recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**זיידאן עטשי** (בערבית: **زيدان عطشي**; נולד ב-10 במאי 1940), הוא פוליטיקאי דרוזי-ישראלי, וחבר כנסת לשעבר. כיהן כקונסול מדינת ישראל בניו יורק.

חייו
----

זיידאן עטשי נולד בעספיא. הוא למד לתואר ראשון במדע המדינה באוניברסיטת חיפה ולימודי תואר שני באוניברסיטה העברית.

עטשי מונה בשנת 1972 לקונסול ישראל בניו יורק, כשהוא מכהן בתפקיד זה עד שנת 1976; באותו זמן היה מזוהה עם מנחם בגין והליכוד ובתוכה בעיקר עם תנועת המרכז החופשי. כששב לארץ הצטרף לתנועה הדמוקרטית לשינוי בראשות יגאל ידין (1977), אשר היוותה תנועת מרכז. בבחירות לכנסת התשיעית נבחר זיידאן לכנסת לאחר שהרשימה זכתה ב-15 מנדטים, ושימש חבר בוועדת החינוך והתרבות.

מבחינה פוליטית התקיים ויכוח בתוך הסיעה האם להישאר בקואליציה או לפרוש, ויכוח שגרר את פיצול התנועה הדמוקרטית לשינוי ב-14 בספטמבר 1978 לשתיים; עטשי, שהתנגד לישיבה בקואליציה, הצטרף לתנועה לשינוי ויוזמה יחד עם מקימי סיעת "שינוי" (אמנון רובינשטיין, סטף ורטהיימר ועוד) ועבר לספסלי האופוזיציה.

בבחירות לכנסת העשירית זכתה מפלגת "שינוי" בשני מנדטים, ועטשי לא נבחר לכנסת. בכנסת האחת עשרה נבחר מטעם סיעת שינוי - מפלגת מרכז. בכנסת זו שימש חבר בוועדת הכנסת, וכן פעם נוספת חבר בוועדת החינוך והתרבות.

בעת כהונתו ייסד את ועדת המעקב הדרוזית לטיפול בענייני הדרוזים בישראל ובמזרח התיכון, וכיהן כיושב ראש הוועדה.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* זיידאן עטשי, באתר הכנסת (לגרסה בערבית)

* זיידאן עטשי, באתר כנסת פתוחה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007257907205171
* BnF: cb144920749 (data)
* ISNI: 0000 0000 4092 5359
* LCCN: no96007383
* VIAF: 37144952
* WorldCat: lccn-no96007383

 |
**ועדת גדיש**, או בשמה הרשמי **הוועדה הציבורית לרפורמה במינהל מקרקעי ישראל**, הייתה ועדה שמינה שר התעשייה, המסחר והתעסוקה אהוד אולמרט ב-2 במאי 2004 לגיבוש הצעת רפורמה במינהל מקרקעי ישראל. לראש הוועדה מונה יעקב גדיש, שהיה בעברו הממונה על התקציבים במשרד האוצר. הוועדה הגישה את המלצותיה במרץ 2005. ההמלצות המרכזיות של הוועדה היו בנושא שיווק קרקעות, האצת הליכי ההסדר והרישום ושינוי מבני במינהל מקרקעי ישראל.

הוועדה החלה את עבודתה ב-30 במאי 2004 וקיימה כ-80 שעות דיונים שהשתרעו על פני כ-15 ישיבות עבודה. בישיבות הוועדה השתתפו נציגי משרדי ומוסדות הממשלה (משרד הבינוי והשיכון, המרכז למיפוי ישראל, משרד המשפטים, משרד החקלאות, משרד האוצר ומשרד התיירות) ונציגי ארגונים ציבוריים שונים, כולל ארגונים סביבתיים כמו החברה להגנת הטבע ואדם טבע ודין.

הוועדה סיימה את דיוניה בחודש דצמבר 2004, אך ב-8 בינואר 2005 נפטר היושב ראש, יעקב גדיש, לפני הגשת ההמלצות, ולכן נדחה פרסום ממצאיה. ב-16 במרץ 2005, הציג אהוד אולמרט את המלצות הוועדה לציבור. הממשלה אישרה את החלטות הוועדה פה אחד ב-19 ביוני 2005‏.

בשנת 2009 נכללו רוב המלצות הוועדה במסגרת חוק ההסדרים 2009-2010.‏

ראו גם
------

* רישום שיכונים ציבוריים

קישורים חיצוניים
----------------

* דין וחשבון הוועדה הציבורית לרפורמה במינהל מקרקעי ישראל
* ענת ג'ורג'י, ועדת גדיש - מורה נבוכים, באתר הארץ, 23 ביוני 2005

הערות שוליים
------------

1. ↑  עידו אפרתי, ועדת גדיש: להעביר מלוא זכויות הקרקע לרוכש, באתר ynet, 16 במרץ 2005
2. ↑  הממשלה אישרה את דוח גדיש
3. ↑  חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התוכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010, התשס"ט-2009
**מכבי XT חיפה** היא קבוצת כדורעף נשים ישראלית מהעיר חיפה המשתתפת בליגת העל בכדורעף נשים. הקבוצה זכתה 4 פעמים בתואר האליפות ו-5 פעמים בגביע המדינה.

היסטוריה
--------

קבוצת הכדורעף נשים של מכבי חיפה היא חלק מאגודת מכבי חיפה כרמל. הקבוצה הוקמה בשנת 1985 על ידי משה קסל, תחילה בשם "מועדון כדורעף נווה שאנן", בקיץ שלפני עונת 2015/2016, שונה שם המועדון למכבי חיפה.
בתחילה היה שייך המועדון להפועל אך בשנת 2014 עברה הקבוצה למכבי, בעונת 2017/2018 החל תהליך של מעבר הקבוצה שהייתה עצמאית למכבי חיפה כרמל וזאת עקב קשיים בניהול הקבוצה הקבוצה שכללו איחורים בתשלומים וחובות לשחקניות ולספקים.
בעונת 21/22 עברה הקבוצה רשמית למועדון מכבי חיפה כרמל, בעונה הזו זכתה הקבוצה בדאבל.
הקבוצה עלתה לליגת העל בכדורעף נשים בתחילת שנות ה-90.
מאז שנת 2010 משתייכת הקבוצה בקביעות לחבורת הצמרת והתמודדה על האליפות ועל גביע המדינה מדי שנה וגם הצליחה לזכות בהם. בעונת 2015/2016 זכתה הקבוצה לראשונה בדאבל. את הדאבל השני שלה הקבוצה זכתה בעונת 2017/2018. התואר הבא של הקבוצה היה אליפות המדינה בעונת 2018/19 כשאת הגביע הן הפסידו במשחק הגמר. התואר הבא של הקבוצה היה גביע המדינה בעונת 2021/22, כשבסדרת גמר הליגה ניצחו בתוצאה 3:2 את הפועל כפר סבא ובכך קטפו גם את תואר האליפות, והשלימו דאבל לעונת 2021/22.

