recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**פאטמה "ע'זאלה" עליזאדה הראתי** (בפרסית: فاطمه غزاله علیزاده هراتى; 17 בפברואר 1947 – 8 באפריל 1996) הייתה סופרת איראנית שהתפרסמה בזכות הנובלות והסיפורים הקצרים שחיברה. היא שייכת לדור השני של סופרות איראניות שהחלו את פעילותן בשנות ה-70 של המאה העשרים.

ביוגרפיה
--------

עליזאדה נולדה במשהד למשפחה מבוססת ובעלת נטיות ספרותיות: אימה, מוניר א-סאדאת סיידי, הייתה בעצמה משוררת וסופרת מוערכת. כבר מילדותה בחרה עליזאדה להיות צמחונית, לאחר שראתה כיצד שוחטים כבשים לטקס דתי. היא סיימה את בית הספר התיכון במשהד, והחלה ללמוד משפטים מדעי המדינה באוניברסיטת טהראן. לאחר סיום לימודים אלה, נסעה עליזאדה לצרפת, שם למדה בסורבון פילוסופיה וקולנוע. לאחר מותו של אביה היא חזרה לאיראן בלי לסיים את הלימודים.

עליזאדה הייתה מהראשונים להצטרף לארגון הסופרים האיראניים "כאנון-י נויסנדגאן-י איראן" (הוקם ב-1968) והייתה פעילה למען חופש הביטוי ונגד הצזורה. בשנת 1994, עליזאדה הייתה בין החותמים על העצומה בעד חופש הביטוי והדיבור "אנחנו הסופרים".

עליזאדה התחתנה עם בּיזַ'ן אִלַהי שיראזי; לשניים יש בת אחת. לאחר שהתגרשו, התחתנה עליזאדה עם מוחמד רזא נט'אם שהידי. בנוסף לבתה הביולוגית, אימצה עליזאדה שתי בנות נוספות, ניצולות רעידת האדמה הגדולה בקזווין בשנת 1962.

מצבת הקבר של ע'זאלה עליזאדה ואמה מוניר א-סאדאת
עליזאדה ניסתה לשים קץ לחייה פעמיים, ולאחר שלוש שנים של מאבק במחלת הסרטן היא התאבדה בתלייה ביער בראמסר. היא נקברה בבית הקברות אמאמזאדה טאהר בכרג'.

יצירות שלה תורגמו לאנגלית על ידי רוזה ג'מאלי.

יצירתה
------

עליזאדה כתבה מספר נובלות וקובצי סיפורים קצרים. למרות פעילותה בנושאים חברתיים ואזרחיים, כתיבתה של עליזאדה אינה פוליטית במובהק, אלא עוסקת בפן האישי ובהיבטים האמנותיים של הסובב אותה.

### מבחר מכתביה

* 1976 - **אחרי הקיץ** (בעד אז תאבּסתאן)
* 1977 - **המסע הבלתי-עביר** (סַפַר-י נאגׂדַ'שְתני)
* 1984 - **שני מבטים** (דו מנט'רה)
* 1991 - **בית האדריסים** (ח'אנה-י אדריסי-הא)
* 1994 - **הצומת** (צ'האר-ראהּ)
* 1999 - **לילות טהראן** (שבּ-הא-י תהראן)

פרסים
-----

לאחר מותה, בשנת 1999, זכתה עליזאדה בפרס "עט הזהב" מטעם כתב העת הספרותי **גדרון** עבור הסיפור "אי" (ג'זירה) שהתפרסם בקובץ **הצומת**. באותה שנה הייתה גם כלת הפרס "עשרים שנות כתיבה" מטעם המשרד לתרבות והדרכה עבור הספר **בית האדריסים**.

לקריאה נוספת
------------

* Ḥasan Mirʿābedini, "ALIZADEH, Ghazaleh," **Encyclopædia Iranica**, s.v.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ע'זאלה עליזאדה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ḥasan Mirʿābedini, "ALIZADEH, Ghazaleh," **Encyclopædia Iranica**, s.v.
2. ↑  Ahmad Karimi Hakkak, "Protest and Perish: A History of the Writers’ Association of Iran," **Iranian Studies** 18 (1985): 189-229, esp. p. 185.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1137647558
* ISNI: 0000 0003 5675 9860
* SUDOC: 12901012X
* VIAF: 189728484
* WorldCat: viaf-189728484

 |
צוות הספינה, 2005.
סיירת המערכה "פיוטר הגדול". מחוז פרימוריה, מאי 2010.
**סיירת המערכה האטומית פיוטר הגדול** (ברוסית: **Пётр Великий**, פיוטר וליקי) היא סיירת מערכה מסדרת קירוב. שמה המקורי של האונייה היה אמור להיות **יורי אנדרופוב**, על שם המזכיר הכללי השישי של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות, אך השם שונה לאחר נפילת ברית המועצות. על פי ההגדרה הרשמית ברוסיה, האוניות מסדרת קירוב הן "סיירת טילים גרעינית כבדה", אך פרשנים צבאיים במערב החיו למען אוניות אלו את המונח סיירת מערכה, שהיה בשימוש בעיקר בשני העשורים הראשונים של המאה ה-20. זאת, מכיוון שאוניות אלו הן אוניות השטח הגדולות ביותר בעולם, נכון לעשור השני של המאה ה-21. "פיוטר הגדול" היא ספינת הדגל של הצי הצפוני הרוסי, והיא היחידה מסוג זה שעודנה בשירות מבצעי.

בניית האונייה התעכבה בשל קשיים כלכליים, שנבעו מהמשבר הכלכלי לפני ואחרי נפילת ברית המועצות. רק ב-1998 הושלמה בניית האונייה, 12 שנים לאחר תחילת הבנייה. בינתיים שונה שמה ל"פיוטר וליקי", שמו הרוסי של הצאר פיוטר הגדול.

רקע
---

סיירת המערכה פיוטר הגדול (שעד התפרקות ברית המועצות נקראה "יורי אנדרופוב") נבנתה החל משנת 1986, אלא שבעקבות עיכובים ובעיות שונות היא לא הוכנסה לשירות הצי הרוסי לפני 1996. זוהי סיירת מערכה אטומית וספינת טילים כבדה מהדור השלישי של פרויקט 1144 ("אורלאן") ובשנת 2011 נחשבה לספינה הגדולה ביותר בעולם שאינה נושאת מטוסים.

הספינה נבנתה במספנות המפעל הבלטי והורדה למים באפריל 1989. על פי צו של נשיא רוסיה דאז, בוריס ילצין, משנת 1992 הספינה שינתה שמה מ"יורי אנדרופוב" לשמה הנוכחי, על שם קיסר רוסיה, פיוטר הגדול. החל משנת 1998 נמצאת בשירות פעיל ובהרכב האוניות של הצי הרוסי.

צוות הספינה מונה 1,035 חיילים.

היסטוריה
--------

הספינה נמסרה לידי הצי הרוסי במרץ 1998 לאחר שהוענק לה השם "פיוטר הגדול". הספינה הייתה הספינה הרוסית הראשונה שהגיעה בליל שבין ה-12 ל-13 באוגוסט 2000 לסייע באסון טביעת הצוללת הרוסית קורסק.

הסיירת השתתפה במאבק העולמי בשוד הימי שלחופי סומליה. באוקטובר 2008 היא עברה דרך מפרץ גיברלטר בדרכה לים התיכון.

בדצמבר 2008 נטלה חלק בתרגיל צבאי משותף עם חיל הים של ונצואלה בים הקאריבי. בפברואר 2009 הספינה החרימה 3 אוניות של שודדי ים סומליים.

במארס 2010 נטלה חלק בניסויים לשייט ליעדים מרוחקים, בין האוקיינוס השקט לאוקיינוס האטלנטי והאוקיינוס ההודי.

ב-28 ביולי 2012 נשיא רוסיה ולדימיר פוטין העניק לצוות הסיירת את אות מסדר נחימוב כהערכה על פועלם.

ב-17 באוקטובר 2016 נצפתה הסיירת סמוך לחופי נורווגיה כשהיא מלווה את נושאת המטוסים אדמירל קוזנצוב וספינות נוספות בדרכן למערכה בסוריה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פיוטר הגדול** בוויקישיתוף
* סיירת המערכה "פיוטר הגדול" // רקע (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "תיעוד נדיר: נושאת מטוסים רוסית בדרך לסוריה". *ynet*. 2016-10-19. נבדק ב-2016-10-19.
המונח "וה" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו וה (פירושונים).

| וא |
| --- |
| **תחילית**: |   ڤـ |
| **אמצעית**: |    ـڤـ |
| **סופית מחוברת**: |   ـڤ |
| **סופית לא מחוברת**: |    ﭪ |
| **אלפבית ערבי** |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح |
| خ | د | ذ | ر | ز | س |
| ش | ص | ض | ط | ظ | ع |
| غ | ف | ق | ك | ل | م |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ن | ه | و | ي |  |

 |
| סימנים נוספים |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ﺓ | ﻯ | ء | ال | ﻻ |  |

 |
| אותיות חיצוניות |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ﭖ | ﭺ | ژ | ﭪ | ڨ |  |

 |
| תשכיל |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ـَ | ـِ | ـُ | ـًا ـٍ ـٌ |  |

 |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ـْ | ـّ | ـٰ | آ | ٱ |  |

 |

האות ـڤـ בצורתה האמצעית בשלט לעיר גבעת שמואל
**וא** (בערבית: **ڤاء**) היא אות חיצונית לאלפבית הערבי שנוספה כוואריאנט של פא, כדי לייצג את העיצור /v/ (כמו בי"ת רפה) במילים משפות זרות לדוגמה ڤولڤو (וולוו).

