recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
גשר עור העטרה
 {{{רוחב}}}px{{{רוחב}}}pxהגדלהclass=notpageimage|הצגה

**גשר עור בפין** (באנגלית: **Skin bridge**) הוא מצב רפואי שבו חל חיבור של עור בין גוף הפין לעטרה. הגורם העיקרי לגשרי עור הוא הידבקויות עור הפין שהן אחד הסיבוכים הנפוצים ביותר של ניתוח מילה. בעוד שמרבית הידבקויות עור הפין חולפות עם הזמן או לחלופין באמצעות טיפול שאינו כירורגי, גשרי עור מחייבים טיפול בהליך כירורגי קצר שאינו מצריך אשפוז.

אטיולוגיה
---------

לאחר ניתוח מילה עלול גדם העורלה להידבק לבסיס העטרה או לעטרה עצמה וליצור גשר עור יחיד, או כמה גשרי עור, שרוחבם נע בין מילימטר לשלושה סנטימטרים. גשרי העור הם סיבוך של הידבקויות עור בפין הנוצרות בעת ההחלמה מניתוח מילה. במרבית המקרים נפרדות הידבקויות העור בעקבות גיל, זיקפה, וכן ניקוי וטיפול קפדני של אזור הניתוח לאחר מילה. הסיכון להיווצרות הידבקויות עור עולה בבנים שבהם יש יותר שומן בקדמת עצם החיק אשר גורם לפין להיות חבוי בתוך השומן ומקשה על היפרדות ההידבקויות. בעוד שבפעוטות עם יחס גבוה של משקל לגובה יש סיכון רב יותר לפין חבוי ולהיווצרות הידבקויות עור, לא נמצא קשר בין יחס משקל לגובה בפעוטות להיווצרות גשרי עור. גשרי עור גם יכולים להיווצר במילה בפעוטות מפותחים יותר או במבוגרים שבהם חלה בעיה באופן תפירת הגדם.

במקרים נדירים יותר, הידבקויות וגשרי עור יכולים להיווצר גם בזכרים ערלים, בין העורלה לעטרה, בעקבות חבלה או דלקת.

תסמינים
-------

במרבית המקרים גשרי עור מטופלים בעקבות חוסר שביעות רצון קוסמטית. בעת זיקפה, גשרי עור יכולים לגרום לחוסר נוחות, לכאב ואף עקמת הפין. אצל ערלים או במקרים של הידבקויות מרובות וגדולות תיתכן הצטברות סמגמה מתחת לגשר העור בעקבות קושי בניקוי.

טיפול
-----

מקרים קלים שבהם גשר העור אינו גורם לאי נוחות או לבעיה קוסמטית, אינם מחייבים טיפול וביתר המקרים נעשה הטיפול בהליך כירורגי שאינו מחייב אשפוז. גשרי העור ניתנים לחיתוך ולהסרה בהליך המבוצע בהרדמה מקומית או בהרדמה כללית התלויים בגיל המטופל ובגודל גשרי העור ומספרם. את גשרי העור ניתן לסלק בחיתוך כירורגי באמצעות אזמל מנתחים או באמצעות צריבה חשמלית.

לקריאה נוספת
------------

* מילה (ניתוח)

קישורים חיצוניים
----------------

* תמונות של גשרי עור בפין, circumstitions

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Baher A. Kamal, Penile skin bridges: causes and prevention, **International Surgery** 94, January 2009, עמ' 35–37
2. ↑  K. A. Gracely-Kilgore, Penile adhesion: the hidden complication of circumcision, **The Nurse Practitioner** 9, May 1984, עמ' 22–24
3. ↑  Douglas W. Storm, Cheryl Baxter, Stephen A. Koff, Seth Alpert, The relationship between obesity and complications after neonatal circumcision, **The Journal of Urology** 186, October 2011, עמ' 1638–1641 doi: 10.1016/j.juro.2011.04.016
4. ↑  Sody A. Naimer, Roni Peleg, Yevgeni Meidvidovski, Alex Zvulunov, Office management of penile skin bridges with electrocautery, **The Journal of the American Board of Family Practice** 15, November 2002, עמ' 485–488
**שלו עד-אל** (נולד ב-1968 ברמת גן) הוא צ'מבליסט ומנצח ישראלי.

שלו עד-אל בחזרה עם התזמורת הפילהרמונית של האנוי, 2016

ביוגרפיה
--------

שלו עד-אל הוא זוכה מלגות קרן התרבות אמריקה-ישראל, בוגר תלמה ילין וחתן פרס פרנסואה שפירא לשנת 1987. בשנת 1988 סיים לימודיו באקדמיה הלאומית של האג. בארץ הופיע כסולן עם התזמורות המובילות, ביניהן התזמורת הפילהרמונית הישראלית.

הוא חבר ב"איל גרדלינו" הבלגית, ב"קונסורט דוריאן" השווייצרי, וב"סולני סטרדיוואריוס" של הפילהרמונית של ברלין. הוא גם משמש כמנהל המוזיקלי של "אקדמיה דניאל" ושל סולני הבארוק של אוסלו.

עד-אל הוא אורח קבוע כמנצח וכנגן צ'מבלו בפסטיבלים ובבמות המוזיקה החשובות בעולם כגון פסטיבל ברוז', פסטיבל באך בלייפציג, 92 בניו יורק, וויגמור הול בלונדון, סנטורי הול של טוקיו והפסטיבל של סידני. בין השנים 1997–2007 היה מנצח אורח קבוע של תזמורת האלה.

כמו כן ניצח על התזמורת הסימפונית של ברלין, התזמורת הפילהרמונית של בוגוטה, התזמורת הסימפונית של בנגקוק, תזמורת האקדמיה של הונג קונג, תזמורת הפסטיבל של סידני, התזמורת הסימפונית הלאומית של פרו, התזמורת הסימפונית הלאומית של פנמה, התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון, התזמורת הסימפונית ירושלים, הסינפונייטה הישראלית באר שבע, הקאמרטה הישראלית ירושלים, והתזמורת הקאמרית הישראלית. שלו עד-אל שימש בין השנים 2013 - 2016 כמנהלה המוזיקלי של תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית.

עד-אל הקליט עד כה למעלה מ-80 אלבומים לחברות התקליטים כגון דויטשה גרמופון. הוא החזיק במשרות הוראה קבועות באקדמיות של ברנו ושל דרזדן, וכן באוניברסיטת בוסטון.

כמו כן הוזמן להעביר כיתות אמן באקדמיות של מוסקבה, פוקואקה (יפן), הונג קונג, בואנוס איירס, הוואנה, לימה, לה פאס, ריו דה ז'ניירו, טאלין, סידני, מנילה, בייג'ינג, אוניברסיטת פלורידה, אינטרלוקן, אוניברסיטת אינדיאנה בבלומינגטון, לונג'י (בוסטון), ובלגרד.

ב-2008 היה עד-אל ללא-גרמני הראשון שזכה בפרס פאש היוקרתי לתרומה להחייאת המוזיקה המרכז-גרמנית.

חיים אישיים
-----------

שלו עד-אל מתגורר כיום בברלין.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של שלו עד-אל

* שלו עד-אל, באתר Discogs (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007334871005171
* BIBSYS: 4087291
* BnF: cb13979735b (data)
* GND: 135199484
* ISNI: 0000 0000 8371 4615
* LCCN: no00074680
* NKC: jn20020131002
* RERO: 02-A022533015
* VIAF: 34651882
* WorldCat (עם VIAF): 34651882

 |
**אנרגיית קשר כימית** (באנגלית: **Bond Energy**; סימול: **E**) היא הערך המייצג את מידת חוזקו של קשר כימי. זו היא האנרגיה שיש להשקיע על מנת לפרק מולקולה לאטומים בודדים.

אנרגיית הקשר נמדדת, בדרך כלל, ביחידות של J·mol−1, המבטאות את מספר הג'אולים שיש להשקיע כדי לפרק את הקשרים במול של מולקולות.

לדוגמה, אנרגיית הקשר הממוצעת של C-H במתאן, העומדת על 414 KJ·mol−1, מייצגת את השינוי באנתלפיה הנדרש לפירוק מולקולת מתאן לאטום פחמן וארבעה רדיקלי מימן. לחלופין, נהוג לייצג את אנרגיית הקשר הכימית ביחידות של אלקטרון וולט למולקולה. לדוגמה, אנרגיית הקשר הממוצעת של C-H במתאן היא 4.29 אלקטרון וולט למולקולה. במונחי אנרגיית פוטון, זו נמצאת בתחום העל-סגול הקרוב.

התאמה בין אנרגיית קשר לאורך קשר
-------------------------------

ישנו קשר בין אנרגיית (חוזק) הקשר לאורך הקשר. לכן, ניתן להשתמש ברדיוס המתכתי, הרדיוס היוני והרדיוס הקוולנטי של כל אטום במולקולה על מנת להעריך את חוזק הקשר.

לדוגמה, הרדיוס הקוולנטי של האטום בור מוערך ב-83 פיקומטר, אבל אורך הקשר B-B במולקולת {\displaystyle {\ce {B\_2 Cl\_4}}} הוא 175 פיקומטר, ערך גדול בהרבה. מתוך הנתונים הללו ניתן להסיק שהקשר בין שני אטומי בור הוא קשר יחיד חלש. לעומת זאת, הרדיוס המתכתי של רניום הוא 137.5 פיקומטר, כאשר במולקולת {\displaystyle {\ce {Re\_2 Cl\_8}}} אורך הקשר Re-Re הוא 224 פיקומטר. מהנתונים הללו ניתן להסיק שהקשר האמור נחשב חזק. קשר זה מכונה קשר מרובע.

