**עקרון**
(למפת השפלה מוגדלת)עקרון**עקרון**(למפת השפלה רגילה)עקרון**עקרון**(למפת ישראל רגילה)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**עקרון**עקרון**(למפת ישראל מוגדלת)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**עקרון**עקרון**
כתובת עקרון, נמצאת כיום במוזיאון ישראל
**כתובת עקרון** היא כתובת פלשתית שנחשפה בשנת 1996, במהלך חפירות ארכאולוגיות, בתל מקנה, המזוהה עם עקרון המקראית. הכתובת פורסמה בשנת 1997 והיא מוצגת כיום במוזיאון ישראל בירושלים.

זוהי הכתובת הפלשתית הגדולה והשלמה ביותר שיש בידינו.

תיאור הכתובת והרקע להקמתה
-------------------------

הכתובת היא כתובת הקדשה למקדש העיר. היא חרוטה בחמש שורות על לוח אבן גיר שמידותיו 38X61 ס"מ ומשקלו 105 ק"ג. הכתובת כתובה בווריאנט פלשתי של הכתב הפיניקי שהיה בשימוש בתקופת הברזל, תקופה החופפת לימי בית ראשון, והיא מתוארכת לסוף המאה ה-8 לפנה"ס[דרוש מקור] או למאה ה-7 לפנה"ס.

כתובת ההקדשה מזכירה חמישה ממלכי העיר עקרון: אכיש, פדי, יסיד, עדה ויער. פדי הוא מלך המוכר לנו ממנסרת סנחריב: "ופקידי, אצילי ואנשי עקרון, אשר הדיחו את מלכם, הכבול בשבועה ובקללה לאשור, מסרו אותו בידי חזקיהו היהודאי. והוא שם אותו במעצר כמו אויב..." (עמודה שנייה, שורות 73-78).

הכתובת מעידה על אלה פלשתית לא מוכרת - "פתגיה". פירוש שמה לא ברור. יש שהציעו ששמה מורכב מהרכיב πυθο- (כמו בשם פיתיה) ומשם האלוהות גאיה. הנוסע היווני פאוסניאס (המאה ה-2 לספירה) העיד על קשר בין גאיה לאורקל מדלפי (בו כיהנה פיתיה מפורסמת). אחרים הציעו לקרוא כ"פתניה", שכן ה-ג' בכתובת אינה ברורה, ולזהות את המילה עם תואר מוכר של כמה אלוהויות מינואיות, מיקניות ויווניות קדומות: ποτνια. ביוונית-עתיקה πενταγαĩα (חמש ארצות) מתאים לחמישה ממלכי עקרון, לעיל.[דרוש מקור]

עדויות נוספות לפולחן במקדש נמצאו באזור המחסנים של המנחות. בחפירות נמצאו ידיות של קנקני אגירה ועליהן טביעות חותם עם הכתובת: "לבעל ולפאדי"[דרוש מקור], ככל הנראה קשורות הכתובות למס ולמנחות שהועלו למקדש, בדומה למס מחצית השקל והמעשרות של בית המקדש בירושלים.[דרוש מקור]

מבין חמשת שמות המלכים הנזכרים בכתובת ארבעה הם שמות שמיים מוכרים: פדי, יסד, אדא ויער. שם אחד הוא שם בעל אופי יווני: אכיש, שם המופיע גם במקרא כשמו של אכיש מלך גת הפלישתית (שמואל א', כ"א, י"א), ובכך חיזוק לדעה הרווחת שמוצא הפלשתים בכרתים או באזור הים האיגאי.

הכתובת שופכת אור על הימים האחרונים של עקרון הפלשתית בתקופה הקודמת לכיבוש הבבלי. לפי הכרוניקות האשוריות, העיר נכבשה לראשונה בידי סרגון השני בשנת 712 לפנה"ס.[דרוש מקור] בשנת 705 נפלה עקרון בידי חזקיה מלך יהודה כחלק ממסעו נגד פלשת, כפי המתואר בספר מלכים ב': "וַיִּמְרֹד [חזקיה] בְּמֶלֶךְ-אַשּׁוּר וְלֹא עֲבָדוֹ: הוּא-הִכָּה אֶת-פְּלִשְׁתִּים עַד-עַזָּה וְאֶת-גְּבוּלֶיהָ, מִמִּגְדַּל נוֹצְרִים עַד-עִיר מִבְצָר" (פרק י"ח, פסוקים ז'–ח'). בשנת 701 שוחררה בידי סנחריב כחלק ממסע הענישה שלו נגד יהודה. דווקא בימים קשים אלו בתולדותיה הוקדש מקדש חדש לאלוהי העיר.

הכתובת
------

| הכתובת | תעתיק הכתובת | עברית מודרנית |
| --- | --- | --- |
| בת.בנ.אכיש.בנ.פדי.בנ.
יסד.בנ.אדא.בנ.יער.שרעק
רנ.לפתגיה.אדתה.תברכה.ות
שמ[-]ה.ותארכ.ימה.ותברכ.
[-]רצה | (1) בת. בנ. אכיש. בנ. פדי. בנ .
(2) יסד. בנ. אדא. בנ. יער. שרעק
(3) רנ. לפתגיה. אדתה. תברכה. ות
(4) שמ[ר]ה. ותארכ. ימה. ותברכ .
(5) [א]רצה. | (1) בית (אשר) בנה אכיש בן פדי בן
(2) יסד בן אדא בן יער שר-עקרון
(3) לפתגיה אדוניתו, תברכהו
(4) ותשמרהו ותאריך ימיו ותברך
(5) ארצו |

ראו גם
------

* רשימת כתובות כנעניות וארמיות

לקריאה נוספת
------------

* סימור גיטין, טרודה דותן ויוסף נווה, **כתובת הקדשה מלכותית מעקרון**, **קדמוניות** 113, תשנ"ז, 1997, עמ' 38-43
* יוסף נווה, "בשולי הכתובות מדן ומעקרון", **ארץ-ישראל** כו (תשנט), 1999, עמ' 119-122
* טרודה דותן, "הערה קצרה לעניין הכתובת המלכותית מעקרון", **בית מקרא** 49, א, 2003 (תשסד), עמ' 47-49

* Gitin, S. Dothan, T. and Naveh, J. *A royal dedicatory inscription from Ekron*, **Israel Exploration Journal** 47, 1997, pp. 1–16
* Gitin, S. Dothan, T. and Naveh, J. *Ekron identity confirmed*, **Archaeology** 51:1, 1998, pp. 30–31
* James, P. *The date of the Ekron inscription — a note*, **Israel Exploration Journal** 55:1, 2005, pp. 90–93.
* Joseph Naveh, **Studies in West-Semitic Epigraphy**, Jerusalem, (2009), pp. 359-374

קישורים חיצוניים
----------------

|  |  |
| --- | --- |
| פורטל ארכאולוגיה של המזרח הקרובפורטל ארכאולוגיה של המזרח הקרוב | ל**פורטל ארכאולוגיה של המזרח הקרוב** |

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כתובת עקרון** בוויקישיתוף
* Special Report: Ekron Identity Confirmed פרסום הכתובת לראשונה ודיון בה.
* תמונת הכתובת ממוזיאון ישראל. The Ekron Inscription

הערות שוליים
------------

1. ↑  **מבוא לארכיאולוגיה של ארץ ישראל**, האוניברסיטה הפתוחה, כרך ב, פרק 10: כתב וכתובות (כתב: חגי משגב), עמ' 458.
2. 1 2  שמואל אחיטוב, **הכתב והמכתב**, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 330