בג'אווי, אלפבית השאוב מהאלפבית הערבי, אות זו מייצגת את העיצור /p/ (כמו פּ"א), ושמה הוא פּא.

בכתיבה, האות מתחברת מצד ימין וגם מצד שמאל, כמו בשאר האותיות למעט דוד'ארז.
**אוטו בהלר** (בגרמנית: **Otto Böhler**‏; 11 בנובמבר 1847 – 5 באפריל 1913) היה אמן צלליות אוסטרי, שהתמחה בפורטרטים של מנצחים גדולים, מלחינים ופסנתרנים בימיו.

חיים
----

אוטו בהלר היה בנו החמישי של הסוחר גאורג פרידריך בהלר ובילה את ילדותו ונעוריו בפרנקפורט. באוניברסיטת טיבינגן למד לפילוסופיה לתואר שלישי. בשנת 1870 עבר עם אחיו אלברט (1845–1899) ופרידריך (1849–1914) לווינה והשתתף לאחר מות אחיו, אמיל (1842–1882) בעסק המשפחתי. אלברט ואמיל הקימו תעשיית פלדה.

בעקבות כישרונו האמנותי, הפך לתלמידו של הצייר והסופר ונצ'ל נולטש (1835–1908). אולם עד מהרה הוא פנה לאמנות הצלליות, ומצא בסביבתו המוזיקלית תחום עשיר ליצירה. חבריו של בהלר כללו את הזמרות אמאלי מטרנה, הרמן וינקלמן, תיאודור רייכמן ונגנים של הפילהרמונית של וינה. בשנת 1876 השתתף כחבר באגודת המבקרים של פסטיבל ביירוית הראשון, ונתן כבוד ל"אל המוזיקלי" ריכרד וגנר.

בהלר היה נשוי ונולדו לו ארבעה ילדים. הוא נפטר בשנת 1913.

שנתיים קודם לכן אובחן כחולה במחלת לב. הוא נקבר בקבר המשפחתית בבית העלמין בהייטזינגר.

### אומנות

בהלר יצר בצלליות כמעט את כל המלחינים הגרמנים מבאך ועד מאהלר, אך גם על מנצחים ופסנתרנים בני זמנו. היצירות המקוריות נותרו באופן ספורדי בלבד, בעיקר במוזיאונים. המוטיבים שלו הודפסו לעיתים קרובות מחדש, למשל. על גלויות ובעיתונים.

גלריה
-----

* יוהאן בראמסיוהאן בראמס
* אנטון ברוקנראנטון ברוקנר
* אדוארד גריגאדוארד גריג
* גוסטב מהלרגוסטב מהלר
* ריכרד וגנר ריכרד וגנר

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוטו בהלר** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Max Hayek: *Dr. Otto Böhler*. In: *Dr. Otto Böhler's Schattenbilder*. Publishing house Lechner, Vienna 1914.
2. ↑  Max Hayek: *Dr. Otto Böhler*. In: *Dr. Otto Böhler's Schattenbilder*. Lechner, Wien 1914.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 130109533
* ISNI: 0000 0001 1784 3061
* LCCN: no2023049153
* MusicBrainz: e75ca3d3-28b7-4012-9cec-679786a56171
* NKC: mub2018996355
* NTA: 067996256
* RKD: 313109
* SUDOC: 197286488
* ULAN: 500103786
* VIAF: 162752287
* WorldCat: lccn-n84804110

 |
המלכה עאליה ובעלה חוסיין (משמאל) בפגישה עם נשיא ארצות הברית ג'רלד פורד ואשתו בטי פורד (מימין), 30 במרץ 1976
המלכה **עאליה בהאא א-דין טוקאן** (בערבית: **علياء بهاء الدين طوقان**; תעתיק מדויק: עליאא' בהאא' אלדין טוקאן; 25 בדצמבר 1948, קהיר, מצרים - 9 בפברואר 1977) הייתה אשתו השלישית של חוסיין, מלך ירדן.

ביוגרפיה
--------

עאליה בהאא א-דין טוקאן נולדה ב-25 בדצמבר 1948 בקהיר למשפחה פלסטינית משכם. משפחת טוקאן קשרה קשרים טובים עם בית המלוכה הירדני עוד מתקופת המנדט הבריטי. אחד מקרובי משפחתה של עאליה, אחמד טוקאן, שימש כראש ממשלת ירדן בשנת 1970. אביה, בהאא א-דין טוקאן, שימש כשגריר ירדן במצרים בשעת לידתה, ולאחר מכן שימש כשגריר בארצות הברית, איטליה, טורקיה ובריטניה. עאליה נדדה יחד עם משפחתה בהתאם לשליחות אביה והתחנכה במוסדות מערביים. לאחר מכן למדה מדעי המדינה באוניברסיטה בשיקגו.

בשנת 1971 חזרה עאליה להתגורר בירדן, ועבדה בחברת התעופה הירדנית (לימים רויאל ג'ורדניאן). בספטמבר 1972 נתבקשה באופן פרטי בידי המלך לארגן פסטיבל סקי מים בעקבה. ב-22 בדצמבר 1972 נישאו עאליה וחוסיין בטקס פרטי, ועאליה הוכתרה למלכה עאליה אל-חוסיין. נישואי חוסיין ועאליה אירעו חודשים ספורים לאחר גירושיו של המלך מאשתו השנייה מונא אל-חוסיין. ייתכן כי להיכרותו של חוסיין עם עאליה היה חלק בגירושין.

לזוג נולדו שני ילדים: האיא (נולדה ב-3 במאי 1974) ועלי (נולד ב-23 בדצמבר 1975). האיא התחתנה עם השייח' מוחמד בן ראשד אאל מכתום, שליט דובאי וראש ממשלת איחוד האמירויות הערביות. כמו כן אימצו השניים ב-1976 ילדה פלסטינית יתומה בשם עביר (ילידת 1972). עאליה נחשבה למלכה פופולרית בדעת הקהל, ונישואיה עם המלך חוסיין נחשבו למוצלחים. היא הרבתה בפעילויות צדקה וסעד, בייחוד בעזרה לבתי יתומים. ב-1974 תמכה במתן זכות בחירה לנשים בממלכה.

ב-9 בפברואר 1977 נהרגה המלכה בהתרסקות מסוק בעמאן שבירדן בדרך לדרום הממלכה, בדרכה למשימת פיקוח על אזורים נידחים. על שמה נקרא נמל התעופה הבינלאומי עמאן-המלכה עאליה. כחצי שנה לאחר מותה נישא חוסיין בפעם הרביעית למלכה נור.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עאליה, מלכת ירדן** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  יוסף נבו, ירדן: החיפוש אחר זהות, עמ' 223

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1199598410
* VIAF: 2074157416828016710006
* WorldCat (עם VIAF): 2074157416828016710006

 |
מקלט רדיו שמציג רק את תדר התחנה
מקלט רדיו שמציג את שם התחנה המושמעת, כפי שהתקבל באמצעות ה-RDS
**מערכת רדיו דאטא** (באנגלית: **Radio Data System**, ובקיצור: **RDS**) הוא פרוטוקול תקשורת חד כיווני המאפשר לתחנות רדיו המשדרות ב-FM לצרף לשידוריהן גם נתונים בקצב של 1187.5bps. השימוש המוכר ביותר ל-RDS הוא הצגת שם תחנת הרדיו או השיר המשודר.

רקע
---

תקן ה-RDS נקבע על ידי איגוד השידור האירופי. תקן אמריקאי מקביל הוא ה-**Radio Broadcast Data System** (ובקיצור RBDS), וההבדל בין התקנים אינו רב (בעיקר בשדה ה-PTY). שני התקנים משתמשים בגל נושא משני, הממוקם הרמוניה שלישית לסמן הסטריאו ב-FM (ב-57KHz), וכך אינם יוצרים הפרעות או אפנון הדדי עם אותות אחרים. ה-RDS כולל גם קוד תיקון שגיאות. שני התקנים קיימים מתחילת שנות התשעים.

תוכן ושדות
----------

AF - Alternative Frequencies
שדה המציין תדרים נוספים בהם התחנה משדרת. במצב של הפרעות על תדר השידור של תחנה מסוימת, או יציאה מטווח השידור, מקלט הרדיו יכול בצורה אוטומטית לעבור לתדרים אחרים בהם התחנה משודרת. יכולת זו נפוצה במיוחד במקלטי רדיו לרכב.

CT - Clock Time
שדה המציין את השעה הנוכחית, ברמת דיוק של עד 100 מילי-שניות. בעזרת שדה זה ניתן לדייק את השעון של מקלט הרדיו או השעון של כלי הרכב.

