד מאלמו, ממנו התייתם בגיל 10, ולאחר מכן עבר הכשרה כחייט. כשהיה בן 18 ערך מסע לימודי בדנמרק ובגרמניה שלאחריו, ב-1874 התיישב כחייט בהדרסלב בצפון שלזוויג. באותה שנה גם נישא לג'והאנה לרסון.

### פעילות פוליטית מוקדמת

במהלך מסעותיו בגרמניה למד וקלט את רעיונות הסוציאליזם (בעיקר כתוצאה מאיחודן של שתי המפלגות הסוציאליסטיות בגרמניה לכדי מפלגה אחת, ה-SPD ב-1875). ב-1877 גורש מגרמניה לאחר הפצת תעמולה סוציאליסטית. עד 1881 שהה בדנמרק, וב-1881 חזר לשוודיה. ב-6 בנובמבר באותה השנה, במאלמו, נאם פאלם את הנאום הסוציאליסטי הראשון בשוודיה והתחיל את מסעו הפוליטי בגטבורג ובסטוקהולם.

### תועמלן פוליטי

שוודיה בסוף המאה ה-19 הייתה מדינה בעלת אחוז אוריינות גבוה כיוון שהדת הנהוגה בה היא לותרניזם (שעל-פיה על כל מאמין להיות מסוגל לקרוא את כתבי הקודש ללא תיווך) - מה שמאפשר הפצת תעמולה ורעיונות באמצעים כתובים בצורה רחבה. עם הידיעה הזאת, במרץ 1882, הקים פאלם את העיתון Folkviljan ("רצון העם"), ושימש כעורכו עד 1885, אז העיתון נסגר. ב-25 בספטמבר 1885 עבר פאלם לסטוקהולם, החל בהפצת העיתון הSocial-Demokraten ("הסוציאל-דמוקרט"), ושימש כעורכו בשנה הראשונה להפצתו. החל מסתיו 1886 היה ילמאר ברנטין העורך הראשי של עיתון זה. הממשלה השוודית שלחה אותו לכלא לשלושה חודשים בעוון הצהרות שפרסם בעיתון זה. 
תרומתו הגדולה ביותר של פאלם הייתה בכך שהביא לאיגוד עובדי תעשיית העץ השוודיים ואיגוד עובדי תעשיית המתכת השוודיים תחת אידאולוגיה סוציאליסטית. 
ב-1889, ביוזמתו של פאלם, קמה בשוודיה ה-SAP ("מפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית של שוודיה") שמהווה איחוד בין שלושה מועדונים סוציאליסטיים גדולים בשוודיה שהוקמו בעזרת פאלם. במבנה הפוליטי של שוודיה באותה התקופה, לא התאפשר למי שאינו בעל רכוש רב להיבחר ולבחור בפרלמנט, ועל כן עיקר עשייתה של ה-SAP היה בהפצת תעמולה ואיגוד עובדים.

### ביקורו בארצות הברית

ב-1900 הוזמן פאלם לבקר בארצות הברית על ידי המועדון הסקנדינבי של מפלגת העבודה הסוציאליסטית של אמריקה בפרובידנס, רוד איילנד, בשיתוף עם מועדונים דומים בניו יורק וברוקלין, במטרה למשוך חברים נוספים למועדונים אלו. מסעו התחיל ב-1 בספטמבר 1900, והוא מתועד בספר "תמונות מטיול לארצות הברית" (Ögonblicksbilder från en tripp till Amerika) שפורסם ב-1901.

כתביו
-----

* Några drag ur mitt lif ("כמה מובאות מחיי"), 1899
* Ögonblicksbilder från en tripp till Amerika ("תמונות מטיול לארצות הברית"), 1901
* Ur en agitators lif ("מחייו של תועמלן") 1904

ראו גם
------

* מפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית של שוודיה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוגוסט פאלם** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 90160364
* GND: 111591412X
* ISNI: 0000 0000 5335 8429
* LCCN: n82115306
* SELIBR: 224910
* VIAF: 53039016
* WorldCat: lccn-n82115306

 |
**פְרַנְצבְּרֶטְשֶן** (בגרמנית: **Franzbrötchen**) הוא מאפה קטן ומתוק אפוי עם חמאה וקינמון, בדומה לשבלול קינמון.

מאפיינים
--------

בהכנת המאפה משתמשים לפעמים גם במרכיבים נוספים, כמו שוקולד או צימוקים. זהו סוג מאפה נפוץ בצפון גרמניה, במיוחד בהמבורג והוא מוגש על פי רוב לארוחת בוקר, אך צורכים אותו גם יחד עם קפה ועוגה. כפי ששמו מעיד ("לחמנייה צרפתית"), הפרנצברטשן נוצר כנראה בהשראת מאפים צרפתיים. במקור, ניתן היה למצוא אותו רק באזור המבורג, אך כעת נמכר הפרנצברטשן גם בברמן, ברלין וערים נוספות בגרמניה.