גורמים המשפיעים על אנרגיית הקשר
-------------------------------

ישנם מספר גורמים מרכזיים המשפיעים על אנרגיית הקשר:

* סדר הקשר – קשר קוולנטי משולש חזק מקשר קוולנטי כפול, אשר חזק מקשר קוולנטי יחיד.
* המרחק – ככל שאטומים קטנים יותר, הם קרובים יותר זה לזה והמשיכה ביניהם חזקה יותר.
* אלקטרושליליות – ככל שהפרש האלקטרושליליות בין האטומים המחוברים בקשר הוא גדול יותר, כך אנרגיית הקשר גדולה יותר.
* מידת הקוטביות – ככל שהקשר קוטבי יותר המטענים החלקיים של הקטבים גדולים יותר וכוחות המשיכה בין המטענים חזקים יותר (חוק קולון).

ראו גם
------

* אנרגיית סריג
* משולש ואן ארקל-קטלאר

קישורים חיצוניים
----------------

* טבלת אנרגיות קשר כימיות

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4145565-4

 |
מגדל אייפל
**אלכסנדר גוסטב אייפל** (**אֵפֵל**, בצרפתית: **Alexandre Gustave Eiffel**;‏ 15 בדצמבר 1832 – 27 בדצמבר 1923) היה מהנדס ואדריכל צרפתי, אשר נודע בעיקר בזכות בנייתו של מגדל אייפל בפריז.

קריירה כמהנדס
-------------

אייפל התחיל את לימודיו בקולז' סנט-בארב על מנת לעמוד בתנאי הקבלה של אקול פוליטקניק ו-École Centrale des Arts et Manufactures, ולאחר שעמד בהם, הוא בחר באחרון. הוא סיים את לימודי ההנדסה עם התמחות בכימיה ב-1855 ולאחר מספר חודשים החל לעבוד בחברה בלגית שעסקה במסילות ברזל. את הקריירה העצמאית שלו החל בשנות ה-60 של המאה ה-19, כאשר תכנן מספר גשרים מפלדה בצרפת ובפורטוגל. אייפל היה מחלוצי המהנדסים שעשו שימוש בפלדה - חומר חדש בתחום הבנייה בתקופתו. הוא השתמש במסבכי פלדה כאלמנטים קונסטרוקטיביים וקישוטיים כאחד.

אייפל עיצב את שלד הברזל של פסל החירות, ויאדוקט גרבי שבצרפת ועוד גשרים ומבני פלדה רבים נוספים. הוא התפרסם מאוד בזכות המבנים הרבים שתכנן, והוזמן ב-1887 לבנות את מגדל אייפל. מגדל אייפל נבנה עבור התערוכה הבינלאומית שהתקיימה בפריז ב-1889, לרגל 100 שנה למהפכה הצרפתית. מגדל אייפל היה המבנה הגבוה ביותר בעולם כאשר נבנה, ודרש אומץ רב מצד אייפל להוציא אל הפועל מבנה זה. כל רכיב במבנה, כולל כחצי מיליון המסמרות, תוכנן בקפידה על ידי אייפל במשך כשנה וחצי עד לתחילת הבנייה עצמה.

אייפל גם היה מעורב בכרייתה של תעלת פנמה, אך בשל האשמות על שחיתויות פיננסיות ("שערוריית פנמה") שהופנו נגדו על העבודה בחברה שעסקה בכרייה (שהוכחו לימים כהאשמות שווא) הוא פרש מעיסוקו בהנדסה.

אייפל נפטר ב-1923 בגיל 91.

השפעה
-----

אייפל חי בזמן המהפכה התעשייתית, והדבר השפיע רבות על עבודתו. כך, למשל, הוא הושפע מן הצורך ההולך וגובר באמצעי תחבורה - כתוצאה מתהליכי עיור ומעברים של אנשים, ונחשף לחומרים מגוונים ממקומות שונים בעולם.

עבודות
------

### מבנים שתכנן

* מגדל אייפל, פריז
* שלד פסל החירות, ניו יורק
* מצפה ניס, ניס
* שוק אדולפו ליסבואה, מנאוס

### גשרים שתכנן

* ויאדוקט פורטו, פוארטו ריקו
* ויאדוקט גרבי, צרפת
* ויאדוקט סולברה, צרפת
* גשר דום לואיס, פורטו

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גוסטב אייפל** בוויקישיתוף
* גוסטב אייפל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* גוסטב אייפל, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007429801505171
* BIBSYS: 90267561
* BNC: 000026145
* BNE: XX1257156
* BnF: cb12522897m (data)
* CANTIC: a10752675
* CiNii: DA0396809X
* GND: 118688340
* ISNI: 0000 0001 1059 9000
* LCCN: n83210418
* LNB: 000239761
* Léonore: 132954
* NDL: 00620617
* NKC: xx0013198
* NLA: 48864430
* NLG: 236938
* NLP: a0000002691087
* NTA: 071733493
* RERO: 02-A003212128
* RKD: 271612
* SELIBR: 331384
* SNAC: w6x360vq
* SUDOC: 027348520
* Trove: 1480950
* ULAN: 500000800
* VIAF: 44407671
* WorldCat: lccn-n83210418

 |
צ'אוראסיה ב-1988
פאנדיט **האריפראסאד צ'אוראסיה** (הינדי: **हरिप्रसाद चौरसिया**; יליד 1 ביולי 1938) הוא נגן בנסורי המנגן מוזיקה הודית קלאסית, תוך הכנסת חידושים מקוריים משלו בתחום הטכניקה ותפקידי הכלי ושיתופי פעולה עם מוזיקאים מערביים.

חייו ויצירתו
------------

צ'אוראסיה נולד בעיר אללהאבאד. בניגוד למוזקאים הודים רבים צ'אוראסיה לא נולד למשפחה של מוזיקאים. אביו היה מתאבק, ורצה שגם בנו יהיה מתאבק. 
בגיל 15 החל ללמוד שירה, אולם שנה לאחר מכן כבר עבר לחליל הבנסורי לאחר ששמע את פנדיט בהולנאט' החלילן הידוע מוראנאסי. ב-1957 בעודו נער קיבל את חסות רדיו כל הודו (Al India Radio) והיה לחלק מצוות האמנים הקבוע של התחנה.

צ'אוראסיה הוא אמן נדיר שהצליח לשמר את המוזיקה המסורתית ההודית ואם זאת התפתח לכיוונים נוספים. לצד ראגות רבות שהקליט ומוזיקה מדיטטיבית ניסה תמיד לשלב בין המוזיקה הצפון הודית לסגנונות שונים. כך למשל ב 1987 חבר לסקסופוניסט יאן גרברק לגיטריסט ג'ון מקלפלין ולנגן הטאבלה זקיר חוסיין לפרויקט "Making Music" ששילב בין הסגנון הצפון הודי של צ'אוראסיה וחוסיין לבין הסגנון המערבי של גרברק ומקלפלין.

צ'אוראסיה פתח בבומבאי בית ספר ללימודי חליל שנקרא "VRINDABAN GURUKUL". בבית הספר לומדים נגינה על בנסורי בשיטה ההודית הקלאסית וחיים בצורה הודית מסורתית. הריפרסד משמש כגורו של המקום.

צ'אוראסיה הקליט בחייו כמות אדירה של ראגות, שירי עם, יצירות ופסקולים לסרטים. הוא זכה לעשרות פרסים ותארים ביניהם פרסים מממשלת הודו, ממשפחת המלוכה ההולנדית ומאוניברסטאות בהודו וברחבי העולם. הייתה לו השפעה אדירה על המוזיקה בעולם כולו ועל חשיפת המוזיקה ההודית למערב. הוא אחד האמנים הפורים והיצרתיים בהודו ובעולם.

צ'אוראסיה הופיע מספר פעמים בישראל. הופעתו במסגרת פסטיבל ישראל ב-1996 הוקלטה ויצאה על גבי CD בשם Hariprasad Chaurasia - Nada in Jerusalem.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **האריפראסאד צ'אוראסיה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של האריפראסאד צ'אוראסיה (באנגלית)

* האריפראסאד צ'אוראסיה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* האריפראסאד צ'אוראסיה, באתר ספוטיפיי

* האריפראסאד צ'אוראסיה, באתר AllMusic (באנגלית)

* האריפראסאד צ'אוראסיה, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* האריפראסאד צ'אוראסיה, באתר Discogs (באנגלית)

* האריפראסאד צ'אוראסיה, באתר Songkick (באנגלית)
* האריפראסאד צ'אוראסיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007304167805171
* BnF: cb13892418g (data)
* CANTIC: a11231804
* GND: 131735632
* ICCU: UBOV551410
* ISNI: 0000 0001 1455 4141
* LCCN: n87832343
* MusicBrainz: d2326d39-1287-42d7-80ba-71663b9169d3
* NKC: js20061103003
* NTA: 098026518
* SUDOC: 084754621
* VIAF: 113938579
* WorldCat: lccn-n87832343

 |
**נועם מוצ'ה** (נולד ב-30 ביולי 2003) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר במ.ס. אשדוד מליגת העל ובנבחרת ישראל הצעירה עד גיל 21.

ביוגרפיה
--------

מוצ'ה נולד וגדל באשדוד שבישראל, למשפחה יוצאת אתיופיה.