EON - Enhanced Other Networks
שדה המציין תחנות אחרות המשדרות דיווחי תנועה. המקלט יוכל להשמיע את דיווחי התנועה מהתחנה האחרות, ואז לחזור להשמיע את השידור של התחנה הקודמת.

PI - Programme Identification
שדה המזהה את התחנה. כל תחנה מקבלת קוד זיהוי מיוחד, כולל קידומת למדינה. בארצות הברית, שדה ה-PI הוא תוצאת חישוב של נוסחה המשקללת את שם התחנה.

PS - Programme Service
שדה זה מכיל 8 אותיות והוא מציג את שם התחנה. ככל הנראה, זהו השדה השימושי והנפוץ ביותר במקלטי רדיו עם RDS.

PTY - Programme Type
שדה המציין את תוכן השידור ומאפשר למאזינים למצוא תחנות רדיו נוספות עם תכנים רצויים. באירופה, לדוגמה, הערך 1 מציין חדשות, הערך 6 מציין דרמה וכו'. ככל הנראה, הערך 31 מציין שידורים במצבי חירום וסכנה.

REG - Regional
שדה המשמש להבדלה בין שידורים מקומיים של אזורים שונים.

RT - Radio Text
שדה המכיל עד 64 תווים טקסטואליים. השדה משמש להעברת מידע נוסף אודות המוזיקה המשודרת, או אודות תחנת השידור עצמה.

TP - Traffic Programme
שדה המציין שתחנה זו משדרת דיווחי תנועה.

TA - Traffic Announcement
שדה המופעל כאשר מתחיל דיווח תנועה. בעזרתו ניתן לעצור זמנית את השמעת התקליטור או הקלטת, לטובת האזנה לדיווח התנועה.

TMC - Traffic Message Channel
שדה המאפשר העברת דיווחי תנועה בצורה טקסטואלית, מבלי לשלב אותם בתוכנית הרדיו עצמה. שימוש בשדה זה דורש מקלטים מיוחדים, ולרוב עלות כספית לקבלה ופיענוח של המידע.

דוגמה לסידור ביטים בפרוטוקול ה-RDS
ספקטרום של תחנת FM סטריאופונית עם RDS: בכתום אות שידור המונו, בירוק אות הפיילוט (19 קה"צ), בירוק אות החיסור ימין פחות שמאל (סטריאו), ובכחול אות ה-RDS

בישראל
------

השירות פועל בישראל, בעיקר בשידורי קול ישראל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מערכת רדיו דאטא** בוויקישיתוף
* ענת קם וקובי ליאני, תופעה: רדיו קוראן משתלט על האוטו, וואלה! חדשות
* RDS Basics, מידע טכני אודות ה-RDS (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007539620805171
* GND: 4322718-1
* LCCN: sh98005581

 |
**מערכת קבצים מתועדת** (באנגלית: **journaling file system**) היא סוג של מערכת קבצים, אשר שומרת מידע עצמי מתועד כדי למנוע שגיאות והשחתה של מערכת הקבצים.

בעיות עם מערכות קבצים מסורתיות
------------------------------

בתהליך כתיבת מידע לדיסק קשיח, מערכת הקבצים חייבת לכתוב מידע עצמי (מטא-מידע), אודות המידע שעל הדיסק; לדוגמה – מיקומו של המידע או שמות הקבצים. אם בזמן שהמערכת כותבת את המטא-מידע לדיסק הקשיח נוצרת הפרעה לכתיבה (לדוגמה, הפסקת חשמל או נפילת מתח), כתיבת המטא-מידע לא הסתיימה לגמרי, ומערכת הקבצים יכולה להיות במצב לא עקבי, כאשר תיאור המידע לא תואם לחלוטין את המידע עצמו או חסר.

דרך אחת לתקן את הבעיה היא להריץ תוכנת שירות לתחזוקה, אשר סורקת את הדיסק הקשיח כאשר המערכת מאותחלת, כדי לתקן שגיאות ואי-תאימויות. תוכנות כאלו הן CHKDSK במערכת חלונות של מיקרוסופט, fsck עבור מערכת יוניקס ותואמותיה, ו־Disk First Aid עבור מחשבי מקינטוש. לרוע המזל, לשיטה זו יש שתי בעיות: הראשונה – סריקה חוזרת של הדיסק כולו דורשת זמן רב. השנייה – ישנה אפשרות שהתוכנה הסורקת עלולה להיתקל בבעיות שהיא לא תוכל לתקן (או אפילו לזהות) ואז מידע יאבד.

מערכת קבצים מתועדת
------------------

מערכות קבצים מתועדות מטפלות בבעיה זו על ידי כתיבת קובץ מיוחד הנקרא "תיעוד" או "יומן" (journal), אשר עוקב ורושם את כל הגישות לדיסק. במצב כזה, העדכונים לדיסק הן גישות אטומיות: אם לפתע יש נפילת מתח, אז או שקבוצה נתונה[דרושה הבהרה] של עדכונים יכולה לסיים לבצע ולהחיל את כל השינויים למערכת הקבצים, ובמקרה זה כמובן אין בעיה - ואז ניתן להשתמש במערכת הקבצים מיד; או שהיא תסומן כקבוצה שלא לגמרי -בוצעה -והוחלה למערכת הקבצים. במקרה זה, מנהל ההתקן של מערכת הקבצים יכול לקרוא את קובץ התיעוד/היומן ולתקן את כל אי-התאימויות שנוצרו.

השחזור מקובץ התיעוד מהיר הרבה יותר מאשר סריקה כוללת של הדיסק הקשיח, והוא גם מבטיח שמבנה מערכת הקבצים תמיד יהיה עקבי, גם במקרה של נפילת מתח.

יש לציין, שדבר זה לא מבטיח שלא יאבד מידע: מידע או שינויים למערכת קבצים, שנרשמו בין ההחלה האחרונה לתיעוד והקריסה עלולים להיאבד, כיוון שמערכת הקבצים מוחזרת למצבה בזמן ההחלה האחרונה לתיעוד, ללא כל השינויים שבאו לאחריו.

חלק ממערכות הקבצים מתעדות את כל המידע שייכתב לדיסק, בזמן שאחרות מתעדות רק את המידע העצמי של מערכת הקבצים (ה-metadata – לדוגמה: שמות הקבצים, ומיקומם בדיסק).

מערכות קבצים במבנה-יומן
-----------------------

מערכות קבצים במבנה יומן (**log structured file systmes**) הן מערכות קבצים, שכוללות רק יומן ללא נתונים "רגילים". מערכות קבצים כאלו שימושיות, בין השאר, בהתקני זיכרון הבזק, אשר בהם מחיקה היא פעולה יקרה ושוחקת[דרוש מקור].

רשימת מערכות קבצים מתועדות
--------------------------

#### נתמכות על ידי מערכות הפעלה מבוססות ליבת לינוקס

* ext3 הוספת יומן למערכת ext2
* ext4 - שיפור של ext3.
* JFS
* ReiserFS
* XFS
* btrfs
* NTFS של חלונות של מיקרוסופט - לכתיבה וקריאה

#### נתמכת על ידי מערכת ההפעלה AIX

* JFS

#### נתמכת על ידי חלונות NT ומערכות מאוחרות יותר של מיקרוסופט

* NTFS

#### נתמכת על ידי מערכת ההפעלה של מקינטוש

* HFS+ (תיעוד נוסף ל־Mac OS X 10.2.2)

#### נתמכת על ידי מערכת ההפעלה IRIX

* XFS

#### נתמכת על ידי סביבת הפיתוח של Solaris

* רישום-יומן של UFS
* ZFS

ראו גם
------

* BeOS, אשר לה מערכת קבצים מתועדת משל עצמה בשם BFS

הערות שוליים
------------

1. ↑  LogFS - מאמר על מערכת קבצים במבנה יומן משנת 2007 מתוך LWN.net
מודל של דריוזאורוסים רצים
**דריוזאורוס** (שם מדעי: *Dryosaurus*; מילולית: "לטאת עץ אלון", על שם סביבת האלונים בה התגלה לראשונה) הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הדריוזאוריים שחי בתקופת היורה העליון והיה קרוב משפחתם של האיגואנודון ושל ההיפסילופודון. מרבית מאובניו נמצאו במערב ארצות הברית ומיעוטם באירופה.

מאפיינים
--------

אורכו של הדריוזאורוס היה 2.4–4.8 מטרים והוא היה בעל מבנה גוף מהיר, זנב ישר וארוך, רגליים גדולות שנועדו למירוץ, צוואר ארוך, ידיים ארוכות שהסתיימו באצבעות קטנות. הראש היה קטן עם עיניים גדולות והוא הסתיים במקור קרני ובו שיניים קטנות שנועדו ללחך צמחייה נמוכה מגדות נהר. הוא חי בתקופה בה פרחו יערות מחטניים גדולים כמו אראוקריה ו-Brachyphyllum וכן יערות של שרכים וציקסאים. להקות של דריוזאורים נעו ביער לצד זאורופודים גדולים וסטגוזאורים.

