recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**הנרי ג'יינוויי הארדנברג** (באנגלית: **Henry Janeway Hardenbergh**;‏ 6 בפברואר 1847 – 18 במרץ 1918) היה אדריכל אמריקני. תכנן עשרות מבנים בארצות הברית, המוכרים ביותר הם הדקוטה ומלון פלאזה, שניהם במנהטן.

ביוגרפיה
--------

הארדנברג נולד בניו ברונסוויק שבניו ג'רזי. בין השנים 1865–1870 רכש השכלה וניסיון מעשי באדריכלות, עת שימש כשוליה במשרדו של האדריכל הגרמני דטלף לינאו (אנ') בניו יורק. בשנת 1871 פתח משרד עצמאי. את דרכו המקצועית החל בתכנון של ספרייה, כנסייה ומבנה נוסף עבור אוניברסיטת רטגרס בעיירת הולדתו בניו ג'רזי. את העבודות הללו קיבל בעזרת קשריו המשפחתיים במוסד הלימודים.

בהמשך שנות השבעים של המאה ה-19 קיבל חוזה לתכנון מבנה מגורים במנהטן, ה-"Vancorlear". יצירה זו הביאה לו את תשומת לבו של היזם אדוארד קאבוט קלארק (אנ'), באותה עת יו"ר תאגיד סינגר לייצור מכונות תפירה. קלארק רכש קרקעות באפר וסט סייד, ושכר את הארדנברג לתכנון מספר מבני מגורים (שחלקם נהרסו בינתיים); המפואר בהם הוא מבנה הדירות היוקרתי "הדקוטה". בניין זה, בדומה לתכנון הפלאזה שנבנה בסגנון רנסאנס גרמני, כולל מוטיבים האופייניים לסגנון הרנסאנס הצרפתי כאלמנטים המופיעים בטירת שאמבור ובטירות נוספות של עמק הלואר. יצירתו זו הפכה את הארדנברג לאדריכל בעל שם, והביאה לו חוזים לתכנון שני מלונות עבור משפחת אסטור: מלון ולדורף (1893) ומלון אסטוריה (1897), שהפכו למלון וולדורף-אסטוריה. שני המלונות נהרסו בשנת 1929 על-מנת לפנות מקום לבנייתו של בניין אמפייר סטייט.

יצירתו המפורסמת ביותר של הארדנברג היא מלון פלאזה, שהושלם בשנת 1907 והיה לאחד המלונות המפורסמים בעולם ולאחד מסמליה של מנהטן. יצירות נוספות שלו הן בניין שרמרהורן (אנ') ו"המרטיניק" (The Martinique) בניו יורק; אצטדיון פאלמר (אנ') באוניברסיטת פרינסטון בניו ג'רזי (נהרס בשנת 1997); "המוהיקני" (The Mohican) בקונטיקט; מלון ויליארד (אנ') בוושינגטון די. סי. ומלון קופלי פלאזה (אנ') בבוסטון שבמסצ'וסטס.

הארדנברג נפטר בניו יורק בגיל 71.

גלריה
-----

* היטל גרפי של חזית מבנה הדקוטההיטל גרפי של חזית מבנה הדקוטה
* מלון קופלי פלאזה, בוסטוןמלון קופלי פלאזה, בוסטון

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הנרי ג'יינוויי הארדנברג** בוויקישיתוף
* גלריה ומידע על מבנים אותם תכנן הארדנברג באתר startsandfits
* הארדנברג באתר nyc-architecture

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1080679510
* ISNI: 0000 0001 0789 1721
* LCCN: nr92033469
* SUDOC: 19119607X
* ULAN: 500061719
* VIAF: 124240310
* WorldCat: lccn-nr92033469

 |
**גאבור פרנץ קיראי** (בהונגרית: **Gábor Ferenc Király**, נולד ב-1 באפריל 1976) הוא כדורגלן עבר הונגרי ששיחק בעמדת השוער.

קריירת מועדונים
---------------

קיראי התחיל את הקריירה שלו בסומבטהיי האלאדאש במדיה שיחק 4 שנים. בקיץ 1997 חתם בהרטה ברלין ושימש כשוער שני במועדון. לאחר שהרטה פתחה את העונה עם רצף הפסדים, החליט המאמן לתת לקיראי את ההזדמנות. ב-28 בספטמבר 1997 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון נגד פ.צ. קלן. במשחק זה רשמה הרטה את ניצחון הבכורה שלה בליגה באותה עונה. קיראי היה השוער הראשון של המועדון עד לתחילת עונת 2003/2004 בה איבד את מקומו בהרכב ובתום העונה עזב את המועדון.

בקיץ 2004 חתם בקריסטל פאלאס מהפרמייר ליג. את העונה התחיל כשוער שני אך מהר מאוד הפך לשוער הראשון של המועדון, אך בתום העונה ירדה פאלאס לפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. במהלך חופשת חג המולד של עונת 2005/2006 הפסיד את מקומו בהרכב למשך שלושה שבועות, אך לאחר מכן חזר להרכב של פאלאס. בנובמבר 2006 הושאל לוסטהאם יונייטד מהפרמייר ליג לשבועיים על מנת לשמש כשוער שני. כעבור זמן קצר נשאר בפרמייר ליג כאשר הושאל לחודש לאסטון וילה. בינואר 2007 חזר לפאלאס.

בתום עונת 2006/2007 שוחרר מפאלאס וחתם בברנלי. בינואר 2009 הושאל לבאייר לברקוזן כשוער שני. ב-3 ביוני 2009 חתם במינכן 1860. אחרי המשחק השני של עונת 2014/2015 יצא קיראי לבלות עם חבריו לקבוצה וכתוצאה מכך איבד את מקומו בהרכב ושוחרר מהמועדון.

ב-28 באוגוסט 2014 חתם בפולהאם מאנגלית. ב-13 בספטמבר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בפולהאם בהפסד 3-0 לרדינג. בתום העונה שוחרר מהמועדון וחזר לסומבטהיי האלאדאש, מועדון נעוריו.

ב-22 במאי 2019, בגיל 43, הכריז כי הוא פורש ממשחק פעיל.

אחד מסימני ההיכר שלו היה מכנסי האימונית ("טרנינג") האפורים והפשוטים שנהג ללבוש במהלך המשחקים, בשונה משוערים ושחקנים אחרים הלובשים מכנסיים מודרניים יותר.

קריירה בינלאומית
----------------

קיראי ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הונגריה בשנת 1998 נגד אוסטריה ומאז החל לשמש כשוער ראשון בנבחרת. בעקבות ההפסד המביך למלטה ב-11 באוקטובר 2006, הודח מתפקידו כשוער הראשון של הנבחרת. בשנת 2009 חזר להרכב הנבחרת. ב-12 בנובמבר 2015 ערך את הופעתו ה-100 במדי הנבחרת במשחק בו ניצחה הונגריה 0-1 את נורווגיה במסגרת פלייאוף מוקדמות יורו 2016. קיראי ייצג את נבחרת הונגריה ביורו 2016 כשהוא בן יותר מ-40, דבר שהפך לכדורגלן המבוגר ביותר שמשחק באליפות אירופה בכל הזמנים. נבחרתו הודחה בשלב שמינית הגמר כשהפסידה 0–4 לבלגיה. ב-2 באוגוסט 2016 הודיע על פרישה מהנבחרת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גאבור קיראי** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר ערוץ הספורט – sport5.co.il, באתר m.sport5.co.il
2. ↑  עוזי דן, הטרנינג האפור של גאבור קיראי עומד מאחורי הצלחת הונגריה, באתר הארץ, 26 ביוני 2016

| **נבחרת הונגריה – יורו 2016** |
| --- |
| 1 קיראי • 
2 לאנג • 
3 קורהוט • 
4 קדאר • 
5 פיולה • 
6 אלק • 
7 ג'וג'אק • 
8 נאג' • 
9 סאלאי • 
10 גרה • 
11 נמאת' • 
12 דיבוס •
13 בדה • 
14 לוברנצ'יץ' •
15 קליינהייזלר •
16 פינטר •
17 ניקוליץ' •
18 שטיבר •
19 פרישקין •
20 גוזמיץ' •
21 בשה •
22 גולאצ'י •
23 יוהאס •
מאמן: שטורק | הונגריההונגריה |
**קטפרס** היא מילה ביוונית שפורשה בספרות חז"ל כ**מדרון** וגם לעניין נתינת **מכות**.

המילה מורכבת משני חלקים: **קָטָ-** (Cata), שפירושו ירידה, ו**פרס**[דרושה הבהרה].

ככל הנראה, בחרו חז"ל להשתמש במילה זו להבהיר כי מדובר לא בעניין מדרון סתמי אלא במדרון באופן קיצוני; מדרון משופע עד שאין אפשרות לחפץ לנוח בו כלל ועיקר. כך גם פירש הרמב"ם.

ההפך של "קטפרס" הוא "אשבורן", גומא בארץ, שכאשר משקה נוזל ישפך לשם, הוא יתכנס מחמת הגומא.