### קריירת מועדונים

#### מ.ס. אשדוד

החל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של מ.ס. אשדוד אליה הצטרף כשהיה בן 7. כשהיה בן 15 חתם חוזה לשלוש שנים עם קבוצת הנערים שלה, וכשזה הסתיים חתם על חוזה ל-5 שנים בקבוצה הבוגרת של מ.ס. אשדוד. הוא אף זכה עם קבוצת הנוער באליפות בעונת 2021/2022, וכן השתתף עם מ.ס. אשדוד בליגת האלופות לנוער בשנה לאחר מכן.

ב-29 באפריל 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בבוגרים של מ.ס. אשדוד, כשנכנס כמחליף במחיצת השנייה, בהפסד החוץ 0–2 למכבי נתניה בליגת העל.

### נבחרות ישראל

לזכותו של מוצ'ה 17 הופעות בנוסף לשער במדי נבחרת הנוער עד גיל 19 של ישראל, ואף לקח חלק בהישג השיא שלה כשהעפילה לטורניר-הגמר של אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 19 לשנת 2022, בו הפסידה נבחרת הנוער הישראלית לזו של אנגליה עד גיל 19 בגמר (1–1 לפני ההארכה) 3–1.

כיום הוא גם חלק מסגל נבחרת ישראל הצעירה עד גיל 21, מאז הופעת הבכורה שלו במדיה ב-12 בספטמבר 2023.

קישורים חיצוניים
----------------

* נועם מוצ'ה, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* ירדן בלחסן, ‏"השחקן הטוב בליגה": על האקזיט הבא של הנוער, באתר ONE‏, 2 בפברואר 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  איציק כלפי, ‏דואגת לעתיד: נועם מוצ'ה חתם לחמש שנים באשדוד, באתר ONE‏, 10 באוגוסט 2021
**ענת סטלינסקי** (נולדה ב-11 בינואר 1983) היא במאית, יוצרת, עורכת ומפתחת תוכן בטלוויזיה ישראלית.

ביוגרפיה
--------

סטלינסקי נולדה ב-1983 בחרקוב, אוקראינה. ב–1991 בגיל 8 וחצי עלתה מאוקראינה עם אמה וסבתה. אמה ילנה הייתה מורה לפסנתר. בישראל התגוררו ברעננה. בגיל 13 עברה המשפחה להתגורר בהוד השרון. בצבא שרתה ב-יחידה 8200.

סטלינסקי היא בוגרת הפקולטה לאמנויות ע"ש יולנדה ודוד כץ באוניברסיטת תל אביב.

קריירה
------

ב-2003 הצטרפה לערוץ 9 שרק הוקם, והחלה את הקריירה ככתבת בערוץ.

ב-2011 הייתה עורכת תוכן בכירה בערוץ הילדים.

ב-2014 יצרה וערכה את התוכנית "עניין אישי". בהמשך השנה ערכה את התוכניות "סדר יום חדש" ו"שיהיה במזל". ב-2015 ערכה את התוכנית "חשבון משותף".

ב-2017 ביימה וערכה את התוכנית "המתמחים". ב-2018 ערכה את התוכנית "הקופסה".

ב-2019 ביימה את הסרט "אהוד אולמרט ראיון ראשון" ששודר בקשת.

ב-2019 ביימה את הסרט "השוטרים הנוקמים" המבוסס על פרשת השוטרים הנוקמים שהתרחשה ב-2006. הסרט היווה את הבסיס לסדרה "השוטרים".

ב-2021 הייתה הבמאית והעורכת הראשית של העונה השלישית של "חתונה ממבט ראשון". העונה בבימויה זכתה בפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה בקטגוריית תוכנית דוקו-ריאליטי לשנת 2021. ב-2022 ביימה וערכה גם את העונה הרביעית של הסדרה שזכתה אף היא בפרס האקדמיה, ואת סרט הטלוויזיה "לשדך את אמא".

ב-2023 ביימה את הסדרה הקומית "סובייצקה" שיצרה דנה אברמוביץ' ושודרה בכאן 11. הסדרה זכתה לשבחי הביקורת על הכתיבה והבימוי.

קישורים חיצוניים
----------------

* ענת סטלינסקי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  אתר למנויים בלבד גילי איזיקוביץ, ענת סטלינסקי, במאית "סובייצקה", מספרת איך הרוסיוּת שלה הרימה ראש אחרי שנים, באתר הארץ, 10 באוגוסט 2023
2. ↑  סובייצקה WHO?, באתר www.tau.ac.il
3. ↑  דוד אברהם‏, חדש בקיוב: מי זז השבוע?, באתר וואלה!‏, 6 בפברואר 2014
4. ↑  ענת סטלינסקי, באתר www.ishim.co.il
5. 1 2  ורד פוליאק, ‏"היה לנו נס, זו ההפקה הכי מאתגרת שאי פעם הייתה לי", באתר ‏מאקו‏, 15 ביולי 2021
6. ↑  ניב שטנדל, ‏"אלדד חדד חי בתחושה שכל רגע עלולים לפגוע בו", באתר ‏מאקו‏, 9 במרץ 2021
7. ↑  חתונה ממבט ראשון – Gil Productions, באתר gilp.co.il
8. ↑  מילה סביטלמן, "סובייצקה" מציבה לראשונה בפריים טיים את המציאות של דור אחד וחצי לעלייה מבריה"מ, באתר חדשות 13, 14 באוגוסט 2023
9. ↑  אילן קפרוב‏, "סובייצקה": הגאווה של הסדרה במורשת ובגיבוריה מכסה על הפגמים, באתר וואלה!‏, 10 בספטמבר 2023
10. ↑  תתכוננו כי לאנשי הדור השני לעלייה מברית המועצות יש הרבה מה לומר, באתר www.israelhayom.co.il, ‏30 ביולי 2023
11. ↑  רועי אבן, ‏"סובייצקה" היא קול חשוב בטלוויזיה, ולא רק בגלל המוצא שלה, באתר ‏מאקו‏, 13 באוגוסט 2023
12. ↑  "סובייצקה": הסדרה שמביאה את קולם של העולים מברית המועצות, באתר אייס, 30 ביולי 2023
**לאון ביילי באטלר** (באנגלית: **Leon Bailey Butler**; נולד ב-9 באוגוסט 1997 בקינגסטון שבג'מייקה) הוא כדורגלן ג'מייקני המשחק בעמדת החלוץ ולעיתים כקשר קיצוני באסטון וילה ובנבחרת ג'מייקה.

קריירת מועדונים
---------------

ביילי התחיל את הקריירה שלו באקדמיה של פיניקס אולסטארס תחת השגחתו של אביו המאמץ, קרייג באטלר. בשנת 2011 אביו חיפש באירופה קבוצה לבנו הביולוגי, קייל, וללאון ביילי. הם נדדו במדינות כמו אוסטריה, גרמניה והולנד עד שעצרו בבלגיה, בקבוצת גנק שם ביילי נבחן בתחילת שנת 2012. גנק התרשמה מיכולותיו, אבל בגלל תקנון השחקנים הצעירים המחמיר של פיפא, הם לא יכלו להציע לו חוזה בגיל כזה צעיר. משום כך, גנק החתימה את ביילי בהסכם טיוטה כשהיה רק בן 15, דבר שמותר בבלגיה. ביילי עבר לגור בבית קרוב לגנק. אביו עזב למקסיקו, כדי לעבור באופן רשמי לבלגיה, הוא נעדר במשך ארבעה חודשים, שלפי דבריו אמר שבכלל נחטף. במשך ארבעת החודשים האלה המועדון טיפח את הילדים הצעירים, שבאותה תקופה היו חסרי הורים. כאשר באטלר חזר לגנק, הם כבר היו צריכים לסגת מהעסקה הזו, מה שגרם לו לפנות לקבוצה בלגית אחרת, סטנדרד לייז', אך העברתו של ביילי לקבוצה לא אושרה משום שלבאטלר לא הייתה אשרת עבודה. כתוצאה מכך, הם לא יכלו להישאר בבלגיה והם חזרו לג'מייקה, אך לעיתים שבו לאירופה, כשבאטלר מציע את שחקניו לקבוצות אירופאיות. עם אייאקס הוא הגיע לחוזה מילולי באוקטובר 2013, אך שוב ההעברה לא התממשה. חוקי פיפא לא איפשרו לשחקן מתחת לגיל 18 לחתום בחוזה מקצועי בעבור קבוצת כדורגל. בתחילת שנת 2015 ביילי מצא את עצמו חותם בקבוצת א.ס. טרנצ'ין הסלובקית.

ביילי הצטרף בסופו של דבר לגנק בשנת 2015 כאשר הפך לבן 18. את הופעת הבכורה שלו בליגה הבלגית ערך ב-21 באוגוסט 2015 בהפסד החוץ 1–3 לסיינט טרוידן כאשר עלה מהספסל בדקה ה-62. את שערו הראשון כבש שלושה חודשים מאוחר יותר נגד לוון. בסוף עונת 2015/16 הוא זכה בתואר "השחקן הצעיר המצטיין של העונה".

בחלון העברות של עונת 2016/17 חתם ביילי בשורות באייר לברקוזן מהבונדסליגה בעבור 20 מיליון אירו, לאחר שהיה מחוזר על ידי מנצ'סטר יונייטד וצ'לסי. ב-7 בפברואר ערך את הופעתו הבכורה בהפסד 1-0 להמבורג. ב-11 באוגוסט 2017 הבקיע את שערו הראשון בקבוצה בניצחון 3-0 על קרלסרוהה בגביע.