דינוזאור זה השתמש ודאי במהירות כדי להתגונן מדינוזאורים טורפים רבים שחיו בתקופתו כמו אלוזאורוס, זאורופגנקס, אורניתולסט, טורווזאורוס, צרטוזאורוס, מארשוזאורוס וסטוקסוזאורוס.

ככל הנראה מדינוזאור זה התפתחו דינוזאורים גדולים יותר כמו האיגואנודון וההדרוזאוריים שראשם היה גדול יותר, עיניהם קטנות יותר והם לא יכלו לרוץ במהירות גבוהה.

דינוזאור זה תואר על ידי החוקר האמריקאי עותניאל צ'ארלס מארש ב-1894.

בתרבות
------

להקת דריוזאורוסים נראית בתוכנית "ללכת עם דינוזאורים" לצד זאורופודים וסטגוזאורים ונראה גם ב"הבלדה של Big Al". הדריוזאורוס מוזכר גם בספרי "פארק היורה" ו"העולם האבוד" (ייתכן שמבלבל עם היפסילופודון) אך לא נראה בסרטים. הוא מופיע גם בסדרות "כשהדינוזאורים שוטטו באמריקה", "הדינוזאורים!" ובמשחקי המחשב "עולם הדינוזאורים", "Jurassic Park: Operation Genesis" ו"Jurassic World Evolution 2".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דריוזאורוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |
המחשה של מערכת הקואורדינטות האקליפטית כדוגמה למערכת קואורדינטות שמימית
באסטרונומיה, **מערכת קואורדינטות שמימית** זה שמם הכולל של מספר מערכות קואורדינטות כדוריות המתארות מיקום גופים על כדור דמיוני, בעל רדיוס אינסופי, שמרכזו במרכז מערכת הקואורדינטות. לדוגמה, במקרה של מערכת הקואורדינטות המשוונית (שמרכזה בכדור הארץ) המיקום מתואר על כיפת השמים. לעיתים, כאשר רוצים לתאר את מיקומו המדויק של הגוף בחלל, ולא את מיקומו על מעטפת הכדור, מוסיפים עוד פרמטר המציין את מרחק הגוף ממרכז המערכת (בדרך-כלל מדובר על השמש או על כדור הארץ).

לכל מערכת ישנו מישור משווה (נקרא גם "המישור הבסיסי") שחתך שלו עם מעטפת הכדור מהווה את קו המשווה של המערכת. בכל מערכת ישנה נקודה על קו המשווה, שהקו המאונך לה הוא קו האורך 0.

מערכות שמימיות שונות
--------------------

* מערכת הקואורדינטות המשוונית: מערכת זו מקבילה לקווי האורך והרוחב של כדור הארץ, קו האורך 0 שלה עובר בנקודת שוויון האביב, ומרכזה בכדור הארץ.
* מערכות שמישור המלקה הוא מישור המשווה שלהן, וקו האורך 0 שלהן עובר בנקודת שוויון האביב:
	+ מערכת הקואורדינטות האקליפטית, שמרכזה בכדור הארץ.
	+ מערכת הקואורדינטות ההליוצנטרית, שמרכזה בשמש.
* מערכת הקואורדינטות האסימפטוטית: מערכת זו מקבילה לקווי האורך והרוחב של השמש, ושם מרכזה.
* מערכת הקואורדינטות הגלקטית: מישור המשווה הוא המישור עליו שוכנת דיסקת גלקסיית שביל החלב ומרכזה במרכז הגלקסיה.
* מערכת הקואורדינטות הסופר-גלקטית: מישור המשווה שלה הוא המישור הסופר-גלקטי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מערכת קואורדינטות שמימית** בוויקישיתוף
* הערך "קורדינאטות שמימיות", באתר אסטרופדיה
**שאהם אל ניאסם** (בערבית מצרית: شم النسيم), אשר מקור שמו בשפה הקופטית הוא שם לפסטיבל האביב הנחוג במצרים המודרנית, בכל שנה ביום השני של חג הפסחא, על פי לוח השנה של הכנסייה הקופטית. ברם אף על פי מקורו הפגני-נוצרי של החג, שאהם אל ניאסם, מציון כיום גם בידי מוסלמים רבים ואף זכה במצרים למעמד של חג לאומי.

מקור החג
--------

מקורו של החג בתרבות המצרית הקדומה, וישנם עדויות יווניות מהמאה ה-1 לספירה בעיקר בידי הגאוגרף היווני פלוטרכוס, בהם הוא מציין את מנהגי המצרים לכבוד החג אשר היו נוהגים להעניק לאליליהם במקדשים: דגים, מלוחים זיתים וירקות. על כן מקור החג ציין בעבר במצרים העתיקה את תקופת הקציר אשר התרחשה בזמן האביב, ומכאן קיבל החג את שמו, "שאהם", אשר פירושו במצרית עתיקה הוא "הבריאה", דהיינו התקופה שבה הקציר נבראה מחדשה, לאחר תקופת החורף ועל החקלאים יש לקצור אותו מחדש. עם עליית הנצרות במצרים במאה ה-4 לספירה, קושר החג המצרי הקדום לפסטיבל המציין את תחייתו של ישו, הידוע גם בשם חג הפסחא. במאה ה-7 עם כיבוש מצרים על ידי המוסלמים, נותר החג פופולרי מאוד בקרב מוסלמים לארוך השנים אך תאריכו של החג בלוח השנה, הוזז ליום השני של חג הפסחא, על מנת לנתק אותו מהמקור הנוצרי.

מנהגי החג
---------

מנהגי החג הם איפוא, יצאה לפיקניקים על ידי תושבי מצרים רבים לכל רחבי המדינה, וכן גם בילויים משפחתיים וקהילתיים כאחד. נהוג לסעוד בתקופת החג בארוחות דשנות הכוללות במרכיבה בעיקר אכילת דגים, בצל, שעועית וביצים ממולאות. ישנם אף מצרים בעיקר נוצרים אך לא בהכרח, אשר נוהגים לצבוע ביצים בתקופת החג.

ראו גם
------

* נורוז
* מצרים העתיקה
**נספח כלכלי** הוא דיפלומט הממונה על ניהול עניני סחר. תפקידו העיקרי הוא לקדם הסכמי סחר ותוכניות סחר לייצוא. אם הוקצה על ידי רשות או ארגון חסרי ריבונות, או אם הוא עובד מקומי בשגרירות, עשוי שלא ליהנות ממעמד דיפלומטי. התואר נציב סחר משמש גם על ידי כמה ארגונים בינלאומיים עבור הפקיד הבכיר האחראי על הסחר.

נספחים כלכליים בישראל
---------------------

הנספחים הכלכליים של מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה והתעשייה פועלים בשוקי יעד מובילים ברחבי העולם לקידום מדיניות סחר החוץ של ישראל. 

תפקידי הנספחים כוללים איתור ויצירת הזדמנויות עסקיות, קידום יצוא וסחר בינלאומי, עידוד השקעות בישראל ושל חברות ישראליות בחו"ל,, טיפול וקידום של הסכמי סחר בינלאומיים, טיפול בחסמי סחר, הסברה כלכלית, עידוד מיזמים משותפים בילטרליים וסיוע פרטני לחברות ישראליות בכניסה לשווקים בינלאומיים. 

### קורס צוערים כלכליים-מסחריים

מינהל סחר חוץ מקיים אחת לשנתיים קורס צוערים לנספחים כלכליים-מסחריים. המטרה היא להגביר את התחרותיות של התעשייה הישראלית אל מול השווקים הבינלאומיים, לייצר מנופי תחרותיות במשק הישראלי, ולפרוץ את הדרך עבור חברות ישראליות.

תהליך המיון נמשך כ-5-4 חודשים, ובסיומו מוזמנים לקורס המועמדים שעמדו בהצלחה בכל שלבי המיון. במהלך הקורס רוכשים הצוערים ידע נרחב בתחומי הדיפלומטיה, שיווק בינלאומי, כלכלת ישראל, כלכלות בעולם, הסכמי סחר, קידום השקעות, שיתופי פעולה במחקר ופיתוח, והכשרות במגוון מיומנויות אישיות כגון ניהול משא ומתן, העברת מצגות בפני קהל, הופעה בפני אמצעי תקשורת ועוד.

בתום קורס הצוערים משתלבים בוגריו בתפקידי מטה במינהל לסחר חוץ ולאחר תקופת הכשרה יוצאים לשליחות ממלכתית דיפלומטית כנספחי כלכלה וסחר מטעם המשרד ברחבי תבל. מרבית הנציגים פועלים מהשגרירויות והקונסוליות של ישראל בחו"ל.