לעיתים משמשת המילה "קטפרס" ככינוי למקום שאינו נחשב ל"אשבורן", אך גם אינו "קטפרס", ודינו שווה לקטפרס (לעניין טומאה וטהרה). כך גם רצפה חלקה שאין בה גומא לכינוס המים מכונה ונחשבת כקטפרס לעניין טומאה וטהרה.

בדיני טומאה וטהרה
-----------------

 ערך מורחב – **קטפרס אינו חיבור לא לטומאה ולא לטהרה**  

המילה "קטפרס" מופיעה שלוש פעמים במשנה בסדר טהרות ופעם אחת במסכת גיטין לעניין מסירת גט -. הביטוי קשור לתורת ה"ניצוק" של נוזלים (שלפי דעת חז"ל, כמו קטפרס, אינו חיבור לא לטומאה ולא לטהרה) כמקביל לתיאור "אשבורן", שכן נחשב לחיבור.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו פירוט בספר הערוך
2. ↑  בפירושו על משנה, מסכת טהרות, פרק ח', משנה ט'
3. ↑  רש"י, מסכת מעילה, דף י"ז, עמוד א'
4. ↑  ראו למשל משנה, מסכת טהרות, פרק ח', משנה ט'
**דוד בן אברהם אלפאסי** היה יהודי קראי בן המאה ה-10, מחלוצי המילונות העברית. עבודתו המפורסמת ביותר היא "אלג'אמע" ("הַמְּאַסֵּף"), המילון המקיף הראשון של העברית המקראית.

קורות חייו
----------

דוד בן אברהם נולד כנראה בפאס שבמרוקו, אך עלה לארץ ישראל וחי חלק מחייו בירושלים. הוא לא מוזכר בכרוניקה של אבן חיטי שמציינת את המלומדים הקראים של התקופה, אך מעדויות אחרות ניתן ללמוד על הזהות הקראית שלו. הוא פעל בתקופה שבה החלה התעניינות רבה בתחום הבלשנות של העברית המקראית, בין השאר עקב התעוררות היהדות הקראית, שניסתה להבין את הכתוב בתורה על דרך הפשט.

יצירתו החשובה ביותר של אלפאסי היא המילון העברי-ערבי שערך, "אלג'אמע", עבור העברית המקראית. עבודה מונומנטלית זו המורכבת מ-22 חלקים הייתה הראשונה מסוגה, על אף שבתחום הדקדוק אלפאסי בדרך כלל לא חידש מעבר להבחנותיהם של יהודה אבן קוריש וסעדיה גאון. בנוסף ללקסיקון של מילים מקראיות, מופיעים במהלך החיבור טקסטים שכתובים בצורה פולמוסית כלפי היהדות הרבנית. כמו פרשנים קראיים אחרים, סיפק הצעות עצמאיות לפרשנות שמות שמלמדות על העדר מסורת.

החכמים הקראים עשו שימוש נרחב בספרו וקיצרו אותו כמה פעמים. החזיק בתפיסתם של בני דורו מנחם בן סרוק ודונש בן לברט ואחרים, שלפיה ישנו שורש "מינימלי": השורש כולל רק את האותיות שמופיעות בכל צורות הנטייה והגזירה, ולכן ישנם גם שורשים של אות אחת או שתיים. כמו בן סרוק, גם הוא מתלבט כאשר בראש השורש יש אל"ף, ולעיתים כולל ב"מאסף" גם שורש של שתי אותיות וגם שורש של שלוש כשאל"ף בתחילתן. את התפיסה המודרנית של השורש, שלו שלוש אותיות, העלה רבי יהודה חיוג' מעט מאוחר יותר.

לקריאה נוספת
------------

* Skoss, Solomon L. David ben Abraham al-Fāsī (the Karaite). **The Hebrew-Arabic Dictionary of the Bible Known as Kitāb Jāmiʿ al-Alfāẓ (Agron)**, 2 vols. New Haven: Yale University Press, 1936–1945.
* אסתר גמליאל-ברך, **דרכי פרשנותו למקרא של הקראי דוד בן אברהם אלפאסי על פי מילונו**, עבודת דוקטור, רמת גן, תש"ע.
* מוחמד חאמד, **תורת הלשון של דוד בן אברהם אלפאסי**, עבודת גמר, האוניברסיטה העברית, בהדרכת פרופ' אהרן ממן, 2011.

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד בן אברהם אלפאסי, באתר BrillOnline.
* דוד בן אברהם (פעל במאה ה-10), אלפאסי, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  David Ben Abraham Al-Fasi
2. ↑  זהר עמר, **צמחי המקרא**, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשע"ב 2012, עמ' 24
3. ↑  מיכאל קורינאלדי, **המעמד האישי של הקראים**, ירושלים: הוצאת ראובן מס, תשמ"ד 1984, עמ' 19
4. ↑  אהרן דותן, **ניצנים ראשונים בחכמת המילים: מן המסורה אל ראשית המילונאות העברית**, האקדמיה ללשון העברית, 2005, עמ' 61, 70

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007257505805171
* VIAF: 297537494
* WorldCat: viaf-297537494

 |
פנים בית הכנסת
**בית הכנסת מחנה שכינה** הוא בית כנסת עתיק בשפרעם. בית הכנסת נבנה במאה ה-17 על חורבות בית כנסת קדום.

תולדות בית הכנסת
----------------

בשפרעם חייתה בתקופת בית שני קהילה יהודית והיא אף מוזכרת כאחד המקומות אליהם גלתה הסנהדרין. הקהילה ידעה עליות ומורדות במהלך השנים ובמאה ה-17 בנתה בית כנסת במקום שבו, על פי המסורת, היה מושב הסנהדרין. 

במאה ה-18 השתלט דאהר אל-עומר על אזור הגליל ושפרעם בתוכו, והזמין את היהודים לבוא ולחדש את הקהילה בשפרעם. לשפרעם הגיעו הרב חיים אבולעפיה (השני) ותלמידיו ושיפצו את בית הכנסת.

יהודי שפרעם עזבו את העיר בעשורים הראשונים של המאה ה-20 בשל קשיי פרנסה והתגברות המתח הלאומי בין יהודים לערבים בארץ ישראל. כאשר היהודי האחרון עזב את העיר בשנת 1920, הוא השאיר את מפתחות בית הכנסת בידי משפחה ערבית מקומית שאחראית על בית הכנסת עד היום.

### בית הכנסת לאחר הקמת המדינה

בשנת 1956, הוחל בתכנון וביצוע שיפוץ בית הכנסת ועיצובו מחדש על ידי אדריכל מאיר בן אורי ובמימון משרד הדתות. במסגרת זו עוצבה החזית בדומה לעיצובו של בית הכנסת העתיק בפקיעין עם גמלון וקרניים ומנורה גדולה בראש הגמלון, וכן תכנון ארון הקדש. העבודה הסתיימה ב 1958. בשנת 1988 בוצע שיפוץ בבית הכנסת על ידי משרד הדתות ומשרד הבינוי והשיכון ונקבעה טבלת שיש גדולה המספרת על כך.

במהלך אירועי אוקטובר 2000, הושחת בית הכנסת ובו נקרעו ונשרפו ספרי תורה.

בשנת 2006 שופץ בית הכנסת על ידי חניכי המרכז ללימודי משטרה הנמצא בשפרעם. בטקס שבוצע לרגל סיום השיפוץ הובעה תקווה על ידי השוטרים וראש העירייה שיהודים ישובו להתגורר בשפרעם.

ביוני 2014 שיפצו כמאה בני נוער תלמידי חטיבות הביניים והתיכונים בעיר את בית הכנסת. לדבריהם, השיפוץ נעשה כתגובה ל"פעולות תג מחיר" והם קראו "לאותם משחיתים לבוא לשפרעם ולראות את בית הכנסת העתיק שנשאר קיים ועומד". בחודש נובמבר באותה שנה נזרק בקבוק תבערה על בית הכנסת וגרם לו לנזק קל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית הכנסת העתיק בשפרעם** בוויקישיתוף
* בית הכנסת העתיק בשפרעם באתר משרד התיירות
* בית הכנסת העתיק בשפרעם באתר "מורשת הגליל"
* שפרעם ואדריכל מאיר בן אורי- מיפגשים ועבודות באתר מוזיאון בן אורי לאמנות יהודית דתית

הערות שוליים
------------

1. ↑  כתבי ynet, הפגנות והתפרעויות ברחבי הארץ, באתר ynet, 10 באוקטובר 2000
2. ↑  קלמן ליבסקינד, ‏התנצלות ברק בפני החברה הערבית הייתה צעד ציני, מכוער וחצוף, באתר מעריב אונליין, 27 ביולי 2019
3. ↑  אחיה ראב"ד, נפתח בית כנסת בשפרעם: עכשיו היהודים ישובו, באתר ynet, 13 בנובמבר 2006
4. ↑  פוראת נסאר, ‏התשובה לפעולות ה"תג מחיר": שיפוץ בית כנסת עתיק בשפרעם, באתר ‏מאקו‏‏, ‏4 במאי 2014‏
5. ↑  ג'קי חורי, מסגד הוצת בכפר צפונית לרמאללה; בקבוק תבערה הושלך לעבר בית הכנסת בשפרעם, באתר הארץ, 12 בנובמבר 2014
**ג'ורג' ספנסר-בראון** (George Spencer-Brown; באפריל 1923–25 באוגוסט 2016) היה פילוסוף ומתמטיקאי אנגלי, הידוע בעיקר כמחברו של הספר "חוקי הצורה" (Laws of Forms). 

