recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**גוסטף הרמן דלמן** (גרמנית: **Gustaf Hermann Dalman**;‏ 9 ביוני 1855 - 19 באוגוסט 1941) היה בין השנים 1902 ל-1917 המנהל הראשון של "המכון הגרמני האוונגלי למחקר עתיקות ארץ הקודש בירושלים" (בגרמנית: Deutsches Evangelisches Institut für Altertumswissenschaft des Heiligen Landes ) וחוקר מובהק של התנ"ך, התלמוד, והשפות השמיות - עברית, ארמית וערבית.

חייו
----

דלמן נולד בגרמניה, לאב גרמני ולאם שוודית. הוא אימץ את שם המשפחה של אמו (שם המשפחה של אביו היה "מרקס"), והיה בקשר אמיץ עם משפחתו השוודית. את ספרו "דקדוק הלשון הארמית היהודית" הקדיש למלך שוודיה אוסקר השני (נכדו של ברנדוט).

חיבורו המפורסם ביותר הוא "דקדוק הלשון הארמית היהודית" (מהדורה שנייה 1905). בנוסף על מחקריו בתחום ההיסטוריה, הארכאולוגיה והלשון של ארץ ישראל וסביבותיה, הוא התעניין בנופים, בחי ובצומח של הארץ, והשאיר אוסף צילומים נדיר של הארץ (הנגיש מאתר המכון הנקרא עכשיו על שמו – מכון גוסטאב דלמאן). בשנים שחי בירושלים קיים יחסים הדוקים עם משכילי ירושלים, ובמיוחד מסתמך על הידע שלו "הזואולוג העברי הראשון" ישראל אהרוני, המזכיר אותו רבות בזכרונותיו ונעזר בו בזיהוי בעלי חיים בשמם העברי. לקראת סוף מלחמת העולם הראשונה חזר דלמן לגרמניה, ושימש פרופסור לשפות שמיות באוניברסיטת לייפציג.
בשנת 1925 פרסם (בגרמניה) את הספר "מאה צילומי אוויר של ארץ ישראל" המבוסס על צילומי אוויר של הצבא הגרמני. ב-1937 הוציא לאור סידרה של 7 ספרים בשם "מלאכות ומנהגים בארץ ישראל" (Arbeit und Sitte in Palästina).

דלמן היה יוצא דופן בזמנו מבין חוקרי הקדם הנוצרים, בכך שלא הגביל את מקורות הידע שלו לתנ"ך ולברית החדשה, אלא שלט בכל אוצר הספרות היהודית, בשני התלמודים, הבבלי והירושלמי, ובמקורות אחרים, מה שעורר עליו לא אחת ביקורת של עמיתיו, שהסתייגו מההסתמכות הרבה שלו על מקורות יהודיים כל כך מובהקים. לפי עדותו של אהרוני, הבין דלמן גם את העברית המדוברת החיה בת הזמן.

דלמן הונצח ברחוב שנקרא על שמו בשיח' ג'ראח בירושלים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גוסטב דלמן** בוויקישיתוף

* אוסף התצלומים שלו, וכן קישורים לפרסומיו החשובים נגישים מאתר מכון גוסטף דלמאן.
* חן מלול, הטייסת הבווארית ה-304 מתעדת את ארץ ישראל של סוף מלחמת העולם הראשונה, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 30.10.2017
* מידע על גוסטב דלמן בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית
* גוסטב הרמן דלמן (1855-1941), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  "זכרונות זואולוג עברי ב'", עמוד 201, עם עובד 1946
2. ↑  משרד החינוך והחברה להגנת הטבע, עלון לרכז הטיולים, ספטמבר-אוקטובר 2000.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007259990905171
* BIBSYS: 90609360
* BnF: cb124742421 (data)
* CiNii: DA02232696
* GND: 118832158
* ICCU: UFIV054687
* ISNI: 0000 0003 6857 1339
* LCCN: n87905473
* NKC: jx20060207001
* NLA: 35178133
* NLG: 143974
* NLP: a0000002122790
* NTA: 068294875
* RERO: 02-A003152518
* SELIBR: 249592
* SNAC: w6b010dp
* SUDOC: 03393567X
* Trove: 853445
* VcBA: 495/143738
* VIAF: 17322974
* WorldCat: lccn-n87905473

 |
**ארי אֵלון** (נולד ב-1950) הוא סופר, מחנך ומרצה לפילוסופיה יהודית.

ביוגרפיה
--------

אלון נולד בירושלים למשפחה דתית-לאומית. בנו של השופט פרופ' מנחם אלון, ואחיהם של השופט ספי אלון, השר וחבר הכנסת לשעבר הרב בנימין אלון והרב מרדכי אלון.

למד במדרשית נעם בפרדס חנה, ולאחר שירותו בצה"ל יצא בשאלה וחדל לקיים אורח חיים דתי. מאוחר יותר למד מחשבת ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים, עבודת התיזה שלו לתואר שני עסקה ב"סימבוליזציה של מרכיבי העלילה בספור התלמודי" (1982).

באמצע שנות ה-70 של המאה ה-20 היה בין מייסדי "הסמינר היהודי-ציוני" באורנים (כיום "המדרשה באורנים"), אחד המוסדות הראשונים בארץ שפעלו לפיתוח לימודי יהדות מתוך השקפה שאינה דתית. במסגרת זו אורגנו סמינרים בני שבוע לתלמידי תיכון, בהם נדונו מדרשים וספרות חז"ל ובצידם כתבים מודרניים, כגון א.ד. גורדון, יוסף חיים ברנר, ברל כצנלסון ועוד. בנוסף עסקו אלון וחבריו בהדרכת אנשי חינוך ובפיתוח תוכניות לימודים ברוח הסמינר.

במהלך עבודתו כמורה ומחנך הוציא אלון מספר חוברות לימוד בנושאים שונים מתולדות הציונות ומדרשים אודות פרשת השבוע בהם מגיש אלון פרשנות מסורתית למקורות חז"ל עם טקסטים מודרניים, ופרסם מאמרים ומסות בכתבי עת שונים.

בשנת 1990 יצא לאור ספרו "**עלמא דִי**" - למעשה גיליון מיוחד של כתב העת שדמות, בו תיאר אלון את התהליך שעבר, מאז החל "לאבד את אלוהי ילדותו" בנעוריו עד להכרה המלאה בכך במלחמת יום הכיפורים, דבר שהוביל אותו לחפש ולנסח את מה שהוא מכנה "היהדות הריבונית", שאינה מחויבת לסמכות הרבנית, ולקדם מגמה זו בסמינר היהודי-ציוני שהקים. בספר הֵצֵר על כך שרבים מהישראלים החילונים מבטלים את יהדותם ורואים בדתיים "יהודים יותר", ועל עצם הצורך הבלתי פוסק לעסוק בזהות היהודית. בהמשך הספר מביא אלון מדרשים משלו לכמה מסיפורי חז"ל, ובוחן באמצעותם שאלות על לימוד תורה, שמירת מצוות ועוד.

אלון עוסק בהוראת מחשבת ישראל, מדרש, תלמוד, אגדה וספרות. בנוסף לסמינר באורנים מלמד במדרשת השילוב נטור, ישיבה החילונית "בינה", סמינר אפעל, במרכז ליהדות מתקדמת "אור חדש" בחיפה ובמכון שלום הרטמן, בו הוא משמש כעמית מחקר. בעבר לימד גם בסמינר הקיבוצים, גבעת חביבה, מכללת אילת, בית מורשה בירושלים, קולות, בית המדרש לרבנים באמריקה ובית המדרש לרבנים ליהדות מתחדשת בפילדלפיה.

ספריו
-----

* **עלמא דִי**, הוצאת ידיעות אחרונות, 2001
* **בא אל הקודש - ל"ו אגדות נסתרות**, הוצאת ידיעות אחרונות, 2005
* **יה בשבט**, הוצאת בינה, 1999
* **דין רודף שלום - דרישות שלום לפרשות השבוע**, הוצאת בינה, 2002

קישורים חיצוניים
----------------

* ארי אלון, ברשת החברתית פייסבוק
* בית המדרש של ארי אלון
* יניב מגל, התורה כלואה בידי רבנים, רק תהליך דה-רבניזציה ישחרר אותה, גלובס, 10.4.2017
* ורד לי, חמש שאלות לארי אלון | קול של אלוהים אחר, באתר הארץ, 20 ביולי 2011
* ארי אלון, רב מכר שליט"א, באתר ynet, 8 באפריל 2010
* הזמנה לרומן: פרק מתוך "מתיבתא דארקיע", **ארץ אחרת** גיליון 3, 2001
* בא אל הקדש, פרקים מתוך הספר

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007302180005171
* BnF: cb13203677w (data)
* ISNI: 0000 0001 0796 8012
* LCCN: n92008936
* SUDOC: 050153048
* VIAF: 7531887
* WorldCat: lccn-n92008936

 |
**אלומה נחמה לב** (נולדה בט"ו באדר ב' ה'תשמ"ד בירושלים) היא מנחה קבוצות ומלמדת לימודי ימימה, כותבת ועורכת.

ביוגרפיה
--------

נולדה בירושלים בשם **נחמה לב** כבת רביעית מתוך תשעה אחים ואחיות (ביניהם יהודה לב) לאסתר ולרב צבי מרדכי לב. את השם אלומה הוסיפה לעצמה בגיל עשרים. כשהייתה בת שנה עברו הוריה ליישוב מחולה ואביה התמנה לרב המקומי.

למדה באולפנת כפר פינס. בשירות לאומי שירתה בחדר מיון בבית החולים שערי צדק (אצל ד"ר דוד אפלבום) ובהמשך כקומונרית בבני עקיבא ביישוב מחולה. לאחר מכן למדה במדרשת אביב ובמכון אורה. שנה אחר כך החלה בלימודי ארכיטקטורה באוניברסיטת אריאל.