ראו גם
------

* נספח צבאי
* דרג דיפלומטי

קישורים חיצוניים
----------------

* רשימת נספחים מסחריים ונציגויות של משרד הכלכלה בחו"ל
* נספח כלכלה וסחר הוא התפקיד הכי מעניין ומגוון שיש – ריאיון עם ענת כץ, הנספחת הכלכלית בוושינגטון, 17 באוקטובר 2013
* אתר קורס צוערי מינהל סחר חוץ
* אתר למנויים בלבד טלי חרותי-סובר, הנשים שמקדמות את כלכלת ישראל בעולם: "תמיד ישאלו מה עושה הבעל", באתר TheMarker‏, 18 ביולי 2019
* אתר למנויים בלבד ישראל פישר, עדן שרון, אומת "הקורונה טק": ככה מוכרים את הטכנולוגיה הישראלית לעולם גם במשבר, באתר TheMarker‏, 16 באפריל 2020
מישור פאנו המגדיר מערכת S(2,3,7)
**מערכת שטיינר** עם פרמטרים {\displaystyle t,k,n} היא מבנה קומבינטורי סימטרי הכולל תת-קבוצות בגודל k, הקרויות **בלוקים**, של קבוצה בגודל n, באופן שכל t נקודות מוכלות בבלוק יחיד. מערכת כזו נקראת {\displaystyle S(t,k,n)}.
. מערכות כאלה קרויות על שם המתמטיקאי השווייצרי יאקוב שטיינר שחי במאה התשע עשרה. 

כל גאומטריה סופית (אפינית או פרויקטיבית) היא מערכת שטיינר, שבה הבלוקים הם ישרים, וכל {\displaystyle t=2} נקודות מוכלות בישר יחיד. ההכללה שבה כל קבוצה בגודל t מוכלת במספר קבוע של בלוקים (ולאו דווקא בבלוק יחיד) נקראת "תכנון בלוקים" (בסימון זה, מערכת שטיינר היא תכנון {\displaystyle t-(k,n,1)}).

למערכות שטיינר יש השלכות בתורת הקודים ובתורת החבורות הסופיות, דרך חבורות הסימטריות שלהן. קשה לבנות אותן, ולא ידוע מיון שלם שלהן. בין השאלות הטבעיות בהקשר זה: מהן שלשות הפרמטרים עבורן קיימת מערכת שטיינר; בהינתן שלשת פרמטרים, האם יש מערכת מתאימה; ואם כן, האם היא יחידה.

אם זורקים נקודה ממערכת קיימת {\displaystyle S(t,k,n)} ושומרים רק את הבלוקים שעברו דרכה, מתקבלת מערכת {\displaystyle S(t-1,k-1,n-1)}. הכיוון ההפוך (הוספת נקודה למערכת קיימת) בדרך כלל בלתי אפשרי. קל להראות שבמערכת שטיינר {\displaystyle S(t,k,n)} יש {\displaystyle b={\frac {\binom {n}{t}}{\binom {k}{t}}}} בלוקים בסך-הכל, ושדרך כל נקודה עוברים {\displaystyle r={\frac {\binom {n-1}{t-1}}{\binom {k-1}{t-1}}}} בלוקים; אם המערכת קיימת, המספרים האלו חייבים כמובן להיות שלמים, והם מקיימים {\displaystyle bk=rn}. בעיית הקיום של מערכת שטיינר {\displaystyle S(2,6,36)} הייתה ידועה בשם בעיית הקצינים של אוילר; למרות שהשלשה (2,6,36) מקיימת את תנאי הקיום האריתמטי, מערכת כזו אינה קיימת (G. Tarry, 1900). משפט הקיום של וילסון (Richard Wilson) קובע שעבור פרמטרים גדולים מספיק, לכל שלשה המקיימת את תנאי ההתחלקות קיימות מערכות שטיינר מתאימות .

בגאומטריה האפינית המישורית מעל השדה הסופי {\displaystyle \mathbb {F} \_{q}} יש {\displaystyle q^{2}} נקודות, שדרך כל שתיים מהן עובר ישר יחיד, עליו q נקודות. לכן אוסף הישרים מהווה מערכת שטיינר {\displaystyle S(2,q,q^{2})}. בדומה לזה, קבוצת הישרים במישור הפרויקטיבי מעל אותו שדה היא מערכת שטיינר {\displaystyle S(2,q+1,q^{2}+q+1)}. קבוצת המישורים במרחב האפיני ה-n-ממדי {\displaystyle \mathbb {F} \_{2}^{n}} היא מערכת שטיינר {\displaystyle S(3,4,2^{n})} (משום שדרך כל שלוש נקודות x,y,z עובר מישור יחיד, {\displaystyle \{x,y,z,x+y+z\}}). 

מערכת שטיינר עם הפרמטרים {\displaystyle t=2} ו-{\displaystyle k=3} נקראת **מערכת שטיינר משולשת**. קיימת מערכת כזו על n נקודות אם ורק אם {\displaystyle n\equiv 1,3{\pmod {6}}}. מערכת שטיינר המשולשת היחידה בגודל n=7 היא מישור פאנו. מערכת שטיינר המשולשת היחידה בגודל n=9 היא המישור האפיני מעל השדה מסדר 3. מערכת שטיינר משולשת שבה כל שתי שלשות נחתכות מוכלות בתת-מערכת בגודל 9 נקראת **מערכת הול משולשת**.

חבורות הסימטריה של כמה מערכות שטיינר מיוחדות (הנוצרות מן המערכות {\displaystyle S(5,6,12)} או {\displaystyle S(5,8,24)}) הן חבורות פשוטות ספורדיות הקרויות חבורות מתיו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מערכת שטיינר** בוויקישיתוף
* מערכת שטיינר, באתר MathWorld (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  כדי למנוע מקרים טריוויאליים, מניחים {\displaystyle \ 1<t<k<n}.
**האלגוריתם של נייגל** (באנגלית: **Nagle Algorithm**) הוא אמצעי לשיפור יעילות ברשתות TCP/IP על ידי הפחתת מספר חבילות המידע הנשלחות ברשתות תקשורת. האלגוריתם הוצג במסמך *Congestion Control in IP/TCP Internetworks* (נגיש ב-RFC 896) ונקרא על שם ממציאו ג'ון נייגל (John Nagle). הוא מאפשר את ייעול השימוש במשאבי רשת על ידי הימנעות מבעיה אותה הוא מכנה "בעיית החבילות הקטנות".

האלגוריתם נמצא בשימוש נרחב באימפלמנטציות TCP, אך יש מקרים שעדיף שלא יעבוד, לדוגמה באפליקציות WINDOWS שבהן יש תנועה של עכבר, המצריכה זמן תגובה קצר.

בעיית החבילות הקטנות
--------------------

הבעיה מתרחשת ביישומים השולחים מידע על גבי TCP בחבילות קטנות במיוחד, לעיתים קרובות בגודל של בייט בודד. היות שגודל הפתיח של חבילת TCP הוא 40 בתים (20 עבור פתיח ה-TCP ו-20 נוספים עבור פתיח ה-IP), החבילה הנשלחת היא בגודל של 41 בתים עבור בייט בודד של מידע יעיל - תקורה עצומה שמעמיסה מאוד על הרשת. בין הפרוטוקולים הנפוצים שבהם התופעה מתרחשת ניתן למנות את פרוטוקול Telnet, שבו כמעט כל הקלדה מיצרת בית אחד של מידע הנשלח מיידית.

הפתרון
------

**האלגוריתם של נייגל** מייעל את התקשורת על ידי מיזוג מספר חבילות מידע קטנות המיועדות לשליחה לחבילה יחידה. וליתר דיוק, המידע היוצא נאגר כל עוד יש חבילה שנשלחה ועליה עדיין לא התקבל אישור (ACK) מהמקבל או עד אשר הצטברה כמות המידע המקסימלית שניתן לשלוח בחבילת מידע יחידה.

### האלגוריתם

```
**if** there is new data to send
  **if** the window size >= MSS and available data is >= MSS
    send complete MSS segment now
  **else**
    **if** there is unconfirmed data still in the pipe
      enqueue data in the buffer until an acknowledge is received
    **else**
      send data immediately
    **end if**
  **end if**
**end if**
```

כאשר MSS הוא גודל חבילת המידע המקסימלית שניתן לשלוח על גבי TCP.

האלגוריתם הוא חלק מ Transmission Control Protocol.

ראו גם
------

* קטגוריה:תקנים בתקשורת מחשבים
* קטגוריה:פרוטוקולי אינטרנט
* קטגוריה:פרוטוקולי ניתוב
**טדי - טראומה ודיסוציאציה - ישראל** הייתה עמותה העוסקת בהגברת המודעות הציבורית והידע המקצועי בתחום הטראומה הנפשית והדיסוציאציה בישראל.

היסטוריה
--------

העמותה נוסדה בתל אביב בשנת 2006 על ידי קבוצת אנשי מקצוע בתחום הפסיכולוגיה, וביניהם פרופ' אלי זומר, שכיהן באותה עת כנשיא החברה הבינלאומית לחקר טראומה ודיסוציאציה (International Society for the Study of Trauma and Dissociation). מטרת המייסדים הייתה לקדם את המודעות לתוצאות הטראומה הנפשית על סוגיה השונים, ולקדם דרכי טיפול להקלת סבלם של נפגעי טראומה.

ט.ד.י נוסדה כחברת בת של ISSTD, ומאז שהוקמה גם החברה האירופאית לטראומה ודיסוציאציה (ESTD), עובדת העמותה הישראלית בשיתוף פעולה הדוק עם העמותה האירופאית.