תארים והישגים
-------------

* **אליפויות (4):** 2015/2016, 2017/2018, 2018/2019, 2021/22
	+ מקום שני: 2014/2015, 2016/2017
* **גביע המדינה:**
	+ זכייה (4): 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018, 2021/2022
	+ גמר: 2013/2014, 2014/2015, 2018/2019, 2020/2021.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* מכבי חיפה, ברשת החברתית פייסבוק

* מכבי חיפה, ברשת החברתית אינסטגרם
* עמוד הקבוצה - באתר איגוד הכדורעף בישראל
* אלבום אליפות - מכבי חיפה אלופת 2016, באתר איגוד הכדורעף
* ירוק בוהק: מכבי חיפה זכתה בגביע המדינה, באתר ערוץ הספורט, 25 במרץ 2022
* מכבי חיפה, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  כדורעף נשים: מכבי חיפה זכתה באליפות ראשונה וחגגה דאבל היסטורי, באתר וואלה!‏, 29 במרץ 2016

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007363517405171
* VIAF: 76145424551386830131
* WorldCat: lccn-nr93046359

 |
**עמוס יודן** (נולד ב-כ' בחשוון ה'תרצ"ז, 5 בנובמבר 1936) הוא איש עסקים ישראלי, נשיא לשכת המסחר ישראל–סין, מנכ"ל ויו"ר חברת קומודן פאר איסט בע"מ וראש אגודת הידידים של עמותת היוט לנוער אתיופי בסיכון. יודן הוא מחלוצי בניית קשרי המסחר בין ישראל לסין.

ביוגרפיה
--------

עמוס יודן נולד בשכונת נווה שאנן שבחיפה. לאחר שירות בנח"ל, השתחרר מצה"ל בדרגת סמל ובשירות מילואים, נלחם במבצע קדש, מלחמת ששת הימים, מלחמת יום הכיפורים ובמלחמת לבנון הראשונה. במלחמת יום הכיפורים צילם יודן את קרבות הבלימה והתקפת הנגד הישראלית ברמת הגולן במסרטת שמונה מילימטר פרטית. הסרט שצילם הוא התיעוד היחיד בצבע לקרבות בחזית הסורית. הסרט שודר בערוץ 10 לאחר 37 שנה ומונצח ביד לשריון בלטרון.

בשנות השמונים ניהל יודן את חטיבת סחר חוץ בקונצרן כור ויסד את הקשרים עם חברות סיניות בשנת 1984. בשנת 1987 התבקש על ידי ראש הממשלה שמעון פרס להקים חברה ממשלתית רשמית ראשונה בשם Copeco, על מנת להקים ולחזק קשרי מסחר בין חברות ישראליות לחברות סיניות. החברה פעלה עד שנת 1992 עת מוסדו הקשרים הדיפלומטיים הרשמיים בין ישראל וסין. במהלך שנים אלה הוביל יודן את משלחת העסקים הישראלית הראשונה לסין וכן פרויקטים משותפים בתחומי החקלאות ותקשורת.

החל משנת 1992 משמש יודן כמנכ"ל ויו"ר חברת קומודן פאר איסט בע"מ, שמתמחה בפיתוח עסקי ויישום פרויקטים בין גופים עסקיים וממשלות בסין וישראל. לתהודה רבה זכו הפרויקטים עם חברת ניוקטק הסינית למערכות לשיקוף מכולות עבור משרד הביטחון והמכס הישראלי, וכן פרויקט הקו האדום של הרכבת הקלה בתל אביב.

בחודש דצמבר 2011 זכה יודן בפרס מפעל חיים של איגוד לשכות המסחר כהוקרה על פעילותו רבת השנים בקידום המסחר בין ישראל וסין. הפרס הוענק על ידי שר המסחר והתעשייה שלום שמחון והשגרירה הסינית בישראל.

יודן נשוי, אב לשלושה וסב.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עמוס יודן** בוויקישיתוף
* איתי רון, ‏שיעור בהתנהגות בסין, באתר גלובס, 2 בדצמבר 2004
* (הקישור אינו פעיל, 23 במאי 2018)מירב אנקורי, ביזפורטל: סין קוראת לישראל להרחיב את יחסי הסחר איתה, ‏15 ביולי 2002
* פרופ' אהרון שי, רקטור אוניברסיטת תל אביב, יחסי ישראל-סין - הקמת חברת Copeco (עמ' 66), עמוד 56 הערה 14, ‏ספטמבר 2009 (באנגלית)
* (הקישור אינו פעיל, 23 במאי 2018)אל"ם (במיל') שאול נגר, סרטון נדיר בצבע: הקרבות בגולן במלחמת יום הכיפורים, אתר יד לשריון, ‏21 ביולי 2011 (ארכיון)
* חדשות ערוץ 10, צילומי צבע נדירים: הקרבות בגולן במלחמת יום הכיפורים, באתר nana10‏, 16 במאי 2011
* חדשות ערוץ 10, 37 שנים אחרי: זיהתה מכתב שכתבה לחייל במלחמת יום הכיפורים, באתר nana10‏, 17 במאי 2011
* הדס מנור, ‏חברה בראשות בנו של נשיא סין זכתה בפרויקט למערכות שיקוף במסוף קרני, באתר גלובס, 10 בפברואר 2005
* רוני חפר, סינית, 40 מ' מתחת לרמת גן, ‏7 אוגוסט 2017
* דה מרקר, אסנת ניר, האזהרות מפני הסינים הן בדיחה - כדי לרגל הם יכולים לשכור דירה בחיפה, ‏17 ינואר 2019

* כיוון חדש, רן תלמודי, הרומן שלי עם סין, ‏17 מרץ 2024

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר חברת קומודן פאר איסט
פירוש נוסף ערך זה עוסק בתסריטאי. אם התכוונתם לצלם עיתונות, ראו יניב זוהר (עיתונאי).
**יניב זוהר** (נולד ב-19 בספטמבר 1985) הוא תסריטאי ועורך ישראלי, המזוהה בעיקר כשותף ליצירת התוכנית קופה ראשית.