ספנסר-בראון סיים תואר שני בשנת 1940 ב-London Hospital Medical College. לאחר ששירת בצי המלכותי (1943–1947) הוא למד בטריניטי קולג' (קיימברידג'), וקיבל תארים בפילוסופיה (1950) ובפסיכולוגיה (1951), ושם גם הכיר את ברטרנד ראסל. בשנים 1952–1958 הוא לימד פילוסופיה בכרייסט צ'רץ' (אוקספורד), למד לתואר שני (1954) באוקספורד ובקיימברידג', וכתב דוקטורט בנושא Probability and Scientific Inference, בהנחייתו של הלוגיקאי William Kneale, שהתפרסמה כספר בשנת 1957. 

בהמלצת ברטרנד ראסל, הוא הפך למרצה למתמטיקה באוניברסיטת לונדון משנת 1964. משנת 1969 עבד במחלקה למתמטיקה וסטטיסטיקה באוניברסיטת קמברידג ובשנות השבעים והשמונים של המאה העשרים הוא היה פרופסור אורח בסטנפורד, באוניברסיטה של מערב אוסטרליה, ובאוניברסיטת מרילנד.

בשנת 1969 פרסם ספנסר-בראון את ספרו חוקי הצורה, **Laws of Form**. הספר מגדיר פעולה מתמטית הנקראת "מובחנות", המצביעה על אובייקט ומפרידה אותו מסביבתו. על בסיס הפעולה היחידה הזו הוא מפתח מבנה לוגי מורכב. אפשר לכתוב סימן ליד סימן אך בשונה משפות אחרות אפשר לשים סימן בתוך סימן ובכך היא מאפשרת גמישות בחשיבה הליניארית. חוקי הצורה מאפשרים לסמן כלום באמצעות ריק וללא צורך בסימן האפס.

הספר השפיע על חוקרים רבים כמו למשל על Heinz von Foerter, Humberto Maturana, Francisco Varela ו Louis Kauffman.

לקריאה נוספת
------------

1.     Baecker, Dirk. "Aristotle and George Spencer-Brown." *Cybernetics & Human Knowing* 20.3-4 (2013): 9-30.

2.     Baecker, Dirk. "Working the Form: George Spencer-Brown and the mark of distinction." *Mousse Magazine. Supplement Settimana Basileia* (2015).

3.     Bakken, Tore. "George Spencer-Brown (1923b)." *The oxford handbook of process philosophy and organization studies*. Oxford Handbooks, 2014. 481.

4.     Banaschewski, Bernhard. "On G. Spencer Brown's laws of form." *Notre Dame Journal of Formal Logic* 18.3 (1977): 507-509.

5.     Schönwälder-Kuntze, Tatjana, Katrin Wille, and Thomas Hölscher. *George Spencer Brown.* Springer-Verlag, 2009.

6.     Spencer Brown, George (1957): Probability and Scientific Inference, London.

7.     *Spencer-Brown, George*: Laws of Form, New York: Dutton, (1969/1979), S. 143 (About the Author).

8.     Spencer Brown, G. "Laws of for." *London: Allen and Unvvin* (1969).

9.      Kauffman, Louis H. "Foreword: Laws of form." *Cybernetics and Human Knowing-Laws of Form: Commentary and Remembrance for George Spencer-Brown* 24.3-4 (2017): 5-15.

10.  *Kauffman, Louis H. (2001). "On the map theorem". Discrete Math. **229** (1–3): 171–184. doi:10.1016/s0012-365x(00)00207-7. ISSN 0012-365X.*
**אנרגיה מתחדשת ברשות הפלסטינית** היא מרכיב קטן אך משמעותי בתעשיית האנרגיה ברשות הפלסטינית (היא מהווה כ-1.4% מהאנרגיה שהופקה בשנת 2012). ברשות הפלסטינית יש שיעור מהגבוהים במזרח התיכון של אנרגיה סולארית לחימום מים וקיימים מספר פרויקטים נוספים של אנרגיה סולארית.

מספר סוגיות מקשות על הפלסטינים לפתח את האנרגיה המתחדשת, כאשר המרכזית שבהם ההיא ההגבלות הרגולטוריות של הסכמי אוסלו.

הרשות הפלסטינית מייצרת נכון להיום כ-5% מהאנרגיה שלה ממקורות מתחדשים – ושואפת להגיע ל־20% עד 2030. אספקת החשמל שלה מגיעה ברובה הגדול מישראל.

אנרגיה סולארית
--------------

ההערכה היא שלמקורות אנרגיה סולאריים יש פוטנציאל לספק כ-13% מהאנרגיה ברשות הפלסטינית. יותר ממחצי ממשקי הבית ברשות משתמשים בדודי שמש אך רק ב-3% ממשקי הבית זה מהווה מקור האנרגיה העיקרי. תחנה פוטו-וולטאית בהספק של 710 קילוואט הוקמה בספטמבר 2014 בסמוך ליריחו. למרות שאחוז גבוה מאוד מהבתים הפלסטינים מחוברים לרשת החשמל המרכזית (שעובדת בהתבסס על חברת החשמל הישראלית), הפעלת כפרים מרוחקים עם מערכות פוטו-וולטאיות בקנה מידה קטן תהיה כדאית יותר מבחינה כלכלית מאשר הרחבת הרשת.

במאי 2016 הודיעה רשות האנרגיה הפלסטינית על עריכת מכרז לבניית 10 מפעלים סולאריים שכל אחד מהם יוכל לייצר כ-10 מגה-וואט. מטרת בניית המפעלים היא חיזוק העצמאות האנרגטית של הרשות וירידה בכמות חשמל הנרכשת מישראל, שסיפקה נכון ל-2016 כ-95% מהחשמל הנצרך ברשות הפלסטינית.

אנרגיית רוח
-----------

במידה והיו מוקמים טוריבנות רוח ברשות הפלסטינית, ההערכה היא שלאנרגיית הרוח יש פוטנציאל לספק כ-6.6% מהאנרגיה ברשות הפלסטינית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנרגיה מתחדשת ברשות הפלסטינית** בוויקישיתוף
* מכון מיתווים - מדיניות החוץ האזורית של ישראל, כמו בכל דבר, ישראל והפלסטינים קשורים גם בתחום האנרגיה, באתר הארץ, 23 במרץ 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ziad Yamin, Mohammad. "Renewable Energy in Palestine". *EcoMENA Echoing Sustainability*. נבדק ב-6 ביוני 2017. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  Mahmoud, Marwan (2006). "Techno-economic feasibility of energy supply of remote villages in Palestine by PV-systems, diesel generators and electric grid". *Renewable and Sustainable Energy Reviews*. **10** (2): 128–138. doi:10.1016/j.rser.2004.09.001.
3. ↑  שירות כלכליסט, התוכנית של הפלסטינים לחשמל עצמאי: פאנלים סולארים ב-800 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 2 במאי 2016
4. ↑  Abu Hamad, Tareq (בינואר 2012). "Renewable energy in the Palestinian Territories: Opportunities and challenges". *Renewable and Sustainable Energy Reviews*. **16** (1): 1082–1088. doi:10.1016/j.rser.2011.10.011. `{{cite journal}}`:  (עזרה)
**עמית הורסקי** (נולד ב-4 במרץ 1975) הוא איש תקשורת, שדרן, מגיש ועורך ספורט. מייסד ומנהל 'קול הספורט' - הכשרה למקצועות התקשורת. שדר בערוץ הספורט.

קריירה
------

הורסקי החל את דרכו המקצועית בשנת 1993 ככתב בעיתון חדשות. בהמשך ערך את מדורי הספורט של שתי ערים וערים מרשת שוקן. בשנת 2000 מונה לעורך במדור הספורט היומי של מעריב ומדור הספורט של המקומון זמן מקומי.

את דרכו בתקשורת האלקטרונית החל ב-1995 כשדר ברדיו ללא הפסקה (103FM). ב- 1997 עבר לשדר בקול ישראל בתוכניות שירים ושערים ו'אחד על אחד'. הורסקי הגיש תוכנית ספורט יומית ב'רדיו לב המדינה' (91FM) ותוכנית ספורט שבועית ב'רדיוס' (100FM). 

בשנת 2002 עבר הורסקי לערוץ 1 של הטלוויזיה הישראלית בו שימש כשדר הספורט הראשי, מגיש, עורך ובמאי כתבות.

בנובמבר 2016 פרש מרשות השידור והצטרף ל'כאן' - תאגיד השידור הישראלי, ושידר את משחקי הפועל ירושלים ביורוקאפ בערוץ 20.

בשנת 2013 הקים הורסקי את 'קול הספורט' - קורסים מקצועיים להכשרת שדרים וכתבי ספורט שמתקיימים בבית ציוני אמריקה בת"א.