יושבת הראש הראשונה של הארגון הייתה ד"ר עופרית ברמן-שפירא (2007-2006) ויושבת הראש השנייה הייתה ליאורה זומר.

העמותה סיימה את פעילותה בפברואר 2019.

פעילות
------

עריכת קבוצות דיון אזוריות של עמיתים, ימי עיון, כנסים שנתיים, הרצאות ודיונים, אליהם הוזמנו להרצות מומחים מישראל ומדינות אחרות. הפצת הידע לקהל הרחב נעשתה גם באמצעות הזמנת הציבור להצטרף לקבוצות ולערוצי מידע של ט.ד.י ברשתות החברתיות המקוונות ובאתר האינטרנט.

בין המרצים הידועים שהרצו ולימדו במסגרת פעילויות ט.ד.י: הנשיאים לשעבר של ISSTD, ד"ר ריצ'רד צ'פץ (ארצות הברית), ד"ר משה טורם (ארצות הברית) וד"ר ג'וינה סילברג (ארצות הברית); הנשיאה לשעבר של ESTD, ד"ר סוזט בון (הולנד); ד"ר זילקה גלייטנר (גרמניה); ד"ר פט אוגדן (ארצות הברית); פרופ' ישראל אור-בך (ישראל).

קישורים חיצוניים
----------------

* 
* ט.ד.י - טראומה ודיסוציאציה ישראל, ברשת החברתית פייסבוק
* אתר עמותת ט.ד.י, בארכיון האינטרנט
* ט.ד.י - טראומה ודיסוציאציה ישראל, באתר "גיידסטאר ישראל"

הערות שוליים
------------

1. ↑  ISSTD
2. ↑  ESTD
3. ↑   בעלי תפקידים בעמותת ט.ד.י, בארכיון האינטרנט
4. ↑  ערב פרידה מט.ד.י, בעמוד הפייסבוק של ט.ד.י - טראומה ודיסוציאציה - ישראל, 21 בפברואר 2019
5. ↑  ד"ר ג'ויאנה סילברג - אתר אישי
6. ↑  ד"ר זילקה גלייטנר
**לוטוס אימירה** (באנגלית: **Lotus Emira**) היא מכונית ספורט במרכב קופה, בעלת שני מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי לוטוס משנת 2022. היא הוצגה בפסטיבל המהירות של גודווד ביולי 2021.

היא מחליפה את לוטוס אבורה, לוטוס אקסיג' ולוטוס אליז. היא מתחרה ישירה לפורשה קיימן.

ב-8 בספטמבר 2021 חשפה לוטוס את גרסת המרוץ "לוטוס אימירה GT4", זו תתחרה באליפות העולם ב-GT4. היא כוללת את המנוע שמספק 400 כ"ס, בנוסף משקלה הופחת עקב הסרת רכיבים שאינם חיוניים.

עיצוב
-----

העיצוב החיצוני דומה מאוד ללוטוס איוויה אך קצת שונה, כונסי האוויר יותר גדולים ומעוצבים ספורטיבית. עיצוב הפנימי הוא עיצוב מודרני מאוד יחסית למכוניות ספורט, לוטוס השתמשה בהרבה בד וסיבי פחמן להורדת המשקל. היא כוללת לוח מחוונים דיגיטלי בקוטר 12.3 אינץ' ומסך מגע המציג את המולטימדיה בקוטר 10.25 אינץ'. חישוקי הגלגלים בקוטר 20 אינץ'.

מפרט טכני
---------

היא כוללת שתי אפשרויות למנועים.

מנוע בנזין V6 צילינדרים בנפח 3.0 ליטר מגדש על או מנוע בנזין I4 צילינדרים בנפח 2.0 ליטר מגדש טורבו, לוטוס אינה מספקת נתונים נוספים על המנועים אך מציינת כי ההספק של המנועים יעמוד בין 360 כ"ס ל-400 כ"ס. לוטוס ציינה כי נתון התאוצה יעמוד על פחות מ-4.5 שניות והמהירות המרבית תעמוד על 290 קילומטרים לשעה.

לוטוס אימירה נשענת על מתלה מסוג "עצמות עצה כפולות" גם לפנים וגם מאחור (דבר שפורשה עושה רק בגרסאות הבכירות של פורשה 911). הצמיגים מחברת מישלן אשר פותחו במיוחד לדגם.

מערכות הבטיחות של המכונית הם בלימה אוטונומית, בקרת שיוט אדפטיבית, בקרת סטייה מנתיב, בקרת ערנות נהג, ניטור שטח מת כולל תנועה חוצה מאחור ועוד'.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לוטוס אימירה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של לוטוס אימירה (באנגלית בריטית)
* מה המשמעות של האימירה החדשה עבור לוטוס, באתר טופ גיר, 06 ביולי 2021
* מבט ראשון: האם לוטוס אימירה יכולה להתמודד עם פורשה קיימן?, באתר טופ גיר, 07 ביולי 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  ללטוס יש מכונית ספורט חדשה: 2022 לוטוס אימירה, באתר קארטיוב, ‏07 ביולי 2021
2. ↑  דובי מילר, לוטוס מציגה את האימירה החדשה, באתר פורטל הרכב גיר, ‏08 ביולי 2021
3. ↑  New 2022 Lotus Emira starts bold new era for British brand, באתר אוטו אקספרס, ‏06 ביולי 2021
4. ↑  Lotus Emira GT4 Race Car Debuts With More Wings, Less Weight, Motor1.com (באנגלית)
5. ↑  2022 לוטוס אימירה נחשפה עם שתי אפשרויות למנועים, מראה בהשראת איוויה
6. ↑  All-new Lotus Emira kickstarts firm's reinvention with AMG power, באתר אוטוקאר, ‏06 ביולי 2021
7. ↑  Meet the new £60k, 400bhp Lotus Emira, באתר טופ גיר, ‏06 ביולי 2021

| לוטוס |
| --- |
| אישיים | קולין צ'פמן - מייסד |  |
| כלי רכב נוכחיים | לוטוס אימירה • לוטוס איוויה • לוטוס אלטרה |
| אחר | ג'ילי (חברת האם) |
ארבע נשים ארמניות שנמכרו כשפחות מין אך חולצו על ידי המיסיונרית הדנית, קארן ג'אפה (אנ')
**אונס במהלך רצח העם הארמני** בוצע על ידי האימפריה העות'מאנית שבראשה עמדה מפלגת הטורקים הצעירים ובוצע על ידי הצבא הטורקי, מיליציות ואנשי ציבור. עוד לפני ביצוע רצח העם הארמני שימשה השפלה מינית כשיטה להפחדת האוכלוסייה הארמנית המקומית. נשים ונערות צעירות לא רק היו קורבן לאונס אלא גם נאלצו להתחתן בכפייה, להיות חלק ממעגל זנות כפויה ועבדות מינית.

מפקדים צבאיים אמרו לחייליהם "לעשות [לנשים] מה שתרצו", מה שהביא להתעללות מינית רווחת. מגורשות הוצגו עירומות בדמשק ונמכרו כשפחות-מין באזורים מסוימים, כולל מוסול על פי דיווחו של הקונסול הגרמני שם, דבר שהיווה מקור חשוב של הכנסה לחיילים המלווים. רוסלר, הקונסול הגרמני בחלב בזמן רצח העם, שמע מארמני "אובייקטיבי" שבערך רבע מהנשים הצעירות שמראיהן היה "נאה פחות או יותר", נאנסו באופן קבוע על ידי שוטרים, וש"היפות עוד יותר" נאנסו על ידי 10–15 גברים. כתוצאה מכך נערות ונשים הושארו מאחור למות.

היסטוריה
--------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
במקביל לפרוץ מלחמת העולם הראשונה החל רצח העם הארמני שבו האוכלוסייה הארמנית נשלחה לצעדות מוות ולבסוף הורעבו למוות ועונו. במהלך הצעידות אנסו הטורקים את מעט הנשים, הילדות הצעירות והנערים ששרדו את אותן צעידות מוות.

במהלך רצח העם הארמני, אונס הנערות הצעירות היה דבר שתוכנן לפני ביצועו, במרבית המקרים הוחלט לתקוף את הנערות בבתיהם עוד בטרם יגורשו מהכפר או במהלך צעדות המוות שהתרחשו ברחבי המדבר הסורי. לדברי עדי ראייה ממעשי האונס כל נערה שהייתה מעל גיל שתים עשרה נאנסה, לעיתים גם צעירות יותר נאנסו. הנשים נאנסו כחלק מאונס קבוצתי וחלקן אף התאבדו לאחר מכן.

ראו גם
------

* ההשתוללות במונטה קאסינו

הערות שוליים
------------

1. ↑  Herzog 2011, p. 47.
2. ↑  Miller & Miller 1999, p. 24.
3. ↑  Ball 2011, p. 18.
4. ↑  Smith 2013, p. 94.
**פאלאספורט מנס סאנה** (באיטלקית: **Palasport Mens Sana**; בעבר **היכל פאלאסטרה**, **PalaEstra**) הוא אולם ספורט השוכן בעיר סיינה שבטוסקנה, איטליה. האולם הוקם בשנת 1976 ובעל תכולה של 6,000 מקומות ישיבה.

