**אלקטרוליזה** (מיוונית: אלקטרו = חשמל, ליזיס = פירוק) היא שיטה של פירוק תרכובת יונית ליסודותיה בעזרת זרם חשמלי. אלקטרוליזה היא תהליך אנדותרמי, כלומר, לביצוע התהליך יש צורך באספקת אנרגיה למערכת, על ידי זרם חשמלי.

בכימיה וסוגי ייצור, אלקטרוליזה היא שיטה, תהליך כימי שעובר בחומר יוני או בתמיסה מימית, של פירוק קשרים בין חומרים מולקולריים ותרכובות שונות ליסודותיהם הנפרדים.

התהליך מתבצע על ידי העברת זרם חשמלי בתוך מערכת נוזלים סגורה והרמטית, ובכך מפרק את הקשר. היונים עוברים תהליכי חמצון-חיזור בהתאם למטענם:

* היון החיובי – עובר חיזור בקתודה
* היון השלילי – עובר חמצון באנודה

אלקטרוליזה משמשת גם לציפוי מטבעות בנחושת על ידי התרכובת נחושת כלורית.

סקירה כללית
-----------

### תהליך האלקטרוליזה

התופעה המתרחשת באלקטרוליזה היא שינוי הרכב המולקולות והיונים בתמיסה הנובע מהוספה או החסרה של אלקטרונים. שינוי כמות האלקטרונים מתבצע על ידי זרם חשמלי חיצוני. לעיתים רבות תוצרי האלקטרוליזה הם בעלי תכונות פיזיקליות שונות מאשר המגיבים וניתנים להפרדה מהתמיסה המימית. הסיבה לכך היא כי היונים מטבעם הם מסיסים במים בעוד שהתוצרים של האלקטרוליזה יכולים להיות גזים ומתכות, אשר אינם מסיסים במים.

דוגמה לתהליך אלקטרוליזה של מי מלח (תמיסה מימית של כלוריד הנתרן) ליצירת כלור ומימן, שני התוצרים הם גזים ובמהלך האלקטרוליזה ייווצרו ויבעבעו החוצה מהנוזל בקרבת האלקטרודות.

{\displaystyle {\ce {2NaCl + 2H2O -> 2NaOH + H2 + Cl2}}}

כאשר יוצרים מפל מתחים במערכת על ידי מקור מתח מתחילה תנועה של אלקטרונים בין שתי האלקטרודות. בגלל הפיזור הלא אחיד של האלקטרונים בין שתי האלקטרודות הן טעונות במטען הפוך. יונים טעונים חיובים (קטיונים) נמשכים לאלקטרודה רווית האלקטרונים (הקתודה). יונים טעונים שלילית (אניונים) נמשכים לאלקטרודה חסרת האלקטרונים (אנודה).

כאשר נוצר מגע בין האלקטרודה לאלקטרוליט יכולה להיווצר תגובה כימית. צורונים לא טעונים יכולים לספוח או להינתק מאלקטרון, להפוך ליון ולהצטרף לתמיסת האלקטרוליט כיון. לחלופין אניון יכול למסור אלקטרון וקטיון יכול לספח אליו אלקטרון ובאופן זה הם יהיו בעלי מטען נייטרלי.

### חמצון וחיזור על גבי האלקטרודה

חמצון של יונים או מולקולות נייטרליות מתבצע על גבי האנודה. למשל, תהליך חמצון של יוני קט-ברזל אל יוני רב-ברזל על גבי האנודה:

{\displaystyle {\ce {Fe^{2+}(aq) -> Fe^{3+}(aq) + e^-}}}

באותו אופן תהליך החיזור מתרחש בקתודה. כמו למשל יוני נחושת, אשר סופחים אליהם שני אלקטרונים והופכים לנחושת מוצקה.

{\displaystyle {\ce {Cu^{2+}(aq) + 2e^- -> Cu(s)}}}

חוקי האלקטרוליזה של פאראדי
--------------------------

### חוק האלקטרוליזה הראשון

כמות החומרים שהופרדו כתוצאה מהעברת המתח החשמלי בתמיסה פרופורציונלי לכמות המטען החשמלי שעבר דרך המעגל החשמלי.

{\displaystyle m=k\cdot q}

או

{\displaystyle m=e\cdot Q}

כאשר e הוא האקוויוולנט האלקטרוכימי של המתכת שעוברת שיקוע בתגובה או לחלופין הגז שמשוחרר באחת האלקטרודות.

### חוק האלקטרוליזה השני

כאשר זרם זהה עובר דרך סדרה של אלקטרוליטים מחוברים בטור, המסה של החומר העובר שיקוע או משתחרר כגז באלקטרודות נמצא ביחס ישר למסה האקוויוולנטית שלהם.

דוגמה
-----

על ידי הזרמת חשמל באופן מבוקר דרך אלקטרודות למים, ניתן לפרק את המים (שהרכבם הכימי הוא H2O) לשני היסודות מהם המים מורכבים, חמצן ומימן (הוספת מלח למים תזרז את התהליך מפני שהוספת המלח תגרום לשיפור ההולכה). בסוף התהליך (פירוק כימי) ייווצרו מימן וחמצן ביחס (נפחי) של 1:2. כלומר, תיווצר כמות כפולה של מימן מכיוון שבכל מולקולת מים יש שני אטומים של מימן על כל אחד של חמצן.   