הכנה
----

מרכיבי הבצק כוללים קמח, חמאה, שמרים, חלב, סוכר וקורט מלח. המילוי הוא תערובת של סוכר וקינמון. מספר פעמים ברצף מקפלים ומרדדים את הבצק דק ומצופים בחמאה. ברגע שהבצק נמתח מספיק לשכבה דקה כמו סרט, מרטיבים אותו במעט מים, בוזקים תערובת סוכר וקינמון ולבסוף מגלגלים אותו. על מנת לספק לרולדת הבצק הממולאת את הצורה האופיינית לפרנצברטשן, יש לחתוך אותה לפרוסות, כל אחת בעובי של כארבעה סנטימטרים. לאחר מכן, החתיכות נלחצות יחד באמצע הפיסות החתוכות בעזרת ידית כף עץ, מה שגורם למילוי לזלוג החוצה. באפייה, בצק השמרים תופח ותערובת הסוכר והקינמון מתקרמל מעט בצד החיצוני של השכבות. בגלל החמאה והסוכר המקורמל, הפרנצברטשן לרוב מעט דביק. גרסאות של הפרנצברטשן עשויות להכיל צימוקים, זרעי חמניות, פיסות שוקולד או גרעיני דלעת.

מקור
----

הפרנצברטשן נקרא כנראה בסגנון הדגם ה"צרפתי" (בגרמנית: "französisch"), כלומר הקרואסון, שגם הוא מוצר מגדנאות והפך פופולרי בגרמניה לאחר שחיילי נפוליאון כבשו את המבורג ושלטו בה בין 1806 לבין 1814. לפי מסורת היסטורית אחרת, הם ייצרו פרנצברוט (Franzbrot) ארוך (שפירושו בגרמנית "לחם צרפתי") שדמה לבגט. האגדה מספרת, שאופה בהמבורג צרב פעם פרנצברוט כזה במחבת עם שומן, שנחשב למקורו של פרנצברטשן בן זמננו.

לקריאה נוספת
------------

* B. Henning, J. Meier: Kleines Hamburgisches Wörterbuch, Wachholt, 2006, ISBN 3-529-04650-7
* M. Beseler, S. Ingwersen, A. Treichel: Das Franzbrötchen - Wunderbarer Plunder aus Hamburg, Franzbrötchen-Verlag, Hamburg 2004, ISBN 3-936712-02-6

ראו גם
------

* שבלול קינמון

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרנצברטשן** בוויקישיתוף
* רשימת קינוחים גרמניים
* מתכון
* התפשטות הפרנצברטשן

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Happi, Happi - Mors, Mors". *Radio Hamburg* (בגרמנית). 17 בנובמבר 2017. אורכב מ-המקור ב-13 בפברואר 2019. נבדק ב-30 בנובמבר 2017. `{{cite web}}`:  (עזרה)
**באסטר ואפון הפלא** (באנגלית: **Buster and the Beanstalk**) הוא משחק מחשב המבוסס על סדרת הטלוויזיה המצוירת "עלילות טייני טון".

המשחק פותח והופץ על ידי "טראגליף אינטראקטיב" ויצא למחשב האישי בשנת 1997. למשחק יצאה גם גרסת פלייסטיישן בשם "עלילות טייני טון: אפון הפלא הגדול" (Tiny Toon Adventures: The Great Beanstalk) שהגיעה עם תוספות למשחק. בישראל הופץ המשחק בגרסה מדובבת לעברית בהשתתפות המדבבים מהסדרה.

עלילה
-----

המשחק מבוסס על הסיפור "ג'ק ואפון הפלא". מטרת המשחק היא לעזור לשני הטייני טון הנוכחים: באסטר באני ופלאקי דאק להיכנס אל הטירה של הענק. לשם כך דרושים 9 חלקי מפתח שעליהם למצוא על ידי רמזים שניתנים בקולה של באבי באני. השחקן צריך להצביע וללחוץ בעכבר על אובייקטים אשר נמצאים בכל סצנה במשחק, כדי למצוא את החתיכות מהמפתח לפי הרמז שניתן. אם מוצאים את האובייקט הנכון לפי הרמז שניתן, חתיכה מהמפתח תצוץ.

ישנם 3 מפתחות בסך הכל כדי לבנות ברמה קלה, אך כשמשנים לרמה קשה, זאת תהיה הרפתקה ארוכה.
למקרה שהשחקן נתקע, הנסיכה הקסומה והיפהפייה (באבי באני) נותנת לשני הגיבורים בתחילת המשחק טלפון סלולרי קסום שבעזרתו הם ישתמשו כדי להשתחרר. אולם, מירה המכשפה אשר יכולה לתפוס את באסטר ופלאקי, 
מעט מעכבת אותם בחיפושיהם.

מדבבים בעברית
-------------

* אוהד שחר - באסטר באני
* אבי פניני - פלאקי דאק
* שרית וינגורד - באבי באני
* נטלי פיק - אלמירה דאף
* מיכה מורים - קריינות (קריינות הוראות במשחק)

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על המשחק
* מידע נוסף על המשחק
* באסטר ואפון הפלא, באתר PCGamingWiki (באנגלית)