בין שידוריו הבולטים בערוץ הראשון: יורו 2004 ויורו 2016, מכבי תל אביב ביורוליג, אליפויות עולם באתלטיקה, אולימפיאדת בייג'ינג 2008 ואולימפיאדת לונדון 2012, מונדיאל 2010 ומונדיאל 2014, ליגת העל בכדורגל, שידור בלתי נשכח של גמר גביע המדינה בכדורסל 2009 ומשחקי נבחרת ישראל בכדורסל ובכדורגל.

קישורים חיצוניים
----------------

* 
* עמית הורסקי, ברשת החברתית פייסבוק

* עמית הורסקי, ברשת החברתית אינסטגרם
* גלעד יהודאי, לא עוד הללויה, באתר nrg‏, 16 בנובמבר 2006
* "מהפך", עמית הורסקי משדר את סיומו הדרמטי של גמר גביע המדינה לכדורסל 2008, סרטון באתר יוטיוב
* משדרים עסקים כרגיל: בתאגיד החתימו את תמר אלמוג, עמית הורסקי ויואב דקל, באתר וואלה ברנז׳ה, 20 באוקטובר 2016
**גן החיות של סקופיה** (במקדונית: **Зоолошка градина Скопје**) הוא גן חיות שנמצא בסקופיה, מקדוניה הצפונית. בגן החיות, ישנם 500 בעלי חיים המייצגים 85 מינים.

היסטוריה
--------

גן החיות הוקם ב-1926, על ידי ועדה בת שלושה חברים שהונהגה על ידי סטנקו קרמן (אנ'). עם פתיחתו, גן החיות היה בגודל של 4 הקטאר והציג מספר בעלי חיים שקיבל במתנה. עם החלטת מועצת העיר סקופיה ב-1965, והייעוד החדש בעיר ב-1966, הורחב גן החיות לגודלו הנוכחי.

במהלך השנים, גן החיות ספג ביקורת רבה על תנאי המחיה של בעלי החיים שמוצגים בגן החיות. הפיל היחיד שהיה בגן החיות אי פעם מת בגיל 23, פחות משנה לאחר שהועבר מגן החיות של בלגרד (אנ'),‏ ושימפנזה אחת שנמצאת בדיכאון כרוני, שעונה לשם קוקו, הועברה לשמורת AAP Primate Sanctuary, ב-2009.

עם זאת, ב-2008, העירייה הקציבה 42 מיליון דינר מקדוני לשיפור גן החיות. בנוסף, גן החיות התחיל לעבוד עם האיגוד האירופאי של גני החיות והאקווריומים, בשביל לשפר את תנאי המחיה ולהעלאת גן החיות לסטנדרטים מודרניים. עד ל-2010, נבנו 18 מתחמים חדשים, 85% מהתערוכות הישנות יותר בגן החיות שופצו, וגן החיות היה מועמד לחבר ה-EAZA.‏

גן החיות מתכנן לבנות מתחמים חדשים לפילים ולג'ירפות, במימון העירייה, וכן לבנות מתחם שימפנזות חדש, כדי שקוקו יוכל לחזור הביתה.

גלריה
-----

* היפופוטםהיפופוטם
* אוח השלגאוח השלג
* גמלגמל
* חמור הביתחמור הבית
* זברהזברה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גן החיות של סקופיה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של גן החיות של סקופיה

הערות שוליים
------------

1. 1 2  "About the Zoo". *zooskopje.com.mk*. Skopje Zoo. אורכב מ-המקור ב-30 בדצמבר 2011. נבדק ב-12 באוגוסט 2011. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  "Deceased elephants at Skopje Zoo in Macedonia". *elephant.se*. Koehl D, Elephant Encyclopedia. ארכיון מ-2013-06-03. נבדק ב-12 באוגוסט 2011. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. 1 2 3  "Macedonia: Skopje Zoo Improvements". *globalvoices.org*. Global Voices. ארכיון מ-2018-07-11. נבדק ב-12 באוגוסט 2011. `{{cite web}}`:  (עזרה)
4. 1 2  "PM Gruevski visits renovated Skopje Zoo". *macedoniaonline.eu*. Macedonian International News Agency. 24 באפריל 2010. אורכב מ-המקור ב-2012-03-30. נבדק ב-12 באוגוסט 2011. `{{cite web}}`:  (עזרה)
*Circus pygargus*
**זֵרוֹן פַּס** (שם מדעי: ***Circus pygargus***) הוא מין דורס בינוני מהסוג זרון שבמשפחת הנציים אשר חי באירופה, אסיה ואפריקה וגם בישראל.

אורכו של זרון הפס 43–47 ס"מ, מוטת כנפיו 97-115 ס"מ ומשקלו 265 גרם בזכרים ו-345 גרם בנקבות הכבדות יותר. הזרון הזכר בעל נוצות אפורות-תכולות ומעט לבנות בכנפיים ובבטן בעוד הנקבות חומות-אדמדמות והכנפיים כהות. הם בעלי זנב ארוך ועיניים צהובות גדולות. המקור מחודד ומעוקל והכנפיים רחבות בהרבה יחסית לגוף.

תפוצת הזרון היא בעיקר סביב אירואסיה בהאזור הממוזג ולעיתים גם באזור הים תיכוני אך בחורף הוא נודד לעבר הודו ואפריקה. הזרון מצוי באזורים פתוחים יחסית בין ביצות, ערבות, בתות, ואף ביערות מחטניים נמוכים. כמו כן הוא מצוי באזורי שדות גידולים. הוא מתרחק מאזורי מדבר ויערות סבוכים.

הזרון ניזון ממיני יונקים קטנים כמו סנאיי קרקע, נברנים וארנבים, עופות אחרים וביציהם, זוחלים קטנים ולעיתים גם חרקים גדולים. הטרף נתפס לאחר מעקב וצלילה מהירה של עד 30 קמ"ש. לעיתים הוא ינהל מרדף אווירי עם עופות קטנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זרון פס** בוויקישיתוף
* זרון פס, באתר ITIS (באנגלית)
* זרון פס, באתר NCBI (באנגלית)
* זרון פס, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* זרון פס, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* זרון פס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* זרון פס, באתר Internet Bird Collection (באנגלית)
* זרון פס, באתר GBIF (באנגלית)
* עמיר בלבן, לזרון הפס יש אפרכסות מיוחדות לרחשי העשב, באתר הארץ, 17 בספטמבר 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑  זרון פס באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007285543405171
* BnF: cb121372741 (data)
* LCCN: sh00001880
* NKC: ph487825

 |
**חקר מקרה** (או **מקרה בוחן**, **Case Study**) היא שיטה מחקרית, של תצפית מדעית המקובלת במדעי החברה ובמדעי הרפואה. בספרות המחקרית אין הגדרה אחת לחקר מקרה, עם זאת ניתן להגדירה כמחקר אינטנסיבי על אדם, קבוצת אנשים או יחידה, שמטרתו להכליל על מספר יחידות. זוהי שיטת מחקר לא כמותית. 

במסגרת חקר מקרה נערכת תצפית על פעילות אנושית במקום ובזמן מסוים. בניגוד למחקרים הנשענים על דוגמאות רבות, חקר מקרה עוסק במקרה בודד אותו חוקרים לעומק ולאורך זמן. בין מדעי החברה ניתן למצוא שימוש במתודה מחקרית זו בתחומים רבים, כגון סוציולוגיה ואנתרופולוגיה, פסיכותרפיה, ייעוץ ארגוני, מנהל עסקים, חינוך, היסטוריה, תורת המשפט ועבודה סוציאלית. חקר מקרה משמש פעמים רבות כתצפית גישוש - כלומר הוא משמש להיכרות ראשונית עם תופעה ולחיפוש השערות על אודותיה שיוכלו להיבדק במחקרים מאוחרים יותר. בין היתר, מחקרי מקרה מספקים הזדמנות לחוקר לקבל ראייה הוליסטית ועמוקה על בעיית המחקר, אשר עשויים להקל על תיאור, הבנה והסבר הבעיה הנחקרת.

רוברט יין (Robert K. Yin), הנחשב לחוקר והתאורטיקן המוביל של שיטת חקר המקרה במדעי החברה, טוען כי חקר מקרה הוא מחקר ניסויי, אמפירי מטבעו, אשר חוקר תופעה שהיא חלק ממארג חיי היום יום. הגבולות בין התופעה הנחקרת ובין מה שמסביב לה, טוען יין, לא תמיד ברורים. אף על פי כן, חקר מקרה צריך לעמוד בקריטריונים של תוקף ומהימנות. 

חוקרים רבים רואים בחקר מקרה גישה מחקרית או אסטרטגיה מחקרית, יותר מאשר מתודה מחקרית. ראיית חקר מקרה כגישה מחקרית, מובילה לראייה רחבה יותר של המושג ומאפשרת הכללת שיטות (מתודות) מחקריות רבות, כגון ראיונות, תצפיות, ניתוח מסמכים ואפילו איסוף נתונים בשיטה כמותנית.