ב-4 באוגוסט 2021 חתם ביילי לארבע שנים באסטון וילה. ב-18 בספטמבר כבש שער בכורה בניצחון 0-3 על אברטון.

תארים
-----

אישיים
* השחקן הצעיר המצטיין של העונה בליגה הבלגית: 2015/16

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לאון ביילי** בוויקישיתוף
* לאון ביילי, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* לאון ביילי, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  טרנצ'ין מחתימה שני שחקנים ג'מייקנים מרשימים

| **נבחרת ג'מייקה – גביע הזהב 2023** |
| --- |
| 1 בלייק • 
2 למביקיסה • 
3 למברט • 
4 בל • 
5 פינוק • 
6 ברנרד • 
7 ביילי • 
8 ג'ונסון • 
9 ברק • 
10 דקורדובה-ריד • 
11 ניקולסון • 
12 גריי •
13 בויס-קלארק • 
14 ריצ'רדס •
15 לטיבודיר •
16 פאריס •
17 לואו •
18 אנטוניו •
19 מריאפה •
20 לורנס •
21 בראון •
22 ראסל •
23 ווייט •
מאמן: האלגרימסון | ג'מייקהג'מייקה |
**סילביה דוראן** (נולדה במאי 1948) היא רקדנית ומורה לפלמנקו, מחלוצות המחול והפלמנקו בישראל.

ביוגרפיה
--------

סילביה דוראן נולדה ביוהנסבורג, דרום אפריקה, שם למדה נגינה בפסנתר במשך 13 שנים והחלה את לימודי המחול הספרדי לצד לימודי בלט קלאסי. בגיל 17 נסעה לספרד, שם רקדה בלהקות מן השורה הראשונה. 

במשך השנים הופיעה באולמות חשובים ובבתי אופרה מן הנודעים בעולם. בין מוריה היו רקדנים ידועי-שם, בהם ויקטוריה אווחניה, אנחליטה גומז ופאקו פרננדז.

דוראן הגיעה לישראל כאמנית מתנדבת מספרד בשנת 1973, כדי להופיע לפני חיילים בחזית ובבתי חולים במלחמת יום הכיפורים. בשנת 1975 עלתה לישראל. 

בישראל העמידה דור של רקדני פלמנקו מקצועיים בבית הספר הראשון למחול ספרדי שהקימה בישראל. בשנת 1998 ייסדה שתי אגודות: "האגודה לקידום ופיתוח המחול הספרדי בישראל" ו"האגודה לקידום ופיתוח המחול הספרדי ותרבות ספרד בישראל". 

סילביה דוראן הופיעה באירופה, בארצות הברית וביפן. היא הנחתה כיתת אמן בג'וליארד, ניו יורק.

פרסים ואותות הוקרה
------------------

* נובמבר 2012 - אות הוקרה על תרומתה לתרבות הישראלית לאורך השנים מטעם איגוד אמני ישראל.
* 2012 -מחוה במדריד במסגרת פסטיבל "סומה פלמנקו" מטעם עיריית מדריד
* 2011 - מכון סרוונטס בתל אביב, תערוכת צילומים והקרנת הסרט "סילביה - מחול ספרדי" לרגל 35 שנות מחול ספרדי בישראל
* 2008 - עיטור כבוד מחואן קרלוס הראשון, מלך ספרד על תרומתה לספרד ולעם הספרדי
* 2008 - מחוה לסילביה דוראן בקבלת פנים בבית שגריר ספרד בישראל
* 2007 - מחוה במסגרת פסטיבל מחול כרמיאל
* 2004 - פרס רוזנבלום לאמנויות הבמה של עיריית תל אביב על מפעל חיים
* 2000 - ערב מחוה בפסטיבל הגיטרה הבינלאומי

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של סילביה דוראן
* סילביה דוראן ולהקתה, סרטון באתר יוטיוב
* אתר פרס רוזנבלום
* אליקים ירון, ספרד בעורקים, מעריב, 3 בדצמבר 1986
* גילה מצא, פיאסטה בתל אביב, מעריב, 17 באוגוסט 1987

הערות שוליים
------------

1. ↑  nrg מעריב, עושים כבוד: 11 אמנים יקבלו אות הוקרה מיוחד, באתר nrg‏, 28 באוקטובר 2012
**משחקי הרצון הטוב** (באנגלית: **The Goodwill Games**) היו מפעל הספורט שנוצר על ידי טד טרנר כתגובה לחרם על אולימפיאדת מוסקבה; בשנת 1979 פלשה ברית המועצות לאפגניסטן, למרות דרישתה של ארצות הברית, ברית המועצות לא יצאה מאפגניסטן, בתגובה לכך ארצות הברית ועוד מספר מדינות החרימו את אולימפיאדת מוסקבה (1980). ובתגובה לכך, ברית המועצות ועוד מספר מדינות מהגוש המזרחי החרימו את אולימפיאדת לוס אנג'לס (1984).

בדומה למשחקים האולימפיים, גם משחקי הרצון הטוב נערכו פעם בארבע שנים (עם יוצא דופן אחד, המשחקים האחרונים שנערכו) והיו מחולקים לעונות משחקי קיץ ומשחקי חורף. משחקי הקיץ של הרצון הטוב נערכו חמש פעמים, בין השנים 1986–2001. משחקי החורף נערכו רק פעם אחת, בשנת 2000. המשחקים בוטלו בעקבות מדרוג נמוך, על ידי טיים וורנר, שקנתה את המשחקים בשנת 1996.

רקע
---

המשחקים הראשונים נערכו בשנת 1986 במוסקבה. 3,000 אתלטים ב-79 מדינות שונות השתתפו במשחקים. מספר שיאי עולם נקבעו באותם משחקים, על ידי סרגיי בובקה (קפיצה במוט), ג'קי ג'וינר קרסי (קרב שבע), מיכאל היבנר ואריקה סלומה (אופניים).  

גם בגרסה השנייה של המשחקים שנערכה בסיאטל נשברו שיאי עולם, על ידי מייק בארומן (שחייה), ונדייז'דה ריאשקינה (הליכה תחרותית).

המשחקים שנערכו ב-1994 בסנקט פטרבורג היו המשחקים הראשונים מאז התפרקות ברית המועצות. רוסיה השיגה חמישה שיאי עולם בהרמת משקלות במשחקים האלו. משחקים אלו היו גם אירוע הספורט הגדול הראשון עם תחרות רשמית של כדורעף חופים (כדורעף החופים נכנס לאולימפיאדה באטלנטה 1996).

בשנת 1996 נקנו המשחקים על ידי טיים וורנר מטד טרנר כאשר נרכשה חברתו של טרנר, Turner Broadcasting System.

בשנת 1999, זכו משחקי הרצון הטוב בפרס אמי לבידור בפריים טיים בקטגוריית הכוריאוגרפיה הטובה ביותר בגין טקס הפתיחה של האירוע (אנ').

בשנת 2001 נערכה באוסטרליה הגרסה האחרונה של המשחקים. לאחר מכן המשחקים בוטלו בעקבות מדרוג נמוך.

טבלת המשחקים
------------

### משחקי הקיץ

| שנה | משחקים | עיר מארחת | מדינה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1986 | 1 | מוסקבה | ברית המועצותברית המועצות ברית המועצות | 3,000 אתלטים מ-79 מדינות |
| 1990 | 2 | סיאטל | ארצות הבריתארצות הברית ארצות הברית | 2,300 אתלטים מ-54 מדינות |
| 1994 | 3 | סנקט פטרבורג | רוסיהרוסיה רוסיה | 2,000 אתלטים מ-59 מדינות |
| 1998 | 4 | ניו יורק סיטי | ארצות הבריתארצות הברית ארצות הברית | 1,300 אתלטים מ-60 מדינות |
| 2001 | 5 | בריזבן | אוסטרליהאוסטרליה אוסטרליה | 1,300 אתלטים |
| 2005 | *6* | פיניקס | ארצות הבריתארצות הברית ארצות הברית | **המשחקים בוטלו** |

### משחקי החורף

| שנה | משחקים | עיר מארחת | מדינה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2000 | 1 | לייק פלסיד | ארצות הבריתארצות הברית ארצות הברית | משחקי החורף היחידים שנערכו אי פעם |
| 2005 | *2* | קלגרי | קנדהקנדה קנדה | **המשחקים בוטלו** |

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **משחקי הרצון הטוב** |

* טקס הפתיחה של המשחקים בשנת 1986 באתר יוטיוב.
**יצחק גרברג** הוא דיפלומט ישראלי, שכיהן כשגריר ישראל בניו זילנד וכשגריר לא תושב של ישראל לאיי האוקיינוס השקט טונגה, סמואה ואיי קוק. לפני כן כיהן כשגריר ישראל במספר מדינות אפריקאיות וכן בגאורגיה וכקונסול כללי בהודו ובסין.

ביוגרפיה
--------

### השכלה

בשנת 1980 סיים גרברג את לימודיו לתואר ראשון במדע המדינה ולתעודת הוראה במדעי החברה באוניברסיטת תל אביב. ב-1986 סיים לימודים לתואר שני בתקשורת המונים באוניברסיטה העברית ובשנת 1999 הוענק לו תואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה. למד במכללה לביטחון לאומי (1998–1999). בשנת 2009 קיבל תואר דוקטור בפוליטיקה בינלאומית מאוניברסיטת דרום אפריקה.