ביוגרפיה
--------

יניב זוהר גדל והתחנך ברעננה. שם משפחתו המקורי היה "זהורי". את שירות הצבאי עשה במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה.

זוהר החל את דרכו כתסריטאי וכותב קומי עוד בתקופת שירותו הצבאי, כאשר כתב לסטנדאפיסט אורי חזקיה, ולתוכניות "מועדון לילה" והיכל התרבות. בשנת 2009 כתב עבור התוכנית "עד כאן!" בהנחיית אורי גוטליב ובהמשך יעקב כהן, וכן עבור תוכנית המערכונים "קצרים". בשנת 2010 כתב עבור תוכנית המערכונים "שבוע סוף". ב-2013 היו אחד מהכותבים של התוכנית "חיות לילה" בערוץ "ביפ".

ב-2014 היה תסריטאי בתוכנית "המופע של רד ודביר". שנה אחר כך, עבד כתסריטאי בתוכנית "מלחמת המינים", יחד עם נדב פרישמן. בשנת 2017 היה שותף לכתיבת העונה האחרונה של הסדרה "ראש גדול".

ב-2017, בעקבות עבודתם המשותפת בתוכנית מלחמת המינים וכן במופע של רד ודביר, הפכו זוהר ופרישמן שותפים לכתיבת הסדרה "קופה ראשית", וכן בסדרה "לבד בבית" ב"כאן חינוכית.

בשנת 2020 היה שותף לכתיבת התוכנית "הסטנדאפיסטים" עם רשף לוי.

חיים אישיים
-----------

יניב זוהר מתגורר בכפר סבא. הוא נשוי ואב לשלושה. הוא הנכד של הפיזיקאי שלמה אלכסנדר, ושל הכלכלנית אסתר אלכסנדר. דודו הוא ההיסטוריון עמית אלכנסדר (אנ').

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יניב זוהר** בוויקישיתוף

* יניב זוהר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ניר יהב‏, "בהתחלה לא רצינו את אמיר שורוש לתפקיד ראמזי. היום אנחנו אוכלים את הכובע", באתר וואלה!‏, 16 בנובמבר 2021
2. ↑  רותה קופפר, יעקב כהן יגיש את 'עד כאן' ביס, באתר הארץ, 4 ביוני 2008
3. ↑  Naomi Michaeli, תכנית בידור, באתר www.israelfilmacademy.co.il
4. ↑  רז שכניק, "החלום זה לעשות ל'קופה ראשית' עשר עונות ומחזמר", באתר ynet, 23 ביולי 2021
5. ↑  ניר וולף, שיסתדרו לבד: תנו לילדים מסכים, באתר ישראל היום, 1 בפברואר 2021
6. ↑  Naomi Michaeli, הסטנדאפיסטים - עם רשף לוי, באתר www.israelfilmacademy.co.il
**אבודים בחלל** הוא סינגל של הראפר הישראלי טונה, מתוך אלבומו השני, "טונהפארק". השיר יצא לאור ב-27 באוגוסט 2017, כסינגל השלישי מתוך האלבום.

רקע
---

השיר נכתב על ידי טונה עצמו, חברי להקת A-WA וניר דנן, והולחן על ידם ועל ידי יקיר בן טוב, בעוד דנן ובן טוב הפיקו את השיר. השיר, אשר מכיל בתוכו מוטיב של חלל, מהווה כשיר מחאה, בו מכוון הדובר ביקורת כלפי הפוליטיקה והחברה המודרנית בישראל, תוך שהוא טוען כי החיים בישראל שווי ערך לחיים בחלל החיצון.

ביקורת
------

מבקר המוזיקה דודי פטימר ממעריב אונליין ניתח את השיר, סקר את האלמנטים השונים בו והעניק לו ביקורת חיובית: "הטקסט מעולה, הלחן קליט ומעניין, והשילוב של A-WA מוסיף נופך אתני, אותנטי ומסקרן לשיר שממשיך להמחיש עד כמה טונה הוא ראפר ויוצר חשוב במוזיקה הישראלית העכשווית, מהיותר איכותיים שיש במחוזותינו כיום. שאפו!".

גם שי להב ממעריב אונליין שיבח את השיר, באומרו כי הוא "מרשים במיוחד, כי הוא נשמע שם כמו אומן בשיא הבשלות שלו" וכי "זה כבר לא רעב או רצון להוכיח אלא מישהו שנמצא בלב הזון שלו, ומקרין הרבה ביטחון עצמי ורצון להיות מיינסטרים, אבל מהצד הנכון", וכן שיבח את הקטע של להקת A-WA בשיר, באומרו כי הוא נשמע כמו "ניצחון משותף של דור בני ה–30 פלוס".

יוסי חרסונסקי העניק לשיר ביקורת חיובית באתרו, תוך שנתן לו ציון של כארבעה כוכבי זהב וחצי מתוך חמישה, ואמר כי השיר הוא "חוצה תרבויות, הצטלבות ראפ-אלקטרו-אתנית, שלוקחת את המוזיקה השיראלית המודרנית לנקודה חדשה מרתקת".

הצלחה
-----

השיר נכנס לפלייליסט של תחנת הרדיו גלגלצ, ובעקבות כך, הצליח להגיע בשיאו למקום החמישי במצעד הרשמי של גלגלצ. נכון לינואר 2022, השיר עומד על כ-4 מיליון צפיות בפלטפורמת שיתוף הווידאו יוטיוב, וכ-1.1 מיליון השמעות ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.

וידאו קליפ
----------

את הווידאו קליפ של השיר פרסם טונה בערוץ היוטיוב שלו ב-27 באוגוסט 2017, וביימו וערכו אינדי חאיט ונאור סוקי. הקליפ מתרחש בחלל החיצון וטונה מגלם בו אסטרונאוט. בסוף הקליפ, נוחת טונה במדבר, בו מופיעות גם להקת A-WA, שרות את מילותיו של השיר.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2017)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 5 |

רמיקס
-----

בדצמבר 2018 הוציאו הרכב הטראנס הפסיכדלי אינפקטד מאשרום רמיקס לשיר, אשר נכלל באלבומם ה-11, "Head of NASA and the 2 Amish Boys".