סוגי חקר מקרה
-------------

רוברט סטייק (Robert E. Stake) ערך טיפולוגיה לשלושה סוגים של חקר מקרה:

1. חקר מקרה פנימי: מיועד להיכרות מעמיקה עם מקרה על מנת לעמוד על מהותו, כל זאת למען קבלת תובנות על אודותיו. למשל, כנופיית נערים יכולה להפוך לקבוצת כדורגל ולהפך. במסגרת חקר המקרה הייחודי ניתן לבחון מדוע וכיצד קבוצת צעירים הופכת לכנופיה או לקבוצת כדורגל.
2. חקר מקרה אינסטרומנטלי: חקר המקרה לא נעשה עבור המקרה לכשלעצמו, אלא כדי להגיע לתובנות נוספות בנוגע לנושא מסוים. למשל, חקר מקרה הבודק את משבר הטילים בקובה, יכול ללמד אותנו על תהליכים של קבלת החלטות בארגונים, קבוצות ומערכות אחרות.
3. חקר מקרה קולקטיבי: מחקר של אוסף מקרים ספציפיים, שבעזרתם, אם בדרך של דמיון או בדרך של הנגדה, מגיעים לתובנות כלליות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חקר מקרה** בוויקישיתוף
* דוגמה לחקר מקרה בפסיכיאטריה - תיאור של ילדה עם סוג נדיר של אוטיזם: J Pediatr Neurosci. 2012 Jan;7(1):55-7. Childhood disintegrative disorder. Charan SH.
* מרגלית יוסיפון, "פרק שישי: חקר מקרה", בתוך נעמה צבר בן-יהושע (עורכת), **מסורות וזרמים במחקר האיכותני : תפיסות, אסטרטגיות וכלים מתקדמים**, מכון מופ"ת, 2016. גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר"

הערות שוליים
------------

1. ↑  Roberta Heale, Alison Twycross, What is a case study?, **Evidence Based Nursing** 21, 2018-01, עמ' 7–8 doi: 10.1136/eb-2017-102845
2. ↑  Sasa Baskarada, Qualitative Case Study Guidelines, 2014-10-19

ראו גם
------

* תיאור מקרה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: sh2016001578
* NARA: 10639928
* NKC: ph124930

 |
**הארי פוטר: הסדרה** היא סידרת טלוויזיה מארצות הברית המבוססת על סידרת הספרים הגדולה ביותר בעולם:"הארי פוטר". הסדרה מופקת ומעובדת בימים אלה ותצא בקרוב לשירות הסטרימינג HBO Max.

  
שגיאות פרמטריות בתבנית:תוכנית טלוויזיה   
פרמטרים [ שם בשפת מקור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

הכריזו על הסדרה בשנת 2023, ובימים אלה עובדים עליה.

תקציר העלילה
------------

**ערך מורחב - הארי פוטר**

עלילת הסדרה היא עלילת ספרי "הארי פוטר" של הסופרת הבריטית:"ג'יי.קיי.רולינג".

צוות השחקנים והדמויות
---------------------

**ערך מורחב - הארי פוטר - דמויות**

### הדמויות הראשיות בסדרה

**הארי פוטר** () - הדמות הראשית בסדרה. חבר של רון וויזלי והרמיוני גריינג'ר. אויבו של דראקו מאלפוי.

**רון וויזלי** () - הדמות הראשית בסדרה. חבר של הארי פוטר והרמיוני גריינג'ר. בן תשיעי של משפחת וויזלי.

**הרמיוני גריינג'ר**() - הדמות הראשית בסדרה. חברה של הארי פוטר ורון וויזלי. בת למשפחת מוגלגים.

**הצוות המלא יפורסם בהמשך**.

סקירה מלאה
----------

| עונה | פרקים | שודרה לראשונה (ארצות הברית) |
| --- | --- | --- |
| הפרק הראשון | הפרק האחרון |
|  | 1 | **יפורסם בהמשך** | **יפורסם בהמשך** | **יפורסם בהמשך** |
|  | 2 | **יפורסם בהמשך** | **יפורסם בהמשך** | **יפורסם בהמשך** |
|  | 3 | **יפורסם בהמשך** | **יפורסם בהמשך** | **יפורסם בהמשך** |
|  | 4 | **יפורסם בהמשך** | **יפורסם בהמשך** | **יפורסם בהמשך** |
|  | 5 | **יפורסם בהמשך** | **יפורסם בהמשך** | **יפורסם בהמשך** |
|  | 6 | **יפורסם בהמשך** | **יפורסם בהמשך** | **יפורסם בהמשך** |
|  | 7 | **יפורסם בהמשך** | **יפורסם בהמשך** | **יפורסם בהמשך** |

שהכריזו על הסדרה בשנת 2023 אמרו שהפקת הסדרה תיהיה שבעה עונות (כל עונה ספר אחר) והיא תימשך עשור שלם.

כל עונה תיהיה ספר אחר:

עונה 1: הארי פוטר ואבן החכמים.

עונה 2: הארי פוטר וחדר הסודות.

עונה 3: הארי פוטר והאסיר מאזקבאן.

עונה 4: הארי פוטר וגביע האש.

עונה 5: הארי פוטר ומסדר עוף החול.

עונה 6: הארי פוטר והנסיך חצוי-הדם.

עונה 7: הארי פוטר ואוצרות המוות.
**מלחמת פולין–בוהמיה** או **מלחמת פולין–צ'כיה** (בפולנית: **Wojna polsko-czeska**) היה סכסוך באירופה בשנת 990 בין הדוכס הפולני מיישקו הראשון מדוכסות פולין לבין בולסלאב השני מדוכסות בוהמיה. המלחמה הסתיימה עם תבוסת בוהמיה ועם רכישת פולין את שטח שלזיה.

הקדמה
-----

היחסים הבוהמיים-פולנים החמירו בעקבות מות רעייתו של מיישקו והנסיכה הבוהמית דובראווה ב-977; זה סימן את סופה של הברית הפולנית-בוהמית. עד אמצע שנות ה-980 תמכו שליטי מדינות פולין ובוהמיה היינריך השני, דוכס בוואריה של האימפריה הרומית הקדושה, אך הברית שלהם לא נמשכה במחצית השנייה של אותו עשור.

המלחמה
------

פולין הקדומה תחת שושלת פיאסט בסוף תקופת שלטונו של מיישקו הראשון, בערך 992, מראה את שלזיה כחלק מפולין). ניתן לראות את העיירה נימצ'ה, שנרכשה על ידי מיישקו בשנת 990, בחלק השמאלי התחתון של השטחים הפולניים המוצגים על המפה.
המלחמה התרחשה ככל הנראה למטרות התפשטות טריטוריאלית, כאשר השליט הפולני הדוכס מיישקו הראשון השתלט על אדמות שבט הוויסטולאן (אזור פולין קטן, עם היישובים הגדולים סנדומייז' וקרקוב) בשנים 998–999. הדוכס הבוהמי בולסלאב השני התנגד למעשיו של מיישקו, וצבאותיהם התעמתו בשלזיה. הבוהמיינים קיבלו סיוע מקונפדרציית הוולטי, בעוד שהאימפריה הרומית הקדושה עזרה לפולנים ולאחר סכסוך קצר הובסו הבוהמים, כאשר מיישקו רכש גם את שלזיה עבור פולין (עם שטחים סביב קרוסנו ונימצ'ה).

יש מעט יחסית דיווחים היסטוריים מדויקים מתקופה זו, וחלק ניכר מסיפור המלחמה מבוסס על דברי הימים של ת'יטמר ממרסבורג ותגליות ארכאולוגיות. ת'יטמר, לעומת זאת, אמנם הקדיש מעט מקום לסכסוך עצמו, אך לא דן בסיבות לו, שהיסטוריונים מודרניים יכולים רק לשער לגביהם. קיימות גם עדויות לכך שמיישקו אולי שלט בחלקים משלזיה כבר באמצע שנות ה-980, והשערה הייתה שייתכן שהסיבה למלחמה לא הייתה בגלל פולין הקטנה, אלא לגבי הסכסוכים הטריטוריאליים בשלזיה עצמה.

לאחר מכן
--------

עימות זה הוא המלחמה הפולנית-בוהמית המתועדת הראשונה; כמה עימותים נוספים התרחשו בעקבותיו בעשורים ובמאות הבאים.
**Experience** (ידוע גם בשם **The Prodigy Experience**) הוא אלבום הבכורה של להקת הפרודיג'י שיצא בשנת 1992. באלבום נכללו מספר מלהיטיה הגדולים של הלהקה, ביניהם "*Everybody in the Place*" ו-"*Out of Space*". האלבום זכה לביקורות חיוביות, והגיע למקום ה-12 במצעד האלבומים הבריטי.

הפקה ופרסום
-----------

להקת הפרודיג'י מנתה ארבעה חברים, אך את מרבית העבודה על האלבום עשה ליאם האולט לבדו. החבר הנוסף היחיד שהיה שותף להפקת האלבום הוא מקסים ריאליטי, שעשה את השירה בשיר האחרון האלבום.