בשנים 2005–2007 לימד בחוג ללימודי מזרח אסיה באוניברסיטת תל אביב. בשנים 2014–2015 היה מרצה באוניברסיטת חיפה.

### קריירה דיפלומטית

ב-1984 סיים גרברג את קורס הצוערים במשרד החוץ. שירת כמזכיר שני בשגרירות ישראל בפיליפינים (1985–1989). כיהן כקונסול כללי של ישראל במומבאי שבהודו (1992–1996) וכקונסול כללי של ישראל בשאנגחאי שבסין (1996–1997).

בשנים 1999–2002 כיהן גרברג כשגריר ישראל בזימבבואה, וב-2002–2003 היה שגריר במוזמביק, נמיביה, זמביה, בוטסואנה ומלאווי. כיהן כשגריר ישראל בגאורגיה (2007–2012). לאחר מכן שימש כמנהל מחלקת אפריקה הדרומית במשרד החוץ.

ב-2016 מונה לגרברג שגריר ישראל בניו זילנד ולשגריר לא תושב לטונגה, סמואה ואיי קוק הוא החל את כהונתו בניו זילנד בחודש יולי באותה שנה.

בדצמבר 2016 החזירה ממשלת ישראל השלושים וארבע את שגריר ישראל מניו זילנד בעקבות תמיכת המדינה בהחלטה 2334 של מועצת הביטחון של האו"ם וגרברג חזר לישראל. לאחר תום המשבר בין המדינות ביוני 2017 שב גרברג למקום כהונתו בניו זילנד. בשנת 2020 הוחלף על ידי רן יעקובי.

יצחק גרברג נשוי ואב לשלושה ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* על השגריר, באתר שגרירות ישראל בניו זילנד
* The Changing Nature of Israeli-Indian Relations: 1948-2005, עבודת הדוקטורט של יצחק גרברג, 2008
* **יחסי הודו-ישראל** מאת יצחק גרברג, במכללה לביטחון לאומי, 2009
* Israel & Samoa Relationship based on Biblical Principles & Aspirations
* יניר קוזין, ‏בעקבות ביטול ההופעה: שגריר ישראל בניו זילנד הזמין את לורד לפגישה, באתר מעריב אונליין, 26 בדצמבר 2017
* דיאנה בחור-ניר, שגריר ישראל בניו זילנד: "יש התרגשות אדירה, אנשים מתפרקים", באתר כלכליסט, 9 ביוני 2020

הערות שוליים
------------

1. ↑  מקור: אתר אוניברסיטת תל אביב.
2. ↑  מינויים בשירות החוץ, החלטה מספר 1004 של ממשלת ישראל השלושים וארבע, משנת 2016, באתר של משרד ראש הממשלה.
3. ↑  מקור: Talk by Israel Ambassador 8 October 2018.
4. ↑  ראו: Israeli ambassador recalled from New Zealand after UN resolution.
5. ↑  איתמר אייכנר, תם המשבר הדיפלומטי עם ניו זילנד: השגריר חוזר, באתר ynet, 13 ביוני 2017.
פירוש נוסף ערך זה עוסק בשד. אם התכוונתם ללהקת פ'אנק מטאל ורוק אלטרנטיבי אמריקאית, ראו אינקיובס.
ציור של אינקובוס מ-1870.
הנרי פוסלי, "הסיוט" (*Der Nachtmahr"*)‏, 1781. בציור מפורסם זה נראה **אינקובוס** ישוב על אישה חולמת.
לפי אגדות מימי הביניים, ה**אינקובוס** (incubus, ברבים:אינקובי, מהפועל הלטיני incubo שמשמעו "סיוט") הוא שד בעל דמות גברית, שמפתה נשים לשכב עמו, או לחלופין אונס אותן בשנתן. האינקובוס יכול לשכב עם נשים כדי לעבר אותן, כמו באגדה על מרלין, ויכול לעיתים להביאן עד לתשישות או למוות על ידי שניזון מאנרגיית החיים שלהן.

לאינקובוס קיימת מקבילה ממין נקבה המכונה סוקובוס (Succubus).

מקורות
------

לפי מלאוס מלפיקרום (Malleus Maleficarum), או "פטיש המכשפות", הסוקובי אוספות את הזרע מהגברים איתן הן שוכבות, והאינקובי משתמשים בו להפרות נשים. ילדים שנולדו כתוצאה מכך אמורים להיות יותר רגישים להשפעת שדים.

דמויות דומות לאינקובי מוזכרות לראשונה ברשימת שמות המלכים השוּמרים ב"כתבי לברטו" משנת 2400 לפנה"ס. נמצאה טבלה ובה נמנים שמו של גילגמש ושמו של אביו המוזכר כשד לילוּ. נאמר כי לילוּ מטריד ומפתה נשים בשנתן, והוא אחד מארבעה שדים שהיו שייכים למעמד ערפדים או סוג של רוחות רפאים. ואילו לילית, מהמיתולוגיה היהודית האזוטרית, היא שדה נשית המטרידה גברים ומופיעה בחלומות ארוטיים שלהם.

אפשרות אחת למקור האגדות היא אולי כהסבר לחוויות כגון חלומות בהקיץ או שיתוק שינה. או כתירוץ לעוררות מינית לילית או לקרי לילה. אפשרות נוספת היא שחלק מהקורבנות לכאורה של האינקובי הן קורבנות תקיפה מינית של ממש, והאנסים או קרובי המשפחה ייחסו את מעשי האונס לשדים כדי להימלט מעונש, או כדי לשמור את כבוד המשפחה. אפשרות נוספת היא לשמור סוד כמו גילוי עריות או ניאוף על ידי התערבות של "רוחות".

מראה
----

בדומה לשדים, לא קיים תיאור מדויק ואחיד למראם של האינקובי. למרות זאת, לעיתים, בדומה לסוקובוס, האינקובוס מתוארים כגברים יפים ומפתים בעלי מאפיינים חיצוניים המשויכים לשדים (כנפיים, קרניים וכדומה), ולעיתים מתוארים כדמונים שעירים ונמוכים. במיתולגיה הרומנית, דמות האינקובוס הקרוי "זבורטור" ("המעופף") היא של גבר צעיר ויפה תואר.

יש כאלו אשר טוענים אשר מראם החיצוני השתנה לפי האדם שבו חשקו הקורבנות שלהם

ראו גם
------

* לילית (מיתולוגיה)
* שיתוק שינה
* חלום בלהות

לקריאה נוספת
------------

* Valerie I.J. Flint, The rise of magic in early medieval Europe, P.105

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אינקובוס** בוויקישיתוף
* אינקובוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007543301305171
* LCCN: sh85064809

 |
**סילביה מרקוביץ'** (נולדה ב-30 בינואר 1952) היא כנרת רומניה-ישראלית ממוצא יהודי, החיה בצרפת ובאוסטריה
בשנת 1976 עלתה מרומניה לישראל וקיבלה אזרחות ישראלית.

רקע משפחתי, לימודיה ותחילת פעילותה המוזיקלית ברומניה.
-----------------------------------------------------

סילביה מרקוביץ'-פאגין נולדה בבקאו שברומניה, לאברהם מרקוביץ' ולאנה לבית כץ. אחרי לימודי מוזיקה בעיר הולדתה היא למדה בקונסרבטוריון בוקרשט והייתה תלמידתו של הכנר שטפן גאורגיו מאז הייתה בת 12. בגיל שש-עשרה הופיעה לראשונה מחוץ לארצה, בקונצרט בהאג, הולנד, תחת שרביטו של ברונו מאדרנה.

זכייתה בפרסים יוקרתיים בחו"ל וברומניה
-------------------------------------

בשנת 1969 זכתה בפרס השני בתחרות מרגריט לונג/ז'אק טיבו בפריז, כשהפרס הראשון לא הוענק לאיש מהמתחרים. אז זכתה גם במונקו בתחרות ע"ש הנסיך רניה שלישי בפרס מיוחד על ביצוע של יצירה מוזיקלית בת זמננו. בשנת 1970 הייתה הזוכה בפרס הראשון בתחרות ג'ורג'ה אנסקו בבוקרשט.

המשך קריירה הבינלאומית מרומניה ואחרי הגירתה
-------------------------------------------

בשנת 1971 אחרי הופעה כסולנית עם התזמורת הסימפונית של לונדון, הוזמנה על ידי קלאודיו אבדו לנגן את הקונצרטו השני לכינור מאת בלה בארטוק עם תזמורת לה סקאלה. 
בשנת 1972 לרגל חגיגת יום הולדתו ה-90, הזמין אותה לאופולד סטוקובסקי לנגן את הקונצ'רטו לכינור של גלאזונוב עם התזמורת הסימפונית של לונדון ברויאל אלברט הול. חברת דקה הקליטה את הקונצרט.  

החל משנת 1976, כשעלתה מרומניה של צ'אושסקו לישראל, התאפשר לה לפתח קריירה בינלאומית, חופשייה ממגבלות פוליטיות.  

מתחילת שנות ה-1980 חיה ופעלה בגרמניה כמורה בבית הספר הגבוה למוזיקה בעיר זארבריקן וכמו כן באקדמיה למוזיקה של טיבור וארגה בסיון בשווייץ. היא פרופסור בפקולטה למוזיקה של האוניברסיטה לאמנויות הבמה של גראץ באוסטריה. 

