recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
הרב **יצחק (ציון) סונה** (נולד בי"ח בשבט תשי"ד, 22 ינואר 1954) הוא רב, משורר ופזמונאי ישראלי בולט במוזיקה המזרחית חרדית. שימש כעשרים שנה כחזן בבית מדרש "יחווה דעת" ובבית הכנסת בביתו של הרב עובדיה יוסף.

ביוגרפיה
--------

נולד וגדל בירושלים לאליהו ולקמירה סונה, בן למשפחה ממוצא ספרדי. סבו, יצחק, היה משורר ונהג לדבר בצורה פיוטית. 

למד בישיבת "פורת יוסף" בקטמון ובעיר העתיקה, הושפע רבות מרבני הישיבה: הרב עובדיה יוסף, הרב שלום כהן, הרב שמעון בעדני ועוד. את תורת המקאמים למד מהאזנה לרדיו קול ישראל בערבית, ומבית הכנסת עדס. בישיבה, הרבה ללמוד מוסר ותנ"ך, שירים של ריה"ל ורבי אברהם אבן עזרא, והחל לכתוב שירים בנושאי מידות טובות והסתפקות במועט.

הוציא שירים יחד עם אחיו, החזן ציון יחזקאל, כשהרב סונה מתאים מילים ללחנים ערביים ידועים, ואחיו שר אותם. הרב עובדיה יוסף התיר לו להשתמש בלחנים ערבים עבור שירי קודש יהודיים, ואף עודד אותו לכך כדי שישירו מילות קודש ולא חול. השירים הפכו פופולריים בציבור המזרחי, וזכו לגרסאות כיסוי רבות. מלהיטיו הבולטים השירים "אל גליל" (מקור הלחן: "יא ג'מיל" של פריד אל-אטרש) ו"שמח בני בחלקך" (במקור "אנא ואינתא לווחדינא" של פריד אל אטרש). השיר האחרון זכה לגרסאות כיסוי רבות, בהן של הפרויקט של רביבו, איציק אשל, יניב בן משיח, משה גיאת ועוד.

בשנת תש"ס הוציא לאור את ספרו "יצחק ירנן" בו מובאים מרבית שיריו, כשליד כל שיר מצוינת הפניה לקלטות של אחיו, כדי שהקורא ידע כיצד לבצע את הפיוטים.

פעילות ציבורית
--------------

בעידודו של הרב עובדיה יוסף התנדב הרב סונה כפעיל לב לאחים בשכונת קריית היובל, הקים כולל לזמן קצר בבית הכנסת "אור המאיר", היה יועץ בבעיות שלום בית, ועוד. כן קיבל תעודת הוקרה ממפקד תחנת דרום בירושלים, בפעילותו למניעת התאבדות.

כתב ג'ינגלים התומכים בהצבעה לתנועת ש"ס בעילום שם, בהם "לא הימין ולא השמאל" ו"ש"ס את חלום", ובשנת 2015 כתב מילים לג'ינגל הבחירות שביצע אחיו לתנועה.

הרב סונה מוסמך מטעם הרבנות הראשית לישראל כ"רב שכונה", משנת 2000 הוא רב בבית הכנסת "פרי מגדים" במעלה אדומים.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרט תעודה על ציון יחזקאל והרב יצחק סונה, סרטון באתר יוטיוב
* שמח בני בחלקך באתר שיתוף פיוט
* אל גליל באתר שיתוף פיוט, בארכיון האינטרנט
* אל גליל באתר מסורות- אתר הפיוט והתפילה, הספרייה הלאומית.
* יצחק סונה, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑  לשמיעה, לחצו כאן. באתר יוטיוב.
3. ↑   יא גמיל - פריד אל אטרש, סרטון באתר יוטיוב
4. ↑  [[[קובץ:YouTube full-color icon (2017).svg|15px|קישור=]] החזן והפייטן ציון יחזקאל שמח בני בחלקך, סרטון בערוץ "תפארת הפיוט", באתר יוטיוב (אורך: 09:13)
5. ↑   فريد الأطرش-- اغنية -- انا وانت لوحدنا حسدونا بحبنا, סרטון באתר יוטיוב
6. ↑  אבי שיף, ש"ס משיקה ג'ינגל חדש בסגנון פייטני, באתר בחדרי חרדים, 11.2.2015, ש"ס משיקה סינגל בחירות באתר JDN.
7. ↑  לשכת הבד"ץ – בית הוראה, באתר ישיבת מעלה אדומים.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007305254405171

 |
רנ"ג יצחק טאיטו, אשר שירת כנגד המשמעת של בה"ד 1 במשך 53 שנים.
**נגד יחידה**, או בשמו המקובל יותר **רס"ר משמעת**, או **הרס"ר** (רב-סמל ראשון) הוא תפקיד הקיים בכל יחידה בצה"ל הממולא על ידי נגד שהוסמך לכך. ממלא התפקיד אינו בהכרח בדרגת רס"ר אך הוא בהכרח נגד (איש קבע שאינו קצין) כיוון שהוא משכיל כל שנות שירותו ב"דין המשמעתי" ועובר הכשרות העוסקות בחוק השיפוט הצבאי (חש"ץ). נגדי היחידה מזוהים תמיד לפי שרוך בצבעי כחול-לבן או זהב (שלב 09) שעל מדיהם.

תפקיד
-----

לנגד היחידה מספר תפקידים חשובים וייחודיים ביחידה, בהם תפקידים מנהליים וטקסיים. נגד היחידה אחראי על תפקודו של המחנה הצבאי כמקום מסודר ונקי, על הסדר והמשמעת של החיילים המשרתים בו ובחלק מהיחידות על הש.ג. והזקיפים. מכאן גם נגזר כינויו של התפקיד "רס"ר משמעת".

בנוסף לכך, על היותו מפקד המחנה מצדיעים לו (ביום-יום ובש.ג. בעת כניסתו למחנה).

תפקידו של נגד היחידה הוא בעיקר טקסי. הוא אחראי על ארגונם וניהולם של אירועים צבאיים-טקסיים לרבות פיקוד על תרגילי סדר ותרגילי סדר חמושים (ת"ס ותס"ח).

בטקסים הרס"ר חובש כובע מצחייה צבאי-טקסי (ולרוב גם קצינים בדרגים בכירים- בדרך כלל רס"ן ומעלה כמקובל בחיל האוויר והים) אשר מייצג את החיל עליו מתבסס הטקס (ח"א, חיל הים, חי"ר ועוד בהתאם לחיל הטקס) ולא כומתה, חוץ מבמקרים מסוימים.

במסגרת תפקידו הטקסי משמש נגד היחידה גם כתובע הייצוגי בסדר דין משמעתי הנערך ביחידה (משפטים), הכשרתו מקנה לו את הסמכות להגיש תלונה על כל חייל בכל דרגה. כמו כן אחראי על רחבת הדגל הקיימת בכל בסיס, על מסדר הנפת דגל ישראל ועל דגלי וסמלי היחידה.

לרוב, נגד היחידה כפוף ישירות למפקד היחידה ואליו כפופים מש"קי המשמעת ועובדי הרס"ר בחלק מהיחידות. ביחידות שהן מפקדות, כגון מפקדת חטיבה, נגד המשמעת אחראי על חיילי המחנה ומפקדת החטיבה בלבד ולא על אלו השייכים ליחידות המשנה (חיילי הגדודים במקרה זה). בעתות חירום, לנגד היחידה של יחידות לוחמות תפקיד חשוב במערך הלוגיסטי העורפי של היחידה.

דימויו של רס"ר המשמעת בתרבות הישראלית
-------------------------------------

לרס"ר משמעת נוצר סטריאוטיפ ברור, לפיו מדובר באדם בעל אינטליגנציה נמוכה, ולרוב גם בעל שפם. התעסקותו היומיומית של הרס"ר בדיגום ובהשלטת סדר ומשמעת בבסיס הצבאי, בניגוד לרצונם הטבעי של החיילים, גורמת להשנאתו בקרב החיילים, אשר בשל חוסר האפשרות להביע דעה במסגרת הצבאית, מוצאת ביטוי בהומור דווקא מחוצה לה. דמויות רבות של רס"רי משמעת העונים על סטריאוטיפ זה הופיעו בסרטי קולנוע, סדרות טלוויזיה וכדומה.

דוגמה לדמויות רס"ר המבוססות על סטריאוטיפים היא למשל רס"ר שמש מ"ספיחס" (בגילומו של יוסף שילוח), רס"ר בן שבת מ"נשיקה במצ"ח", רס"ב גבריאל שוקרון מ"מ.ק. 22" וניסים מ"תאג"ד".

ראו גם
------

* מש"ק משמעת

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נגד משמעת** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  יחידה צבאית מוגדרת בצה"ל כיחידה בעלת דואר צבאי בסדר גודל של גדוד או מקביליו ומעלה.
2. ↑  דנאל אל-פלג, מתחת לאף, באתר במחנה, 2009 גיליון 10
**דניה קרת-מאיר** (נולדה ב-1953) היא שופטת בכירה בבית המשפט המחוזי בתל אביב-יפו בדימוס.