קישורים חיצוניים
----------------

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  איתי זבולון, ניר דנן, תאיר חיים, לירון חיים, תגל חיים
2. ↑  איתי זבולון, ניר דנן, יקיר בן טוב, תאיר חיים, לירון חיים, תגל חיים
3. 1 2  דודי פטימר, ‏טונה ו-A-WA עפים לחלל עם שיר מחאה הומוריסטי ונשכני, באתר מעריב אונליין, 28 באוגוסט 2017
4. ↑  סוניה מרי ריפ, למען עתיד טוב: השירים שיעוררו בכם תקווה, באתר פרוגי
5. ↑  שי להב, ‏הצגה שכולה פרובוקציה, ראש עיר פחדן ושרת תרבות פופליסטית, באתר מעריב אונליין, 1 בספטמבר 2017
6. ↑  יוסי חרסונסקי, Lost In Space, באתר "יוסמיוסיק"
7. 1 2  המצעד השבועי 9.11.2017, באתר גלגלצ
8. 1 2   טונה - אבודים בחלל מארח את Tuna - Lost in Space ft. A-WA \\ A-WA, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 5:07)
9. ↑  *אבודים בחלל*, נבדק ב-2020-09-05
**לימור מגן-תלם** (נולדה ב-17 במרץ 1971, כ' באדר ה'תשל"א) היא עורכת דין ישראלית, שכיהנה כחברת הכנסת מטעם מפלגת "ישראל ביתנו" ובמשך 20 שנה כיועצת משפטית לעיריית מגדל העמק. בעברה הייתה דוגמנית והוכתרה כסגנית מלכת היופי בישראל וסגנית רביעית בתחרות "מיס אירופה".

ביוגרפיה
--------

מגן-תלם נולדה וגדלה בחיפה כ**לימור מגן**, שם למדה בבית הספר הריאלי שבחיפה. בגיל 17 זכתה בתואר סגנית מלכת היופי של ישראל לשנת 1988. באותה שנה הגיעה למקום החמישי (סגנית רביעית) בתחרות מיס אירופה 1988 (אנ').

את שירותה בצה"ל עשתה בחיל הים.

בעלת תואר שני במשפטים מאוניברסיטת חיפה ועורכת דין, המתמחה בשלטון המקומי ותכנון ובניה.

בשנים 2001–2021 שימשה כיועצת משפטית של עיריית מגדל העמק, יועצת משפטית של הוועדה לתכנון ובניה מגדל העמק, יועצת משפטית של החברה הכלכלית וכן תובעת בהסמכה מטעם היועמ"ש בתכנון ובנייה וברישוי עסקים. במהלך שנותיה בעיריית מגדל העמק עסקה בין היתר בייצוג העירייה בבתי משפט בצווי מניעה ובעתירות מנהליות, בבוררות ובהליכי גישור. בין היתר העניקה ייעוץ משפטי לראש העיר וסגניו, לחברי המועצה וליחידות העירייה. בנוסף, לקחה חלק פעיל בישיבות מועצת העיר ובוועדות המשנה לתכנון ובנייה.

בשנים 2000–2006 כיהנה כדירקטורית חיצונית בבנק הפועלים – פעילים קרנות נאמנות וקונטיננטל קרנות נאמנות וכן כיהנה כחברה בוועדת ההשקעות של הקרנות וחברה בוועדת הביקורת.

בשנים 2004–2010 כיהנה כדירקטורית חיצונית ויו"ר ועדת הביקורת בחברת סאמיט בע"מ.

בשנים 2006–2015 כיהנתה כדירקטורית חיצונית בחברת סינאל מלל פייוויי בע"מ. מאז 2018 ועד כניסתה לכנסת כיהנה כדירקטורית בלתי תלויה בחברת סינאל מלל פייוויי בע"מ.

מגן תלם הייתה מועמדת בבחירות לכנסת העשרים ואחת, העשרים ושתיים, העשרים ושלוש והעשרים וארבע מטעם מפלגת ישראל ביתנו. היא הוצבה במקום התשיעי ברשימה בארבע מערכות הבחירות ולא נכנסה לכנסת. עם זאת, לאחר כניסתה של ישראל ביתנו לממשלת ישראל השלושים ושש והתפטרותו של השר עודד פורר במסגרת החוק הנורווגי, נכנסה לראשונה לכנסת העשרים וארבע.

לקראת הבחירות לכנסת ה-25 הוצבה במקום העשירי ברשימה. המפלגה זכתה בשישה מנדטים ולכן היא לא נכנסה לכנסת.

מגן-תלם מתגוררת בחיפה, בזוגיות עם יוסי פלד, מהנדס אלקטרוניקה. היא אם לשניים מנישואיה ליריב תלם. עידן, בנה הבכור, הוא שחקן ומנהל ערוץ יוטיוב בולט בשם "Inde Game".

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* לימור מגן-תלם, באתר הכנסת

* לימור מגן-תלם, באתר כנסת פתוחה

הערות שוליים
------------

1. ↑  נינה פוקס ומורן אזולאי, סגנית מלכת היופי, ראש העיר אילת והדרוזי הראשון מגרעין נח"ל | הח"כים החדשים, באתר ynet, 14 ביוני 2021
2. ↑  אתר ישראל ביתנו
3. ↑  בועז כהן, מגן תלם במקום התשיעי ברשימה של ישראל ביתנו, באתר כלבו – חיפה והצפון, 29 בפברואר 2019
4. ↑  בועז כהן, סנובה המומה: יוסי פלד ועו"ד לימור מגן נפרדו, באתר כלבו – חיפה והצפון, 8 ביולי 2018
5. ↑  אתר למנויים בלבד גיל ריבה, "אני מרגיש כמו הנועה קירל של הגיימרים. אני הכי גדול", באתר הארץ, 20 באוקטובר 2020
**אחותי** הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת הישראלית שירי מימון. השיר יצא ב-11 בינואר 2018, מתוך אלבומה החמישי של מימון, "נשימה", על-ידי חברת התקליטים הליקון.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב על-ידי נעם חורב, הולחן על-ידי אלנתן שלום והופק על-ידי רוני בראון ואורי אבני. את השיר יצרו חורב ושלום לאחר שיצרו את שירה הקודם של מימון, "יש לי הכול".

במסגרת צאת השיר, אשר עוסק בקשר הייחודי והעמוק שנרקם בין אחיות, שיתפה מימון כי אחותה והיא חוו הן תקופות של קירבה והן תקופות של ריחוק. למרות זאת, והודות לשוני הגדול ביניהן, סיפרה מימון כי מעולם לא שררה קנאה בקשר שלהן.