בשנה הראשונה באוניברסיטה החלה ללמוד חשיבה הכרתית, שנמסרו מפי ימימה אביטל. ב-2009 כשהייתה בת 25 התחילה ללמד את השיטה ופתחה קבוצות לימוד בירושלים וברמת גן ובהמשך במקומות נוספים.

ערכה בעולם קטן (2010–2022) וכותבת בקרוב אליך מיום היווסדו (2013) טור אישי דו חודשי ובהמשך אחד לחודש. בשנים 2010-2015 הייתה עורכת תוכן של "הלל" - ירחון לנשים שהיה בהוצאה של עולם קטן. במשך שבע שנים (2014–2020) ניהלה את הפרסום של מכון בנין שלם.

ב־2017 הוציאה את הספר 'במלוא הדופק – רישומים של רווקות מאוחרת', בהוצאת ידיעות ספרים.

ב־2023 הוציאה את הספר השני 'עד שליבך יתנגן' בהוצאת ידיעות ספרים, הכולל 110 פרקים המקיפים את יסודות לימוד ימימה.

ערכה ספרים עבור הוצאת מעיינותייך ("דרך ארוכה וקצרה", "על כולנה" ו"הרבי שלי"), ואת הספרים "מה הקשר", ו"מחזקים את הקשר" מאת נעמי וולפסון.

התארסה בגיל 39 עם עזרא כהן.

קישורים חיצוניים
----------------

* אלומה לב, ברשת החברתית פייסבוק
* אלומה לב, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* אלומה לב, ברשת החברתית אינסטגרם
* אלומה לב, סרטונים בערוץ היוטיוב
* רבקי גולדפינגר, עניין אישי והפעם עם אלומה לב, באתר ערוץ 7, מתוך בשבע, 22 ביוני 2023
* אלומה לב בראיון עם אברי גלעד על הספר עד שליבך יתנגן
* רחלי ריף, "אינני נאהבת עדיין" מתוך מוסף שבת, של מקור ראשון, 2017
* יצחק טסלר, כמהות לאהבה: הקשיבו לבדידות של הרווקות הדתיות, ynet‏, 10 ביולי 2017
* אפרת כהן, "אני עושה דברים גדולים, אבל בסוף היום חוזרת לארבעה קירות, לבד", הידברות, 17.12.2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  חלק מהכתבות בקרוב אליך
2. ↑  חדשות סרוגים, ‏הסופרת והמנחה הסרוגה התארסה בגיל 39, באתר "סרוגים", 6 בנובמבר 2023
3. ↑  חדשות כיפה, ‏מעט מן האור: אלומה לב התארסה, באתר כיפה, 6 בנובמבר 2023

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007568758905171
* LCCN: no2017137215
* VIAF: 157146461605827731851
* WorldCat (עם VIAF): 157146461605827731851

 |
**תמר (תמי) תמיר** (נולדה ב-1 ביולי 1968) היא פרופסור למדעי המחשב באוניברסיטת רייכמן. מחקרה מתמקד באלגוריתמי קירוב ותורת המשחקים האלגוריתמית.

ביוגרפיה
--------

תמיר נולדה בשנת 1968. סיימה בשנת 1992 תואר ראשון במדעי המחשב בטכניון, והמשיכה ללימודי תואר שני (אותו סיימה ב-1995) ודוקטורט (2001) בטכניון. עבודת הדוקטורט שלה, *Class-Constrained Resource Allocation Problems*, נעשתה בהנחיית הדס שכנאי.

מ-1994 עד 1997 עבדה במעבדת התוכנה הישראלית של אינטל, והייתה לה משרת קיץ בהיולט פקארד.

לאחר מחקר פוסט-דוקטורט בטכניון ובאוניברסיטת וושינגטון, ב-2004 הצטרפה לבית הספר אפי ארזי למדעי המחשב של המרכז הבינתחומי הרצליה. בשנים 2008–2012 כיהנה כסגנית דקן, ומ-2012 עד 2017 כדקן בית הספר.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של תמי תמיר

* תמי תמיר, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה

* תמי תמיר, באתר dblp

* תמי תמיר, באתר ResearchGate

* תמי תמיר, באתר גוגל סקולר

* תמי תמיר, באתר IEEE

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרופ' תמי תמיר, באתר אוניברסיטת רייכמן
2. 1 2 3  תמי תמיר, קורות חיים - תמי תמיר

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ACM DL: 81100602991
* dblp: 03/6563
* GND: 137110456
* MGP: 102977
* VIAF: 81346968
* WorldCat (עם VIAF): 81346968

 |
האבן השוקעת במבחנה הימנית דוחקת נוזל בנפח שלה
**חוק הציפה של ארכימדס**, ובקיצור **חוק ארכימדס**, הוא חוק פיזיקלי בסיסי בהידרוסטטיקה המסביר מדוע ספינות צפות על-פני המים ואינן שוקעות, כיצד צוללת הצוללת ומדוע ספינת אוויר מצליחה לרחף באוויר.

על פי החוק, על גוף המצוי בתווך זורם (נוזל או גז) פועל כוח בכיוון מנוגד לכוח הכובד (תאוצת המערכת במקרה הכללי), השווה למשקלו של זורם שנפחו כנפח הגוף ושצפיפותו כמו של הזורם שמסביב לגוף. למשל, אם כדור בנפח של ליטר שקוע במים, יפעל עליו כוח כלפי מעלה השווה למשקל של ליטר מים באותה צפיפות של המים המקיפים את הגוף.

ארכימדס באמבטיה (איור משנת 1850)

הגדרה מתמטית
------------

החוק בניסוח מתמטי: {\displaystyle \ {\bar {F}}\_{buoyancy}=-\rho \_{l}V\_{in}{\bar {g}}},

כאשר:

* {\displaystyle {\bar {F}}\_{buoyancy}} הוא כוח ה**ציפה** הפועל על גוף
* {\displaystyle \rho \_{l}} מציין את צפיפות החומר של התווך (נוזל או גז)
* {\displaystyle V\_{in}} מציין את נפח הגוף שנמצא בתוך התווך, ועליו פועל כוח הציפה
* {\displaystyle {\bar {g}}} היא תאוצת הנפילה החופשית.

הסבר חוק ארכימדס ומשמעותו
-------------------------

מצב של שיווי משקל בין כוח הציפה לכוח הכובד
אין להתבלבל בין כוח הציפה (buoyancy) לבין כוח העילוי. כוח הציפה פועל על הגוף בכיוון הפוך לכיוון פעולת המשקל, וניתן להתייחס אליו כאילו הוא פועל במרכז הגאומטרי של חלק הגוף הנמצא בתווך (נקרא גם "מרכז הציפה").

הגוף הנמצא בתוך התווך דוחק חלק מהתווך בנפח זהה לשלו. הן לגוף הדוחק והן לתווך הנדחק יש צפיפות, המתבטאת ביחס בין המסה לנפח. מכאן נובע שאם צפיפותו של הגוף קטנה מצפיפותו של התווך אזי הגוף יצוף (כי כח הציפה שווה למשקל התווך שנדחה והוא גדול יותר ממשקל הגוף), ואם להפך - הוא ישקע. בהקשר של מים כתווך, צפיפות יחסית זו מכונה משקל סגולי.

במילים אחרות ניתן לתאר את הכוחות על גוף השקוע בנוזל כך: המשקל מושך את הגוף כלפי מטה, אך ככל שירד מטה הוא ידחק נפח יותר גדול מהנוזל ולכן יאבד משקל השווה למשקל הנוזל הנדחק. אם המשקל הסגולי הממוצע של הגוף הוא פחות ממשקלו הסגולי של הנוזל, הגוף יגיע ל**שיווי משקל** כאשר חלקו שקוע בנוזל וחלקו צף מעליו. שיווי משקל זה יקרה כאשר **משקל הנוזל שנדחק שווה למשקלו הכולל של הגוף**. זהו מקור המונח הדחק כיחידת משקל של כלי שיט.

פעולת המנגנון הקרוי צוללן קרטזי מבוססת על חוק ארכימדס. חוק זה גם מסביר תופעה העשויה להפתיע: אף על פי שממבט ראשון נדמה שהציפה על-פני המים תלויה בעיקר במשקל, אדם שמן צף בקלות רבה יותר מאדם רזה. כמוסבר לעיל, בציפה הגורם הקובע הוא היחס בין מסת הגוף לבין נפחו, ולא המשקל.

בלי קשר לחוק ארכימדס, גם מתח פנים של נוזל יכול לגרום לגוף שצפיפותו גבוהה לא לשקוע בנוזל שצפיפותו נמוכה יותר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חוק ארכימדס** בוויקישיתוף
* אבי סאייג, מדידת נפח אגרופים – ארכימדס וניוטון משלבים ידיים, במדור "ניסויי מדע בבית" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 25 מרץ 2012

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007294833305171
* GND: 4137273-6
* LCCN: sh85006547
* NKC: ph499521

 |
**גיורא אשכנזי** (25 באוגוסט 1936, ח' באלול תרצ"ו - 7 ביוני 1967, כ"ח באייר תשכ"ז) היה שחיין ישראלי, שחיין נבחרת ישראל בשחייה. נהרג בירושלים במלחמת ששת הימים.

ביוגרפיה
--------

גיורא, בנם של בת־עמי ונח אשכנזי, נולד בח' באלול תרצ"ו (25.8.1936) והיה בכור הבנים של קיבוץ תל עמל. אשכנזי סיים את לימודיו במוסד החינוכי גלבוע והדריך בתנועת השומר הצעיר.