ביוגרפיה
--------

דניה קרת-מאיר נולדה בשנת 1953 בשווייץ. ב-1960 עלתה למדינת ישראל. היא גדלה במועצה המקומית סביון וב-1971 סיימה את לימודיה התיכוניים בתיכון בן צבי שבקריית אונו. באותה שנה התגייסה קרת-מאיר לצבא הגנה לישראל ושירתה שם עד 1973.

בשנת 1978 סיימה בהצטיינות את לימודיה הגבוהים במשפטים כבוגרת אוניברסיטה באוניברסיטת תל אביב. בין השנים 1976–1978 התמחתה בבית המשפט המחוזי בתל אביב-יפו ובמשרד עורכי דין. ב-1978 הוסמכה כעורכת דין. ב-1979 סיימה בהצטיינות יתרה לימודי תואר שני במשפטים. בשנים 1979–1980 עבדה כעורכת דין שכירה. בין השנים 1981–1992 היא עבדה כיועצת משפטית בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
בשנים 1977–1983 שימשה כאָסִיסִטֶנְטִית באוניברסיטת תל אביב.

בחודש אפריל 1992 נבחרה לשופטת בבתי משפט השלום במחוז תל אביב ובאוקטובר 2000 נבחרה להיות סגנית נשיא בתי משפט השלום במחוז תל אביב. בחודש דצמבר 2002 מונתה לכהונת שופטת בבית המשפט המחוזי בתל אביב ובפברואר 2016 מונתה לכהונת שופטת בכירה בבית המשפט המחוזי בתל אביב. ב-24 באוגוסט 2010 מונתה יחד עם השופטים ח'אלד כבוב ורות רונן להיות שופטת במחלקה הכלכלית בבית המשפט המחוזי בתל אביב (בית המשפט הכלכלי) לאחר שאושרה בכנסת הצעת החוק להקמת בית המשפט הכלכלי הראשון בישראל בידי נשיאת בית המשפט העליון דורית ביניש.

היא פרשה מתפקידה בחודש פברואר 2017 והוחלפה בידי השופט מגן אלטוביה.

קישורים חיצוניים
----------------

* דניה קרת-מאיר, באתר הרשות השופטת
* דניה קרת-מאיר, במשוב השופטים

הערות שוליים
------------

1. ↑  דניה קרת-מאיר, באתר משוב השופטים
2. 1 2  אתר למנויים בלבד יסמין גואטה, שופטת בית המשפט הכלכלי דניה קרת-מאיר פורשת מתפקידה, באתר TheMarker‏, 13 בפברואר 2017
3. 1 2 3  דניה קרת-מאיר, באתר הרשות השופטת
4. ↑  הילה רז, דניה קרת-מאיר, ח'אלד כבוב ורות רונן - השופטים בבית המשפט הכלכלי החדש, באתר הארץ, 25 באוגוסט 2010
5. ↑  חן מענית, ‏ביהמ"ש הכלכלי מתחמש בשופט המסים הבולט מגן אלטוביה, באתר גלובס, 27 במרץ 2017

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"דניה קרת-מאיר"**.
**ריקי טולמן** הוא קולנוען, תסריטאי ומפיק דרום אפריקאי, המתגורר בקנדה.

חיים מוקדמים
------------

טולמן נולד ביוהנסבורג, דרום אפריקה וגדל באזור סנדטון לפני שהיגר עם משפחתו לטורונטו, קנדה.

קריירה
------

בשנת 2016 כתב וביים את הסרט Enfant Terrible, שזכה לציון של 7.5 מתוך 10, בפלטפורמת IMDb.

בשנת 2018 הפיק את הסרט ג'ונתן.

הסרט ג'ונתן, בבימוי ביל אוליבר, נכתב על ידי פיטר ניקוביץ, ביל אוליבר, גרגורי דייוויס. בהפקה של רנדי מאניס, ריקי טולמן - הסרט הוצג בבכורה עולמית בפסטיבל הסרטים טרייבקה בניו יורק.

פרטים לגבי הסרט: יונתן הוא צעיר עם מצב מוזר שרק אחיו מבין. אבל כשהוא מתחיל להשתוקק לחיים אחרים, הקשר הייחודי שלהם נבחן יותר ויותר בדרמת המדע הבדיוני המפותלת הזו. שחקנים ראשיים בסרט: אנסל אלגורט, סוקי ווטרהאוס, פטרישיה קלרקסון.

בשנת 2019 כתב וביים את סרט הביכורים העלילתי שלו Run this town שזכה לביקורות נמוכות של 4.4/10 ב-IMDb.

הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים South by Southwest.

פרטי הסרט: עוזר פוליטי מנסה לעצור את הבוס החצוף והבוטה שלו כשחוקר צעיר בעיתון מקבל הודעה על שערורייה שעלולה לגרום או לשבור את הקריירה של שניהם. שחקנים: בן פלאט, נינה דוברב, מנה מסעוד, דמיאן לואיס, ג'ניפר אהלה, סקוט ספידמן (בכורה עולמית בפסטיבל הסרטים).

הסרט השתתף גם בפסטיבל הסרטים Fin Atlantic film festival.‏

הסרט נרכש על ידי Oscilloscope ושוחרר יחד עם טוויטר ב-6 במרץ 2020.

רוג'ר איברט כתב על הסרט: "אני חושב שטולמן התכוון להפוך את הסיפור שלו לחיבור יותר תמציתי ואלגנטי על חווית המילניום. בסופו של דבר, ההשפעה הייתה שפרויקט שאפתני פשוט נעשה קטן יותר".

קנת טוראן מעיתון ה-Los Angeles Times, כתב על הסרט: "חכם, שאפתני ומרשים, "Run This Town" הוא הסוג הטוב ביותר של בכורה בבימוי עלילתי, סרט שמשעשע וגורם לך לצפות למה שיבוא אחר כך".

הסרט זכה בשלוש מועמדויות לפרס המסך הקנדי וב-8 מועמדויות בפרס גילדת הבמאים הקנדית - DGC.

קישורים חיצוניים
----------------

* ריקי טולמן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  FilmFeed, Ricky Tiollman, FilmFeed, ‏2023
2. ↑  The Power of the Screen: Here are All of the Feature Films Coming to the 2018 Tribeca Film Festival, Tribeca, ‏2018-03-07
3. ↑  Run This Town, SXSW 2024 Schedule (באנגלית)
4. ↑  flawintheiris, FIN Atlantic International Film Festival 2019 PREVIEW, Flaw in the Iris, ‏2019-09-12 (ב־Canadian English)
5. ↑  Dino-Ray Ramos, Oscilloscope Teams With Twitter For Innovative Release Of Ricky Tollman’s ‘Run This Town’ Starring Ben Platt, Deadline, ‏2020-01-23 (באנגלית אמריקאית)
6. ↑  Arielle Bernstein, Run This Town movie review & film summary (2020) | Roger Ebert,  (באנגלית)
7. ↑  Review: 'Run This Town' runs the table in a true tale of mayoral malfeasance in Toronto, Los Angeles Times, ‏2020-03-05 (באנגלית אמריקאית)
**מחוז (אובלסט) שׁוּמֶן** (בבולגרית: **Област Шумен**) הוא אחד מ-28 מחוזות בולגריה, ממוקם בדרום-מזרח המדינה, ועיר הבירה שלו היא העיר שומן. בנוסף לעיר שומן בעלת ההיסטוריה העשירה, מפורסם המחוז ביער שומן, במסגד טומבול על שם השריף ח'ליל פאשה, ובכנסיות שובות עין, כגון כנסיית **Tri Svetiteli**, והכנסייה הארמנית **Saint Asvizazin**. כל האזור בעל מורשת היסטורית חשובה לבולגרים, שכן היה מרכזה של האימפריה הבולגרית הראשונה והשנייה. בשטח המחוז ליד הכפר מדרה נמצא תבליט הרוכב ממדרה, אשר הוכרז כאתר מורשת עולמית. המחוז ממוקם על אם הדרך בין סופיה לווארנה ובעל תשתית תחבורתית ענפה של רכבות ואוטובוסים ובכלל זה קו מסילת ברזל לאיסטנבול.

כלכלת המחוז
-----------

ייצור מזון מהווה 40 אחוזים מכלל התוצרת התעשייתית במחוז וכולל, בין השאר, מחלבות, מפעלים לעיבוד בשר ומוצריו ומפעלי שימורים. כמו כן קיימים מפעלים לעיבוד מתכות, זכוכית ועץ. במחוז קיימת מבשלת בירה המייצרת את המותג **שומנסקו** שנפוץ בבולגריה וכן מפעל לעיבוד טבק. אדמת המחוז פורייה ומאפשרת את שגשוגו של ענף החקלאות. הגידולים הנפוצים בו הם: חיטה, שעורה, תירס, חמניות וענבי יין. כמו כן מופק מספוא לבהמות המשמש לתצרוכת פנימית ולייצוא.

