**חורבת טרבנת**
(למפת הכרמל מוגדלת)חורבת טרבנת**חורבת טרבנת**(למפת הכרמל רגילה)חורבת טרבנת**חורבת טרבנת**(למפת ישראל רגילה)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**חורבת טרבנת**חורבת טרבנת**(למפת ישראל מוגדלת)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**חורבת טרבנת**חורבת טרבנת**
**חורבת טרבנת** (בערבית: ח'רבת טרבנה) הוא אתר ארכאולוגי בעמק יזרעאל.

האתר
----

חורבת טרבנת שוכנת כ-3 ק"מ צפונית מערבית לעפולה, סמוך למסילת רכבת העמק, והוא כולל שטח חפור של כ-400 מ"ר. חלקו נמצא תחת המסילה העות'מאנית, וחלקו עדיין לא נחפר. 

טרבנה (טרבנת) במפת הקרן לחקר ארץ ישראל. ניתן לראות מדרום-מזרח את אל-עפולה (לימים, העיר עפולה)
המשלחת של הקרן לחקר ארץ ישראל בראשות קלוד קונדר והוריישו קיצ'נר ציינה במפת הקרן לחקר ארץ ישראל את המקום כ"Tarbaneh" כשמו הערבי, ותיארה אותו כ"שרידי חורבות". 

האתר נחפר בסוף שנת 2010 ובקיץ 2011 כחלק מההכנות לחידוש קו רכבת העמק, בניהולו של הארכאולוג עבדאללה מוקארי מרשות העתיקות.

המקום מזוהה על ידי חוקרים רבים עם העיר "טרבנת" או "טרכנת" המוזכרת בתלמוד הירושלמי כעיר יהודית, אך יש שזיהו את טרבנת התלמודית במקומות אחרים.

ממצאים
------

הממצאים באתר מתוארכים לתקופה הרומית, לתקופה הביזנטית ולראשית התקופה הערבית בארץ ישראל, מן המאה הרביעית ועד המאה ה-6. 

בצד המערבי של האתר התגלה בית מגורים, ולצדו באר מים עם אנטיליה, ואולי גם שרידי בריכה שמולאה ממימי הבאר. תעלת מים הובילה מאזור הבאר עד לבריכת מים בצדו השני של האתר, בגודל של כ-4 מטרים רבועים. בבריכה נמצאו שברי פסל שיש מוחלק של הרקולס לאחר שגבר על האריה מנמאה, בגובה כחצי מטר, עובדה המובילה להשערה שהבריכה שימשה כבית מרחץ. פסל השיש דומה להפליא לפסל הרקולס שנמצא בנפולי (אנ'), ולכן משערים שמקורם באותו בית יוצר.

בנוסף נמצאו שרידי פסיפסים, שברי כלי חרס וזכוכית ומטבעות.

קישורים חיצוניים
----------------

* עבדאללה מוקארי, חורבת טרבנת חדשות ארכיאולוגיות: חפירות וסקרים בישראל, גיליון 127, אתר רשות העתיקות, 17/06/2015.
* טרבנת - כפר רומאי/ביזנטי בעמק יזרעאל, אתר BibleWalks (באנגלית).
* חורבת טרבנת, אתר "עמוד ענן".

הערות שוליים
------------

1. ↑  ישעיהו פרס (אנציקלופדיה טופוגרפית-היסטורית, חלק ב עמ' 308), ישעיהו גפני (חינוך קטנים בתקופת התלמוד- מסורת ומציאות, בתוך: חינוך והיסטוריה: הקשרים תרבותיים ופוליטיים, 1999, הערה 29); שמואל קליין (ארץ הגליל, תשכ"ז, עמ' 110); זאב ספראי (הקהילה היהודית בארץ ישראל בתקופת המשנה והתלמוד, תשנ"ה, עמ' 56); ועוד, וזו גם גרסתה הרשמית של רשות העתיקות.
2. ↑  תלמוד ירושלמי, מסכת מגילה, פרק ד', הלכה ה'.
3. ↑  שי"ר, זכריה פרנקל (מבוא הירושלמי יג א) ועוד זיהו את טרכנת עם טרכון, חבל ארץ ממזרח לרמת הגולן; ר' יהוסף שווארץ (תבואות הארץ שכב), ר' יעקב יצחקי ועוד זיהו אותה עם דרבנט שבדאגסטן (ראו: חן ברם, קטגוריזציה אתנית וריבוי תרבויות - "מבט מהשוליים": יהודי קווקז בין אירופה ואסיה, 2008.); ר' ישראל זאב הלוי הורביץ (ארץ ישראל ושכנותיה עמ' 305) זיהה אותה עם טריכיאה שלחוף הכנרת.
4. ↑  פסל נדיר של הרקולס נחשף בחרבת טרבנת שבעמק יזרעאל (אוגוסט 2011),אתר רשות העתיקות
5. ↑  שי זמיר, פסל נדיר של הרקולס נחשף בעמק יזרעאל, באתר ynet, 15 באוגוסט 2011