היא מנגנת על כינור אלבאני מסביבות שנת 1800 ומרבה להופיע בדרום אמריקה, בארצות הברית, ביפן, בישראל וברחבי אירופה. היא פעילה גם כנגנית מוזיקה קאמרית ומופיעה לעיתים קרובות ברסיטלים עם פסנתרנים מפורסמים, ולאחרונה גם עם בנה, אמו פאז'ן. 

בין הקלטותיה החשובות: סונאטות של קלוד דביסי, סזר פרנק וגבריאל פורה וקונצ'רטו לכינור של ז'אן סיבליוס עם נמה ירווי והתזמורת הסימפונית של גטבורג.

### חייה הפרטיים

לסילביה מרקוביץ', הנשואה לכנר השוויצרי דייגו פאז'ן וחיה בשטרסבורג בצרפת, יש שני ילדים - שרה, זמרת סופרן ואמו, פסנתרן.

פרסים ואותות הוקרה
------------------

* 1969 - הפרס השני (הפרס הראשון לא הוענק) בתחרות הבינלאומית מרגריט לון/ז'אק טיבו בפריז
* פרס מיוחד של הנסיך רנייה של מונקו עבור ביצוע של יצירה עכשווית
* 1970 - הפרס הראשון בתחרות הבינלאומית "ג'ורג'ה אנסקו" בבוקרשט.

מקורות
------

* *Alain Pâris -* Dictionnaire des interpretes Robert Laffont, Paris ,1995 (לקסיקון למבצעי מוזיקה קלאסית - מאת אלן פארי, רובר לאפון, פריז 1995)

קישורים חיצוניים
----------------

* סילביה מרקוביץ', באתר MusicBrainz (באנגלית)
* ביוגרפיה שלה ברשת

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007289486205171
* GND: 135016479
* ISNI: 0000 0003 5939 7930
* LCCN: n98107552
* MusicBrainz: f1a0bfbb-18b0-45ad-a2d9-413249e93850
* SNAC: w6vm4djf
* VIAF: 218098903
* WorldCat: lccn-n98107552

 |
עטיפת האלבום Midnight Sun של אליין פרוג'קט
**אליין פרוג'קט** (אנגלית: **Alien Project**) הוא כינויו של יוצר הטראנס הישראלי **ארי לינקר**. סגנונו המוזיקלי של לינקר הוא טראנס פסיכדלי וטכנו.

קריירה
------

לינקר החל את דרכו בשנת 1994, לאחר שהתוודע למוזיקת הטראנס בטיול בגואה שבהודו. הוא נחשב לאחד החלוצים בתחום זה בישראל, משום שהיה בין הראשונים שייבאו סגנון זה לארץ והיה בין הראשונים שהופיעו במסיבות טראנס.

בשנים 1996–1997 בערך יצר את הדיסק הראשון שלו "Cosmic Communications Compilation". במקביל עבד כדי ג'יי, והופיע בארץ ובעולם. ניסיונו כדי ג'יי תרם ליצירתו.

כאשר התגורר לינקר בתל אביב, התברר לו שהוא שכן של אבי ניסים וליאור פרלמוטר המרכיבים את הצמד Astral Projection, מראשוני הישראלים שעסקו במוזיקת טראנס. הוא התיידד עמם ועבד בסטודיו שלהם, ולמד מניסיונם כיצד ליצור מוזיקה באופן מקצועי יותר. כמחווה לצמד, ביצע לינקר רמיקס לאחד הטראקים של הצמד, "People Can Fly". הרמיקס יצא לאור יחד עם הטראק המקורי.

הוא החל לעבוד יחד עם ג'ון בליי שכינויו היה Trance Meister ובעברו היה מתופף ומתכנת בהרכב Juno Reactor.

בשנת 2001 הוציא לאור את האלבום הראשון שלו "Midnight Sun" תחת הלייבל פונוקול. מספר חודשים לאחר מכן הוציא את האלבום השני שלו "Dance or Die". האלבום המצליח ביותר מבחינה כלכלית של לינקר הוא "Aztechno Dream".

החל משנת 2004 חבר ב"H2O Team" ובלייבל "H2O Records" ביחד עם אבי אלגרנטי (Space Cat) ועידו לירן (Quadra).

אליין פרוג'קט משתף פעולה עם Space Cat תחת השם Alien Vs The Cat.

דיסקוגרפיה
----------

* 2001 - Midnight Sun
* 2002 - Dance Or Die
* 2002 - Aztechno Dream
* 2004 - Dont Worry Be Groovy!
* 2007 - Activation Portal

קישורים חיצוניים
----------------

* + |  |  |
	| --- | --- |
	| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
	
		- NLI: 987007257501105171
		- MusicBrainz: 8d56e655-efb7-4f03-b3c1-320c5ea838fb
		- VIAF: 299127014
		- WorldCat (עם VIAF): 299127014
	 |

* אליין פרוג'קט, באתר ספוטיפיי

* אליין פרוג'קט, באתר סאונדקלאוד (באנגלית)

* אליין פרוג'קט, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* אליין פרוג'קט, באתר דיזר

* אליין פרוג'קט, באתר Discogs (באנגלית)

* אליין פרוג'קט, באתר Songkick (באנגלית)

* אליין פרוג'קט, דף שער בספרייה הלאומית

* 
* 
*
**פרנאן מאיימבו** (בצרפתית: **Fernand Mayembo**; נולד ב-9 בינואר 1996 בברזוויל שברפובליקה של קונגו) הוא כדורגלן קונגולזי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת הפועל חיפה מליגת העל הישראלית ובנבחרת הרפובליקה של קונגו.

קריירת מועדונים
---------------

מאיימבו גדל במחלקות הנוער של FC מלון, CS ברטיני, שאטורו ושאמו ניור. ב-29 באוקטובר 2016 ערך את הופעתו היחידה במדי הקבוצה הבוגרת של שאמו ניור, בניצחון 4-0 על אוסר במסגרת המחזור ה-13 בליגת המשנה הצרפתית לעונת 2016/2017.

ב-20 בינואר 2017 הושאל מאיימבו לגרנובל מהליגה הצרפתית הרביעית עד לתום עונת 2016/2017, ובתום העונה, לאחר ההעפלה של הקבוצה לליגה הצרפתית השלישית, חתם על חוזה קבוע במועדון. בסך הכל ערך 29 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-1 ביולי 2018 חתם מאיימבו בלה האבר מליגת המשנה הצרפתית. הוא שיחק במועדון במשך ארבע עונות, בהן ערך 82 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.

ב-26 ביולי 2022 חתם מאיימבו באוסר מליגת העל הצרפתית. ב-14 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 0-0 נגד לאנס במסגרת המחזור השני בליגה לעונת 2022/2023. בסך הכל ערך 11 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-31 ביולי 2023 חתם מאיימבו על חוזה לעונה אחת בהפועל חיפה מליגת העל הישראלית.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-1 בספטמבר 2017 ערך מאיימבו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הרפובליקה של קונגו, בתיקו 1-1 נגד נבחרת גאנה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  FERNAND MAYEMBO EN RENFORT ! באתר הרשמי של אז'אקסיו, 26 ביולי 2022 (בצרפתית)
2. ↑  הדר יעקבי, ‏הפועל חיפה החתימה את פרננד מאיימבו, באתר ערוץ הספורט, 8 באוגוסט 2023
**גברים ממאדים ונשים מנוגה** (באנגלית: **Men Are from Mars, Women Are from Venus**) הוא ספר רב-מכר שיצא בשנת 1992 העוסק בתחום העזרה העצמית. הספר נכתב על ידי ג'ון גריי, והפך לבסיס עבור ספרים נוספים, הקלטות, סמינרים, מופע יחיד בברודוויי וסדרת סיטקום בטלוויזיה.

סקירה
-----

הספר מציג את העמדה כי נשים וגברים שונים כמו יצורים מכוכבי לכת או עולמות נפרדים. הוא מדמה אותם לאל המלחמה הרומי מארס (שעל שמו קרוי הכוכב מאדים) ולאלת האהבה ונוס (שעל שמה הכוכב נוגה). נקודת הפתיחה בספר היא שאנשי מאדים פגשו בנשות נוגה ופיתחו מערכות יחסים מוצלחות היות שהם קיבלו את המאפיינים השונים האחד של השנייה. אך כשיום אחד הם נחתו בכדור הארץ הם שכחו כי כל אחד הגיע מכוכב לכת אחר ומהנקודה הזאת נוצרו פערים שפגעו במערכת היחסים.

תוכן
----

דוגמה אחת שגריי מציע בתאוריות שלו היא שגברים מתלוננים על בעיות, כי הם מבקשים פתרונות בעוד נשים מתלוננות על בעיות כי הן רוצות שיכירו בבעיותיהן. גריי גם סבור כי ניתן לבצע אבחנה בין המינים לפי השוני באופן שבו הם מתנהגים תחת לחץ.

גריי סבור כי גברים רבים נוהגים לסגת עד שהם מוצאים פתרון לבעיה. הוא מתייחס אל זה כאל "נסוגים לתוך המערה שלהם". במקרים מסוימים הם עלולים לסגת, פשוטו כמשמעו, למשל, כדי ללכת לבלות עם חברים. מטרת הנסיגה היא לקחת את הזמן כדי להגיע לפתרון. ב"מערות" אלו, גברים לא בהכרח מתמקדים בבעיה, אלא פעמים רבות מדובר ב"פסק זמן" כדי לאפשר להם להתרחק מהבעיות כך מוחם יכול להתמקד במשהו אחר. גריי טוען כי זה מאפשר להם לבחון מחדש את הבעיה מאוחר יותר בפרספקטיבה חדשה.