מאז הקמתו משמש האולם כאולמה הביתי של קבוצת הכדורסל המקומית מנס סאנה, לשעבר מונטפסקי סיינה ששיחקה בליגת העל האיטלקית וביורוליג. מונטפסקי זכתה 6 פעמים באליפות איטליה (שתי אליפויות נוספות בוטלו על ידי פדרציית הכדורסל האיטלקית). בנוסף, האולם שימש בעבר גם את קבוצת הכדורסל וירטוס סיינה (איט') וקבוצת כדוריד מקומית.

היכל הספורט נקרא תחילה "פאלאספורט מנס סאנה" אך ב-21 באוקטובר 2010 הוסב שמו לפאלאסטרה על שם הספונסור "אסטרה" (Estra) שהיא חברת אנרגיה. כחלק משיתוף פעולה בין חברה זו לבין חברה אחרת, הותקנו פנלים פוטו-וולטאים (פנלים סולאריים) על גגו של האולם.

בשנים 2000, 2004, 2007, 2008, 2009 ו-2010 אירח האולם את הסופר קאפ האיטלקי בכדורסל (La Supercoppa italiana di pallacanestro maschile) המפגיש בכל שנה לפני פתיחת עונת הכדורסל בין הזוכות של ליגת העל האיטלקית ושל הגביע האיטלקי בעונה הקודמת.

ב-1979 שימש האולם כאחד מאולמות אליפות אירופה בכדורסל.

המתקן משמש גם לקיום קונצרטים.

אוהדי מונטפסקי סיינה באולם

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פאלאספורט מנס סאנה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Mens Sana נגזר מאמירה ידועה בלטינית: "Mens sana in corpore sano", קרי: "נפש בריאה בגוף בריא", הידועה ביוונית: "Νοῦς ὑγιὴς ἐν σώματι ὑγιεῖ"
2. ↑  על שם הספונסור הראשי של הקבוצה – הבנק השלישי בגודלו באיטליה, בעל מטה ראשי בעיר סיינה, Monte dei Paschi di Siena (אנ').
3. ↑  ראו האתר של החברה (באיטלקית)
4. ↑  "אולם הספורט של סיינה הופך לירוק", באתר גרינריפורט.it ‏, 28 באוגוסט 2012 (באיטלקית)
**הרולד "האל" קרמר** (באנגלית: **Harold "Hal" Kramer**) היה שחיין אמריקאי-יהודי. אלוף המכביה הראשונה (1932) במשחה ל-400 מטר חופשי.

ביוגרפיה
--------

קרמר גדל בניו יורק ולמד בסיטי קולג' של ניו יורק.

במכביה הראשונה שנערכה בשנת 1932 זכה קרמר ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 כסף. מדליית זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 5:37.8 דקות, לפני אלפרד גוט מאוסטריה (5:41.1 דקות) ומדליות כסף, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:22.8 דקות, אחרי האי מצ'כוסלובקיה (1:13.8 דקות) ולפני יעקב גודארד מארץ ישראל (1:28.9 דקות) ובמשחה שליחים 3x100 מטר מעורב ביחד עם יוג'ין סיגל ולו אבלסון בתוצאה של 3:52.6 דקות, אחרי צ'כוסלובקיה (3:47.6 דקות) ולפני פולין (4:11.7 דקות).

קישורים חיצוניים
----------------

* College swimmers lose to Fordham, December 19 1930, The Campus
* Slants on Sports, Jewish Telegraphic Agency,‏ July 6, 1934 (באנגלית)
* טבלאות ושיאים של השגי 6 המכביות ושל ישראל, מעריב, 22 באוגוסט 1965

הערות שוליים
------------

1. ↑  U.S. Team out to Win ’35 Maccabiad, Jewish Telegraphic Agency,‏ January 9, 1935 (באנגלית)
2. ↑  המנצחים במכביה הראשונה והישגיהם, דואר היום, 2 באפריל 1935
פירוש נוסף ערך זה עוסק בסוג צמחים ממשפחת הפרפרניים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו לוטוס (פירושונים).

**לוֹטוּס** (שם מדעי: *Lotus*) הוא סוג של צמחים ממשפחת הפרפרניים.

בסוג כ-90 מינים, שרובם נפוץ באזורים הממוזגים של אסיה ואירופה בסביבות הים התיכון, ומיעוטם נמצא בדרום אפריקה ואוסטרליה.

מיני הלוטוס הם עשבים או בני-שיח בעלי עלים מנוצים. צבע הפרחים משתנה בין אדום, צהוב, ארגמן, ורוד ולבן. לפרחים 10 אבקנים שתשעה מהם מאוחים ואחד חופשי. בבסיס צינור האבקנים נמצא הצוף. הפרי הוא תרמיל מוארך בעל זרעים רבים.

בתרבות העממית נודעה חשיבות רבה לצמחים שונים שכונו "לוטוס". לצמחים אלה אין קשר לסוג הטקסונומי המכונה בשם זה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לוטוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* Tropicos
 |

* לוטוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* לוטוס, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007536141005171
* NKC: ph582200

 |
**לורדוזאורוס** (שם מדעי: ***Lurdusaurus***; פירוש השם: "לטאה כבדה") הוא סוג דינוזאור צמחוני הקרוב למשפחת ההדרוזאוריים שהיה קרובו של האורנוזאורוס. הוא התגלה במרכז הסהרה בטנרה שבניז'ר במשלחת מ-1965 של החוקר פיליפ טקה (אנ') שגילתה מספר ממצאים כולל של האורניתופוד המוזר. משמעות שמו מלטינית: "lurdus" - כבד ו-"saurus" - לטאה/זוחל. שם המין היחיד בסוג, *Lurdusaurus arenatus* פירושו: "arenatus" - חול, עקב הימצאו במדבר טנרה מכוסה הדיונות.

דינוזאור זה בחייו הגיע לגובה 2 מטרים, לאורך 9 מטרים ולמשקל של 5.5 טונות בממוצע. האצבעות שלו היו מכוסות ברפידות בדומה לאלה של גמלים, מבנה שהתאים לחציית מדבריות והוא היה בעל גפיים אחוריות כבדות מעט יותר מהקדמיות, מה שאומר שאולי נע על שתיים בעת סכנה. המבנה שלו לא הזכיר מאוד הדרוזאור אמיתי, אלא היה בעל גוף שטוח יחסית שהזכיר אנקילוזאור, והחוקר תומאס ר. הולץ הבן הציע שהיה חצי אמפיבי בדומה להיפופוטם.

בתקופה בה חי היה המדבר גשום בהרבה מכיום וכלכל יצורי מים שונים ביניהם דגים גדולים, דינוזאורים גדולים כמו הסוקומימוס, הניז'רזאורוס או האורנוזאורוס וכן התנינאי הענקי סרקוסוכוס שאולי היה טורפו לצד מיני קרכרודונטוזאוריים מקומיים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לורדוזאורוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |
אוניקו וילהלם ואן וסנאר
הרוזן **אוניקו וילהלם ואן וסנאר** (בהולנדית: **Unico Wilhelm van Wassenaer Obdam**; ‏2 בנובמבר[דרושה הבהרה] 1692 – 9 בנובמבר 1766) היה דיפלומט ומלחין הולנדי.

ביוגרפיה
--------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
ואן וסנאייר נולד בדלדן למשפחה עשירה, שופעת באנשי צבא חשובים ודיפלומטים. בשנת 1723 הוא החל ללמוד משפטים בליידן. הוא נשא לאישה את דודוניאה לוסיה ואן גוסלינגה, ונולדו להם שלושה ילדים.

6 קונצ'רטי ארמוניצ'י
--------------------

### שאלת זהות המחבר

לא מעט מסתורין ריחף עד לאחרונה מעל ליצירתו החשובה ביותר "6 קונצ'רטי ארמוניצ'י", שהלחין בשנים 1725–1740.

וסנאר נמנע מלפרסמה בשמו בשל היותו אציל (אם כי יש האומרים שסירובו נבע מפקפוקיו שלו ליכולתו הקומפוזיטורית[דרוש מקור]), והיא יוחסה לכנר האיטלקי קארלו ריצ'וטי. בשלב מאוחר יותר העלה המלחין הפולני פרנצ'ישק לסל את האפשרות שפרגולזי הלחין את היצירה מאחר שסגנון הקונצ'רטי איטלקי מאוד.

את החידה פתר לבסוף המוזיקולוג ההולנדי אלברט דונינג בשנת 1979. הוא מצא את הפרטיטורה המקורית של היצירה בארכיון טירת טוויקל (מקום הולדתו של הרוזן). בהקדמה לפרטיטורה זו, שאותה כתב וסנאר עצמו, הסביר מדוע סירב לפרסם את היצירה בשמו.