השיר התקבל באהבה גדולה מצד הקהל ותחנות הרדיו, והיה בשיאו לשיר השישי המושמע ביותר במצעד השבועי של מדיה פורסט. לצד זאת, ציינו מבקרי המוזיקה כי הטקסט, יפה ככל שיהיה, נשאר בגבולות הבטוחים ונמנע מלספר סיפור אותנטי ואישי.

וידאו קליפ
----------

הוידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר, בוים על-ידי קובי פלשמן והועלה לערוץ היוטיוב של מימון ב-11 בינואר 2018. בקליפ ניתן לראות את מימון, מלווה באחותה לבנת ובצמדי אחיות נוספים, שרות את מילות השיר.

לקראת צילומי הקליפ, במסגרת פעילות בעמוד הפייסבוק של מימון, שיתפו מעל ל-70,000 נשים סיפורים ותמונות הקשורים בקשריהן עם אחיותיהן. חלקן אף הוזמנו להשתתף בצילומי הקליפ.

נכון ליוני 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-4.5 מיליון צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 6 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "אחותי" באתר יוטיוב
* מילות השיר "אחותי" באתר שירונט

הערות שוליים
------------

1. ↑  איריס קול,, ‏שירי מימון מספרת על יחסיה עם אחותה: "היו לנו תקופות ריחוק", באתר מעריב אונליין, 24 בינואר 2018
2. ↑  עמי פרידמן, קשר משפחתי: שירי מימון ואחותה מככבות בקליפ חדש, באתר ynet, 11 בינואר 2018
3. ↑  שירי מימון, אחותי, באתר yosmusic.com, ‏2018-01-12
4. ↑  "אחותי": שירי מימון ואחותה מככבות בקליפ חדש ומרגש על קשר בין אחיות, באתר וואלה!‏, 11 בינואר 2018
5. ↑  *שירי מימון - אחותי - קליפ - Shiri Maimon*, נבדק ב-2023-06-16
"**אהבת נעורי**" היא שיר שכתב, הלחין וביצע שלום חנוך. השיר נכלל באלבום אור ישראלי שיצא לאור בשנת 2003.

רקע
---

השיר עוסק באהבה נוסטלגית. הדובר מספר על ילדותו ואהבתו לדמות שלא מוזכרת בשמה. הדובר מספר כי איש לא ידע על אהבתו אליה. בהמשך הדמות מספרת לדובר כי היא נוסעת, והדובר משער כי לא יראה אותה שוב. השיר נכתב על אילנה דוידוביץ.

השיר נכתב מספר שנים לפני יצאתו לאור. שלום חנוך הציע לאריק איינשטיין להקליט את השיר עבור אלבומם המשותף מוסקט, אך זה סרב.

שלום חנוך ביצע את השיר בהופעות, אך לא רצה להקליט אותו. הוא הקליט אותו רק לאחר מכן, והשיר נכלל באלבום של חנוך "אור ישראלי", אשר יצא לאור בשנת 2003.

השיר היה מהבולטים באלבום. במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' הגיע השיר למקום הרביעי (כשבמצעד השבועי של התחנה היה 6 שבועות בראש), ובמצעד בשנתי של גלגלצ דורג "אהבת נעורי" במקום השמיני.

באוגוסט 2013 הזמר אדיר גץ חידש את השיר.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2023)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 12 |

| 
‏‏‏  **מצעדי עשור (2000–2009)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | פסקול העשור | 12 |

קישורים חיצוניים
----------------

* מילות השיר, באתר שירונט

הערות שוליים
------------

1. ↑  חידת שלום חנוך: אהבת נעוריו באתר מקור ראשון
2. ↑  אני ואתה: היחסים המורכבים של שלום חנוך ואריק איינשטיין, באתר nrg‏, 3 במרץ 2012
**מוצ"ש** הייתה תוכנית טלוויזיה קומית-סאטירית ישראלית בהנחייתו של אבי אתגר ששודרה בערוץ 1 בין השנים 1989–1993 אחת לשבועיים במוצאי שבת בעשר בלילה. התוכנית שילבה בין ראיונות קלילים באולפן שהיה דמוי פאב לבין קטעי הומור וסאטירה שצולמו בתפאורות שונות באולפן.

התוכנית הכילה פורמט חדש לאותה תקופה בטלוויזיה הישראלית - תוכנית בידורית, קלילה מאוד, המשתמשת בסוגי הומור רבים, לרבות סאטירה, זאת על מנת להגיע לקהל צופים רחב. הפורמט הזה, המשלב בין קטעי נונסנס קומיים וסאטירה, חזר בגרסאות שונות בתוכניות ערוץ 2 בשנים מאוחרות יותר, לדוגמה: "רק בישראל", "איפה אתה חי?" ו"ארץ נהדרת".

מוצ"ש הייתה בעצם לתוכנית הסאטירה הראשונה ששודרה בטלוויזיה מאז ניקוי ראש, ספי ריבלין שהיה אחד ממשתתפי מוצ"ש השתתף גם בניקוי ראש. התוכנית זכתה לפופולריות רבה בזמן שידורה, בהתבסס על סקרי רייטינג שבוצעו בין החודשים אפריל-יוני 1992 זכתה התוכנית ל-58% רייטינג, שנייה רק למבט בהפרש של 1%.

משתתפים
-------

בתוכנית כיכבו ספי ריבלין, אילה אשרוב, יעל עמית, דב רייזר, דפנה ארמוני, אלי יצפאן, גני תמיר, אלברט אילוז, רמי ברוך, עידית טפרסון, יאיר ניצני, עדי טופול, דורין כספי, ג'וליאן שגראן ושרית סרי בשתי העונות הראשונות.

בעונה האחרונה חלק מצוות השחקנים המקורי עזב ונוספו במקומם לסגל התוכנית השחקנים: שרון חזיז, גדי פור, שי זורניצר, דור צויגנבום, אורי גוטליב, חיים צינוביץ, יסמין גמליאל, מיקי קם, עירית ענבי ועוד.