גריי סבור כי נסיגת הגברים לתוך ה"מערה" היא נושא שהנשים התקשו להבין אותו לאורך ההיסטוריה. נטייתן הטבעית היא לדבר על בעיות (גם אם מדיבורים לא פותרים את הבעיה). זה מוביל לדינמיקה טבעית של גבר נסוג אל מול אשה המנסה להתקרב עוד יותר. לדברי גריי זה הופך להיות מקור מרכזי של קונפליקט בין נשים לגברים.

גריי טוען כי גברים ונשים מעניקים ניקוד בתוך מערכת היחסים על נתינה וקבלה של אהבה באופן שונה. הוא אומר כי גברים נוטים לתת ניקוד גבוה יותר על מה שהם חושבים שהם מעשים גדולים, בעוד שנשים מעניקות ניקוד לכל מעשה של אהבה, נקודה אחת בכל פעם. לדברי גריי, נשים נוטות לשמור על מערכת נקודות שגברים מעטים מודעים אליה. גריי כותב כי גברים ונשים מפקחים על כמות התן וקח במערכת היחסים ואם יש חוסר איזון, אדם אחד מרגיש שהוא נתן יותר ממה שניתן לו ומפתח טינה. הוא קובע כי זו תקופה בה התקשורת חשובה מאוד ועוזרת להחזיר את הקשר לאיזון.

בתרבות הפופולרית
----------------

הקליפ של הלהיט "Deep in Love" משנת 2011, כמו גם מילותיו של השיר, עסקו בכך שגברים ממאדים ונשים מנוגה.

קישורים חיצוניים
----------------

* האתר של ג'ון גריי עבור נשים מנוגה וגברים ממאדים (באנגלית)
* תקציר הספר בוויקי תקצירים (באנגלית)
* גיא שרמן, "גברים ממאדים ונשים מנוגה": הספר מהניינטיז בקאמבק מפוקפק, באתר ynet, 10 בפברואר 2018
* אתר למנויים בלבד גילי איזיקוביץ, 25 שנה ל"גברים ממאדים ונשים מנוגה": "היום לא היו מעיזים לפרסם ספר כזה", באתר הארץ, 26 בפברואר 2018
* גברים ממאדים ונשים מנוגה, באתר OCLC (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Tom Boxer & Morena interview - YouTube, web.archive.org, ‏2018-06-21
**איתי בוגנים** (נולד ב-29 במאי 2001 בחיפה שבישראל) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת הפועל חיפה מליגת העל הישראלית.

קריירת מועדונים
---------------

בוגנים החל את דרכו במכבי חיפה אשר הייתה הקבוצה של עיר מגוריו. הוא שיחק שם בכל קבוצות הילדים ואף שנה בנוער בה כבש 4 שערים ב-20 משחקים בכל המסגרות, כשהרבה בעיקר לעלות מהספסל. בעונת 2016/2017, עבר בוגנים לנוער של הפועל חיפה. באותה עונה שותף בוגנים ב-27 משחקים בכל המסגרות וכבש 6 שערים. בעונת 2017/2018, שותף בוגנים ב-33 משחקים וכבש 3 שערים. בעונת 2018/2019, הוא שותף ב-24 משחקים וכבש 7 שערים, כולל שלושער ב-6 באוקטובר 2018 בניצחון 4–5 על הפועל נוף הגליל. עונה לאחר מכן, בעונת 2019/2020, שותף בוגנים ב-21 משחקים וכבש 5 שערים לפני שמגפת הקורונה עצרה את העונה.

ב-26 ביולי 2020, חתם בוגנים בקבוצה הבוגרת של הפועל חיפה. הוא שיחק לסירוגין בקבוצת הנוער של המועדון כחריג גיל ומונה לקפטן. ב-2 בינואר 2021, ערך בוגנים את הופעת הבכורה שלו בקבוצה ובליגת העל, כשעלה כמחליף בדקה ה-88 מול בית"ר ירושלים והמשחק נגמר בתיקו 3–3. ב-20 בפברואר, כבש בוגנים את שער הבכורה שלו בבוגרים כשעלה כמחליף בסיבוב ח' בגביע המדינה מול בני יהודה תל אביב בדקה ה-106 והשווה בדקה 115 את התוצאה ל-3–3 כשבסיום גברה הפועל חיפה על בני יהודה בפנדלים ועלתה לשלב הבא. ב-13 במרץ אותה שנה, כבש בוגנים שער דרמטי נוסף כשעלה כמחליף בדקה ה-77 מול מועדון ספורט אשדוד וכבש בדקה ה-90 שער שוויון שהשווה את התוצאה ל-2–2. חמישה ימים לאחר מכן, ב-18 במרץ, האריך בוגנים את חוזהו בהפועל חיפה ל-5 שנים נוספות.

קריירה בינלאומית
----------------

בוגנים הוא חלק מסגל נבחרת ישראל עד גיל 21.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלעד שפירא, האדומים מחיפה מכינים את העתיד • החתמות חדשות, באתר חיפה תאגיד החדשות, ‏26 ביולי 2020
2. ↑  גיא בן זיו, ‏לא חנן אותה: 3:3 משוגע בין בית"ר והפועל חיפה, באתר ONE‏, 2 בינואר 2021
3. ↑  מאור רחמני, ‏אחרי פנדלים: הפועל חיפה הדיחה את בני יהודה, באתר ONE‏, 20 בפברואר 2021
4. ↑  ליגת העל: הפועל חיפה ומ.ס. אשדוד נפרדו ב-2:2 מרתק, באתר וואלה!‏, 13 במרץ 2021
5. ↑  ליאב נחמני, הפועל חיפה: איתי בוגנים חתם ל-5 עונות, באתר ישראל היום, ‏18 במרץ 2021
**ולדימיר מיכאילוביץ' קוֹמָארוֹב** (ברוסית: **Владимир Михайлович Комаров**; ‏ 16 במרץ 1927, מוסקבה – 24 באפריל 1967, מחוז אורנבורג) היה קוסמונאוט סובייטי. קומארוב היה הקוסמונאוט הסובייטי הראשון שטס לחלל יותר מפעם אחת, והאדם הראשון שנספה בטיסה לחלל, בחללית סויוז 1.

ביוגרפיה
--------

קומארוב נולד וגדל במוסקבה. לאחר סיום בית ספר הוא התחיל ללמוד טיס. בשנת 1949 בהיותו חייל בחיל האוויר של ברית המועצות הוא קיבל הסמכה כטייס קרב. קומאור שירת ביחידות שונות של החיל. בשנת 1959 הוא סיים ליומדים באקדמיה של חיל האוויר ומאז עסק בבדיקות ציוד חדיש.

משימתו בחלל
-----------

קומארוב נבחר לשמש כקוסמונאוט בשנת 1960, בצוות הקוסמונאוטים הראשון. הוא היה טייס הגיבוי של פאבל פופוביץ' לטיסת החללית ווסטוק 4.

טיסתו הראשונה של קומארוב בפועל הייתה בווסחוד 1 (ביחד עם קונסטנטין פאוקטיסטוב ובוריס יגורוב). הוא היה מפקד צוות של טיסה ראשונה בה היה יותר מקוסמונאוט בודד. הם נחתו בהצלחה לאחר טיסה של כ-24 שעות. 

קומארוב היה טייס בחללית סויוז 1 ששוגרה באפריל 1967. בהתאם לתוכנית מקורית, בהמשך היה מתכנן שיגור חללית נוספת עם 3 אנשים. הם היו צריכים להתחבר בחלל ו2 אנשי צוות היו אמורים לעבור לחללית "סויוז 1". 

לאור בעיות טכניות התגלו בחללית לאחר השיגור, שיגור נוסף בוטל ותוכנית טיסה של "סויוז 1" קורצה. קומארוב קיבל הנחיה להתחיל בהכנות לנחיתה.

זמן קצר לפני הפגיעה בקרקע, אמר אלכסיי קוסיגין לקומארוב כי מדינתו גאה בו. תשובתו של קומארוב, שנקלטה על ידי תחנת האזנה של ה־NSA ‏, לא הייתה ברורה, אם כי שמועות גורסות כי קומארוב נהרג בעודו מקלל את מתכנני החללית ובקרי הטיסה. הקלטה של דברי קומארוב שנקלטה על ידי תחנת מעקב מערב גרמנית, יחד עם נתוני מעקב נוספים מהקפותיה האחרונות של החללית, נשלחה לברית המועצות.

בול רוסי משנת 1964 לכבודו של קומארוב

הנצחתו
------

אפרו של קומארוב נטמן בבית הקברות של חומת הקרמלין. 

משימתו האחרונה של ניל ארמסטרונג על הירח הייתה להשאיר חבילה של חפצי זיכרון לזכר קומארוב, יורי גגארין, והאסטרונאוטים שנספו באפולו 1 – וירג'יל גריסום, אדוארד וייט ורוג'ר צ'אפי. 

האסטרואיד 1836 קומארוב, שנתגלה בשנת 1971, נקרא על שמו, וכן מכתש בירח. 

הדיפלומה על שם קומארוב היא פרס הקרוי על שמו, המוענק על ידי הפדרציה הבינלאומית לאווירונאוטיקה.