היסטוריה
--------

האזור היה פרובינציה ביזנטית, עבר לחזקת האימפריה הבולגרית הראשונה, ובתקופה זו היווה מרכז תרבותי ודתי, שמרכזו העיר שומן עצמה. ב-1388 נכבשו שטחי המחוז על ידי צבאותיו של מוראט הראשון סולטאן האימפריה העות'מאנית והוא הפך את העיר שומן (שומלה) לעיר מבצר עות'מאנית מרכזית. בעקבות עליית חשיבותה של העיר, חלה התפתחות משמעותית בכל החבל. במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) נכבש האזור על ידי צבא האימפריה הרוסית והפך בהמשך חלק מנסיכות בולגריה, מתוקף סיכומי קונגרס ברלין.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מחוז שומן** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  לשכת המסחר והתעשייה, מחוז שומן, אפריל 2008.

| דגל בולגריהדגל בולגריה **מחוזות בולגריה** |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| בלגואבגרד • בורגס • דובריץ' • גברובו • חאסקובו • קרדז'אלי • קיוסטנדיל • לובץ' • מונטנה • פאזארדז'יק • פרניק • פלבן • פלובדיב • ראזגרד • רוסה • שומן • סיליסטרה • סליבן • סמוליאן • סופיה • העיר סופיה • סטארה זאגורה • טרגובישטה • וארנה • וליקו טרנובו • וידין • וראצה • ימבול |  |

 |

| **רשויות מקומיות וערי מחוז שומן שבבולגריה** |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| שומן • וליקי פרסלב • חיטרינו • קאולינובו • קאספיצ'אן • ניקולה קוזלבו • נובי פאזאר • סמאידובו • ורביצה • ונאץ • | מחוז שומן |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: abe562e3-16d2-400b-81cb-3ac939454c91

 |
**פסאודו קומנדו** (באנגלית: **Pseudocommando**) הוא מונח בפסיכיאטריה משפטית המשמש לתיאור רוצחי המונים אשר בזהירות ובשיטתיות תכננו רצח המוני בסגנון של חיילי קומנדו, כאשר במהלכו הם רצחו כמות מסיבית של אנשים ללא הבחנה באמצעות ארסנל רחב של כלי נשק אותו הם הכינו מבעוד מועד. בדרך כלל המניע העיקרי למעשיהם הוא פנטזיית נקמה אישית, שנובעת לכאורה מרגשות עזים של כעס וטינה על כך שחוו השפלה או יחס לא הוגן מצד הזולת. בנוסף, בדרך כלל הם אינם מצפים להישאר בחיים בסוף הטבח ומשום כך הם לעיתים אף עשויים להחליט להתאבד בזירת האירוע.

רוצחי פסאודו קומנדו סבורים בדרך כלל כי מעשיהם מוצדקים מבחינה מוסרית כחלק מנקמה על ההשפלה ו/או היחס הלא הוגן שלו זכו בעבר.

ישנם חוקרים המסווגים את רוצחי ההמונים לשלוש קטגוריות: רוצחי הפסאודו קומנדו, "מחסלי המשפחות" (באנגלית: **Family annihilators**) אשר רוצחים רק את בני משפחותיהם, ו"רוצחי הפגע וברח" (באנגלית: **Hit-and-run killers**) אשר מבצעים רצח המוני ומנסים לאחר מכן לברוח מזירת האירוע על מנת שלא להיתפס על ידי הרשויות.

ראו גם
------

* הטבח בבית הספר היסודי סנדי הוק
* הטבח בווירג'יניה טק
* הטבח בתיכון קולומביין

קישורים חיצוניים
----------------

* מדוע ישנם כל כך מעט נשים שמבצעות רצח המונים? - פורסם במגזין The Week ב-17 בדצמבר 2012 (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Pseudo-commandos' defy explanation | The Journal Gazette
2. ↑  FindLaw's Writ - Cassel: The Tragedy at Virginia Tech Cho Seung Hui and the Psychology of School Shooters
3. ↑  The "pseudocommando" mass murderer:... [J Am Acad Psychiatry Law. 2010] - PubMed - NCBI
4. ↑  The "pseudocommando" mass murderer:... [J Am Acad Psychiatry Law. 2010] - PubMed - NCBI
5. 1 2  Why are there so few female mass murderers? - The Week
6. ↑  The "Pseudocommando" Mass Murderer: A Blaze of Vainglory - Psychiatric Times
7. ↑  Mass, serial and sensational homicides
דורותי דנדרידג'
**דורותי ג'ין דנדרידג'** (באנגלית: **Dorothy Jean Dandridge**;‏ 18 ביוני 1922 -  8 בספטמבר 1965) הייתה שחקנית קולנוע וזמרת אמריקאית. דנדרידג' היא השחקנית האפרו אמריקאית הראשונה בהיסטוריה שהייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר בשנת 1954 על הופעתה בסרט "כרמן ג'ונס".

ביוגרפיה
--------

דנדרידג' נולדה בקליבלנד אוהיו, הייתה בתם של השחקנית רובי דנדרידג' ושל איש הדת סיריל דנדרידג'. הורייה נפרדו זמן קצר לאחר שנולדה. דנדרידג' ואחותה ויויאן גדלו עם אמן, והשלושה הקימו את צוות הבידור "האחיות דנדרידג'".

דנדרידג' החלה את דרכה כשחקנית בשנות ה-30 של המאה ה-20 והשתתפה במספר הפקות במסגרת סדרת הסרטים הקומיים של "הכנופיה שלנו". בשנות ה-40 רקדה ושרה בסרט "*Sun Valley Serenade*" ושיחקה בסרטים "הליידי מלואיזיאנה" ו"שינוי לב". דנדרידג' התגלתה לראשונה בתפקיד ראשי בשנת 1953 בהפקה האפרו-אמריקאית הצנועה "*Bright Road*". הסרט לא זכה להצלחה מרובה, אך חשף לראשונה את דנדרידג' לקהל הרחב.

בשנת 1954 הייתה דנדרידג' לשחקנית הראשונה ממוצא אפרו-אמריקאי אשר מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר על הופעתה בתפקיד מקפלת המצנחים כרמן ג'ונס בדרמה המוזיקלית של אוטו פרמינגר "כרמן ג'ונס".

לאחר מכן שיחקה בדרמה של רוברט רוסן - "אי בשמש" בתור פקידת הקבלה מרגו סיטון. דנדרידג' שיתפה פעולה עם פרמינגר גם לקראת בסוף שנות ה-50 בדרמה המוזיקלית הקלאסית "פורגי ובס" בתפקיד בס המכורה לסמים עליו הייתה מועמדת לפרס גלובוס זהב שני. בסרט היא שיחקה לצידו של סידני פואטייה.

דנדרידג' הייתה נשואה במשך תשע שנים לרקדן הרולד ניקולס, ממנו הביאה לעולם את בנה היחיד שנולד עם פגיעה מוחית. בעלה השני היה ג'ק דניסון, ממנו התגרשה אחרי 3 שנים. לאחר גירושיה השניים התמכרה דנדרידג' לאלכוהול וסבלה מדיכאון קשה עקב מצבה הכלכלי שהלך והדרדר. 

דנדרידג' נמצאה מתה ב-18 בפברואר 1965 על ידי המנהל שלה ארל מיילס. בניתוח שלאחר המוות נמצא שדנדרידג' מתה ממנת יתר כתוצאה משימוש בתרופות נוגדות דיכאון. בת 42 הייתה במותה. גופתה של דנדרידג' נשרפה ואפרה הוטמן ב"פארק הזיכרון פורסט לאן" שבעיר גלנדייל, קליפורניה.

על פועלה כשחקנית זכתה לכוכב בשדרת הכוכבים של הוליווד.

בשנת 2002 זכתה השחקנית האלי ברי בפרס האוסקר על הסרט "מונסטר בול" והייתה לשחקנית האפרו-אמריקאית הראשונה שזוכה באוסקר כשחקנית ראשית. ברי הנרגשת הקדישה את הפרס לדורותי דנדרידג'.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דורותי דנדרידג'** בוויקישיתוף

* דורותי דנדרידג', במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* דורותי דנדרידג', באתר AllMovie (באנגלית)
* דורותי דנדרידג', במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* דורותי דנדרידג', באתר AllMusic (באנגלית)
* דורותי דנדרידג', באתר MusicBrainz (באנגלית)
* דורותי דנדרידג', באתר Yandex.Music (ברוסית)
* דורותי דנדרידג', באתר Discogs (באנגלית)
* דורותי דנדרידג', באתר Genius
* דורותי דנדרידג', באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* דורותי דנדרידג', באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 1039574
* BNE: XX1568258
* BnF: cb13941074r (data)
* CiNii: DA1679553X
* GND: 12095270X
* ISNI: 0000 0001 1634 9491
* LCCN: n85201935
* MusicBrainz: fc74743d-ac8a-488a-b3ff-e17cb36b2520
* NKC: mub2016913037
* NLA: 40010728
* NLK: KAC2020P0886
* NLP: a0000003010674
* RERO: 02-A006019054
* SNAC: w6w10hqv
* SUDOC: 088520773
* Trove: 974364
* VIAF: 122323989
* WorldCat: lccn-n85201935

 |
שטולמן מגיש את כתב ההאמנה שלו לנשיא ארגנטינה מאוריסיו מאקרי, 2016
**אילן שטולמן** (בפורטוגזית: **Ilan Sztulman**; נולד ב-1957) הוא דיפלומט ישראלי. כיהן בעבר כקונסול כללי של ישראל בדובאי שבאיחוד האמירויות הערביות, כשגריר ישראל בארגנטינה וכקונסול הכללי בסאו פאולו שבברזיל.