דמויות ומערכונים ידועים
-----------------------

* **נהלי פתיחה באש** - אורי גוטליב מתודרך ע"י דור צויגנבום בכניסה לעזה.
* **יוסההההף** - ספי ריבלין בתפקיד בעל אומלל שאשתו (יעל עמית) עושה בו כרצונה.
* **המלצר עמנואל הארגנטינאי** (חיקוי לדמותו של המלצר מנואל בסדרה "המלון של פולטי") בגילומו של ספי ריבלין.
* **המשפחה הישראלית המופרעת** (ספי ריבלין, יעל עמית, דב רייזר, דפנה ארמוני ואלי יצפאן) - משפחה ישראלית מוקצנת לצדדיה המכוערים ביותר כמו: גנבת ציוד מבתי מלון, אלימות, חוסר סבלנות, חינוך לקוי לילדים וחוסר כבוד לקשישים.
* **צמד הקשישים** - בסגנון צמד הזקנים סטטלר וולדורף בתוכנית "החבובות". מגולמים על ידי ספי ריבלין ודב רייזר.
* **סמי ינקו** - טיפוס "רומני גנב" שממציא פטנטים ומתחמן את כל העולם, בגילומו של ספי ריבלין.
* **הוטי** (מיקי קם) - אישה בעלת מבטא הונגרי כבד שמספרת על חוויות והתנסויות שונות מחייה והמסקנות המשעשעות שהסיקה מהן.

ביקורת
------

לכל אורך שנותיה זכתה התוכנית לביקורות מעורבות. הביקורת השלילית הייתה על כך שהתוכנית משתמשת בהומור "נמוך" כמו סלפסטיק ודמויות מבוססת על עדות וסטיגמות כמו: "רומני גנב", "פרסי קמצן" וכו'. בנוסף, הועלתה ביקורת על כך שהתוכנית לא הרבתה לעסוק בסאטירה פוליטית ופחדה לנקוט "עמדה". מאידך נטען כי ביקורת זו אינה מוצדקת, היות שהתוכנית עסקה אף בסאטירה חברתית ותרבותית. דוגמה מובהקת לכך היא "המשפחה הישראלית המופרעת". עובדה נוספת היא שמערכון מהתוכנית שיצא כנגד "חוק החזיר" (בו נראתה השחקנית יעל עמית מלטפת חזיר ושרה לו שיר ערש) נפסל לשידור על ידי מנהל הטלוויזיה כתוצאה מלחצים פוליטיים. כך, שלא ניתן לטעון שלא הייתה כוונה לעסוק בסאטירה מצד היוצרים של התוכנית. התוכנית הייתה מושקעת יחסית לזמנה, הן מבחינת התפאורה והן מבחינת צוות השחקנים והכותבים.

קישורים חיצוניים
----------------

* "מוצ"ש", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית

הערות שוליים
------------

1. ↑  נועם שגב, האיש השווה מיליונים. כנראה, באתר ynet, 24 ביולי 2002
**שי אליאס** (נולד ב-25 בפברואר 1999) הוא כדורגלן ישראלי, המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת הפועל באר שבע מליגת העל ובנבחרת ישראל.

קריירת מועדונים
---------------

אליאס גדל בהרצליה ובילדותו עסק בג'ודו, ובגיל שמונה החל לשחק כדורגל והצטרף למחלקת הנוער של הפועל תל אביב. כשהיה בן 14 עבר למחלקת הנוער של הפועל ניר רמת השרון, אך כעבור חצי שנה חזר להפועל תל אביב. ב-25 בדצמבר 2016, בטרם הגיע לגיל 18, ערך אליאס את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של הפועל תל אביב, כשנכנס כמחליף במשחק חוץ מול הפועל באר שבע בליגת העל שהסתיים בתיקו 1–1. ב-12 בינואר 2017 פתח לראשונה בהרכב הקבוצה, בהפסד החוץ 1–2 לעירוני קריית שמונה, לאחר שהקבוצה נכנסה להליך של פירוק ושחקנים רבים נעדרו. בסך הכול שותף אליאס בתשעה משחקי ליגה בעונת 2016/2017, ובסופה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית.

בעונת 2017/2018 המשיך אליאס לשחק בקבוצת הנוער של הפועל תל אביב, ובמקביל שותף בשמונה משחקים בליגה הלאומית והעפיל עם הקבוצה בחזרה לליגת העל. בעונת 2018/2019 הפך אליאס לשחקן סגל קבוע בקבוצה וערך 21 הופעות בליגת העל, מתוכן פתח בהרכב ב-13 משחקים.

את עונת 2019/2020 פתח אליאס בהפועל תל אביב, אך ב-18 בספטמבר 2019 הושאל עד תום העונה לסקציה נס ציונה, העולה החדשה לליגת העל. ב-5 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשנכנס כמחליף בהפסד 0–3 למכבי חיפה. בסך הכל ערך אליאס 16 הופעות בליגת העל במדי נס ציונה, ובתום העונה חזר להפועל תל אביב.

ב-3 במרץ 2021 כבש אליאס את שער הבכורה שלו בקריירה, בהפסד 1–2 למכבי חיפה. בסיום אותה העונה העפיל עם הקבוצה לגמר גביע המדינה, בו פתח בהרכב בהפסד הפועל 1–2 למכבי תל אביב לאחר הארכה.

ב-29 ביוני 2022 חתם אליאס לארבע עונות בהפועל באר שבע ששילמה תמורתו 750 אלף דולר.

נבחרות ישראל
------------

בעבר, רשם הופעה אחת במדי נבחרת נוער ב' של ישראל עד גיל 18, שתי הופעות במדי נבחרת הנוער עד גיל 19, ולזכותו גם שער אחד מתוך שש הופעות במדי הנבחרת הצעירה עד גיל 21.

ב-25 בספטמבר 2022 זומן לראשונה לסגל נבחרת ישראל הבוגרת על ידי המאמן הלאומי אלון חזן, וב-27 בספטמבר 2022, ערך את הופעה הבכורה בהפסד במשחק הידידות בחוץ 1–2 למלטה.

חיים אישיים
-----------

אליאס הוא בעל דרכון פורטוגלי.

תארים
-----

**הפועל באר שבע**

* אלוף האלופים: 2022

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שי אליאס** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  מאור רחמני, ‏קמארה ואבו עביד בהפועל ת"א, אליאס בנס ציונה, באתר ONE‏, 18 בספטמבר 2019
2. ↑  איציק כלפי, ‏רשמי: שי אליאס חתם בהפועל ב"ש לארבע שנים, באתר ONE‏, 29 ביוני 2022
3. ↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - פרטי שחקן, באתר www.football.org.il
4. ↑  דורון בן דור, ‏פורסם סגל הנבחרת למלטה: שבירו וחטואל בפנים, באתר ONE‏, 25 בספטמבר 2022
5. ↑  Shay Elias, worldfootball.net (באנגלית)
פירוש נוסף ערך זה עוסק ברב. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו משה קליין.
הרב משה קליין בישיבת מרכז הרב בטקס יום ירושלים יחד עם הרב יוסף טולדאנו, הרב יאיר גזבר והרב אבינועם זומר
**הרב משה קליין** (נולד בא' בחשוון ה'תשי"ח, 26 באוקטובר 1957) הוא רב מרכז רפואי הדסה, רב שכונת כפר גנים בפתח תקווה. לשעבר ראש **אולפנת צפירה** וסגן יו"ר מרכז ישיבות בני עקיבא. ניהל בעבר את אגודת בת עמי לשירות לאומי. ממקימי מערך הגיור.