בתחרות אזורית של "הפועל" לנוער שנערכה ביולי 1953 זכה אשכנזי בשתי מדליות זהב במשחה ל-100 מטר חופשי (1:08.0 דקות) ובמשחה ל-100 מטר גב (1:27.8 דקות) ובחצי הגמר אליפות הפועל לנוער שנערך בצפון הארץ זכה במשחה ל-100 מטר חופשי (1:05.9 דקות).

באליפות ישראל שנערכה בשנת 1954, זכה במדליית ארד במשחה ל־100 מטר חופשי בתוצאה של 1:06.7 דקות, אחרי עוזי בק ממכבי חיפה (1:04.4 דקות) ונחום בוך מברית מכבים עתיד (1:04.6 דקות). בצליחת הכנרת שנערכה באוקטובר 1958 סיים במקום ה־18.

אשכנזי התגייס לצה"ל בנובמבר 1955 ושירת בחטיבת הצנחנים. השתתף, בין השאר, במבצע לולב, גוליבר, יהונתן ובמלחמת סיני. במלחמת ששת הימים פיקד על פלוגה ד' של גדוד 66 של חטיבה 55. פלוגתו הייתה הראשונה שפרצה לשטח הירדני, והחלה למעשה את הקרב על גבעת התחמושת. לאחר שהמג"ד, יוסי יפה, התרשם בטעות שפלוגה ג' של הגדוד משתלטת על גבעת התחמושת, הורה לפלוגה ד' ופלוגה א' לנוע קדימה ולכבוש את מלון "אמבסדור", ששלט על מבואות שכונת שייח' ג'ראח. כיבוש המלון ומבואות השכונה ניתקו למעשה את ירושלים המזרחית מצפון, בנוסף להשתלטות של חטיבת הראל של בית חנינא, ופתחו את הדרך למובלעת הר הצופים.

ביום השלישי לקרב, יום רביעי 7 ביוני, הסתערו שני גדודים של חטיבה 55 - גדוד 66 וגדוד 71 - על מתחם אוגוסטה ויקטוריה, לאחר הפצצה כבדה של חיל האוויר. מהלך זה נועד להשלים את כיתור העיר העתיקה. גדוד 66 הסתער על המתחם מהר הצופים (לעומת גדוד 71, שטיפס אל ההר מנחל קדרון) וכבש אותו בתוך כשעה. בקרב הקצר היה לגדוד חלל אחד - רס"ן גיורא אשכנזי.

ב-21 במאי 1968 הועבר ארונו של אשכנזי, יחד עם שני חללים נוספים בני קיבוצו, לקבורת קבע בבית העלמין של קיבוץ ניר דוד.

הרומן ההיסטורי "נער צמח בגדות האסי", פרי עטה של נעמי פרנקל, מבוסס על דמותו של אשכנזי, וכך גם הדמות "גדעון" בספר "עורה, מעין" של ימימה אבידר-טשרנוביץ.

קישורים חיצוניים
----------------

* קורות החיים של גיורא אשכנזי, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
* תמר אשכנזי, בגלל הקורונה: יום זיכרון וירטואלי לחללי צה"ל - איך מתארגנים, באתר ynet, 26 באפריל 2020

הערות שוליים
------------

1. ↑  דף הנצחה לאשכנזי בת עמי - ניר דוד (תל עמל)
2. ↑  דף הנצחה לאשכנזי נח - ניר דוד (תל עמל)
3. ↑  תוצאות טובות בתחרות בגבע, על המשמר, 24 ביולי 1953
4. ↑  50 שחייני "הפועל" בחצי גמר לצפון הארץ, דבר, 22 באוגוסט 1954
5. ↑  3 שיאים ארציים באליפות שחייה, הארץ, 17 באוקטובר 1954
6. ↑  שפע פרסים לרוזן המנצח, למרחב, 3 באוקטובר 1958
7. ↑  כתב המערכת, 3 מחללי המלחמה. בני ניר־דוד, הובאו לקבורת קבע, על המשמר, 22 במאי 1968
8. ↑  אברהם ב. ריבלין, ספר־זכרון שונה, דבר, 30 באוקטובר 1977
9. ↑  רמה זוטא, 'עורה, מעין': ספר החבורה הראשון של ימימה טשרנוביץ, בבלוג "עונג שבת", 9 ביוני 2017
עבד אלנבי נמאזי
אייתוללה **עבד אלנבי נמאזי** (בפרסית: عبدالنبي نمازي; ‏‏1948 – 28 בינואר 2024) היה איש דת ופוליטיקאי איראני.

חבר במועצת המומחים האירנית ה-3 של הרפובליקה האסלאמית של איראן, ולאחר מכן היה חבר גם במועצה ה-4 וה-5.

עבד אלנבי נולד בבושהר שבאיראן. הוא היה התובע הכללי במערכת המשפט של הרפובליקה האסלאמית.

בשנת 2002, התפרסם עבד אלנבי בעיתונות לאחר שהתעלם לכאורה מהוראה שקיבל מעלי ח'אמנאי.

בשנת 2006, חזר אייתוללה עבד אלנבי לכותרות, לאחר שהוביל מחאה על טבח המוסלמים בקשמיר, ואף ביקש ממועצת הביטחון של האו"ם להתערב בנושא.

נמאזי מת ב-28 בינואר 2024.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עבד אלנבי נמאזי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Revolvy, LLC, "Abdul-Nabi Namazi" on Revolvy.com, www.revolvy.com (באנגלית)(הקישור אינו פעיל)
2. ↑  "Iranian Cleric Urges Muslims Not to Remain Silent on Kashmir Killings - Tasnim News Agency". *Tasnim News Agency* (באנגלית). נבדק ב-2018-03-24.
3. ↑  Jahan news, Jahan news, ‏28 בינואר 2024

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"עבד אלנבי נמאזי"**.
אלי מזרחי - שופט בינלאומי לריקודים סלוניים
**אלי מזרחי** (נולד ב-29 באוקטובר 1965) הוא רקדן, כוריאוגרף ושופט בינלאומי לריקודים סלוניים; בעלים ומנהל של "האקדמיה לריקודים סלוניים בישראל".

ביוגרפיה
--------

בשנות ה-80 מזרחי היה רקדן בלהקת המחול של שלמה ממן, ובהמשך היה רקדן בלהקות "כרמון" ו"בת שבע". 

מזרחי שימש כוריאוגרף ורקדן במסגרת הופעות בחו"ל ב-"Dance Troops ישראל" ועבד במשך שנים עבור הסוכנות היהודית, במסגרת מחנות קיץ בניו יורק.

מזרחי אף עבד כדוגמן לפני שירותו הצבאי והיה דוגמן מסלול של רשת האופנה "ראש אינדיאני".

את שירותו הצבאי עשה מזרחי בעתודה כהנדסאי. לאחר שירותו טס לארצות הברית שם השלים לימודיו באוניברסיטת קונטיקט, כמהנדס מכונות מוסמך.

במהלך שהותו בארצות הברית ובקנדה עבד ככוריאוגרף עבור התיאטרון הלירי של קנדה למחזות זמר כגון "כנר על הגג" ו"ברנשים וחתיכות".

מזרחי הפיק את המופע "טנגו בוואנוס איירס" בליווי התזמורת הפילהרמונית הישראלית.

במשך שנים התחרה בתחרויות בינלאומיות לריקודים סלוניים. הוא מחזיק בתואר "Master Examiner" - שופט מוסמך לריקודים סלוניים ולטיניים מאת התאחדות הריקודים הסלוניים הבינלאומית. 

היה הראשון בישראל שהחזיק בזיכיון של רשת בתי הספר לריקודים סלוניים "Arthur Murray". בנוסף, כיהן כראש החוג להסמכת מורים לריקודים סלוניים במרכז הבינתחומי באוניברסיטת תל אביב. 

הוא היה אחראי מטעם אגף קנו"ס בעיריית תל אביב על הריקודים הסלוניים בבתי הספר היסודיים ומרכזים קהילתיים ברחבי תל אביב. 

מזרחי עוסק בהפקת פסטיבלים, ימי עיון לחברות מסחריות, תחרויות ריקוד בינלאומיות ואירועים. כמו כן, הפיק את פסטיבל ה-Pro-Am הראשון בישראל.

מזרחי שימש כשופט בתוכנית "רוקדים עם כוכבים" בכל שבע עונותיה בערוץ 2, ובשתי עונותיה בקשת 12 ונודע בסגנון שיפוטו הקשוח.

הוא יצר כוריאוגרפיות להפקות כגון "פנטום האופרה" בשיתוף האופרה הישראלית ולתוכניות טלוויזיה וסרטים כמו "מרחק נגיעה", "שלוש אימהות", "מוכרחים להיות שמח", "הערת שוליים" ו"געגוע".

מזרחי נשוי ואב לשני בנים ובת.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **אלי מזרחי** |

* אלי מזרחי, ברשת החברתית פייסבוק
* אלי מזרחי, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* שונאים אותי אבל זה חלק מהשואו
**הנשיא** (ברוסית: **Президент**) הוא סרט רוסי תיעודי באורך מלא בהפקת העיתונאי ולדימיר סולוביוב, המספר על חמש עשרה שנות שלטונו הראשונות של נשיא הפדרציה הרוסית, ולדימיר פוטין והאירועים שהתרחשו ברוסיה ובעולם באותה תקופה. הסרט מכסה את התקופה מאוגוסט 1999 עד 2014 כולל ומספר על הדרך שעברו רוסיה והנשיא לאורך השנים.