{\displaystyle {\ce {2H2O(l) -> 2H2(g) + O2(g)}}\qquad E0=+1229\,\mathrm {mV} }

יישומים
-------

### אלגון

שימוש אחד לאלקטרוליזה הוא אלגון (ציפוי), תהליך בו חומר מצפה עובר חיזור על גבי קתודה המכילה חומר שעובר תהליך ציפוי.

### מיצוי אלומיניום

תהליך בו הופכת עפרת האלומיניום לאלומיניום (הומצא על ידי צ'ארלס מרטין הול בשנת 1886).

### תהליך כלור אלקלי

ייצור כלור ונתרן הידרוקסידי בתהליך כלור-אלקלי

### אלקטרוסינתזה

אלקטרוסינתזה היא שיטה לייצור חומרים דרך תגובות אלקטרוליזה.

כך למשל דו-תחמוצת המנגן {\displaystyle {\ce {{MnO2}}}} (אשר משתמשים בה בסוללת אלקליין). התגובה מתבצעת על ידי כאשר דו-תחמוצת המנגן נוצר בתהליך חמצון של יון מנגן על גבי האנודה.

תגובת החמצון על האנודה היא:

{\displaystyle {\ce {Mn^+2(aq) + 2H2O(l) -> Mn2O(s) + 4H^+(aq)}}}

תגובת החיזור המתבצעת על הקתודה היא חיזור של יוני מימן למימן מולקולרי:

{\displaystyle {\ce {Mn^{+2}(aq) + 2H2O(l) -> MnO2(s) + 2H+(aq) + H2(g)}}}

### ציפוי אלקטרוכימי

ציפוי אלקטרוכימי הוא שיטת ציפוי בה מצפים מתכת (ולעיתים פולימר) בשכבה עוטפת של מתכת אחרת.

בתהליכים אלה המתכת העוברת ציפוי משמשת כאנודה בתא אלקטרוכימי ויוני המתכת בתמיסה עוברים חמצון על גביה.
תהליכי ציפוי כאלה לרוב מיושמים מטעמים אסתטיים כמו צפוי של כלי ברזל בכסף או ציפוי פלדה בשכבת מגן העשויה מכרום כדי למנוע קורוזיה שכן הוא פחות ריאקטיבי עם מים.

ראו גם
------

* תערובת חמצן-מימן

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **אלקטרוליזה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אלקטרוליזה** |

* אלקטרוליזה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אלקטרוליזה, דף שער בספרייה הלאומית

| תאים אלקטרוכימיים |
| --- |
| מרכיבי התא האלקטרוכימי | אלקטרודות (אנודה, קתודה) • אלקטרוליט • ממברנה (לא תמיד) • גשר מלח (לא תמיד) |
| סוללות חשמליות |
| סוג | שוקת • תרמו-גלווני • ריכוז • זרימה

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| משפחות חשובות | מתכת-אוויר • מתכת-יון (אינטרקולציה) •  מלח-מותך |  |
| **תאים ראשוניים (לא נטענים)** | אבץ-פחמן • אבץ-אוויר • אלומיניום-אוויר • תא דניאל • ליתיום • כספית • כסף חמצני • אלקליין |
| תאים שניוניים (נטענים) | עופרת-חומצה • ליתיום-אוויר • ליתיום-גופרית • נתרן-גופרית • נתרן-יון • אשלגן-יון • אלומיניום-יון • ניקל-קדמיום • ניקל-ברזל • ניקל-אבץ • כסף-אבץ • כסף-קדמיום • ליתיום-יון • ניקל מתכת-הידריד • ונדיום • אבץ-ברום • אבץ-צריום |

 |
| תאי דלק |
| סוג | תא דלק |
| תאים אלקטרוליטיים |
| סוג | תא אלקטרוליטי • תא ציפוי • קורוזיה |
| מונחים נוספים |
| כללי | אלקטרוכימיה • חמצון חיזור • השכבה החשמלית הכפולה • פוטנציאל אלקטרודה תקני • טבלת פוטנציאלי חיזור תקניים • כוח אלקטרו מניע • אלקטרוליזה • משוואת נרנסט • קבוע קולון • קבוע פאראדיי • עכבה חשמלית • שיטות הגנה מפני שיתוך (הגנה קתודית, גלוון, אלגון) • מערכת ניהול סוללות |
| אפיון של תאים | קיבול של תא • צפיפות אנרגיה (משקלית, נפחית) • צפיפות הספק (משקלית, נפחית) • מחזורי טעינה-פריקה • פריקה עצמית |
| מערכות מדידה אלקטרוכימיות | מדידות עכבה חשמלית • וולטמטריה ציקלית • טיטור פוטנציומטרי • תא שלוש אלקטרודות • אלקטרודת מימן תקנית • אלקטרודת ייחוס • אלקטרודת בחינה • אלקטרודת זכוכית |
| **פורטל כימיה** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007538468005171
* BnF: cb119763237 (data)
* GND: 4014288-7
* LCCN: sh85042152
* LNB: 000131518
* NDL: 006764557

 |