### סגנון היצירה

לקונצ'רטי ארבעה חלקים המושתתים על יסודות האופנה האיטלקית (הרומאית) האופייניים לתקופה. ואולם ניתן להבחין באצילות הצפון־אירופאית שניחנת באיזון, בהתפתחויות ההרמוניות הלא-צפויות, בחשיבה הקונטרפונקטית המורכבת וברגעי השיא.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוניקו וילהלם ואן וסנאר** בוויקישיתוף

* אוניקו וילהלם ואן וסנאר, באתר ספוטיפיי
* אוניקו וילהלם ואן וסנאר, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* אוניקו וילהלם ואן וסנאר, באתר Discogs (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007283535405171
* BIBSYS: 8032422
* BNE: XX1157525
* BnF: cb13900750m (data)
* BPN: 12364257
* CiNii: DA13870209
* GND: 119186535
* ISNI: 0000 0003 6334 3679
* LCCN: n81100846
* LNB: 000039309
* MusicBrainz: 6b07e499-da41-4a93-b3c2-4c77ce40c5cf
* NDL: 01058558
* NKC: mzk2010594097
* NTA: 068721420
* RERO: 02-A012318254
* SNAC: w6rj4qw1
* SUDOC: 086231685
* VIAF: 224892746
* WorldCat: lccn-n81100846

 |
מראה פנורמי של ה"פאלאצאטה" (שמעון גולי)
מראה פנורמי של ה"פאלאצאטה" (ג'אקומו מינוטולי)
פאלאצאטה (ג'אקומו מינוטולי)
פאלאצאטה (ג'אקומו מינוטולי)
**פאלאצאטה די מסינה** (באיטלקית: **Palazzata di Messina**), שעמד לצדו של המעגן, היה הארמון הגדול ביותר במסינה. הארמון הוקם בין 1619 ו-1622 לפי תוכניותיו של האדריכל שמעון גולי (באיטלקית: Simone Gullì) בסגנון בארוק. לאחר רעידת האדמה שהרסה אותו ב-5 בפברואר 1783, נבנה ה"פאלאצאטה" מחדש, לפי תוכניותיו של ג'אקומו מינוטולי בסגנון אדריכלות נאו-קלאסית. מינוטולי עיצב את החזית של ה"פאלאצאטה" עם עמודים איוניים. עם הזמן, הארמון מסינה נהיה פופולרי. הארמון מסינה זהה לסהר המלכותי בבאת' של ג'ון ווד הבן (באנגלית: John Wood). ב-28 בדצמבר 1908 נהרס בעקבות רעידת אדמה וצונאמי.

לקריאה נוספת
------------

* Maria Accascina:*Profilo dell’architettura a Messina dal 1600 al 1800*, Roma 1964
* Anthony Blunt: *Sicilian Baroque*, London 1968.
* Amelia Ioli Gigante:*Messina*
* E. Mauceri:*Messina nel Settecento*
* Giuseppe Grosso Cacopardo:*Guida per la Città di Messina*, Messina 1826

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פאלאצאטה די מסינה** בוויקישיתוף
* it:Palazzata di Simone Gullì - אתר באיטלקית על הארמון הישן.
הרב **ישראל איסר איסרלין** (בערך תק"י -תקפ"ט, 1829) היה רבה של ויניצה (אז האימפריה הרוסית, כיום אוקראינה). מפורסם בשל ספריו **שער משפט** על שולחן ערוך חושן משפט ו**שער דעה** על הלכות ריבית.

ביוגרפיה
--------

אין ידועים פרטים רבים עליו. אביו היה ר' זאב וולף. היה מיוחס למהרש"א, ולרבי יהודה החסיד, לרבי הלל בן נפתלי הירץ (ה"בית הלל") ועוד. היה מחותנו של רבי יחזקאל לנדא, בעל ה"נודע ביהודה".

היה מקורב לגדולי החסידות, כהחוזה מלובלין, ורבי לוי יצחק מברדיצ'ב. צדיקים אלו, הפליגו בשבחו.

לפי תשובותיו, נראה שכיהן ברבנות החל משנת תק"ל (1770).

קברו חודש לאחרונה על ידי אגודת אהלי צדיקים

ספריו
-----

ספריו, שחוברו על השולחן ערוך, זכו להצלחה רבה. לצד היותם ספרי פסיקה, הם נחשבים לספרים למדניים, ועוסקים בפלפול בסוגיות התלמוד ודברי הראשונים והאחרונים, עד להלכה למעשה. היו שאמרו שספרו היה נחשב לספר המרכזי על חושן משפט, אילולי פורסם הספר קצות החושן (שני הספרים דומים בסגנונם). המחבר מזכיר את ספר קצות החושן בחלק השני של שער משפט, וכנראה שהגיע לידיו בין הוצאת החלקים. כמו כן הוא מזכיר בחלק השני את ספר שער המלך. את ספר נתיבות המשפט אינו מזכיר, וכפי הנראה בתשובותיו סימן ל"ח לא הכירו. בראשית שו"ת שם אריה ישנה התכתבות עם רבי ישראל איסר הנפרסת על ארבעה סימנים, כשבסימן הרביעי כותב המחבר שעד שנשלחה תשובתו לרבי ישראל איסר, הוא כבר הסתלק מהעולם

* **שער משפט** - חלק א' מוהילוב, תק"ע, חלק ב' תקע"ב.
* **שער דעה** - יצא לאור יחד עם שער משפט.
* **שו"ת נחלת אבות** - יצא לאור בפרשבורג בשנת תרכ"ו, על ידי נכדו עוזר צוזמיר.
* **דרישת הארי** - 8 דרשות שאמר בעירו. יצא לאור על ידי הרב שלום גוטמן רבה של יאס. בסוף הספר נדפס גם קונטרס **שאגת הארי**, על הלכות פסח.

ספרי שער משפט, שער דעה ושו"ת נחלת אבות יצאו במהדורה חדשה, הכוללת הערות ודיונים בדברי המחבר מספרים שדנו באותם נושאים ומספרים שדנו בדבריו, על ידי שמואל אביטן, ירושלים תשס"ה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  כך כתב בשער משפט סימן ל"ה ס"ק א' ובתשובות נחלת אבות סימן ר'. יש אומרים שרבי יצחק בנו של הנודע ביהודה היה חתנו.
2. ↑  הסכמת רבה של ויניצא, הרב משה נתן רובינשטיין. פורום "אידישע וועלט פארומס".
3. ↑  כאן.
4. ↑  ויניצה: הוקם ציון על קברו של הרה"ק בעל 'שער המשפט', באתר "אהלי צדיקים".
5. ↑  כאן.
6. ↑  שו"ת שם אריה. אתר היברובוקס.
שערים בקווי השלום
**קווי השלום של בלפסט** הם סדרה של מחסומי הפרדה שאורכם נע בין כמה מאות מטרים עד כחמישה קילומטרים, המפרידים בין שכונות פרוטסטנטיות וקתוליות בבלפסט. מטרת המחסומים היא להקטין ככל האפשר את האלימות בין הקתולים והפרוטסטנטים.

המחסומים בנוים מקירות ברזל, לבנים ופלדה. הם מגיעים עד לגובה של כשמונה מטרים, ובראשם רשתות מתכת. בחומות משולבים שערים המאוישים על ידי המשטרה ומאפשרים מעבר בשעות היום, אך סגורים בשעות הלילה.

המחסומים הראשונים היו גדרות תיל שהוצבו בספטמבר 1969 כצעד זמני שנועד להפריד בין הקתולים והפרוטסטנטים לאחר פריצת "הצרות". המפקד הצבאי הבריטי טען שמדובר בצעד זמני ביותר ושאין כל כוונה שיהיה בבלפסט משהו דומה לחומת ברלין. בהמשך הוחלפו גדרות התיל בקירות לבנים. בשנת 1988, הצעה לפרק חלק מקו השלום כדי להקים פארק לרווחת התושבים נתקלה בהתנגדות משני הצדדים, שחששו מתקיפות מהצד השני. 

מספר המחסומים עלה עם השנים מ-18 בתחילת שנות התשעים עד ל-40 בשנת 2004, ו-97 בשנת 2017. למרות הסכם השלום שהושג בצפון אירלנד, גם בשנת 2008 הוקם מחסום הפרדה חדש ותושבים רבים אינם מעוניינים בהורדת החומות. 

מאז הפסקת האש של ה-IRA בשנת 1994 מתקיימים סיורים לתיירים בבלפסט הכוללים ביקור בקווי השלום. 

בשנת 2013 קידמה הרשות המבצעת של צפון אירלנד(אנ') יוזמה לפיה כל החומות והמחסומים יוסרו עד לשנת 2023; ברם, נכון לשנת 2021 הוסרו חומות בודדות בלבד, ומספרן עמד על כ-60.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קווי השלום של בלפסט** בוויקישיתוף
* קווי השלום
* Shawn Pogatchnik, Associated Press Writer, Despite peace, Belfast walls are growing in size and number

הערות שוליים
------------

1. ↑  Edwin N. Wilmsen, P. A. McAllister, **The politics of difference** , University of Chicago Press, 1996, page 149
2. ↑  Interface Barriers, Peacelines and Defensive Architecture, BELFAST INTERFACE PROJECT, ‏2017 (באנגלית)
3. ↑  Philip Scranton, Janet F. Davidson, **The business of tourism**, University of Pennsylvania Press, 2006, page 138
4. ↑  A history of the peace walls in Belfast, The Week, ‏21.04.21 (באנגלית)