מועדון הרקטות האסטרונאוטי בליובליאנה נושא את שמו מאז 1969.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ולדימיר קומארוב** בוויקישיתוף
* קומארוב – ביוגרפיה ב־Encyclopedia Astronautica
* איתי נבו, ההרוג הראשון בטיסת חלל, במדור "היום לפני במדע" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 24 באפריל 2018
* וידאו על ולדימיר קומארוב ב-Check123 - Video Encyclopedia
* ביוגרפיה באתר רוסקוסמוס (ברוסית)
* ביוגרפיה מפורטת (ברוסית)
* ולדימיר קומארוב, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ולדימיר קומארוב, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  NSA intercepts from Instanbul, באתר "Sven's Space Place" (באנגלית)
2. ↑  Soyuz 1, באתר "Encyclopedia Astronautica" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 7052 9648
* LCCN: n00114492
* LNB: 000233854
* NLP: a0000002614108
* SUDOC: 202464822
* VIAF: 99734223
* WorldCat: lccn-n00114492

 |
הבולה cum nimis absurdum
**cum nimis absurdum** (קום נימיס אבסורדום – בלטינית "כיוון שזהו אבסורד") הוא שמה של בולה שהוציא האפיפיור פאולוס הרביעי ב-14 ביולי 1555 שבה הוטלו שורה של גזרות דתיות וכלכליות על היהודים במדינת האפיפיור. מקור שמה של הבולה במילים הפותחות אותה : "Cum nimis absurdum et inconveniens existat ut iudaei, quos propria culpa perpetuae servituti submisit" ("כיוון שזהו אבסורד ואי נוחות גדולים שהיהודים, שבאשמתם נידונו לעבדות נצחית...").

פאולוס הרביעי כיהן בתפקיד חודשיים בלבד לפני שהוציא את הבולה. הבולה חידשה חקיקה אנטי יהודית והטילה על היהודים את החובות והאיסורים הבאים:

* איסור על יהודים להיות בעלים של נדל"ן, וחיובם למכור מיידית כל נדל"ן שברשותם.
* חובה על גברים לחבוש כובע צהוב ועל נשים מטפחת ראש צהובה
* איסור על העסקת משרתים נוצרים.
* הגבלת העיסוקים המותרים ליהודים לחלפנות כספים בעיקר. הלוואות בריבית התאפשרו תחת פיקוח מחמיר.
* איסור על עיסוק ברפואה.
* איסור על קשרים חברתיים בין נוצרים ליהודים.
* חובת האזנה לדרשות קתוליות בשבת.

הגזרה החשובה ביותר בבולה הייתה חיובם של היהודים להתגורר יחדיו, בנפרד מהנוצרים. גזרה זו הביאה להקמת גטו רומא. מאז שהתיישבו יהודים ברומא במאה הראשונה לפנה"ס ועד הקמת הגטו לא הוגבלו יהודי רומא בבחירת מקום מגוריהם. עם הקמת הגטו הם הופרדו משאר האוכלוסייה לרובע מוקף חומה שבו שלושה שערים שננעלו במשך הלילה. כמו כן הותר ליהודים להתפלל בבית כנסת אחד בלבד בכל עיר. האפיפיור הבא פיוס הרביעי אכף הקמת גטאות ברוב ערי איטליה ויורשו פיוס החמישי המליץ על הקמתם במדינות השכנות.

קישורים חיצוניים
----------------

* הטקסט המקורי בלטינית
**חדשות הבוקר עם ניב רסקין** (או בקיצור: "**חדשות הבוקר**") היא תוכנית הבוקר של ערוץ קשת 12 שמשודרת החל מה-22 באוקטובר 2017.

את התוכנית מגיש ניב רסקין, אשר לעיתים מוחלף על ידי נסלי ברדה ויואב לימור לסירוגין.

רקע ליצירת התוכנית
------------------

יואב לימור, מגיש "הבוקר של קשת", ביקש אחרי חמש שנים בתפקיד לסיים את תפקידו כמגיש תוכנית הבוקר היומית, אך המשיך יחד עם גלית גוטמן לשדר את התוכנית "הבוקר של קשת" בימי שישי.

ב-19 ביולי 2017 הודיעה הזכיינית "קשת" כי ניב רסקין יגיש את תוכנית הבוקר, בשם "חדשות הבוקר", בערוץ קשת 12 החל מ-1 בנובמבר 2017. עוד נודע שרסקין יגיש מ-07:00 עד 08:30 ומיד אחריו יגישו פאולה וליאון את תוכנית הבוקר "פאולה וליאון" עד השעה 10:00.

עליית התוכנית
-------------

ב-22 באוקטובר 2017 (שבוע לפני פיצול ערוץ 2), הגיש ניב רסקין את התוכנית הראשונה של "חדשות הבוקר" במקום "הבוקר של קשת".

לפניו שודרה תוכנית הבוקר "כותרות הבוקר עם מרב ומרב" בהנחיית מרב בטיטו ומרב מילר, לעיתים מ-6:00 עד 7:00 ומ-6:00 עד 6:45. בעקבות נתוני רייטינג נמוכים והפסדים של "חדשות הבוקר" לתוכנית הבוקר של רשת 13 ול"אורלי וגיא" של ערוץ עשר, בהשפעת הרייטינג הנמוך של "כותרות הבוקר", הוחלט ב"קשת" להוריד את "כותרות הבוקר" מהאוויר.

מ-1 בנובמבר עד 5 בנובמבר 2017 שודרה התוכנית מ-07:00 עד 08:30 בקשת 12, אך הוחלט להאריך את התוכנית ברבע שעה, ומ-6 בנובמבר עד ה-7 בדצמבר התוכנית שודרה מ-06:45 עד 08:30. בעקבות ירידת "כותרות הבוקר" מהאוויר, מ-10 בדצמבר משודרת התוכנית מ-6:15 עד 8:30. בינואר 2018 התארכה התוכנית בחצי שעה עד השעה 9:00.

בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל ב-2020, הוחלט ב"קשת" להאריך את התוכנית עד השעה 10:00, כשלאחריה "פאולה וליאון" ישדרו מ-10:00 עד 12:00.

סמל התוכנית הקודם
מ-22 ביולי 2021 משודרת התוכנית מ-6:00 עד 9:30, רצועת הבוקר החדשה "מוקדם על הבוקר". בנוסף לכך נוספו פינות חדשות בתוכנית: "מישהו לקום איתו" (בוטלה) | "3 דברים שצריך לדעת על" (הייתה בעבר 4 דברים שכדאי לדעת על) | "הכותרות הכי נצפות של N12" | "מרואיין בהפתעה" | בעבר התחילה ב-6:15. 

ב-2 ביוני 2022 שודרה התוכנית האחרונה מהאולפן הישן של קשת, שבו שודרה חדשות הבוקר (אולפן 2 באולפני הרצליה) לאחר 4 שנים ושמונה חודשים. בזמן שהאולפן עבר שיפוץ התוכניות של קשת צולמו באולפנו של גיא פינס (אולפן 7 באולפני הרצליה), בנוסף לתוכניות שצולמו שם. ומ-28 ביוני 2022 יחזרו לשדר מהאולפן את התוכנית לאחר שהאולפן עבר שיפוץ.

חברי הפאנל הקבועים בתוכנית הם: ברק סרי, איילת פריש, אנה מאגין, חיים לוינסון, איתן דנגוט, ריטה גולדשטיין, נטעלי שם טוב, אבי בניהו, יהודה שלזינגר, אמילי מואטי, לירון זייד, לינוי בר-גפן, עדי כרמי ,לילך שובל ונוספים.

פרסים ומועמדויות
----------------

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמדות | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021 | פרסי האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | תוכנית אקטואליה | חדשות הבוקר | **מועמדות** |
| 2022 | פרסי האקדמיה הישראלית לטלוויזיה | תוכנית אקטואליה | חדשות הבוקר – עונה 5 | **מועמדות** |

ראו גם
------

* שישי בבוקר (קשת 12)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  פורסם באתר אייס
"**קוֹזָאק הַנִגְזָל**" (ה"א היידוע במשמעות "אשר". לעיתים: "**זעקת הקוזאק הנגזל**") הוא ביטוי עברי שמקורו ביידיש, המתאר מצב שבו גורם שמבצע עוול מציג עצמו כקורבן לעוול. לדוגמה: שודד דרכים המתלונן על כך שאחרים שודדים אותו.

מקור הביטוי ביחסים שהיו בין היהודים באיחוד הפולני-ליטאי ובאימפריה הרוסית לבין הקוזאקים:

הקוזאקים עסקו פעמים רבות בשוד. הם שירתו ביחידות פרשים לא-סדירות בצבא הפולני ואחר כך בצבא הרוסי. בעת שירותם בצבא פגעו לעיתים קרובות ביהודים והשם "קוזאק" הפך בעברית שם נרדף לפושע שרצח, אנס ושדד יהודים (ראו למשל גזרות ת"ח–ת"ט). מבחינה שכזו, הצירוף בין המילה "קוזאק" ובין שם התואר "נגזל" היה בחזקת אוקסימורון.

גם בעברית ישראלית זוכה ביטוי זה לפופולריות, במיוחד בשימוש כלפי אישים רבי-כוח או מוסדות גדולים המתלוננים על עוולות כביכול שנעשו להם על ידי יריבים חלשים מהם.

ראו גם
------

* גזרות ת"ח ת"ט
* קוזאקים#אנטישמיות
* היידמקים
* קינת אומן
* מרד חמלניצקי
* בוגדן חמלניצקי

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **קוזאק נגזל** |