ביוגרפיה
--------

נולד בפתח תקווה ולמד בבי"ס 'נצח ישראל' בעיר עד כיתה ח'. בהמשך היה שותף בתנועת הנוער בני עקיבא בשבט שובה. לאחר מכן החל בישיבת נתיב מאיר, אך בתום שנה עבר לישיבת נחלים למשך שלוש שנים. לאחר מכן בעצת רבותיו החל ללמוד בישיבת הנגב החרדית, אך לאחר חצי שנה עזב את המקום עם 29 מחבריו לישיבת מרכז הרב, בעיקר בגלל שיחה עם הרב צבי יהודה הכהן קוק והרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, "שהאיר לי פנים והייתי כאחד מילדיו, כל חייו ראיתי בו את רבי המובהק". בעל תואר ראשון במשפטים במכללת שערי משפט ושני באוניברסיטת בר-אילן. כמו כן הוסמך על ידי לשכת עוה"ד לכהן כעו"ד.

פעילותו הציבורית
----------------

הרב משה קליין (במרכז), עם הרב נתן בוקובזה (מימין) והשר דוד אזולאי (משמאל)
היה מעורב בהקמת מדרשת עפרה והחל ללמד הוראה במספר מקומות. בגיל עשרים וארבע התמנה לעמוד בראש אולפנת צפירה לאחר שהרב אברהם אלקנה כהנא שפירא המליץ דווקא עליו בפני הרב משה צבי נריה. כיהן בתפקיד במשך 19 שנים, כשבחלק מהתקופה היה גם סגן יו"ר מרכז ישיבות בני עקיבא. בתקופה זו האולפנה גדלה מ‑370 בנות ל‑1,376. בהמשך היה מנכ"ל אגודת בת עמי לשירות לאומי לפרק זמן קצוב. בהמשך נקרא על ידי הרב חיים דרוקמן להקים איתו את מערך הגיור, ושימש כסגן ראש מערך הגיור במשרד ראש הממשלה בין השנים 2004–2010.

בשנת 2012 מונה לרב המרכזים הרפואיים הדסה, זאת לאחר שזכה לתמיכת חוגים נרחבים, חלקם אף ממפלגת ש"ס ומהציבור הליטאי, ובכך גבר על מועמדים המזוהים עם היהדות החרדית, של ש"ס ושל הליטאים. החליף בתפקידו את הרב יעקב רקובסקי, אשר כיהן כרבה של הדסה במשך למעלה מחמישים שנה. מתוקף תפקידו משמש כחבר בוועדה לבחירת הרבנים הראשים לישראל ובועדה לרפואה והלכה של הרבנות הראשית לישראל מקורב לגדולי ישראל מכל הזרמים והחוגים הסומכים על שיקול דעתו בסוגיות של רפואה, הלכה, אתיקה, מוסר ומשפט. כגון: הרב אהרון לייב שטיינמן והרב חיים קניבסקי, גאב"ד העדה החרדית הרב יצחק טוביה וייס, האדמו"רים מגור ובעלזא ועוד.

כמו כן חבר בפורומים רבים: החולה הנוטה למות, הילד בסיכון, הפורום המינהלי של הדסה, ועדת האתיקה ועוד. כחלק מפעילותו מופיע בפאנלים ובתקשורת וכותב מאמרים.

משפחתו
------

בן יחיד לניצולי שואה. נשוי למילכה, אשת היי-טק. לזוג ארבעה ילדים ונכדים. בנו הבכור אסף קליין הוא סמנכ"ל טכני של רדיו קול חי. בתו חנה לנדאו היא עו"ד בפרקליטות המדינה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **משה קליין** בוויקישיתוף
* עפרה לקס, עניין אישי - עם הרב משה קליין, באתר ערוץ 7, 22 ביולי 2015
* מאמריו בעניין גיור, באתר ישיבה
* כתבות אודותיו, באתר כיכר השבת
* דבריו בכנס מכון פוע"ה ה'תשע"ג, ה'תשע"ד, באתר יוטיוב
* שאלות שהשיב באתר כיפה במהלך השנים
* מיכאל טוכפלד, ‏בדיקת חמץ, בעיתון מקור ראשון, 16 באפריל 2019
* כל הכתבות על הרב משה קליין, באתר ערוץ 7

הערות שוליים
------------

1. ↑  מתוך ראיון עם עפרה לקס בעיתון 'בשבע
2. ↑  מתוך אתר ערוץ 7
3. ↑  מתוך אתר 'בחדרי חרדים'
"**אלי את לי פריז**" הוא שיר של הזמרת הישראלית שי המבר. הוא יצא לאור ב-28 בפברואר 2023, כסינגל מתוך אלבום אולפן עתידי, באמצעות טדי הפקות ו-D-Music. את השיר כתבה והלחינה המבר והוא כולל קטע מתוך השיר "L'Été indien" (אנ') של הזמר הצרפתי ז'ו דסאן משנת 1975. הוא הופק על ידי ניר מימון.