"*Charly*", השיר הפותח באלבום, יצא כסינגל הראשון ב-12 באוגוסט 1991. השיר הגיע בשיאו למקום השלישי במצעד הסינגלים הבריטי. לקראת סוף אותה השנה יצא הסינגל השני "*Everybody in the Place*", שהגיע בשיאו למקום השני במצעד הסינגלים. שבועיים לפני יציאת האלבום יצאו השירים "*Jericho*" ו-"*Fire*" על גבי סינגל משותף. האלבום המלא יצא לאור ב-28 בספטמבר 1992. בשיאו הגיע האלבום למקום ה-12 במצעד האלבומים הבריטי.

ביוני 2001 יצא האלבום בארצות הברית במהדורה מורחבת, שכללה בנוסף לאלבום המקורי, דיסק נוסף ובו בי סיידים ורמיקסים. האלבום המורחב יצא בבריטניה שבע שנים מאוחר יותר, תחת השם "*Experience: Expanded*". בגרסה זו נכללו 2 שירים נוספים.

רשימת השירים
------------

1. Jericho ‏– 3:42
2. Music Reach (1/2/3/4) ‏– 4:12
3. Wind It Up ‏– 4:33
4. Your Love ‏– 5:30
5. Hyperspeed (G-Force Part 2) ‏– 5:16
6. (Trip into Drum and Bass Version) Charly ‏– 5:12
7. Out of Space ‏– 4:57
8. Everybody in the Place (155 and Rising) ‏– 4:10
9. Weather Experience ‏–8:06
10. Fire ‏– 4:57
11. Ruff in the Jungle Bizness ‏– 5:10
12. Death of the Prodigy Dancers (Live) ‏– 3:43

מכירות
------

| מדינה | אלבומים שנמכרו | פרס |
| --- | --- | --- |
| בריטניהבריטניהבריטניה | 300,000^ | פלטינה |
| פוליןפוליןפולין | 50,000^ | זהב |
|  | ^מספר משוער |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* MusicBrainz Experience באתר MusicBrainz
* Discogs Experience באתר Discogs
* AllMusic Experience באתר AllMusic

הערות שוליים
------------

1. ↑  יש להקיש את שם האלבום וללחוץ על Search

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: a3f046a8-8edd-3b8c-bb51-112950b0839c

 |
**מועצה אזורית השרון הצפוני** הייתה מועצה אזורית באזור השרון.

המועצה הוקמה בשנת 1951 והתקיימה עד שנת 1984 עם חיבורה עם מועצה אזורית הדר השרון ליצירת מועצה אזורית לב השרון.

המועצה גבלה בצפון בכפר יונה, במועצה אזורית עמק חפר ובפרדסיה (אחרי שנת 1952), במזרח בקלנסווה, טייבה ואזור השומרון, בדרום ב קדימה וצורן, ומועצה אזורית הדר השרון ובמערב באבן יהודה ונתניה.

יישובי המועצה היו:

* צור משה
* גאולים
* נורדיה
* גנות הדר (מ-1964)
* תנובות
* שער אפרים
* ניצני עוז
* פרדסיה (עד שנת 1952)
* ינוב

בשנת 1967 עלתה ההצעה לאחד את מועצה אזורית הדר השרון עם מועצה אזורית השרון הצפוני במטרה שיחד המועצה תכיל כ-10,000 תושבים, אך הדבר לא יצא אז אל הפועל. המועצה אוחדה לבסוף עם מועצה אזורית הדר השרון ביוני 1984 ליצירת מועצה אזורית לב השרון.

ראשי המועצה
-----------

* שאול לוי מצור משה
* אברהם כוכבי מגאולים
* יעקב כהן מתנובות
* אברהם אליהו מצור משה

הערות שוליים
------------

1. ↑  מציעים לאחד מועצות אזוריות, דבר, 14 בפברואר 1967
2. ↑  צו המועצות המקומיות, קובץ התקנות, 4639, 31 במאי 1984, עמ' 1645-1653
3. ↑  בית הספר, באתר www.zur-moshe.co.il

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007415494705171

 |
**נורית ירמיה** (נולדה ב-1960) היא פסיכולוגית קלינית מומחית, פרופסור מן המניין בבית הספר לחינוך ובמחלקה לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. ב-2014 מונתה למדענית הראשית במשרד המדע, הטכנולוגיה והחלל. עומדת גם בראש המועצה לקידום נשים במדע ובטכנולוגיה.

ביוגרפיה
--------

ירמיה למדה תואר ראשון בפסיכולוגיה ופילוסופיה באוניברסיטת חיפה. לאחר לימודיה המשיכה במסלול ישיר לדוקטורט עם התמחות בפסיכולוגיה התפתחותית ופסיכולוגיה קלינית באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס ושם גם השלימה פוסט־דוקטורט. לאחר חזרתה לארץ בגיל 30, היא מונתה למרצה באוניברסיטה העברית במחלקה לפסיכולוגיה ובבית הספר לחינוך.

מחקרה העיקרי עוסק בהיבטים רגשיים, חברתיים, קוגניטיביים וגנטיים בתחום האוטיזם ובגורמי סיכון של המחלה. תחומים נוספים הם התפתחות של ילדים שנולדו כפגים, והשפעות של גורמים לפני ולאחר הלידה על התפתחות אוטיזם. ירמיה היא עורכת כתב העת "Journal of Child Psychology and Psychiatry".

ירמיה כיהנה כדיקנית הסטודנטים באוניברסיטה העברית וכמנהלת מרכז לייפר ללימודי מגדר ונשים באוניברסיטה העברית. ב-2014 מונתה לתפקיד המדענית הראשית במשרד המדע.

נשואה לרז ירמיה, פרופסור לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית, ואם לארבעה.

קישורים חיצוניים
----------------

* נורית ירמיה, באתר המחלקה לפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית
* עידו אפרתי, פרופ' ירמיה מונתה לתפקיד המדענית הראשית במשרד המדע, באתר הארץ, 5 בפברואר 2014
* משרד המדע, ‏פרופ' נורית ירמיה מונתה למדענית הראשית של משרד המדע, הטכנולוגיה והחלל, באתר "הידען", 5 בפברואר 2014
* משרד המדע, ‏המדענית הראשית של משרד המדע, פרופ' נורית ירמיה תעמוד גם בראש המועצה לקידום נשים במדע, באתר "הידען", 20 במאי 2014
* נורית ירמיה, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  מס' רישיון 27-3597

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007438474505171

 |
**רחל ירון** (נולדה ב-19 בדצמבר 1994) היא מוזיקאית, זמרת-יוצרת ישראלית.

ביוגרפיה
--------

ירון נולדה בקריית אונו, כבתם של אורי ורונית ירון. אביה, שהיה תת-אלוף בצה"ל, נפטר מסרטן כשהייתה בת 5, דבר שהשפיע לעתיד רבות על יצירתה המוזיקלית. כשהייתה בת 10, אמה התחתנה בשנית והמשפחה עברה לשוהם.

ירון למדה באולפנית ישורון בפתח תקווה, ובשנת 2012 יצאה בשאלה. שירתה בצה"ל כמדריכת נוער בחיל החינוך.

קריירה מוזיקלית
---------------

בשנת 2014 הוציאה מיני-אלבום (EP) בשם "ימים של חוסר", בהפקת רועי אביטל ותום אלבז, הכולל חמישה שירים שכתבה והלחינה. בעקבות צאתו החלה להופיע ברחבי הארץ.

### אלבום הבכורה: "רחל ירון"

בשנת 2016 יצא אלבום הבכורה שלה הנושא את שמה, בהפקת המוזיקאי עמית ארז. ירון כתבה והלחינה את כל השירים באלבום, למעט "אני מתגעגע שוב" שהלחינה למילותיו של יהודה עמיחי. מהאלבום יצאו כסינגלים השירים "הזדמנות אחרונה", "עיניים" ו"בכל הלילה". בהופעת ההשקה לאלבום בתיאטרון תמונע אירחה ירון את עמית ארז ואיה זהבי פייגלין. באותה שנה הופיעה לראשונה בפסטיבל אינדינגב.

### מיני אלבום: "עשרים מילים"

בשנת 2017 הוציאה מיני אלבום נוסף בשם "עשרים מילים" הכולל ארבעה שירים. בעקבות צאתו הוזמנה להתארח בהופעה של יהוא ירון במועדון הבארבי.

### אלבום שני: "פעם ביום"

בשנת 2018, במהלך העבודה על אלבומה השני, עלתה ירון בהופעה משותפת עם המוזיקאית אביגיל קובארי בבמה המרכזית של פסטיבל אינדינגב. בשנת 2019 יצא האלבום השני שלה, "פעם ביום", שאותו הפיק המוזיקאי אור בהיר. ירון כתבה והלחינה את כל שירי האלבום, פרט לשיר "ממנו וממך" שאת מילותיו כתבה מאיה אברמובסקי. שיר הנושא של האלבום יצא כסינגל ונכנס לרשימות ההשמעה של כאן 88 וגלגלצ. את השיר כתבה ירון על אביה, והקליפ הרשמי שלו מלווה בסרטוני ילדות מקוריים של המשפחה. השיר "לרוץ מהר" יצא כסינגל השני מהאלבום במרץ 2019, והושמע גם הוא בכאן 88 ובגלגלצ.