ביוגרפיה
--------

שטולמן נולד בסאו פאולו שבברזיל ב-1957 ועלה לישראל בגיל 18.

יש לו תואר ראשון ביחסים בינלאומיים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, תואר ראשון במדעי הרוח ובמדעי החברה מאוניברסיטת תל אביב ותואר שני במדעי המדינה, דיפלומטיה וביטחון מאוניברסיטת תל אביב.

בין 1990 ל-2001 הקים וניהל במשותף את חברת "שטולמן קסל צמצם בע"ם" לציוד צילום. בשנים שלאחר מכן כיהן בתפקידים בכירים מגוונים במשרד החוץ.

ב-2010 מונה לקונסול ישראל בסאו פאולו, עיר הולדתו, וכיהן בתפקיד עד 2013. ב-2014 מונה לכהן כמנהל מחלקת הדיפלומטיה הציבורית בשגרירות ישראל בוושינגטון שבארצות הברית.

באוגוסט 2016 מונה לשגריר ישראל בבואנוס איירס שבארגנטינה וכיהן בתפקיד עד אוגוסט 2019, אז הוחלף על ידי גלית רונן.

בינואר 2021 החל לכהן כקונסול הכללי הראשון של ישראל בדובאי, בקונסוליה שנפתחה בעקבות הסכם איחוד האמירויות הערביות–ישראל שנחתם מספר חודשים קודם לכן. באוגוסט 2022 סיים את תפקידו.

שטולמן נשוי ואב לילדים. הוא דובר עברית, אנגלית, ספרדית, פורטוגזית, איטלקית וצרפתית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אילן שטולמן** בוויקישיתוף
* קורות חיים של אילן שטולמן, באתר שגרירות ישראל בארגנטינה (בספרדית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Itongadol/AJN (2016-07-27). "EL NUEVO EMBAJADOR ISRAELÍ EN LA ARGENTINA ES EL BRASILEÑO ILÁN SZTULMAN, UN EXPERTO EN DIPLOMACIA PÚBLICA". *Itón Gadol* (בספרדית). נבדק ב-2020-01-27.
2. 1 2 3 4 5 6  קורות חיים של אילן שטולמן, באתר שגרירות ישראל בארגנטינה (בספרדית)
3. ↑  "New consul named for Sao Paulo, Brazil". The Jerusalem Post. 20 ביולי 2010. נבדק ב-27 בינואר 2021. `{{cite news}}`:  (עזרה)
4. ↑  "La nueva embajadora de Israel en Argentina, Galit Ronen, presenta sus cartas credenciales". Aurora. 21 באוגוסט 2019. נבדק ב-27 בינואר 2021. `{{cite news}}`:  (עזרה)
5. ↑  אריאל כהנא, נפתחה הקונסוליה הכללית של ישראל בדובאי, באתר ישראל היום, 26 בינואר 2021
6. ↑  דני זקן, ‏הנציגויות של ישראל במרוקו ובדובאי נפתחו היום רשמית, באתר גלובס, 26 בינואר 2021
**רגל חפירות** (באנגלית: trench foot) היא כינוי לבעיה רפואית שהייתה נפוצה במלחמת החפירות, אשר היוותה את עיקרה, מבחינת משך הזמן, של החזית המערבית במלחמת העולם הראשונה. הגורמים לה הם חשיפת הרגליים לקור ולרטיבות מתמשכים, יחד עם תנאים היגייניים ירודים.

גורמים ומאפיינים
----------------

להבדיל מכוויית קור, תופעת 'רגל חפירות' עלולה להיגרם גם במצבים שאינם מתאפיינים בקור עז. הבעיה עשויה להתפתח בטמפרטורות הנמוכות מ-16 מעלות, אם החשיפה לתנאים אלה ממושכת דיה: 13 שעות ויותר. אם כי התהליך אינו מובן במלואו, נראה כי הזעת יתר תורמת אף היא להתפתחות התופעה. מאפייני 'רגל חפירות' הם חוסר תחושה באיבר, המלווה באדמומית או אף בהכחלה, כתוצאה מהפחתה באספקת הדם אליו. בהמשך האיבר מדיף ריח של ריקבון כתוצאה מתחילתו של תהליך נקרוזה. עם החמרת המצב, הרגל מתנפחת, לעיתים קרובות נוצרות עליה שלפוחיות והיא מתכסה בפצעים פתוחים. אלה מצידם עלולים לגרום לזיהום פטרייתי. הזנחת הרגל עלולה לגרום לנמק, המחייב כריתת האיבר. לעומת זאת, טיפול כהלכה מביא לרוב להחלמה מלאה, אם כי חזרת התחושה לרגל מלווה בכאבים. אדם שלקה ב'רגל חפירות' בעבר הופך לפגיע יותר לבעיה זו בעתיד.

מניעה
-----

ניתן למנוע את התפתחות התופעה על ידי מניעת חשיפה ממושכת של הרגל לקור ולרטיבות, לדוגמה: הקפדה על הסרת הנעליים והגרביים לפני השינה, על מנת שהרגליים יתייבשו. במלחמת העולם הראשונה "רגל חפירות" הייתה לבעיה נפוצה. בדיקת החיילים, בין אם על ידי הקצינים, בין אם חלוקת החיילים לזוגות בהם שני בני הזוג בודקים זה את זה, תרמה רבות להפחתתה.

רקע היסטורי
-----------

"רגל חפירות" תוארה לראשונה על ידי דומיניק ז'אן לארה בעת נסיגת צבא נפוליאון מרוסיה ב-1812. הבעיה הייתה נפוצה במיוחד בחורפים של מלחמת החפירות בחזית המערבית במלחמת העולם הראשונה, עת קיבלה את כינויה, ושבה והופיעה במלחמת העולם השנייה, מלחמת וייטנאם ומלחמת פוקלנד. מקרים דומים הופיעו גם אצל אזרחים אשר שהו בתנאי קור ורטיבות ממושכים.

לקריאה נוספת
------------

* "CHRONIC TRENCH FOOT: A STUDY OF 100 CASES". Annals.org. 1951-05-01.

* Atenstaedt RL (2006). "Trench foot: the medical response in the first World War 1914-18". *Wilderness Environ Med*. **17** (4): 282–9. doi:10.1580/06-WEME-LH-027R.1. PMID 17219792.
* James, William D.; Berger, Timothy G.; (2006). *Andrews' Diseases of the Skin: clinical Dermatology*. Saunders Elsevier. ISBN 0-7216-2921-0.`{{cite book}}`: תחזוקה - ציטוט: extra punctuation (link) תחזוקה - ציטוט: multiple names: authors list (link)

* Régnier C (2004). "Etiological argument about the Trench Foot". *Hist Sci Med*. **38** (3): 315–32. PMID 15617178.
* אתר למנויים בלבד Olly Grant, ‏Chris Ryan: I’m not sure I could deal with Afghanistan, The Telegraph, 28 April 2010

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רגל חפירות** בוויקישיתוף
* רגל חפירות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
להקת מרמלדה, 1968
**מרמלדה** (באנגלית: **Marmalade**) הייתה להקת רוק בריטית מסקוטלנד שהחלה פעילותה באמצע שנות ה-60.

הלהקה נוסדה ב-1963 בשם "דין פורד והגיילורדס" וניגנה לרוב מוזיקת נשמה אמריקאית בסגנון מוטאון. ארבעה שירי נשמה שהקליטה הלהקה, לא נכנסו למצעד. בשנת 1967 שינו את שמם ל**מרמלדה** וחתמו על חוזה בחברת CBS. בלהקה בלטו בעיקר דין פורד הסולן וג'וניור קמבל, שהיה הגיטריסט המוביל. ארבעת השירים הראשונים שהקליטו בתקופה זו אף הם לא נכנסו למצעד. את פריצת הדרך השיגה הלהקה עם להיט אמריקאי של להקת שורשי העשב Lovin’ things שהצליח יותר מהמקור והגיע למקום השישי במצעד הבריטי. לאחר להיט נוסף שהצליח פחות, הקליטו מרמלדה את הלהיט Ob-La-Di, Ob-La-Da של הביטלס, גברו על ביצועים אחרים שהוקלטו במקביל וכבשו את פסגת המצעד הבריטי. הלהיט הבא שלהם הגיע לעשרת הגדולים, אולם זה שאחריו לא נכנס למצעד וכך גם האלבום שלהם.

בנובמבר 1969 חתמו מרמלדה על חוזה הקלטה עם חברת Decca והקליטו את הבלדה Reflections of my life שהגיעה למקום השלישי, כמו גם להיטם הבא Rainbow. ג'וניור קמבל עזב והוחלף על ידי יו ניקולסון מלהקת The Poets הסקוטית. עד אמצע 1972 הגיעו שני להיטים נוספים של מרמלדה שכתב ניקולסון אל עשרת הגדולים אך לאחר מכן עזב גם הוא. החילופים הרבים השפיעו על הלהקה והלהיטים שהקליטו בשנים הבאות לא נכנסו למצעד, למעט יוצא דופן אחד Falling apart at the seams שהגיע למקום התשיעי. 

