**תדיר ושאינו תדיר – תדיר קודם** (או **כל התדיר מחבירו קודם את חבירו**) הוא כלל בהלכה הקובע כי קיום מצווה שכיחה יותר, קודם לקיום מצווה שכיחה פחות.

מקור הכלל וטעמו
---------------

מקור הכלל, בניסוח שונה מעט, במשנה, מסכת זבחים, פרק י', משנה א': "כל התדיר מחברו - קודם את חברו", ומשמעות הכלל היא שיש להקדים את הקרבתו של קורבן בעל תדירות רבה לקורבן שתדירותו פחותה. כך למשל, קורבן תמיד, הקרב בכל יום, קודם לקורבן מוסף, קורבן מוסף של שבת קודם לקורבן מוסף של ראש חודש, וקורבן מוסף של ראש חודש קודם לקורבן מוסף של ראש השנה.

הכלל נלמד מהפסוק העוסק בקורבנות המוספין (במדבר כח,=): "מלבד עולת הבוקר אשר לעולת התמיד תעשו את אלה", שמשמעו שיש לעשות את קורבנות המוספים לאחר עולת הבוקר - קורבן תמיד של שחר, שהיא תדירה יותר.

הגמרא (זבחים צא, א) קובעת שקדימות זו אינה נוהגת אלא בדבר שהוא תדיר יותר, כלומר שבאופן קבוע וסדיר הוא שכיח יותר מחבירו; אבל דבר **מצוי** יותר, כלומר "שאין תדירותו חובה, אלא שהוא מצוי תמיד יותר מחבירו" (רש"י שם) - אינו קודם לדבר מצוי פחות, ולכן קורבן שלמים אינו קודם לקורבן חטאת, אף ששלמים מצוי הרבה יותר, כיון שאין כלל מחייב להקריב שלמים באופן תדיר יותר.

תדיר מחברו כנגד מקודש מחברו
---------------------------

המשנה (זבחים י, ב) מביאה כלל נוסף, לפיו "כל המקודש מחברו קודם את חברו", והגמרא בשני מקומות (שם צ, ב; מנחות מט, א) דנה בהתנגשות בין שני כללים אלה - מה הדין כאשר לפנינו שני דברים, אשר אחד מהם תדיר מחברו והשני מקודש מחברו? הגמרא אינה מכריעה ספק זה, והרמב"ם (הל' תמידין ומוספין ט, ב) פוסק: "היה לפניו תדיר ומקודש - יקדים איזה מהן שירצה".

תדיר ושאינו תדיר בקידוש
-----------------------

במסכת פסחים נחלקים בית שמאי ובית הלל איזה ברכה קודמת, האם ברכת היום (קידוש) קודמת או ברכת היין קודמת. בית הלל סוברים שיש להקדים את ברכת היין לברכת היום וזאת מהסיבה של "*תדיר ושאינו תדיר - תדיר קודם*" ועל כן יברכו קודם על היין ולאחר מכן יברכו על היום.

דוגמאות נוספות
--------------

* טלית ותפילין – מכיוון שטלית נלבשת שבעה ימים בשבוע ותפילין רק שישה ימים, הרי שמדי יום יש להתעטף תחילה בטלית, ורק לאחר מכן להניח תפילין.
* תפילת "רצה והחליצנו" ותפילת "יעלה ויבוא" – מכיוון ש"רצה" מזדמנת מדי שבת ו"יעלה ויבוא" רק בימי חג וראש חודש - אמירת "רצה והחליצנו" קודמת לאמירת "יעלה ויבוא".[דרוש מקור]

ראו גם
------

* אין מעבירין על המצוות

קישורים חיצוניים
----------------

* "תָּדִיר וְשֶׁאֵינוֹ תָּדִיר", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק י, עמוד 226, באתר היברובוקס
* מאמרים בנושא תדיר ושאינו תדיר, באתר ספריית אסיף

הערות שוליים
------------

1. ↑  משנה הוריות ג ו
2. ↑  ראו קיצור שולחן ערוך י', ב.

| ברכות |
| --- |
| ברכות הנהנין | המוציא לחם מן הארץ • בורא מיני מזונות • בורא פרי הגפן • בורא פרי העץ • בורא פרי האדמה • שהכל נהיה בדברו • ברכות הריח |  |
| ברכות השבח | אשר יצר • אלוהי נשמה • ברכות השחר • ברכת החמה • ברכת הלבנה • משנה הבריות • ברכת האילנות • ברכת הגומל • הטוב והמיטיב • ברכת הנסים • שהחיינו |
| ברכות הראייה | ברכת המלכים • ברכת הים הגדול • חכם הרזים • שחלק מחכמתו ליראיו • שנתן מחכמתו לבשר ודם • שככה לו בעולמו • עושה מעשה בראשית • שכוחו וגבורתו מלא עולם • זוכר הברית • ברכת מחיה המתים •  אשר יצר אתכם בדין • מציב גבול אלמנה |
| ברכות המצוות | ברכות התורה • ברכת השחיטה • ברכת אירוסין • ברכת לשמור חוקיו • ברכת לישב בסוכה |
| ברכה אחרונה | ברכת המזון • מעין שלוש • בורא נפשות |
| ברכות שונות | ברכת בתולים • ברכת חתנים • ברכת מעין שבע • ברוך דיין האמת • ברכת הגשמים • ברוך שפטרני מעונשו של זה • בורא מאורי האש • ברכת השיר • ברכת ברוך ה' לעולם • ברכת אבלים • ברכת רופא חולים |
| דינים כלליים | מאה ברכות • ברכה שאינה צריכה • ברכה לבטלה • הפסק • תוך כדי דיבור • שם ומלכות • שומע כעונה • ספק ברכות להקל • תדיר ושאינו תדיר • עובר לעשייתן • ברכה הסמוכה לחברתה • עניית אמן • ברוך הוא וברוך שמו • סדר קדימה בברכות |