בשנת 2020, שולב השיר "פעם ביום" בפסקול העונה השנייה של הסדרה "תאג"ד", לצד השיר "תשליך" מאותו אלבום.

חיים אישיים
-----------

רחל ירון מתגוררת בתל אביב-יפו.

דיסקוגרפיה
----------

* 2014 – ימים של חוסר (EP)
* 2016 – רחל ירון
* 2017 – עשרים מילים (EP)
* 2019 – פעם ביום

לקריאה נוספת
------------

* בן שלו, לנגן את השירים שלא תמצאו בשום מקום אחר, באתר הארץ, 1 בספטמבר 2020
* יקי הפשטיין, ‏רואים את הקולות: המוזיקה הישראלית שאסור לכם לפספס, בעיתון מקור ראשון
* פרויקט אלה האחים שלי, באתר מאקו

קישורים חיצוניים
----------------

* רחל ירון, ברשת החברתית פייסבוק
* רחל ירון, ברשת החברתית אינסטגרם
* רחל ירון, סרטונים בערוץ היוטיוב
* רחל ירון, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* רחל ירון, באתר שירונט
* רחל ירון, באתר אייטונס (באנגלית)
* רחל ירון, באתר ספוטיפיי
* רחל ירון, באתר סאונדקלאוד (באנגלית)
* רחל ירון, באתר בנדקמפ
* ג'אם 88 עם רחל ירון, באתר כאן 88, 4 במרץ 2020
* רחל ירון, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  נטע עמית, בגיל 23, רחל ירון חוזרת עם סינגל חדש מאלבום שני ולא מוכנה להיות יותר רק המוזיקאית ששרה על האבא שאיבדה כשהייתה ילדה, אתר פוליטיקלי קוראת, 27 בינואר 2019
2. ↑  רחל ירון - פעם ביום, קליפ רשמי, YouTube

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007409637405171
* VIAF: 21155646249918212907
* WorldCat (עם VIAF): 21155646249918212907

 |
**אנטוניו טיישיירה דה סוזה, רוזן סוזה פאלמלה השני** (בפורטוגזית: **António Teixeira de Sousa**;‏ 5 במאי 1857 – 5 ביוני 1917) היה רופא ופוליטיקאי פורטוגלי בתקופת המונרכיה החוקתית.

ביוגרפיה
--------

דה סוזה נולד ב-5 במאי 1857 בסליירוש, סברוזה. הוא סיים לימודי רפואה באוניברסיטת פורטו ב-1883. בשנת 1893 הוא מונה לרופא העירוני של ולפאסוס, תפקיד שהחליף בשנה שלאחר מכן לתפקיד המנהל הטכני של הספא התרמי Pedras Salgadas, תפקיד בו החזיק עד 1897. ב -1895 הוא מונה לעוזר מנתח לצבא, ולפי המסמכים המדעיים והספרותיים שהציג, הוא סווג כמבוגר מבין 30 הרופאים שמונו במקביל.

הוא הפך לחבר במפלגת המחדשים השמרנית, ונבחר לראשונה לבית הנבחרים, ב-1889. מאוחר יותר הוא היה שר הצי והמושבות ומעבר לים (1900–1903), ופעמיים, שר האוצר (1903–1904, 1906). הוא הפך לנשיא מועצת השרים (ראש הממשלה) ב-26 ביוני 1910, והיה ראש הממשלה האחרון של המונרכיה החוקתית כאשר המלך דום מנואל השני הודח על ידי מהפכה רפובליקנית ב-5 באוקטובר 1910. הוא עזב את הפוליטיקה לאחר הכרזת הרפובליקה, אך הראה תמיכה מתונה במשטר החדש. הוא מת בפורטו ב-5 ביוני 1917.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנטוניו טיישיירה דה סוזה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1024418731
* ISNI: 0000 0000 6632 1780
* LCCN: no99064520
* VcBA: 495/258191
* VIAF: 4567238
* WorldCat: lccn-no99064520

 |
קרנף צר-שפה בגן החיות
**גן החיות של הונולולו** (באנגלית: **Honolulu Zoo**) הוא גן חיות המצוי בהונולולו, בירת הוואי, ארצות הברית המצוי בתוך הפארק קפיאולאני (Kapiolani Park) וכולל יותר מ-42 דונם. הוא מנוהל בידי מחלקת השירותים של עיריית הונולולו ומצויים בו מעל 601,000 מבקרים בשנה.

הגן הוקם לראשונה ב-1876 בידי מלכה של הוואי המלך Kalākaua עודד בנייה של פארק מפואר מוקף בביצות ובריכות, שלמורדות דאימונד הד בשביל אשתו. הפארק נפתח בשנת 1877 לציבור אך הכיל גם אוספים של עופות ושל סוסים ששויכו למלך ובקרנבלים שהתנהלו בפארק הובאו עוד ועוד חיות עד שנוצר הגן. רק בשנת 1896 העיר הונולולו השתלטה על הגן ועל הפארק, לראשונה תחת שליטת ארצות הברית.

בגן ישנם חיות רבות לרבות פיל אפריקני (פיל אחד ב-1933 הרג את מטפלו ונורתה בידי המאבטחים), ג'ירפות, גמל דבשתיים, טורפים כמו אריות, אריות ים ודוב מלאי וכן מגוון של קופים, עופות שונים, כוח ענק ומיני תניניים. סך הכל ישנם 1,230 חיות בגן.

בגן צולמו מספר סרטים למשל עולם היורה.

בשנת 2016, פרש גן החיות מאיגוד גני החיות והאקווריומים (AZA) (אנ') בעקבות בעיות מימון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גן החיות של הונולולו** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של גן החיות של הונולולו (באנגלית)
* גן החיות של הונולולו, ברשת החברתית פייסבוק

* גן החיות של הונולולו, ברשת החברתית טוויטר

* גן החיות של הונולולו, ברשת החברתית אינסטגרם

* גן החיות של הונולולו, סרטונים בערוץ היוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  Wayback Machine, ‏2011-07-24
2. ↑  Zannes, Alexander (2016-03-22). "Honolulu Zoo denied re-accreditation over funding concerns". *KHON* (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-09-17.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: n88160612
* TePapa: 8628
* VIAF: 124442665
* WorldCat: lccn-n88160612

 |
**אכסניית בארנארד** (באנגלית: **Barnard's Inn**) הייתה אכסניית אוצר בלונדון בירת אנגליה. האכסניה הייתה ממוקמת בשכונת הוברן. כיום המבנה משמש את מכללת גרשאם (אנ').

היסטוריה
--------

ראשיתה של אכסניית בארנארד באמצע המאה ה-13. תעוד משנת 1232 מציין כי שטח האכסניה היה חלק מאחוזתו של סר אדם דה בייסינג, הלורד ראש העיר של לונדון. שטחי האדמה עברו לג'ון מקוורת', דיקן לינקולן, אשר במותו, בשנת 1451, הוריש את האכסניה למוסדות הכנסייה של לינקולן. שלוש שנים לאחר מכן, בשנת 1454 נוסדה במקום אכסניית אוצר ששימשה כבית מגורים לתלמידי אכסניות המשפט גריי וסטייפל.

מבנה האכסניה ניזוק במהלך מהומות גורדון בשנת 1780 עת מבנה מזקקה סמוך, שהיה בבעלות נוצרי קתולי הוצת על ידי הפורעים. השריפה פגעה באולם הראשי של האכסניה ובחלק ממבני המגורים.

במהלך המאה ה-17 שימשה האכסניה למגורי עורכי דין, ובשנת 1830 הפכה למשרדי עורכי דין. בשנת 1888 בוטל התפקיד של "דיקן לינקולן" והאכסניה נרכשה על ידי גילדת האורגים על מנת לשמש כבית ספר. בית הספר פעל עד שנת 1959 ומאז שנת 1991 המבנה משמש את מכללת גרשאם.

תיאור המבנה
-----------

חדרי עורכי הדין במבנה הנוכחי מקורם במאה ה-18. חלקים מאולם הסעודות מקורם במאה ה-15. חיפוי העץ ועיטורי הזהב של האולם מקורם במאה ה-16. חלק מלבני קירות המרתף מקורם במבנה מהתקופה הרומית. לאחר שהמבנה הוזנח במאה ה-19, דאגה גילדת האורגים לשיקומו, ועבודות השיקום נערכו בשנת 1932. במסגרת שיקום אולם הסעודות הוסר גג המבנה, שופץ ושוחזר והושב למקומו. בנוסף הותקנו שני אחים בסגנון טיודור. האולם שופץ לאחרונה בשנת 1990 על מנת להתאימו לצורכי מכללת גרשאם.

אזכורים בספרות
--------------

פיפ, גיבור ספרו של צ'ארלס דיקנס "תקוות גדולות" התגורר על פי הספר באכסניית בארנארד. דיקנס עצמו התגורר באכסניה סמוכה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אכסניית בארנארד** בוויקישיתוף
* תיאור האכסניה באתר מכללת גרשאם
שלט בכניסה לשכונת נוה מאיר ברמלה שנקראה על שמו.
**מאיר מלמד** (ג' באלול ה'תרס"ו, 24 באוגוסט 1906 - כ"ז בשבט ה'תשמ"ז, 26 בפברואר 1987) היה ראש העירייה הראשון של רמלה תחת שלטון מדינת ישראל, בין השנים 1949–1965.