עלילה
-----

ולדימיר סולוביוב מראיין את ולדימיר פוטין בהיכל אלכסנדר בארמון הקרמלין הגדול. מתוך הסרט

ולדימיר סולוביוב

בסרט, נשיא הפדרציה הרוסית ולדימיר פוטין, עונה לשאלותיו של ולדימיר סולוביוב, מדבר על אירועי חמש עשרה השנים האחרונות - המלחמה בצ'צ'ניה ודגסטן, טביעת הצוללת קורסק, פיגועי הטרור ב-11 בספטמבר 2001 בארצות הברית, פיגועי הטרור בדוברובקה ובסלאן, המלחמה בעיראק, נאומו של פוטין בשנת 2007 במינכן, הסכסוך המזוין בדרום אוסטיה בשנת 2008, המשברים הכלכליים של 2008 ו-2014, עצרת האופוזיציה בכיכר בולוטנאיה ובשדרות סחרוב, יברומאידן, אולימפיאדת סוצ'י, סיפוח קרים לרוסיה ואירועים אחרים. חשיבות תפקידו של ולדימיר פוטין בהיווצרות רוסיה המודרנית בחמש עשרה שנות שלטונו כנשיא וראש ממשלת הפדרציה הרוסית באה לידי ביטוי בסרט זה.

בנוסף מוצא ראיוונות של ולדימיר סולוביוב, לא רק עם ולדימיר פוטין עצמו, אלא גם עם אישים שהכירו את פוטין כמו איש העסקים ולדימיר פוטנין, חבר הדומה הששית אלכסנדר פטרוב, נשיא קזחסטן נורסולטן נזרבייב, המנצח ולרי גרגייב, הסופר זכר פרילפין וחבר תא כתבי הקרמלין אנדריי קולסניקוב. פרשנים אופוזיציונרים ונייטרליים, כמו ראש הממשלה דמיטרי מדבדב, לא מצאו מקום בסרט.

פופולריות
---------

על פי חברת TNS Gallup Media, כ-39.1% מתושבי מוסקבה מעל גיל שמונה עשרה צפו בסרט ביום שידורו בטלוויזיה. זמן לא רב לפני כן, סרט רוסי נוסף, קרים. הדרך למולדת מאת אנדריי קונדראשוב שודר ברשת המתחרה. לפיכך, שני הסרטים הללו הפכו לפופולריים ביותר בעונת הטלוויזיה 2015.

תגובות
------

* דובר הנשיא דמיטרי פסקוב כינה את הסרט "מבריק" והמליץ לכולם לצפות בו.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* "הנשיא", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* "הנשיא", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* הנשיא, סרטון באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Президент". Фильм Владимира Соловьёва
2. ↑  Что было и чего не было в фильме о Владимире Путине "Русская служба BBC", 27.04.2015
3. ↑  "TNS: фильм "Президент" посмотрели около 39,1% москвичей". רי"א נובוסטי. 27 באפריל 2015. נבדק ב-2015-04-27. `{{cite web}}`:  (עזרה)
4. ↑  "Фильм «Крым. Путь на Родину» посмотрели 3 миллиона москвичей". «רי"א נובוסטי». 16 במרץ 2015. נבדק ב-2015-03-16. `{{cite web}}`:  (עזרה)
5. ↑  "Вопрос-Ответ. О чём фильм-интервью «Президент»". Аргументы и факты. 27 באפריל 2015. נבדק ב-2015-04-27. `{{cite web}}`:  (עזרה)
**בית הספר ללוחמה נגד גרילה** (מכונה גם: בית הספר ללוחמה במתחם כפרי) הוא חלק מבא"פ אליקים, באזור הצפון ברמות מנשה ממערב ליקנעם ובקרבת המושב אליקים.

בית הספר ללוחמת גרילה קם בשנת 1997 כתוצאה מהחלטת של הרמטכ"ל דאז, אמנון ליפקין-שחק, אשר שינה את דפוס החשיבה הצה"לי כלפי הלחימה בלבנון וקבע כי יש לראות בחזבאללה ארגון טרור וגרילה ולפעול כנגדו בהתאם. בתפיסה זו תמך גם אלוף פיקוד הצפון דאז, עמירם לוין. בשל כך הורה שחק להקים מחדש את יחידת אגוז כיחידה ייעודית למלחמה בלבנון והוחלט להקים גוף האמון על הכשרת לוחמי החי"ר והיחידות המיוחדות ללחימה כנגד ארגון החזבאללה במתארי לוחמת הסבך והלוחמה ההררית של לבנון. הקמת בית הספר הוטלה על אל"ם שמואל זכאי, איש חטיבת גולני, אשר עבר השתלמות בצבא בריטניה, ולמד באופן יסודי על הגוף המכשיר בצבא זה את היחידות העתידות להישלח לתעסוקה מבצעית בצפון אירלנד ולפעול כנגד המחתרת האירית. עם שובו ארצה הקים זכאי בשנת 1997 את בית הספר ללוחמת גרילה. לאחר הנסיגה מלבנון בשנת 2000 נסגר בית הספר ומדריכיו נקלטו כחיילי מילואים בעוצבת הגליל והיו אמונים על הכשרת לוחמי האוגדה ללחימה אפשרית בלבנון. בשנת 2004 תחת פיקודו של אל"ם יואלי אור, מפקד בא"פ צפון, החל הקמתו של בית הספר לגרילה מחדש; והוקמו בו מדורי הכשרה בתחומי הלוחמה זעירה, הסוואה, לוחמת סבך ואימונים ייחודיים לתוואי הלחימה בגזרת הצפון. לאחר מלחמת לבנון השנייה הוקם בית הספר מחדש באופן רשמי ומלא על כל מדוריו. בנוסף, חטיבות בחיל הרגלים וגדודי חיל ההנדסה וגם פלוגות החי״ר של שריון מתאמנות רבות בבסיס זה.

על בית הספר מפקד קצין בדרגת רס"ן.

קישורים חיצוניים
----------------

* דניאל אדלסון, יוצאים מהסבך, ביטאון ביבשה, ‏ גיליון 7 ספטמבר 2008.
* יואב איתיאל, הדרך לחזבאללה עוברת בעמיקם, "מגזין המושבות", ‏ 13.01.2012.
* ביה"ס ללוחמת גרילה נסגר אחרי הנסיגה, באתר ערוץ 7, 24 באוגוסט 2006

הערות שוליים
------------

1. ↑  משה (צ'יקו) תמיר, **מלחמה ללא אות**, הוצאת מערכות - משרד הביטחון, 2005, עמוד 116, "ההחלטה המרכזית שקיבל הרמטכ"ל וששינתה הלכה למעשה את הנחת העבודה של הצבא כולו הייתה שההתמודדות בלבנון היא מלחמה ולא פעילות ביטחון שוטף".
2. ↑  עמוס הראל ואבי יששכרוף, קורי עכביש: פרק ראשון, הוצאת ידיעות אחרונות, 2008, עמוד 22.
3. ↑  חן קוטס-בר, חיבוק של מח"ט, באתר nrg‏, 19 באוגוסט 2005
4. ↑  משה (צ'יקו) תמיר, **מלחמה ללא אות**, הוצאת מערכות - משרד הביטחון, 2005, עמודים 116-117.
**אור קורנליוס** (נולד ב-26 בספטמבר 1997) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הגארד/סמול פורוורד בקבוצת הפועל ירושלים.

ביוגרפיה
--------

אור קורנליוס הוא בנו של כדורסלן העבר גרג קורנליוס. הוא החל לשחק כילד במחלקת הנוער של מכבי ראשון לציון שם שיחק מגיל הקט-סל ועד הנוער.

קבוצת הבוגרים הראשונה שלו הייתה אליצור בת ים מהליגה הארצית בה שיחק בעונת 2014/15.

בעונת 2015/16 עבר לשחק באותה הליגה במכבי שוהם.

בעונת 2016/17 עבר לשחק בליגת העל בקבוצת מכבי ראשון לציון.

בעונת 2017/18 שיחק בליגה הלאומית בקבוצת מכבי קריית גת.

בעונת 2018/19 התחיל בקבוצת הפועל כפר סבא ובהמשך עבר למכבי קריית מוצקין איתה הגיע לחצי גמר הפלייאוף. במוצקין קלע 11.7 נקודות ולקח 2.9 אסיסטים בממוצע למשחק.

בעונת 2019/20 התחיל בקבוצת הפועל באר שבע ולאחר מספר מחזורים עבר לשחק באליצור "איתו" אשקלון מהליגה הלאומית.

בעונת 2020/21 חתם בעירוני נס ציונה.

בעונת 2020/21 זכה עם קבוצת נס ציונה בגביע היורופקאפ, לאחר שניצחו את טלאס מפולין 74:82.

לקראת עונת 2021/22 חתם לעונה בהפועל גלבוע גליל.

לקראת עונת 2022/23 חתם בהפועל ירושלים והפך לשחקן חמישייה בקבוצה. ב-16 בפברואר זכתה ירושלים בגביע המדינה, מה שהיווה התואר הראשון של קורנליוס במסגרת המקומית.
בסיום העונה הסדירה, נבחר קורנליוס לשחקן ההגנה של העונה בליגה לעונת 2022/23.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל השחקן באתר איגוד הכדורסל בישראל
* פרופיל השחקן באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל

הערות שוליים
------------

1. ↑  כפיר אדר, ‏עובר לכתום: אור קורנליוס חתם בעירוני נס ציונה, באתר ONE‏, 22 באוגוסט 2020
2. ↑  משה ברדה, ‏היסטוריה: עירוני נס ציונה זכתה ביורופקאפ, באתר ONE‏, 25 באפריל 2021

| שחקן ההגנה של העונה בליגת העל בכדורסל |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| 2004: נוריס • 2005: כץ • 2006: סיסה • 2007: מוריס • 2008: מוריס • 2009: רנדל • 2010: פרקינס • 2011: פרקינס 2012: חנוכי • 2013: ג'יימס • 2014: רנדל • 2015: רנדל • 2016: ורגאס • 2017: ורגאס • 2018: שוכמן 2019: תומאס • 2020: זוסמן • 2021: ג'ונסון • 2022: ג'ונסון • 2023: קורנליוס |

 |
**הרווק ובת הטיפש עשרה** (באנגלית: **The Bachelor and the Bobby-Soxer**) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 1947 עם קרי גרנט, מירנה לוי ושירלי טמפל בתפקידים הראשיים.