מרמלדה המשיכה להופיע גם בשנות ה-80.

מבחר מלהיטי הלהקה
-----------------

"דין פורד והגיילורדס", גלגולה המקורי של הלהקה, 1964

* It’s all leading up to a Saturday night 1967
* Can’t stop now 1967
* I see the rain (#23 in Holland) 1967
* Man in a shop 1968
* Lovin’ things #6UK 06/68
* Wait for me Marianne #30UK 10/68
* Ob-La-Di, Ob-La-Da #1UK 01/69
* Baby make it soon #9UK 07/69
* Butterfly 10/69
* Reflections of my life #3UK #10US 01/70
* Rainbow #3UK #51US 09/70
* My little one #15UK 04/71
* Cousin Norman #6UK 10/71
* Back on the road #35UK 12/71
* Radancer #6UK 05/72
* The wishing well 1973
* Our house is rockin’ 1973
* Come back Joe 1974
* Falling apart at the seams #9UK #49US 03/76
* Walking a tightrope 1976

אלבומי הלהקה
------------

* There’s a lot of it about it 01/69
* Reflections of the Marmalade #71US 06/70
* Songs 12/71
* Our house is rockin’ 10/74
* Only light on my horizon now 03/77

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרמלדה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מרמלדה

* מרמלדה, באתר ספוטיפיי

* מרמלדה, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* מרמלדה, באתר דיזר

* מרמלדה, באתר Discogs (באנגלית)

* מרמלדה, באתר Songkick (באנגלית)

* מרמלדה, באתר בילבורד (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007410245805171
* ISNI: 0000 0001 1519 6649
* LCCN: n93102287
* MusicBrainz: b15f5684-f132-43a1-a577-f7f7986b31a0
* NKC: xx0028456
* VIAF: 167989612
* WorldCat: lccn-n93102287

 |
**הרוקינ' בריס** (באנגלית: **The Rockin’ Berries**) - להקת רוק בריטית מהעיר ברמינגהאם משנות ה-60.

היסטוריה
--------

הלהקה הוקמה בשנת 1961 ובחרה את שמה כמחווה לזמר הרוקנרול האמריקאי צ'אק ברי. בשנתיים הראשונות שהתה הלהקה בעיקר בגרמניה. ב-1963 חזרה הלהקה לאנגליה וקיבלה חוזה הקלטה בחברת Decca. הם הקליטו שני סינגלים שלא נכנסו למצעד והחוזה שלהם הותר. הם עברו לחברת Piccadilly וחלפה שנה בטרם הוציאו את הסינגל הבא שלהם I didn’t mean to hurt you של השירלס. במקביל השמיע להם המפיק שלהם שיר של להקת הטוקנס האמריקאית שנקרא He’s in town. ההרמוניה הקולית התאימה לסגנון השירה של הרוקינ' בריס ושל הסולן בעל הקול הפאלסטו ג'ף טורטון, והם מיהרו להקליט גרסה שלהם לשיר, ביטלו את התמיכה בסינגל הקודם שכבר צעד במצעד הבריטי והוציאו את הסינגל החדש. הסינגל הקודם נתקע במקום ה-43 בעוד שהסינגל He’s in town הגיע למקום השלישי. כשהלהקה חיפשה להיט המשך, כתבו להם חברי להקת הקיסוסים את Funny how love can be שהתאים להם, אבל חברת התקליטים החליטה להוציא דווקא את What in the world’s come over you שנעצר על סף עשרים הגדולים. הקיסוסים הקליטו בעצמם את השיר שלהם שהגיע למקום השמיני. לרוקינ' בריס היה עוד להיט גדול אחד Poor man’s son של להקת ה-Reflections האמריקאית שהגיע למקום החמישי במצעד הבריטי. בישראל העדיפו עורכי המצעד של רשת ב' דווקא את צידו השני של הסינגל Follow me שנשמע כמו להיט של ג'רי והפייסמייקרס והצליח במצעד בארץ. לאחר מכן הוציאה הלהקה עוד שני סינגלים שבקושי נכנסו למצעד הבריטי ובכך הסתיימה הקריירה המצעדית שלהם ובשנת 1967 עזבו אותם ג'ף טורטון וכריס ליאה שהוחלפו. הלהקה המשיכה להופיע, ובאמצע שנות ה-70 הקליטה עוד סינגלים שלא נכנסו למצעד.

להיטי הלהקה
-----------

* Wah wah woo 1963
* Itty bitty pieces 1963
* I didn’t mean to hurt you #43UK 08/64
* He’s in town #3UK 09/64
* What in the world’s come over you #23UK 1964
* Poor man’s son / Follow me #5UK 1965
* You’re my girl #40UK 1965
* The water is over my head #43UK 1965
* I could make you fall in love 1966
* Midnight Mary 1966
* Sometimes 1967
* Smiles 1967
* Dawn (go away) 1967
* When I reach the top 1968
* Mr. Blue 1968

אלבומי הלהקה
------------

* In town #15UK 1965
* Life is just a bowl of Berries 1965

קישורים חיצוניים
----------------

* הרוקינ' בריס, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* הרוקינ' בריס, באתר דיזר
* הרוקינ' בריס, באתר Discogs (באנגלית)
* הרוקינ' בריס, באתר Songkick (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb14259705x (data)
* GND: 10295358-2
* ISNI: 0000 0000 8744 355X
* LCCN: n2004143514
* MusicBrainz: c066ab45-c3da-4ac4-8739-454713170e65
* VIAF: 126916320
* WorldCat: lccn-n2004143514

 |
**Fever** הוא שיר שנכתב על ידי אדי קולי ואוטיס בלקוול (בשם ג'ון דבנפורט). השיר הוקלט במקור על ידי זמר הרית'ם אנד בלוז האמריקאי ליטל וילי ג'ון, ויצא לאור בשנת 1956 כסינגל מאלבומו "Fever". השיר הגיע למקום ה-24 במצעד הפזמונים האמריקאי בילבורד הוט 100.

לשיר יצאו גרסאות כיסוי על ידי מספר אמנים מז'אנרים שונים, הבולטת מביניהם היא פגי לי, שגרסתה הייתה לגרסה המוכרת ביותר של השיר, וביצועה היה לשיר המזוהה ביותר עמה. גרסתה של לי מכילה מילים שונות מהשיר המקורי, והפקה שונה. גרסה זו גם זכתה להצלחה במצעדי פזמונים רבים בעולם, והייתה מועמדת לפרס הקלטת השנה ולפרס שיר השנה בטקס פרסי גראמי הראשון, בשנת 1959.

גרסאות ידועות נוספות של השיר בוצעו על ידי אלביס פרסלי, כריסטינה אגילרה, מדונה, מייקל בובלה וביונסה. גרסאות שונות של השיר נכללו במספר סרטים וסדרות טלוויזיה.

בתרבות הפופולרית
----------------

בעונה 11, פרק 1 של "אימה אמריקאית: ניו יורק", השיר מבוצע על ידי קת'י פיזז (בגילומה של פטי לופון) במרחצאות נפטון, בית מרחץ לגייז שבבעלותה.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "Fever" באתר מיוזיק בריינז
* גרסאות נוספות ל"Fever" באתר SecondHandSongs

הערות שוליים
------------

1. ↑  דירוגי השיר במצעדים, באתר musicvf.com
2. ↑  Charlie Duncan, Patti LuPone's gay bathhouse scene sends American Horror Story fans into frenzy, PinkNews | Latest lesbian, gay, bi and trans news | LGBTQ+ news, ‏2022-10-21 (באנגלית אמריקאית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: f51905b1-947b-3f01-9d1c-cfd8274dd987

 |
**לדג'ר-אינקוויירר** (באנגלית: ***Ledger-Enquirer***) הוא עיתון שבסיסו בקולומבוס, ג'ורג'יה, שבארצות הברית. העיתון נוסד בשנת 1828 כקולומבוס אינקווירר על ידי מיראבו ב. לאמאר  שלאחר מכן מילא תפקיד מרכזי בהקמת רפובליקת טקסס ושימש כנשיאה השלישי.  העיתון זכה פעמיים בפרס פוליצר לשירות הציבור.

A pamphlet explaining and describing the what happens at the Ledger Enquirer Newspaper. אנשים ומכונות מאחורי עיתוני לדג'ר-אינקוויירר

היסטוריה
--------

בשנת 1874 התמזג השבועון **קולומבוס אינקוויירר** ( *Columbus Enquirer*), עם היומון הראשון של קולומבוס, ה-***Daily Sun***, והם החלו לפרסם בשם קולמבוס אינקוויירר-סאן (***Columbus Enquirer-Sun***).  העיתון התפרסם בשם זה במשך שנים רבות לפני שבסופו של דבר חזר לשם קולמבוס אינקוויירר. ב-1930 נרכש העיתון על ידי RW Page. במשך שנים רבות פרסמו עיתון הבוקר קולמבוס אינקוויירר ועיתון אחר הצהריים קולמבוס לדג'ר (***Columbus Ledger***), עיתון שנוסד בשנת 1886, וגם בבעלות RW Page. שני העיתונים פרסמו מהדורה משותפת בימי ראשון תחת השם סאנדיי לדג'ר-אינקוויירר ***Sunday Ledger-Enquirer***. ב-1973 נרכשה החברה על ידי Knight Newspapers, ובשנת 1988 מיזגו העיתונים גם את המהדורה היומית, ואימצו את השם קולמבוס לדג'ר-אינקוויירר ( ***Columbus Ledger-Enquirer***). בשנת 2006 נרכשה החברה על ידי חברת מקלאצ'י. החל מ-16 בנובמבר 2019 מופיע הלדג'ר-אינקוויירר שישה ימים בשבוע בלבד במהדורה מודפסת, ומציע מהדורת סוף שבוע דיגיטלית בלבד.