ביוגרפיה
--------

נולד ברוסה שבבולגריה ב-1906 למשה, צאצא למשפחת רבנים, ולאסתר בת שמואל לוי. רכש השכלה ובקיאות בשפות בולגרית, עברית, ספרדית, צרפתית וגרמנית. כבר מגיל צעיר עסק בפעילות לאומית. היה יו"ר תנועת מכבי ברוסה, וממייסדי פועלי ציון בבולגריה.

עלה לארץ ישראל בשנת 1934, ועבד כפועל חקלאי בכפר סבא. לאחר מכן עבד בפיצוץ סלעים בנמל תל אביב, הצטרף ל"הגנה" ועבר קורס מפקדים. הוא עסק בהוראת חינוך גופני במכללת מקס פיין בתל אביב, והיה אחראי מטעם ההגנה על חינוך גופני מיוחד בבתי ספר תיכוניים בתל אביב. הצטרף למפא"י והיה חבר מרכז המפלגה.

במלחמת העצמאות שרת כקצין בצבא ההגנה לישראל.

### כראש עיר

במאי 1949 התבקש למלא את תפקיד ראש המועצה הממונה ברמלה. בבחירות הראשונות לרשויות המקומיות בישראל שהתקיימו בנובמבר 1950, התמודד בראשות רשימת מפא"י לעיריית רמלה. מפלגתו זכתה ב-4 מושבים במועצת העיר והייתה לרשימה הגדולה במועצה. בתמיכת הציונים הכלליים, המזרחי והרשימה הערבית המקומית, נבחר לראשות העיר בינואר 1951.

הוא כיהן בתפקידו במשך שלוש קדנציות, שנמשכו 15 שנים רצופות. הוא קידם את הפיכתה של רמלה לעיר קולטת עלייה, ובכך תרם להגדלת אוכלוסייתה ולהתפתחותה. באפריל 1964 הודיע על פרישתו מן התפקיד מסיבות בריאותיות, אולם בהמשך חזר בו מהתפטרותו. בספטמבר 1965 פרש סופית מן התפקיד.

### לאחר פרישתו

לאחר פרישתו מן העירייה, עסק בהוראת חינוך גופני באופן פרטי.

במרץ 1966 ניתנה לו "אזרחות כבוד" של רמלה.

נפטר באפריל 1987 ונקבר בבית הקברות הישן ברמלה. הותיר אחריו את רעייתו חנה, בן ובת.

על שמו נקראת שכונת "נווה מאיר" ברמלה ומרכז הספורט העירוני של העיר.

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד תדהר (עורך), "מאיר מלמד", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יג (1963), עמ' 4302

הערות שוליים
------------

1. ↑  שבתי טבת, ראש העירייה האלמוני, הארץ, 26 באוקטובר 1956.
2. ↑  ידיעות ב"רשומות", חרות, 6 ביוני 1949.
3. ↑  ילקוט הפרסומים, 130, 17 בדצמבר 1950 עמ' 380 - 382.
4. ↑  נבחר ראש העיר ברמלה, קול העם, 2 בינואר 1951
5. ↑  ראש עירית רמלה פרש מטעמי בריאות, בתום 15 שנה, מעריב, 22 באפריל 1964.
6. ↑  קובל על "בחישה עדתית" ופורש מהנהלת עירית רמלה, מעריב, 25 ביוני 1964.
7. ↑  דב גולדשטיין, ראש העיר אומר "שלום", מעריב, 17 בספטמבר 1965.
8. ↑  אולם בי"ס ברמלה השכר לראש העירייה לשעבר, מעריב, 24 בפברואר 1971.
9. ↑  מאיר מלמד - אזרח כבוד של רמלה, דבר 21 במרץ 1965.

| ראשי עיריית רמלה |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מוסטפא אל-חרירי | זיגה יעבץ | מאיר מלמד | יהודה שטיין | אליהו סאלם לוי | אהרן אבוחצירא | הנרי חדד | יורם רבי | משה פרץ | יואל לביא | מוטי יצחקי | מיכאל וידל |
| 1920 - 1948 | 1948 - 1949 (מושל צבאי) | 1949 - 1965 | 1965 - 1971 | 1971 - 1972 | 1972 - 1977 | 1978 - 1983 | 1983 - 1988 | 1988 - 1933 | 1993 - 2017 | 2017 (ראש עירייה זמני) | 2017 - מכהן |

 |
**ואלראם השני, רוזן נסאו** (בגרמנית: **Walram II. von Nassau**; בערך 1220 – 24 בינואר 1276), היה רוזן נסאו והוא האב הקדמון של הענף הוולרמיאני של בית נסאו.

ביוגרפיה
--------

 סמל הרוזנים של נסאו מהענף הוולרמיאני
ואלראם היה בנם השני של היינריך השני, רוזן נסאו ומטילדה מחלרה וזוטפן, בתם הצעירה של אוטו הראשון, רוזן חלרה וריכרדיס מבוואריה (בעצמה בתו של אוטו הראשון, דוכס בוואריה מבית ויטלסבאך). ואלראם מוזכר לראשונה באמנה מיום 20 ביולי 1245.

ואלראם ירש את אביו לפני 1251, יחד עם אחיו אוטו הראשון. הם קיבלו הרשאות עיירה עבור הרבורן מהמלך הגרמני וילם בשנת 1251.

ואלראם ואוטו חילקו את הרוזנות שלהם ב-16 בדצמבר 1255 עם נהר לאהן כגבול. הסכם החלוקה ידוע כיום בשם *Prima divisio*. האזור שמדרום ללאהן: הלורדויות ויסבאדן, אידשטיין, האמטר ויילבורג (עם הוורהולץ) ובליידנשטט, הוקצו לוואלראם. טירת נסאו ותלויות (*Dreiherrische*),  ה-*Ämter* Miehlen ו-Schönau (מנזר Schönau ליד Strüth über Nastätten)  וכן ה-*Vierherrengericht*‏,  טירת לורנבורג, אסטראו (שהייתה בבעלות משותפת עם הרוזנים של דיאץ) והפייף בהסן נותרו בבעלות משותפת.מאוחר יותר, אולי זמן קצר לאחר סיום הסכם החלוקה, הביע ואלראם חוסר שביעות רצון מחלק מהוראות האמנה וקרא עליהם תיגר. לא ידוע אם כבר פעל בהשפעת מחלת הנפש ממנה סבל. מה שבטוח הוא שבהתקפת אי שפיות הוא שרף את העותק שלו של חוזה החלוקה.

ואלראם היה הופמרשל וגהיימראט של רודולף הראשון, מלך גרמניה.

ואלראם איבד כמה ערים, כולל נידרלהנשטיין, פפנהופן וואלנדר, לארכיבישוף של טריר. הוא גם המשיך את פיוד דרנבאכר נגד הסן. הוא מת - לכאורה מהפרעה נפשית - ב-24 בינואר 1276. ירש אותו בנו אדולף.

משפחתו
------

ואלראם התחתן לפני 1250 עם אדלהייד מקצנלנבוגן, בתו של דיתר הרביעי, רוזן קצנלנבוגן והילדגונדה. נולדו להם הילדים הבאים:

* דיתר ( בערך 1250 - 23 בנובמבר 1307), היה הארכיבישוף של טריר 1300–1307.
* אדולף (בערך 1255 - 2 ביולי 1298), ירש את אביו כרוזן נסאו, היה מלך גרמניה 1292–1298.
* ריכרדיס (נפטרה ב-28 ביולי 1311), הייתה נזירה במנזר סנט קלרה במיינץ ואחר כך במנזר קלנטל שליד ויסבאדן.
* מתילדה (מתה צעירה).
* אימגינה (מתה לפני 1276), אולי נישאה לפרידריך מליכטנברג.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ואלראם השני, רוזן נסאו** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Cawley.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Dek (1970).
3. 1 2 3 4  Vorsterman van Oyen (1882).
4. 1 2  Becker (1983), p. 11.
5. 1 2 3  Huberty, et al. (1981).
6. ↑  Castle and *Amt* Nassau bore the name *Dreiherrische* because until 1778 it was jointly owned by the Ottonian branch and two sub-branches of the Walramian branch (Nassau-Usingen and Nassau-Weilburg). See: Huberty, et al. (1981).
7. ↑  The *Ämter* of Miehlen and Schönau remained jointly owned until 1303, after which they were transferred to the Walramian branch and both sub-branches owned them jointly until 1778. See: Huberty, et al. (1981).
8. ↑  The *Vierherrengericht* was named after its four owners, the counts of Katzenelnbogen (Hessen), Diez (Nassau-Diez), Nassau-Usingen and Nassau-Weilburg. In 1774 these areas, around the city of Nastätten and composed of thirty-eight villages, were divided. See: Huberty, et al. (1981).
9. ↑  Sauer (1896).

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 138721475
* VIAF: 90980001
* WorldCat (עם VIAF): 90980001

 |