המונח Bobby Soxer מתייחס לאופנה שהייתה בארצות הברית בשנות ה-40 של בנות בגיל ההתבגרות (טיפש עשרה) לגרוב גרביים (Socks/Sox) שכיסו רק קצת מעל העקב.

התסריט נכתב על ידי סידני שלדון שזכה על כך בפרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר.

תקציר העלילה
------------

מרגרט טרנר (מירנה לוי) ואחותה סוזן (שירלי טמפל) גרות בדירה אחת. סוזן היא מתבגרת בת 17 הלומדת בבית ספר תיכון ומרגרט היא אישה בוגרת המכהנת כשופטת מכובדת בבית המשפט ובבית היא משגיחה על התנהגותה של סוזן.

ריצ'רד נוג'נט (קרי גרנט) הוא גבר נאה בשנות הארבעים, צייר מוצלח שנשים נמשכות אליו והוא מבלה הרבה במועדוני לילה.

הוא מובא למשפט בפני מרגרט ועוזר התובע המחוזי, טומי צ'מברלין (רודי ואלה) מאשים אותו שבגללו החלה קטטה במועדון. לאחר דיון קולני מרגרט משחררת אותו והוא הולך להרצות בפני תלמידי תיכון על ציור.

בין התלמידים יושבת סוזן והיא מוקסמת ממנו ולאחר ההרצאה היא מבקשת לראיין אותו לעיתון התלמידים אך הוא מתחמק.

סוזן משתוקקת להיות מודל לציור שלו. היא בורחת מהבית, מתגנבת לדירתו ומחכה לו זמן רב עד שהיא נרדמת על הספה, שם הוא מוצא אותה מאוחר בלילה. מרגרט וטומי מחפשים אחריה ומוצאים אותה שם. ריצ'רד מושם במעצר באשמת חטיפה ושידול קטינה....

טומי רוצה להעמידו למשפט אך מאט בלמיש (ריי קולינס), דודה של מרגרט והפסיכיאטר של בית הכלא מאמין לטענתו של ריצ'רד כי סוזן התגנבה לביתו והתאהבה בו. הוא יודע כי מאסר של ריצ'רד דווקא יחזק את הקשר של סוזן איתו. הוא מציע לשחרר אותו כדי שימשיך את הקשר עם סוזן בתקווה שזה יחליש לבסוף את המשיכה שלה אליו.

ריצ'רד מצטרף אליה לצפות במשחק כדורסל בבית הספר בו משחק חברה ג'רי שכועס על היחס של סוזן לריצ'רד ומחטיא קליעות לסל.

בפיקניק נאלץ ריצ'רד להשתתף בתחרויות של זחילה, קפיצות עם שקים ומרוץ מכשולים ומנצח את טומי, יריבו.

מתפתח רומן בין ריצ'רד למרגרט. הוא לוקח אותה למסעדה אך כאשר מגיעות למקום חברותיו הקודמות סוזן, ג'רי וטומי ומתפתח ויכוח סוער והם נפרדים. מאט מצליח כעת לשכנע את סוזן לעזוב את ריצ'רד ולחזור לג'רי.

מאט נפגש עם ריצ'רד שמודיע לו שהוא נוסע לנופש. הוא יודע שגם מרגרט טסה לאותו מקום. לשדה התעופה מגיע טומי שרוצה לעצור את ריצ'רד אך מאט מצליח לסלק אותו מהמקום לאחר שהוא מציג את עצמו כפסיכיאטר ומבקש מהשוטרים לסלק את טומי, עליו הוא מצביע כחולה נפש האוהב לעצור אנשים ולהציג את עצמו כעוזר התובע המחוזי.

לאחר שטומי מסולק מהמקום מצטרף ריצ'רד למרגרט המופתעת ושניהם פוסעים מחובקים בדרכם למטוס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הרווק ובת הטיפש עשרה** בוויקישיתוף

* "הרווק ובת הטיפש עשרה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "הרווק ובת הטיפש עשרה", באתר נטפליקס
* "הרווק ובת הטיפש עשרה", באתר AllMovie (באנגלית)
* "הרווק ובת הטיפש עשרה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "הרווק ובת הטיפש עשרה", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "הרווק ובת הטיפש עשרה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קדימון לרווק ובת הטיפש עשרה, באתר יוטיוב
* קארי גרנט מגלה את שירלי טמפל בדירתו, באתר יוטיוב
* קרי גרנט ושירלי טמפל צופים במשחק כדורסל, באתר יוטיוב
* הרווק ובת הטיפש עשרה, באתר TCM
**אלפה בדור קונטה** (באנגלית: **Alpha Bedor Conteh**; נולד ב-1 במאי 2000 בפריטאון שבסיירה לאון) הוא כדורגלן מסיירה לאון המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת נפטצ'י באקו מליגת העל האזרית ובנבחרת סיירה לאון.

קריירת מועדונים
---------------

קונטה החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת סנטרל פאראד מליגת העל של סיירה לאון. ב-14 ביולי 2021 חתם בהפועל תל אביב מליגת העל הישראלית, הוא הושאל להפועל אום אל-פחם מהליגה הלאומית, במדיה ערך 18 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.

ב-25 ביולי 2022 חתם קונטה בהפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית. הוא ערך 20 הופעות ליגה במועדון, בהן הבקיע שני שערים.

ב-1 במרץ 2023 חתם קונטה בלוקומוטיב פלובדיב מליגת העל הבולגרית. הוא ערך 20 הופעות ליגה במועדון, בהן הבקיע ארבעה שערים.

ב-16 בינואר 2024 חתם על חוזה לשלוש שנים וחצי בנפטצ'י באקו מליגת העל האזרית. ב-21 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 0-0 נגד סבאך במסגרת המחזור ה-19 בליגה לעונת 2023/2024.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-14 באוקטובר 2023 ערך קונטה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סיירה לאון, בתיקו 1-1 נגד נבחרת בנין במשחק ידידות.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלפא קונטה חתם בהפועל תל אביב וצפוי לצאת להשאלה באתר ספורט1, 14 ביולי 2021 (בעברית)
2. ↑  אלפא קונטה הצטרף להפועל ראשון לציון באתר ONE, ‏ 25 ביולי 2022 (בעברית)
3. ↑  הזר שלא נספר בהפועל נמכר ב-1.2 מיליון ש"ח באתר ONE, ‏ 17 בינואר 2024 (בעברית)
**אמיר מוטפצ'יץ'** (בבוסנית: **Emir Mutapčić**; נולד ב-27 במאי 1960) הוא כדורסלן עבר בוסני, ומאמן כדורסל בהווה.

ביוגרפיה
--------

אמיר מוטאפצ'יץ' נולד בעיר זניצה, בעבר חלק מיוגוסלביה, וכיום בבוסניה והרצגובינה. מוטאפצ'י'ץ המכונה "מוקי" שיחק בקבוצת הכדורסל בוסנה סרייבו בשנים 1979–1989. הוא היה חלק מנבחרת יוגוסלביה בכדורסל בשנים 1984–1986, והשתתף איתה במשחקי אולימפיאדת לוס אנג'לס, בה כיכבו דראז'ן פטרוביץ' ודראזן דליפגיץ'. הנבחרת זכתה במדליית הארד, ומוטאפצ'יץ' קלע 4.6 נקודות בממוצע למשחק. ב-1986 השתתף באליפות העולם שנערכה בספרד ותרם 5.8 נקודות בממוצע למשחק, בנבחרת שזכתה במקום השלישי ובמדליית הארד.

ב-1989 חתם בהפועל ירושלים תחת המאמן היוגוסלבי פארוק קולאנוביץ'. הוא שיחק בקבוצה עד לשנת 1991 וסייע לה להתבסס בצמרת הליגה. בשנים 1991–1993 הוא שיחק באלבה ברלין הגרמנית. לאחר מכן שיחק בליכטרפלד מגרמניה.

כמאמן
-----

מוטאפצ'יץ' אימן את נבחרת בוסניה והרצגובינה. בשנים 1998–2000 הוא אימן בקבוצת ליכטרפלד מגרמניה בה שיחק קודם לכן, ובשנים 2000–2005 אימן את אלבה ברלין. תחילה היה עוזר מאמן, וב-2001 החל לשמש כמאמן ראשי. זכה עם אלבה בשלוש אליפויות גרמניה, ובשני גביעי המדינה. ב-2005 פוטר מתפקידו לאחר כישלון בגביע יול"ב ובליגה המקומית. ב-2004 במקביל לתפקידו בברלין, הוא אימן בשנית את נבחרת בוסניה והרצגובינה. בשנים 2005–2008 אימן את נבחרת גרמניה עד גיל 20, ובשנים 2006–2009 אימן במקביל לאימון בנבחרת, את קבוצת בראונשוויג מגרמניה.

בשנת 2010 החל לאמן את ולוצלאווק מפולין למשך שתי עונות. בשנת 2014 שימש בתפקיד מאמן נבחרת גרמניה, ומשנת 2013 הוא משמש כעוזר מאמן בבאיירן מינכן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אמיר מוטאפצ'יץ'** בוויקישיתוף

* פרופיל אולימפי, באתר olympedia.org
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר פיב"א
* אמיר מוטאפצ'יץ', פרופיל שחקן באתר ספסל
* ורד כהן‏, אמיר מוטאפצ'יץ': "התחרות בליגה בישראל טובה למכבי", באתר וואלה!‏, 12 בפברואר 2014

הערות שוליים
------------

1. ↑  1984 Yugoslavia Men's Olympic Basketball, באתר basketball-reference.com
2. ↑  דני בורשבסקי, אמיר מוטפצ'יץ' פוטר מאלבה ברלין, באתר וואלה, 14 בינואר 2005
**סטטיסטיקה בייסיאנית**, הנקראת על שם הסטטיסטיקאי תומאס בייס, היא תאוריה בתחום הסטטיסטיקה שבה הראיות לגבי מצבו האמיתי של העולם מבוטאות על ידי האמונות האפריוריות (קודמות לתצפית) שלנו לגבי מצבו של העולם (אמונה סובייקטיבית או כזו המבוססת על ידע קודם), הידועות בשם הסתברויות בייסיאניות.