### פרס פוליצר לשנת 1926

קולמבוס אינקוויירר-סאן זכה בפרס פוליצר לשירות הציבור לשנת 1926 "על השירות שהוא נתן במאבקו האמיץ והנמרץ נגד קו קלוקס קלאן; נגד חקיקת חוק האוסר על הוראת האבולוציה; נגד נציגי ציבור לא ישרים וחסרי כישרון, ועבור צדק לשחורים ונגד לינץ'".

### פרס פוליצר לשנת 1955

ב-1955 זכו הקולומבוס לדג'ר וסאנדיי לדג'ר-אינקוויירר בפרס פוליצר לשירות הציבור הודות ל"סיקור החדשות השלם שלהם והתקפת העורכים חסרת הפחד על השחיתות הנרחבת בפיניקס סיטי באלבמה, שהיו יעילים בהפלת השלטון המושחת. העיתון הפגין עניין מוקדם לבעיתיות של אכיפת החוק הרופפת לפני שהמצב בעיר פניקס התפרץ לרצח. הוא כיסה את כל הסיפור המתגלגל של ההעמדה לדין הסופית של המעורבים במיומנות, הבנה, כוח ואומץ".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לדג'ר-אינקוויירר** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של לדג'ר-אינקוויירר (באנגלית)
* לדג'ר-אינקוויירר, ברשת החברתית פייסבוק

* לדג'ר-אינקוויירר, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* לדג'ר-אינקוויירר, ברשת החברתית אינסטגרם
* The McClatchy Company's subsidiary profile of the *Ledger-Enquirer*
* *Columbus Enquirer* Archive Digital Library of Georgia

הערות שוליים
------------

1. ↑  Prospectus for the Columbus Enquirer, 1828.
2. ↑  President Mirabeau B. Lamar.
3. 1 2  The Pulitzer Prizes for 1926, pulitzer.org; retrieved September 2008
4. 1 2  The Pulitzer Prizes for 1955.
5. ↑  Newspaper List:Georgia, web.library.emory.edu from web.archive.org; retrieved May 2021
6. ↑  The McClatchy Company - About (אורכב 10.07.2007 בארכיון Wayback Machine), mcclatchy.com; retrieved September 2008
7. ↑  Ledger-Enquirer moving to digital-only on Saturdays, ledger-enquirer.com; retrieved March 2023
**משפחת סטמקר** (גם **Satamkar או Satamker**) היא משפחה מבני ישראל שחיה במשך מאות שנים בקולאבה (כיום מחוז רייגאד) שבאזור קונקן, בהודו. רוב בני המשפחה עברו לישראל משנות ה-60 ועד שנות ה-80 של המאה ה-20; חלקם התיישבו במקום אחר בעולם.

מקורות
------

מוצאה של משפחת סטמקר בכפר סאטמבה/וירג'ולי ממחוז ריגד במדינת מהאראשטרה, ליד החוף המערבי של הודו מדרום למומבאי. משפחה זו שייכת לקהילת בני ישראל, אחת משלוש הקבוצות של יהודי הודו. על פי המסורת, אבות בני ישראל היו יהודים שהגיעו להודו לפני כ-2000 שנה, התיישבו והתחתנו עם האוכלוסייה המקומית. מאמינים שהם גיירו את נשותיהם או לפחות שמרו על כמה מסורות יהודיות במשפחותיהם.

החיים בקולאבה
-------------

בני ישראל חיים במחוז קולבה (היום: ראיגד) כבר קרוב לשמונה עשרה מאות שנים. אבות סטמקר נהגו להתגורר בכפרים שמהם האמינו שהם לקחו את שמות משפחתם (סטמקר = מסאטמבה (וירג'ולי), פנקר = מהעיירה שנקראת פן, אשטמקר = מהעיירה שנקראת אשטמי). סאטמבה פירושו, במראטהית, 'שבעה מנגו'. במשך מאות שנים עיסוקם העיקרי היה כבישת שמן. הם הפיקו שמן ממעין שומשום שנקרא *טיל* ונודעו בשם *שניוואר טלי* ("מכבשי שמן שבת"), כי לא עבדו בשבת.

התיישבות ברחבי הודו
-------------------

בסוף המאה ה-18 ובעיקר במהלך המאה ה-19 התגייסו הגברים לצבא. עם מסורת של אוריינות, הם מצאו תפקידים גם בממשל הקולוניאלי הבריטי, בשירות המדינה, ברכבת, בדואר, ובמכס. מאותה תקופה הם התיישבו בכל חלקי הודו (הודו ופקיסטן הנוכחית). רבים גרו במומבאי ועבדו כנגרים או קבלנים ('מיסטרי').

בתחילת המאה ה-19, חלקם עזבו את הכפרים שלהם למומבאי, ננדגאון, מהראשטרה ומקומות אחרים. רוב בני משפחת סטמקר התגוררו בסאטמבה/וירג'ולי עד שנות ה-70.

הגירה מהודו
-----------

בין שנות ה-60 ל-1980, רוב משפחת סטמקר היגרו לישראל. רבים מבני ישראל כבר עזבו בשנות החמישים. חלקם חיים כיום בבריטניה, ארצות הברית, קנדה, צרפת, איטליה, ספרד, ברזיל ומדינות מערביות אחרות. חלק מהמשפחה עדיין מתגורר בהודו.

אנשים עם שם המשפחה סאטמקר
-------------------------

* דניאל אברהם סטמקר (המכונה דניאל אברהם) – מייסד חברת הספנות "ד. אברהם ובניו" במומבאי; נאמן ונשיא לשעבר של בית הכנסת תאן.
* דוד יחזקאל סטמקר – נשיא וגזבר קהילת בני ישראל, היה גם נציג המועצה המרכזית היהודית בבומביי.
* חנוך סטמקר – שחקן קולנוע ועוזר במאי של מהבוב חאן, במאי בולט של סרטים הינדיים.
* סולומן סטמקר – נגר
* נתן סולומן סטמקר – מוזיקאי.
* דוד סולומן סטמקר – מוזיקאי.
* אביגיל דוד סטמקר – מורה למוזיקה.
* בנימין נתן סטמקר – מוזיקאי.
* שגולה נתן סטמקר – רקדן קלאסי הודי.
* רפאל דוד סטמקר – מוזיקאי בתעשיית הקולנוע ההינדי ונגן כלי הקשה.
* רינה נתן סטמקר (רינה אליהו דיגורקר) – רקדנית קלאסית הודית.
* חנניאל נתן סטמקר – מוזיקאי בתעשיית הקולנוע ההינדי וגיטריסט.
* דוד סולומן סטמקר – מוזיקאי.
* סוזן דייוויד סטמקר (סונאלי סוניל פנדס) – רקדנית סיטאריסטית ורקדנית הודית קלאסית.
* דניאל רפאל סטמקר – מוזיקאי ופסנתרן.
* רבי חננאל סטמקר

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של משפחת סטמקר

הערות שוליים
------------

1. ↑  *Religion and Society*. Christian Institute for the Study of Religion and Society, Vol. 38 - India. 1991.|pages=53|note=Reference notes him as Ennoch Isaac Satamkar
2. ↑  "Iraq and Roll: Bollywood's Jewish Sounds – Taj Mahal Foxtrot".
3. ↑  "Guitar Player: Honey Satamkar - MusicIndiaOnline - Indian Music for Free!".
4. ↑  אוהב תורה ולומדיה ר' חננאל סטמקר ז"ל, באתר ashdods.co.il
**קואליציית הצדקה** (באנגלית: (UG)‏ Union of Good, בערבית: **ائتلاف الخير**, איתילאף אל-ח'ייר) היא ארגון גג המורכב מכ-50 קרנות צדקה אסלאמיות וקרנות ייעודיות של החמאס ברחבי העולם, אשר מעבירות כספים לתנועת החמאס.

הארגון נוסד סמוך לפרוץ האינתיפאדה השנייה במטרה לגיוס תרומות באופן חד פעמי, אך בעקבות הצלחת המבצע המשיך לפעול והפך במשך השנים לגוף מרכזי בכלכלת החמאס. על פי הערכות שונות העבירה "הקואליצייה" בין השנים 2009-2001 מאות מיליוני דולרים למוסדות החמאס. רוב הכסף המגויס מועבר ברובו באופן ישיר למוסדות החמאס ביהודה ושומרון וברצועת עזה ולתמיכה במעטפת הטרור הפלסטיני על ידי הענקת סיוע כספי לפעילי טרור ולבני משפחותיהם. פעילות הקואליצייה סייעה לחמאס לבסס את עצמה כאלטרנטיבה שלטונית לרשות הפלסטינית. 