השיטה הבייסיאנית מבטאת רק אחת מתוך כמה דרכים לפרש את המונח "הסתברות", וישנן שיטות אחרות שאינן מתבססות על אמונות אפריוריות לגבי העולם.

אחד הרעיונות המרכזיים הבאים לידי ביטוי בגישה הבייסיאנית הוא ש"הסתברות היא דעה קיימת, והסקת מסקנות מנתונים אינה אלא בדיקה מחדש של דעה זו לאור מידע רלוונטי חדש".

הסקה בייסיאנית
--------------

 ערך מורחב – **הסקה בייסיאנית**  

הסקה בייסיאנית היא גישה של הסקה סטטיסטית הנבדלת מהסקה שכיחותנית (אנ'). היא מבוססת בעיקר על השימוש בהסתברויות בייסיאניות על מנת לסכם ממצאים וראיות.

מידול סטטיסטי בייסיאני
----------------------

הניסוח של מודלים סטטיסטיים (אנ') באמצעות סטטיסטיקה בייסיאנית ישנה תכונה ייחודית, בכך שהיא מצריכה הגדרה של ההסתברויות הפריוריות עבור כל אחד מהפרמטרים הלא ידועים. ההסתברויות הפריוריות הן חלק אינטגרלי מהמודל לא פחות מהביטוי של ההתפלגויות. הסתברויות פריוריות עשויות להיות או היפרפרמטרים (אנ') (פרמטרים של המודל בעלי הסתברות פריורית) או התפלגות היפרפריורית (אנ') (פרמטרים של ההתפלגות של הפרמטר של המודל, שלהם יש הסתברות פריורית).

תכנון ניסויים בייסיאני
----------------------

תכנון ניסויים בייסיאני (אנ') כולל את המושג שקרוי: "השפעת האמונות המוקדמות" ('influence of prior beliefs'). גישה זו משתמשת בשיטות של ניתוח עוקב (אנ') על מנת לכלול את הממצאים מהניסויים הקודמים בניסויים החדשים. זה נעשה על ידי עדכון ה"אמונות" תוך שימוש בהתפלגויות פריוריות (לפני הניסוי) ופוסטריוריות (לאחר ראיית הממצאים). דבר זה מאפשר לתכנון הניסויים לעשות שימוש במגוון אמצעים.

ראו גם
------

* רווח בר מהימנות

קישורים חיצוניים
----------------

* סטטיסטיקה בייסיאנית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "probability is orderly opinion, and that inference from data is nothing other than the revision of such opinion in the light of relevant new information" - this citation is from: Edwards, W.; Lindman, H.; Savage, L. J. (1963). "Bayesian Statistical Inference for Psychological Research". Psychological Review. **70**: 193–242

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX550382
* BnF: cb121309043 (data)
* SUDOC: 029753090

 |
עטיפת הגיליון הראשון, המוקדש לנושא "מסעות".
 **"דווקא"**  הוא כתב עת המוקדש ל"ארץ יידיש ותרבותה". גיליון ראשון של כתב העת הופיע ביולי 2006. השם מרמז על כתב העת **דווקא** שראה אור בארגנטינה בשנים 1982-1949.

"דווקא" הוא כתב עת בעברית על תרבות היידיש. העורך הוא בני מר, עורכת המשנה היא חנה עמית, ולידם פועלת מערכת, שבה חברים: דוד אסף, חיים באר, אברהם נוברשטרן ואבנר הולצמן.

"דווקא" יוצא לאור על ידי "בית שלום עליכם", בשיתוף עם המכון לחקר תולדות יהודי פולין, שבאוניברסיטת תל אביב. כתב העת אמור לצאת לאור פעמיים בשנה, והנושאים שלו יהיו, בין השאר, הקשרים בין העברית ליידיש. כל גיליון יהיה מוקדש לנושא מיוחד, נושא הגיליון הראשון הוא "מסעות".

המאמרים התרגומים והפרסומים בכתב העת, יהיו מלווים בביוגרפיות קצרות של מחבריהם, שיסייעו לקוראים להכיר, או להיזכר, ביוצרי תרבות היידיש.

מתוך הפתיח לגיליון הראשון:

> 
> למה "דווקא"? מפני שהמלה הזאת מספרת בקיצור את סיפור היחסים בין היידיש לעברית. שתי הלשונות הקרובות, שחיו לעתים באחווה ולעתים במריבה. במקורה הארמי הורתה המלה (דווקא) שצריך לדייק בדבר מה; אבל היידיש טענה אותה (את המלה) במשמעות השימושית, המוכרת לנו כיום, של "כך ולא אחרת", או "לעשות דווקא".
> 
> 
> 
> 

הגיליון השני של "דווקא", בעריכתם של בני מר וחנה עמית, יצא בינואר 2007. בגיליון באים, בין השאר, דבריהם של נורית אורחן, על סופרות יידיש, שירים משל אברהם סוצקבר, רבקה בסמן בן-חיים, אליעזר שטיינברג, פרופ' דוד אסף, ומאמרה של הזמרת חוה אלברשטיין, על שירי ערש בלשון יידיש.

קישורים חיצוניים
----------------

* כתב העת "דווקא", באתר של בית שלום עליכם (כולל טקסט מלא של גיליונות 1 עד 8)
* דווקא, בלקסיקון "העין השביעית" לתקשורת ועיתונות
* יוסי שריד, יוסי שריד על האמא הפולנייה, באתר הארץ, 23 בדצמבר 2009
* שירי לב-ארי, המלצות לסוף השבוע: כתב עת, באתר הארץ, 23 בדצמבר 2009
* ד"ר אריה קיזל כתב העת החדש דווקא- ארץ היידיש ותרבותה 21 בספטמבר 2007
* סקירת הגיליון השני של דווקא, ינואר 2007, בנושא "ילדות", באתר "טקסט". לרבות דבר המערכת והמאמר "סודות מן החדר" מאת דוד אסף, שפורסם בגיליון זה.
* שחר פינסקר, למה דווקא יידיש, באתר הארץ, 26 במרץ 2008
* שירי לב-ארי, המחייע, גלובס, 5 בינואר 2010
* גלעד מלצר, החיים בכרומו: המהפכה שהתאחרה, באתר הארץ, 29 בדצמבר 2010
מסעדת מורדוך – מבט מכיוון רחוב אגריפס
מסעדת מורדוך – פנים המסעדה
**מסעדת מורדוך** היא מסעדה הנמצאת ברחוב אגריפס 70 בירושלים, על גבול שוק מחנה יהודה. המסעדה, שמתמחה בתבשילים כורדיים ובמאכלי-עדות, נפתחה בשנת 1982 על ידי מרדכי (מורדוך) אגאי ובנו יצחק (איציק) אגאי, והיא אחת המסעדות האתניות הבולטות בעיר.

היסטוריה
--------

המסעדה נוסדה ב-15 באוגוסט 1982, מיד בתום מלחמת לבנון הראשונה על ידי מרדכי (מורדוך) אגאי ובנו יצחק (איציק) אגאי בבניין שנבנה על ידי אגאי. מרדכי אגאי גדל בשכונת נחלאות בירושלים, והשם מורדוך ניתן לו בזמן פעילותו המחתרתית באצ"ל. הוא נפטר במפתיע בשנת 1990, ומאז ממשיך בנו בניהול המסעדה.

בערב הפתיחה של המסעדה נערכה חגיגה לכל תושבי השכונה.

בתחילת הפעילות הכילה המסעדה 4 שולחנות בלבד. בהמשך, בשנת 2017, נערך במקום שיפוץ גדול, ושטח המסעדה הורחב.

בראשית הדרך לא היה במסעדה תפריט קבוע, והאוכל הוכן לפי בקשת הלקוחות. בשנים המאוחרות יותר, הוכן תפריט ובו מאכלי-עדות שונים, והידועים ביותר שבהם (והמזוהים עם המסעדה) הם כופתאות הקובה, מרקי קובה, קובה מטוגן, וממולאים למיניהם: פלפל, קישוא, בצל ועלי גפן.

שיטת הבישול במסעדה היא בסירים גדולים שכוללים מבחר תבשילים, שמתבשלים כל יום משעות הבוקר המוקדמות.

מור אגאי (בן הדור השלישי) עוזר בניהול המסעדה. ארבעת אחיו ואחיותיו מגיעים גם הם מדי פעם לעזור בשעות העומס.

מגש ועליו כופתאות קובה מוכנות לבישול – אחד המאכלים שבהם מתמחה המסעדה

לקריאה נוספת
------------

* ישראל אהרוני וחברים, פותחים שולחן: קובה, הגרסה הרטובה, ידיעות אחרונות, מוסף 7 ימים, 12 ביולי 1991.

יצחק (איציק) אגאי – הבעלים של המסעדה

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של מסעדת מורדוך
* אתר האינטרנט הרשמי של שוק מחנה יהודה – מסעדת מורדוך (דף אישי)
* לאה גולדה הולטרמן, 30 שנה במחנה יהודה: מסעדת מורדוך, באתר ynet, 28 בפברואר 2013
* מתן אברמוביץ, מסעדת פועלים: מורדוך, באתר הארץ, 1 בספטמבר 2008

הערות שוליים
------------

1. ↑  לאה גולדה הולטרמן, 30 שנה במחנה יהודה: מסעדת מורדוך, **ynet**, 28 בפברואר 2013
2. ↑  השף ישראל אהרוני מסביר, בכתבה העוסקת במסעדה, על ההבדל בין הקובה המטוגן לקובה במרק: "אתם בוודאי מכירים את הגרסה הפופולרית של הקובה, זו שנראית כמו כדורגל אמריקני עם שני שפיצים בקצוות, חום, מטוגן וממולא בשר...אבל קובה ממש נהדר הוא זה המבושל במרק". ישראל אהרוני וחברים, פותחים שולחן: קובה, הגרסה הרטובה, ידיעות אחרונות, מוסף 7 ימים, 12 ביולי 1991.
3. ↑  "הסיפור שלנו", באתר מסעדת מורדוך
s - הסַגִיטָה, r - הרדיוס, l - מחצית המיתר, A - האפותם
**סַגִיטָה** הוא מונח בגאומטריה (לפעמים מכונה בקיצור סַג). בלטינית משמעות המילה סגיטה היא "חץ" (סגיטה הוא גם שמה הלועזי של קבוצת הכוכבים - חץ). משמעות המושג בגאומטריה הוא:   

* אורך קטע מאמצע מיתר של מעגל האנכי למיתר, עד לקשת של המיתר.
* אורך קטע מאמצע מיתר של מעגל לאמצע הקשת של המיתר.
* במעגל אורך הסגיטה s שווה לרדיוס המעגל r פחות האפותם A ממרכז המעגל למיתר: {\displaystyle s=r-A} (ראו איור).
* במצולע משוכלל אורך הסגיטה s שווה לרדיוס המעגל החוסם את המצולע r פחות האפותם A ממרכז המצולע לצלע של המצולע: {\displaystyle s=r-A}.
* בדרך כלל הסגיטה מתייחסת למרחק מהמיתר לקשת הקטנה יותר הנשענת על המיתר, אבל ניתן גם להגדיר "סגיטה ארוכה" כאורך הקטע מאמצע המיתר לאמצע הקשת הגדולה הנשענת עליו.

חישוב הסגיטה, הרדיוס, ואורך המיתר
---------------------------------

באיור למעלה s מציין את אורך הסַגִיטָה, r את הרדיוס, ו \ell  את מחצית המיתר עליו נשענת הסגיטה. האפותם A (השווה ל r-s) ו \ell  הם ניצבים של משולש ישר-זווית שאורך היתר שלו הוא r. לפי משפט פיתגורס אם כן:

```
{\displaystyle r^{2}=\ell ^{2}+(r-s)^{2}}
```

ניתן לסדר נוסחה זו בדרכים שונות כדי לחשב את הסגיטה, הרדיוס או היתר בהינתן שני האחרים:

```
1. {\displaystyle s=r-{\sqrt {(r^{2}-\ell ^{2})}}}
2. {\displaystyle \ell ={\sqrt {(2rs-s^{2})}}}
3. {\displaystyle r={{s^{2}+\ell ^{2}} \over {2s}}}
```

ניתן גם לחשב את הסגיטה מהזווית \alpha  שבאיור. s שווה כאמור r-A. ו A שווה {\displaystyle {r\ cos(\alpha )}} ומכאן:

```
4. {\displaystyle s=r(1-cos\alpha )=2r\ sin^{2}{\alpha \over 2}}
```

קירובים כאשר הסגיטה קטנה
------------------------

מנוסחה 3 למעלה נובע ש {\displaystyle {s(2r-s)=\ell ^{2}}}. כאשר הסגיטה s קטנה בהרבה מהרדיוס r (כלומר כאשר הקשת היא שטוחה, כפי שקורה לעיתים נפוצות באדריכלות) נוסחה זאת הופכת ל {\displaystyle {s(2r)\approx \ell ^{2}}}. ומכאן לקירוב:

```
5. {\displaystyle {s\approx {\ell ^{2} \over {2r}}}}
```

שימושים
-------

באדריכלות נפוץ השימוש בסגיטה בחישובים הנוגעים לקשתות כמו בקירות קמורים או קעורים, בקמרונות, בכיפות ובגשרים. במקרים אלה שימושי הקשר בין בסגיטה לרדיוס העקמומיות של הקשת ולאורך המיתר (ראו נוסחאות למעלה) כשלפעמים רצויה סגיטה מסוימת ויש לחשב את הרדיוס והמיתר ולפעמים הרדיוס או המיתר הם הרצויים ויש לחשב את הסגיטה. הסגיטה משמשת גם להשגת עקמומיות רצויה של תיבת תהודה של כלי מיתר. בשימושים אלה לרוב העקמומיות מאוד עדינה ומספיקה נוסחת הקירוב כאשר הסגיטה קטנה בהרבה מהרדיוס (ראו למעלה).

הסגיטה משמשת באופטיקה (ובמיוחד ביצור טלסקופים) בעת חישוב כמות הזכוכית הנדרשת להוצאה כדי להשיג עקמומיות רצויה לעדשה. בפיזיקה הנוסחאות למעלה עוזרות לחשב את רדיוס העקמומיות של חלקיק מואץ בתא בועות (הדרוש לקביעת התנע הזוויתי שלו) מתוך אורכי הסגיטה והמיתר הקלים יותר למדידה.

ראו גם
------

* אפותם
* מעגל

קישורים חיצוניים
----------------

* סגיטה, באתר MathWorld (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  סגיטה באתר
2. ↑  סגיטה באתר
3. ↑  The Elements of Civil Architecture Henry Aldrich, Philip Smyth 1818
4. ↑  חישוב הסגיטה של קשת באתר  של אתר מרכז מידע לבוני לאוטות
5. ↑  High-Powered Lenses and Thickness תוכנית הקורס באופטיקה באתר
6. ↑  PARTICLE PHYSICS WITH BUBBLE CHAMBER PHOTOGRAPHS L. Bettelli, M. Bianchi-Streit and G. Giacomelli, אוניברסיטת בולוניה
**זיו בן צבי** (נולד ב-28 במאי 1992) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הרכז בקבוצת האחרונה מכבי חיפה.

קריירה
------

בן צבי נולד בקיבוץ בית אלפא. הוא החל את דרכו בכדורסל בקבוצת הבת של הפועל גלבוע גליל, הפועל גלבוע מעיינות, כששיחק בקבוצות הילדים והנוער. בנוסף בן צבי שיחק עונה בנוער של הפועל מרנין-קריית טבעון. בשנת 2010, עלה בן צבי לבוגרים של גלבוע גליל, אך לאחר ששותף בארבעה משחקים בלבד הוא עזב את הקבוצה.

בשנת 2011, בן צבי עבר לליגה הלאומית כשחתם בהפועל יקנעם/מגידו. עונה לאחר מכן הלך לליגה הארצית כשחתם בהפועל מגדל העמק ועלה איתה לליגה הלאומית. עונת 2013/2014 הייתה עונה הפריצה של בן צבי, כשהעמיד ממוצעים של 10.8 נקודות ו-8.1 אסיסטים.

בשנת 2015, חתם בן צבי בהפועל עפולה. בפברואר, במהלך ניצחון קבוצתו על הפועל בני כפר סבא, קלע בן צבי 25 נקודות ב-71 אחוזים מהשדה, יחד עם 5 חטיפות. בעפולה הוא העמיד ממוצעים של 10.8 נקודות, 5.6 אסיסטים, 3.0 ריבאונדים ו-2.5 חטיפות.

ב-1 ביולי 2016, חזר בן צבי לגלבוע גליל ולליגת העל. ב-29 משחקים בהם שותף, הוא העמיד ממוצעים של 3.4 נקודות, 2.4 אסיסטים ו-1.6 ריבאונדים ב-14.2 דקות.

ב-8 באוגוסט 2017, חתם בן צבי בעירוני נהריה. ב-29 משחקים בנהריה, העמיד בן צבי ממוצעים של 3.2 נקודות, 2.2 אסיסטים ו-1.5 ריבאונדים ב-11.0 דקות.

ב-8 באוגוסט 2018, חזר בן צבי לליגה הלאומית וחתם במכבי קריית מוצקין. במוצקין שיחק בן צבי ב-32 משחקים והעמיד ממוצעים של 11.5 נקודות, 6.6 אסיסטים ו-3.8 ריבאונדים והוביל את הקבוצה עד לחצי גמר הפלייאוף.

ב-21 ביולי 2019, חזר בן צבי לליגת העל וחתם לעונה בהפועל אילת. באילת שותף בן צבי ב-27 משחקים והעמיד ממוצעים של 5.0 נקודות, 4.6 אסיסטים ו-1.7 ריבאונדים ב-18.7 דקות.

ב-17 באוגוסט 2020, חתם בן צבי לשנתיים בהפועל חיפה. לאחר פתיחת העונה הוא שוחרר מחיפה וב-3 בינואר 2021 חזר לעירוני נהריה.

בעונת 2021/22 שיחק בהפועל עפולה מהליגה הלאומית במדייה העמיד 6 נק' ו-2.7 אסיסטים ב-22 משחקים.

בעונת 2022/23 שיחק בהפועל מגדל העמק/יזרעאל מהליגה הארצית.

ב-27 בינואר 2024 חתם בקבוצת מכבי חיפה עד לסיום העונה .