בראש הארגון שמרכזו בסעודיה עומד השייח' יוסוף אל-קרדאווי ובמועצת הנאמנים שלו חברים אישים בולטים מתנועת האחים המוסלמים, פעילי חמאס מוכרים ומנהיגים אסלאמיים מרחבי העולם, בהם השייח' ראאד סלאח והשייח' עכרמה צברי. עם הקרנות והארגונים המשתייכים ל"קואליציית הצדקה" נמנים בין השאר: קרן אל-אקצא, IHH (טורקיה), אינטרפאל (בריטניה), קרן האדמה הקדושה (ארצות הברית), ארגון הסעד האסלאמי העולמי (סעודיה), הכנס העולמי לנוער אסלאמי (סעודיה) וידיים מוסלמיות (בריטניה).

"קואליציית הצדקה" והקרנות החברות בה הוצאו מחוץ לחוק בישראל בשנת 2002 ובשנת 2008. בנובמבר 2008 הוצא הארגון מחוץ לחוק גם בארצות הברית.

קישורים חיצוניים
----------------

* "קואליציית הצדקה": ארגון גג של למעלה מ-50 קרנות אסלאמיות ברחבי העולם, המנתב כספים למוסדות "חמא"ס" ב"שטחים", באתר של מרכז המידע למודיעין ולטרור, 2 בספטמבר 2005
* "קואליציית הצדקה" – מיפוי וניתוח מערך מימון כספי טרור, באתר שירות הביטחון הכללי, ספטמבר 2009

הערות שוליים
------------

1. ↑  מילולית: "קואליציית הטוב"; הכוונה ל"ציר הטוב", בניגוד להגדרת "ציר הרשע" על ידי ארצות הברית
2. ↑  חברות "קואליציית הצדקה"
3. ↑  Defense Minister signs order banning Hamas-affiliated charitable organizations, אתר משרד החוץ, 7 ביולי 2008
4. ↑  סקירה בנושא "הדעוה" - התשתית האזרחית של חמאס ותפקידה במימון טרור, באתר שירות הביטחון הכללי, מרץ 2009
**קלודין שניידר** (באנגלית: **Claudine Schneider**; נולדה ב-25 במרץ 1947) היא פוליטיקאית אמריקאית שכיהנה כחברת בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס השני של רוד איילנד במשך עשור, בין השנים 1981–1991. היא האישה הראשונה והיחידה שנבחרה לקונגרס האמריקאי מטעם רוד איילנד.

ביוגרפיה
--------

שניידר נולדה בשם **קלודין קְמראדה** בקליירטון שבפנסילבניה. היא ממוצא סלובקי מצד אביה. בילדותה למדה בבתי ספר קנילתיים, אך את לימודיה הגבוהים עשתה באוניברסיטת ברצלונה שבספרד ובמכללת רוסמונט שבפנסילבניה. בשנת 1969 השלימה לימודי תואר ראשון במכללת וינדהאם. כמו כן, היא הוסיפה ללמוד בתוכנית לתכנון קהילתי של אוניברסיטת רוד איילנד.

בשנת 1973 ייסדה שניידר את הוועדה לאנרגיה אטומית של רוד איילנד, ובשנה העוקבת כבר מונתה למנהלת הכללית של קרן חוק השימור המדינתית. ב-1978 החלה את תפקידה כמתאמת פדרלית בתוכנית ניהול אזור החוף ברוד איילנד. בנוסף, בין השנים 1978–1979, הייתה שניידר מפיקה ומארחת של תוכנית טלוויזיה העוסקת בעניינים ציבוריים בפרובידנס.

בבחירות 1980 נבחרה שניידר אל בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הרפובליקנית, כנציגת מחוז הקונגרס השני של רוד איילנד. היא הושבעה לתפקידה עם התכנסות הקונגרס ה-97 בראשית ינואר 1981, ונבחרה מחדש לארבעת הקונגרסים הבאים עד לינואר 1991. במהלך בחירות 1990 התמודדה אל הסנאט של ארצות הברית כמועמדת המפלגה הרפובליקנית, אך הפסידה לסנאטור הדמוקרטי המכהן קלייבורן פל.

בעקבות הפסדה בבחירות לסנאט בנובמבר 1990, כהונתה בבית הנבחרים האמריקאי תמה בינואר 1991. לאחר עזיבתה את גבעת הקפיטול, נהפכה לחברה קבועה בפקולטה של בית הספר לממשל באוניברסיטת הרווארד. בהמשך עברה להתגורר בבולדר שבקולורדו, שם היא עובדת בהווה כיועצת אסטרטגית לענייני סביבתנות וכלכלה אקולוגית. חרף היותה רפובליקנית, היא תמכה במועמדים הדמוקרטים לנשיאות ברק אובמה, הילרי קלינטון וג'ו ביידן בשנים 2008, 2016, ו-2020 בהתאמה.

ביוני 2022 נמנתה שניידר בין 11 מחוקקים רפובליקניים לשעבר שחתמו על עצומה לקונגרס המפצירה בחבריו להעביר הצעת חוק האוסרת על אפליה של להט"ב.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קלודין שניידר** בוויקישיתוף
* קלודין שניידר באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**

הערות שוליים
------------

1. ↑  קלודין שניידר באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**
**סימן שאלה** ("**?**") הוא סימן פיסוק דקדוקי המחליף בסוף משפט את הנקודה (.) ומעמיד את המשפט המצוין בגדר של שאלה (בקשת מידע).

שימוש
-----

השימוש בסימן זה יהיה בסופו של משפט שאלה ישיר, היינו משפט שאלה בו אדם אחד פונה ישירות לאחר.
לדוגמה:

הוא שאל: "היכן הרכב שלך?"
במשפט שאלה עקיף לא נהוג לסמן סימן שאלה.
לדוגמה:

"הוא שאל אותי היכן החלב שלי."
על מנת לציין תמיהה של הקורא, מקובל לציין סימן שאלה בתוך סוגריים.

### שימוש בשפה האנגלית

בשפה האנגלית ניתן להשתמש בסימן השאלה גם בסדרה של שאלות:
לעזבו את זה ליטרלי אתם לא יודעים מה זה סימן שאלה? איזה חכמים וואו מה זה===שימוש בשפה הספרדית===
בספרדית מקובל שיש לסמן הן את תחילתה של השאלה והן את סופה.
החל מהמאה ה-18 מקובל לסמן את תחילת השאלה בסימן שאלה הפוך "**¿**" ואת סופה בסימן השאלה הרגיל "**?**".
לאחר תחילת השימוש הנפוץ במחשבים בהם סימן השאלה ההפוך אינו נגיש על המקלדת החלו להשתמש בסימן השאלה הרגיל גם בתחילת משפט.

### שימוש בשפה היוונית

ביוונית מקובל להשתמש בסימן נקודה פסיק **";"**  בסוף המשפט על מנת לסמן שאלה.

### שימוש בשפה הערבית

בערבית מקובל להשתמש בסימן שהוא תמונת ראי של סימן השאלה המקובל: "؟"

### שימוש בשפה הארמנית

בארמנית מקובל לסמן סימן שאלה ככה: **"՞ "**  מעל האות האחרונה שבסוף המשפט כדי לסמן שאלה.

מקור הסימן
----------

מקורו של סימן השאלה במילה הלטינית **quæstio** שפירושה "שאלה".
בתחילה כתבו את המילה במלואה, לאחר מכן קיצרו אותה לאות הראשונה והאחרונה של המילה **"Qo"** הנכתבת על ידי האות Q גדולה ומתחתיה האות o קטנה. סימן זה הוא למעשה סימן השאלה המודרני.

לפי הסבר אחר למקורו של סימן השאלה, במאה התשיעית לאחר שסיימו משפט שאלה בנקודה, הוסיפו מעל הנקודה סימן של טילדה "~" על מנת להראות שיש להרים את הקול בסוף המשפט כדי ליצור משפט של שאלה. מסימן זה, לפי סברה זו, התפתח סימן השאלה.

שפות מחשב
---------

סימן השאלה משמש במספר שפות מחשב. בשפת C ובשפות דומות לה הוא מהווה חלק מהאופרטור **?:**(האופרטור הטרינרי) המשמש ליצירת משפטים בוליאניים. בשפה Ruby נהוג להשתמש בסימן שאלה בשמות של פונקציות שמחזירות ערך בוליאני.

בגרסאות הראשונות של BASIC, כל בקשת קלט מהמשתמש הייתה מסומנת על ידי סימן שאלה.

שימוש באינטרנט
--------------

בדפדפן משמש סימן השאלה כסימן מקדים לפרמטר הבקשה (POST/GET).

שחמט
----

הסימן "?" מייצג, ברישום מבואר של תנועות משחק שחמט, שגיאה. צירוף ?? משמעו שגיאה חמורה וצירוף ?! משמעו מהלך שנוי במחלוקת.