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר eurobasket

הערות שוליים
------------

1. ↑  חוזר הביתה: זיו בן צבי חתם בגלבוע/גליל, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏1 ביולי 2016
2. ↑  אור שקדי‏, עירוני נהריה: זיו בן צבי ויריב עמירם חתמו לעונה, באתר וואלה!‏, 8 באוגוסט 2017
3. ↑  קרית מוצקין: זיו בן צבי מצטרף, באתר סלאומית, ‏8 באוגוסט 2018
4. ↑  כפיר חודרה, ‏זיו בן צבי חתם בהפועל אילת עד תום העונה, באתר ONE‏, 21 ביולי 2019
5. ↑  רועי כהן, ‏בן צבי חתם בהפועל חיפה, תום מעיין בב"ש, באתר ערוץ הספורט, 17 באוגוסט 2020
6. ↑  זיו בן צבי חוזר לעירוני נהריה, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏3 בינואר 2021
**כמה טוב שנפגשנו** הוא פזמון עברי-ישראלי, שהוציא הזמר החסידי האמריקאי אברהם פריד בשנת 2011 כסינגל בודד, ולאחר 6 שנים נכלל באלבום על שמו, כמה טוב שנפגשנו.

השיר נכתב על ידי חמוטל בן זאב והולחן על ידי מנהלו המוזיקלי של פריד יובל סטופל.

השיר
----

פזמון השיר הוא: "כמה טוב שנפגשנו, מה אני בלעדיכם; יחד התרגשנו, כל זה בשבילכם; כמה טוב שנפגשנו, כאן פנים אל פנים; השירים שאהבנו, תודה על השנים.".

פריד רצה להוציא שיר בהקדשה לקהל הישראלי, הקהל הגדול ביותר שלו, ללא הבדל בין דתיים וחילוניים.

ב-2017 פורסם האלבום כמה טוב שנפגשנו, השיר הוא הרצועה האחרונה, מספר 13.
השיר הוביל את פריד להגדרתו מחדש כזמר, בעבר היה ידוע כזמר חסידי בלבד ועכשיו הוא נכנס להגדרה של זמר יהודי מקורי, או זמר ישראלי, עם שירים בעלי מילים מקוריות ולא ציטוטים ממקורות.

ביוטיוב השיר עומד על מעל 3 מיליון צפיות.

השיר מושמע לרוב במסיבות סיום של בתי ספר, גם במגזר החילוני, והוא היווה סיפתח לאלבום הישראלי של אברהם פריד.

באתר יוטיוב יש לא מעט גרסאות כיסוי לשיר בשירת המונים אך לא של זמר מסוים.

השיר הוא שיר רגש והוקרת תודה מצד אברהם פריד לכל הקהל שלו בארץ ישראל, מנהלו המוזיקלי הישראלי, יובל סטופל פנה למשוררת הישראלית חמוטל בן זאב שתכתוב מילים מתאימות להוקרת תודה, סטופל הלחין את השיר, שצבר תאוצה ונמצא במקום החמישי מבחינת כמות הצפיות ביוטיוב לשירים של פריד.

השיר הפך את פריד לאחד מהמובילים הבכירים של המוזיקה היהודית המקורית.

במצעד השנתי לשנת ה'תשע"ב של תחנת קול חי ואתר כיכר השבת, זכה השיר במקום הראשון.

קישורים חיצוניים
----------------

* כמה טוב שנפגשנו, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:23)
* לירון נגלר-כהן, שלמה ארצי, מאחוריך: אברהם פריד, באתר ynet, 26 ביוני 2011
* ישראל חבר, אברהם פריד ממשיך עם המוסיקה הישראלית • להאזנה, באתר בחדרי חרדים, 26/06/2011

הערות שוליים
------------

1. ↑  לירון נגלר-כהן, שלמה ארצי, מאחוריך: אברהם פריד, באתר ynet, 26 ביוני 2011
2. ↑  אחד. שני
3. ↑   כמה טוב שנפגשנו, בביצוע מקהלת ראשית חכמה, סרטון באתר יוטיוב
4. ↑  ישראל חבר, אברהם פריד ממשיך עם המוסיקה הישראלית • להאזנה, באתר בחדרי חרדים, 26/06/2011
5. ↑  אתם בחרתם: הגדולים במוזיקה החסידית, כיכר השבת

| אברהם פריד |
| --- |
| אלבומים | אף יהודי לא ישאר מאחור • זה הזמן • תנו שבח • קץ לגלות • מלווה מלכה • מעגל השנה 2 • אנחנו מוכנים • מעגל השנה 3 • אדרבה • אוצרות יהודיים (שני חלקים, כל אחד ביידיש ובעברית) • שטר התנאים • ברכה והצלחה • האפ קאזאק • חזק! • ניגון הבעש"ט • יחיד ורבים • אבינו מלכנו • בין כך ובין כך • הלהיטים הגדולים • יענקל יענקל • אוסף להיטי העשור • רצוננו לראות את מלכנו • א מחייה • אוצר של יראת שמיים • כמה טוב שנפגשנו • פרויקט רילקס עם אברהם פריד (שני חלקים) • Good Old Days • אברהם פריד בהופעה חיה בישראל (אלבום כפול) |  |
| סינגלים | עלה קטן שלי • כי הרבית • כמה טוב שנפגשנו • ירושלים שבלב • הנני בידך • אחים בנפש • עובר מה שעובר • אבא • אוטוטו • בצורת |
**דיולה שפיץ** (בהונגרית: **Spitz Gyula**; בודפשט, 20 במרץ 1902 – מאוטהאוזן-גונסקירכן אפריל 1945) היה צורף יהודי-הונגרי, נהג וחייל בצבא ההונגרי שהיה עד ראייה לטבח בקאמניץ-פודולסקי וצילם בחשאי יהודים שנאספו לפני הטבח.  יחד עם כמה מחבריו הם ביקשו מהז'נדרמים לתת לילדים הצעירים אוכל ממנותיהם האישיות, אך אלה גירשו אותם מהמקום ואף איימו בדיווח.

קורות חיים
----------

שפיץ עצמו היה יהודי שגויס לצבא למרות יהדותו, ככל הנראה בשל המחסור החמור בנהגים בצבא ההונגרי (שידעו לנהוג במשאית). לקראת סוף המלחמה גורש שפיץ למחנה המשנה גונסקירכן של מחנה הריכוז מאוטהאוזן. שם נפטר מרעב ומחלת טיפוס הבטן באפריל 1945, זמן קצר לפני שחרור המחנה על ידי כוחות צבא ארצות הברית.

משפחתו
------

שפיץ נולד במשפחה יהודית. אביו היה איגנץ שפיץ, אמו בורבאלה ברגר. אשתו הייתה אילונה וייס, איתה התחתן ב-18 באוגוסט 1927 בבודפשט. בנו הוא איבאן שווד.

שירותו הצבאי
------------

שפיץ שירת בצבא בין 1940 לבין 1942 והיה נהג משאית. מסיבות שלא היו ידועות לו, הוא לא נשלח לשירות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי), אלא היה איש שירות צבאי ממש (כנראה בגלל מיומנותו בנהיגת משאית). הוא שירת באוקראינה בחודשי מלחמת העולם השנייה הראשונים והיה בקאמניץ-פודולסקי בתקופת הטבח בסוף אוגוסט.

לקריאה נוספת
------------

* קינגה פרוימוביץ': גירושים לגליציה נפסבדשאג, 01.02.2014.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Kamenyec-Podolszkij: egy elfelejtett tragédia? Múlt-kor, 2011. augusztus 25.
2. ↑  holokausztmagyarorszagon.hu
3. ↑  צבא העבדים - פלוגות העבודה היהודיות בחזית המזרח 1941–1945 מאת רוברט רוזט בהוצאת יד ושם
4. ↑  "Gyula Spitz". *The Central Database of Shoah Victims' Names* (באנגלית). יד ושם.
5. ↑  A házasságkötés bejegyezve a Bp. IX. ker. állami házassági akv. 597/1927. folyószáma alatt.
**טיילר סטון** (באנגלית: **Tyler Stone**; נולד ב-8 בספטמבר 1991) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הפאוור פורוורד בקבוצת שימאנה סוסאנו מהליגה היפנית. גובהו 2.03 מטר.

קריירה
------

סטון נולד בממפיס, טנסי שבארצות הברית. הוא החל לשחק במיזורי מליגת המכללות שבארצות הברית. ב-12 משחקים בהם שותף בעונת 2009/10 הוא קלע 1.8 נקודות למשחק. במהלך העונה עבר לשחק באוניברסיטת סאות' איסט מיזורי סטייט' אך לא שותף במשחקיה עקב חוקי ה-NCAA.

בעונתו השנייה במכללות קלע 14.7 נקודות למשחק ולקח 7.3 ריבאונדים. בעונה הבאה הגיע ל-15.5 נקודות למשחק ו-7.8 ריבאונדים. בעונה הרביעת והאחרונה קלע 19.3 למשחק, והשיג 9.5 כדורים חוזרים.

לאחר שלא נבחר בדראפט ה-NBA לשנת 2014 עבר לבשיקטש הטורקית, אך בתחילת העונה הושאל לדניזלי באסקט מהליגה הטורקית השנייה. במהלך העונה השיג 14.5 נקודות למשחק, ו-7.6 ריבאונדים.

בעונת 2015–2016 שיחק בקבוצת אגו רת'ימנו מהליגה הראשונה ביוון.

בעונת 2016–2017 שיחק בצ'יבה ג'טס מיפן. בעונה זו קלע 17.9 נקודות למשחק והשיג 7.2 ריבאונדים בממוצע.

ב-2017 חתם בהפועל גלבוע גליל. בנובמבר 2017 עבר לשימאנה סוסאנו מג'יק היפנית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טיילר סטון** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל שחקן באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל.

הערות שוליים
------------

1. ↑  דובי פיק, ‏הפורוורד טיילר סטון חתם בהפועל גלבוע/גליל, באתר ONE‏, 16 באוגוסט 2017
2. ↑  אור שקדי‏, הפועל גלבוע/גליל: טיילר סטון הודיע כי יעזוב את המועדון, באתר וואלה!‏, 20 בנובמבר 2017