מתמטיקה
-------

במתמטיקה "?" מייצג את פונקציית סימן השאלה של הרמן מינקובסקי.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **סימן שאלה** |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **סימן שאלה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **סימני שאלה** |

* סימן שאלה, באתר האקדמיה ללשון העברית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4198764-0

 |
**קונסטנטין יוזף יירצ'ק** (בצ'כית: **Josef Konstantin Jireček**, בבולגרית: **Константин Йозеф Иречек**, נהגה בבולגרית "קונסטנטין יוזף אירצ'ק";‏ 25 ביולי 1854, וינה, האימפריה האוסטרית – 10 בינואר 1918, וינה, האימפריה האוסטרו-הונגרית) היה היסטוריון, דיפלומט, ופוליטיקאי צ'כי, אשר ב-1881 כיהן
מספר חודשים כשר החוץ והדתות של נסיכות בולגריה בממשלתו של יוהאן קזימיר ארנרוט.

קורות חייו
----------

קונסטנטין יירצ'ק נולד בווינה. אביו יוזף יירצ'ק (1888-1825) היה היסטוריון שהתמחה בעמים סלביים, וסבו מצד אימו יוזץ שאפאריק (1861-1795) היה פילולוג של שפות סלאביות. הוא רכש השכלה אקדמית בהיסטוריה ופילולוגיה באוניברסיטת פראג. ב-1874 ערך מסע לנסיכות סרביה ולממלכת קרואטיה-סלאבוניה ובעקבותיו פרסם סדרת מאמרים על הסלאבים הדרומיים. ב-1876 פרסם את ספרו "ההיסטוריה של הבולגרים" שסקר את תולדות העם הבולגרי מימי הממלכה הבולגרית הראשונה, דרך השנייה וכלה בכיבוש העות'מאני. עבודתו זו זיכתה אותו בדוקטורט מאוניברסיטת פראג.

לאחר המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) והקמת נסיכות בולגריה סייע יירצ'ק להקמת מנגנוני המינהל, החינוך והאקדמיה בנסיכות הצעירה. ב-1881 כיהן מספר חודשים כשר החוץ והדתות של בולגריה בממשלתו של יוהאן קזימיר ארנרוט. בין 1881–1882 כיהן כשר החינוך הציבורי והמדע של נסיכות בולגריה. ב-1884 מונה למנהל הספרייה הלאומית ע"ש קירילוס ומתודיוס הקדושים. בין השנים 1894–1893 כיהן כפרופסור ומרצה באוניברסיטת קארל בפראג. בין השנים 1893–1918 כיהן כפרופסור ומרצה לפילולוגיה של שפות סלאביות באוניברסיטת וינה.

קונסטנטין יירצ'ק גיבש ויזם את "החוק הזמני לפיקוח על התרבות הנוצרית, המוסלמית והיהודית" בבולגריה. החוק אושר ב-1880 ובמסגרתו הוכרו רשמית בתי הכנסת כיחידה דתית אוטונומית ובראש כל בית כנסת הועמדה מועצה המונה 3 עד 5 נציגים. כל מתפללי בית הכנסת הוכרו כקהילה. הרב הראשי של סופיה יהיה הרב הראשי של נסיכות בולגריה, תפקידו הפך לרשמי והוא יקבל את שכרו מהמדינה. הרבנים המקומיים, יקבלו את שכרם מקהילת המתפללים בכל בית כנסת. עוד הסדירו התקנות נושאי ירושות, דמי קבורה, מיסי קהילה ורישיונות נישואים.

הלך לעולמו בווינה ב-1918 והוא בן 63 שנים.

הנצחה
-----

יירצ'ק הונצח במספר אופנים בבולגריה ומחוצה לה. בבולגריה קרויים על שמו הכפר אירצ'קובו (בול') במחוז ימבול, הכפר אירצ'ק (אנ') במחוז דובריץ' ופסגת אירצ'ק (אנ') ברכס הרי רילה. כמו כן באנטארקטיקה קרויה על שמו לשון היבשה נקודת יירצ'ק.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קונסטנטין יירצ'ק** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  שרי החוץ של בולגריה, באתר משרד החוץ של בולגריה (בבולגרית).
2. ↑  נתן מיכאל גלבר, **חיי היהודים בבולגריה**, בתוך: אנציקלופדיה של גלויות - יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 682.
3. ↑  קונסטנטין יירצ'ק - תקציר ביוגרפי, באתר archive.ph (בסרבית).
4. ↑  קונסטנטין יירצ'ק - ביוגרפיה, באתר deutsche-biographie.de (בגרמנית).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**ניקולה סטויצ'ב** | **שר החוץ והדתות של נסיכות בולגריה** 9 במאי 1881 – 13 ביולי 1881 | **הבא**:**קונסטנטין סטואילוב** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007281615405171
* BIBSYS: 90685402
* BnF: cb123439240 (data)
* CiNii: DA07285918
* GND: 119224178
* ISNI: 0000 0001 0913 9189
* LCCN: no88002779
* NKC: jk01051869
* NLG: 141655
* NSK: 000101343
* NTA: 069972052
* RERO: 02-A013647185
* SELIBR: 64771
* SUDOC: 032402759
* VIAF: 71464501
* WorldCat: lccn-no88002779

 |
**זדנק אורבנק** (בצ'כית: **Zdeněk Urbánek**;‏ 1917, פראג – 2008, פראג), היה סופר, מסאי, מתרגם וחסיד אומות העולם מצ'כיה.

קורות חיים
----------

אורבנק למד פילוסופיה באוניברסיטת קארל בפראג ולאחר מכן היה עורך בהוצאה לאור. הוא היה חבר בקבוצה ליברלית, חסידת ההשכלה, קבוצה שהתכנסה סביב המשורר קמיל בדנר (אנ') וכללה יהודים רבים.

### בתקופת מלחמת העולם השנייה

עם הקמת גטו טרזיינשטט בסוף 1941 נעצרו רבים מחבריו היהודים של אורבנק וגורשו לטרזיינשטט. אורבנק יזם משלוחי מזון לגטו. חבריו הלא-יהודים בפראג הסכימו לתרום ממכסות מזונם למטרה זו. אחד מחבריו שהיה בעל חווה, תרם מוצרי מזון אף הוא. אשתו של אורבנק, ורה, אפתה מאפים ליהודים אלה. בשנת 1942 החביא אורבנק זוג יהודים בביתו, עם בתם, למשך שלושה שבועות, עד שעברה המשפחה למסתור אחר.

בינואר 1945 הוצעדו אסירי מחנה קורצבך מאזור הגנרלגוברנמן שבפולין למחנה הריכוז גרוס-רוזן בצעדת מוות. מספר נשים נמלטו מצעדה זו והגיעו לפראג. אחת מהן, אניטה פשמסלרובה (Přemslerová), נפגשה עם מכר שלה מגטו טרזיינשטט. חבריו, מחוג הסופרים שהתקבץ סביב בדנר, הציעו לה לפנות לאורבנק. אורבנק קיבל אותה לביתו ללא היסוס, הסתיר אותה אף על פי שעונש מוות הוכרז על כל מסתיר יהודים, והעניק לה מזון ותמיכה רגשית. פשמסלרובה נותרה בביתו עד השחרור.

### לאחר המלחמה

לאחר המלחמה הפך ביתו של אורבנק לתחנת מעבר עבור ניצולי שואה רבים שחיכו להזדמנות ולאישור מהרשויות לחזור לבתיהם. הוא שב לעבוד בתור עורך בהוצאה לאור ולאחר מכן עבד במשרד המידע הצ'כי, בחברת הסרטים הלאומית הצ'כית ובתור מזכיר בוועדת הדרמטורגיה הרשמית הצ'כית. אחרי 1957 היה מתרגם וכותב מאמרים עבור העיתונות הצ'כית בנושאי תיאטרון. אחרי 1968 נאסר עליו להמשיך לכתוב. הוא המשיך לפרסם, אך כתביו הופיעו כשחבריו חתומים עליהם בתור המחברים. הוא המשיך לפרסם בעיתוני סאמיזדאט ובעיתוני גולים. בשנת 1977 היה אורבנק מהחותמים על צ'רטר 77 (אנ').

בעבודתו כמתרגם תרגם בעיקר ספרות אנגלית קלאסית (בכלל זה יצירות של דיקנס, שייקספיר וג'יימס ג'ויס).

אורבנק היה ידידו של ואצלב האוול. לאחר מהפכת הקטיפה התאפשר לאורבנק לפרסם בגלוי והוא מונה לרקטור באקדמיה לאמנויות הבמה של פראג.

הכרה
----

בשנת 1992 הכיר יד ושם באורבנק בתור חסיד אומות העולם.

קישורים חיצוניים
----------------

* פעילותו של אורבנק, באתר "יד ושם" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007295971905171
* BIBSYS: 90405370
* BNE: XX5481190
* BnF: cb12214236h (data)
* GND: 128966548
* ISNI: 0000 0001 1049 3433
* LCCN: nr91031178
* NKC: jk01140872
* NLP: a0000001070221
* NTA: 129341703
* SUDOC: 030800218
* VIAF: 29583837
* WorldCat: lccn-nr91031178

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"זדנק אורבנק"**.