רקע
---

על כתיבת השיר סיפרה המבר בפוסט באינסטגרם שפורסם עם צאתו של הסינגל: 

> 
> שיר הוא דבר חשוף בשורש שלו. ועדיין אנחנו תמיד רוצים לדעת עליו יותר ממה שהוא כבר מספר. והפעם הייתי רוצה לתת לשיר לדבר. לתת לאלי ולמה שהיא בשבילי (במציאות ובדמיון) פשוט להיות וזהו. אני רק אכתוב דבר אחד, עוד כשהשמעתי את השיר כשרק נכתב שאלו אותי מה זה אלי את לי פריז (באמת משפט קצת מוזר) אז אלי את לי פריז זה בשבילי כמו להגיד: אלי, את המקום שאני הכי רוצה להיות בו, את חופש, את השפה הכי יפה בעולם, את השירים הכי יפים, את כל מה שהוא לא כאן בעכשיו הזה, את מעבר לו, את כל מה שאני רוצה להיות בעצמי, אלי את לי פריז.
> 
> 
> 
> — שי המבר
> 

על תהליך העבודה על השיר באולפן, סיפרה המבר בראיון לרדיו 103: "עברנו איתו חתיכת מסע באולפן, זה באמת שיר קרוב, חשוף, מרגש, משמח. השיר הוא דבר כל כך עצוב בשורש שלו, יש משהו בשיר הזה שהוא כל כך מדבר את עצמו שלא בא לי להוסיף על זה שום דבר ברמה של מה אני יכולה עוד לספר עליו. זה שיר על נעורים, זה החיפוש של הנעורים שהם לא נגמרים, אתה כל הזמן בחיפוש."

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ של השיר צולם בפריז ופורסם ב-28 בפברואר 2023, יחד עם צאתו של הסינגל. לדברי פרוגי, "הקליפ נראה ממש תיעוד אותנטי של הזמרת מסתובבת בנופי פריז, דרך מה שנראה כמו מצלמת וידאו ישנה".

הצלחה מסחרית
------------

השיר זכה להצלחה רבה בתחנות הרדיו בישראל. במצעד השבועי של מדיה פורסט, נכנס השיר למקום השמיני, עם כ-79 השמעות באותו השבוע. כשלוש שבועות לאחר מכן, הגיע השיר למקום הראשון וצבר כ-165 השמעות באותו השבוע. במצעד הרשמי של גלגלצ, הגיע השיר למקום התשיעי.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 7 |
| היטליסט | 78 |

| 
‏‏‏  **מצעדים שנתיים (התשפ"ג)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 18 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  התאהבנו | שי המבר בקליפ שצולם בעיר היפה בעולם, באתר "סרוגים", 28 בפברואר 2023
2. ↑  "אלי את לי פריז": שי המבר בסינגל וקליפ חדש - ישראלה, באתר ישראלה, ‏4 בפברואר 2023
3. ↑  איריס קול, שי המבר: "יש משהו בשיר הזה שהוא כל כך מדבר את עצמו", באתר רדיו 103
4. ↑   Eli at li Paris שי המבר - אלי את לי פריז, סרטון בערוץ "שי המבר הערוץ הרשמי", באתר יוטיוב (אורך: 04:06)
5. ↑  יעל גלנט, תוצרת הארץ: שי המבר עם שיר חדש מפריז, באתר פרוגי, ‏2 בינואר 2023
6. ↑  עכשיו 14 תרבות ובידור, סימן לבאות? השיר שעוקף אפילו את יוניקורן של נועה קירל, באתר עכשיו 14, 26 במרץ 2023
7. ↑  המצעד השבועי, שבוע 09, 2023, באתר מדיה פורסט ישראל
8. ↑  המצעד השבועי, שבוע 12, 2023, באתר מדיה פורסט ישראל
9. ↑  מדיה פורסט - המצעד הישראלי השנתי לסיכום שנת תשפ"ג | Mysong By Media Forest, באתר www.mysong.co.il (באנגלית)
**קצין ארגון רפואה** (בר"ת: **קא"ר**) הוא קצין בחיל הרפואה, אשר אחראי על פיקוד, ארגון וניהול מערכות הרפואה בצה"ל בשגרה, בפעילות ביטחון שוטף ובעת חירום.

מבין מגוון תפקידי קציני ארגון רפואה ניתן למצוא מפקדי קורסים בבית-הספר לרפואה צבאית של חיל הרפואה, קציני ארגון רפואה בחטיבות (שאף מחליפים במקרים חריגים את קצין הרפואה החטיבתי), באוגדות, בפיקודים השונים, במפקדות ראשיות וביחידות מיוחדות וקצינים במפקדת קצין רפואה ראשי. המשותף לכולם הוא העיסוק בקידום, ניהול, בנייה וארגון נושאי הרפואה בצה"ל, כאשר הפן הטיפולי כמו גם המחקר מוטל בעיקר על קציני הרפואה (רופאים בהכשרתם).

הדרגה הבכירה ביותר לקצין ארגון רפואה היא אלוף-משנה, המוענקת למפקד בית הספר לרפואה צבאית. עד לפני מספר שנים, היה קצין ארגון רפואה נוסף בדרגה זו, ראש מערך הקא"רים, עוזר קצין הרפואה הראשי לארגון, אך במסגרת הארגון מחדש שנעשה בחיל הרפואה בשנים האחרונות, הורד התקן לתפקיד זה לדרגת סגן-אלוף.

תפקיד הקא"ר
-----------

תפקיד הקא"ר נחלק לשלוש קטגוריות מרכזיות: שדה, פיקוד והדרכה, ומטה:

### שדה

בחטיבה סדירה
* הקא"ר שותף בחלק האופרטיבי של החטיבה
* עוסק בבניין הכוח מבחינה רפואית (הוצאה לקורסים והכשרות)
* אחראי לקידום מוכנות הרפואה בחטיבה בכלל המרכיבים (לדוגמה: תכנון תוכניות הסיוע הרפואי בצורות הקרב השונות לחטיבתו)
* אחראי לשמור על הכשירות הרפואית של הצוותים הרפואיים בחטיבה (לדוגמה: תכנון אימונים, ביקורות כשירות ועוד)
* אחראי לתכנון מלאי ותוקף ציוד רפואי לשגרה ולחירום

בחטיבה מרחבית
* אחראי על הפעלת הכוח, פיקוד על אירוע מבחינה אג"מית
* ממונה על שמירת הכוננות רפואית בגזרת החטיבה המרחבית

### פיקוד והדרכה

קא"ר בתפקיד פיקודי כמפקד קורס חובשים בבה"ד 10
* כמפקד קורס חובשים הקא"ר הוא מפקדם של כ-64 חניכים ו 6 אנשי סגל
* המפקד אמון על הכשרתם המקצועית של כלל החניכים עד להסמכתם כחובשים בצה"ל (לדוגמה: העברת שיעורים מקצועיים, פיקוד בסדרה שבמסגרתה מתבצעות פריסות ומתורגלים החניכים בטיפול בנפגעים מדומים ובפינויים)
* מפקד הקורס אמון על מענה פיקודי ואישי לכל צורכיהם השונים של כל חייליו

חונך רפואה במתקן אימונים לוגיסטיים
* הקא"ר אחראי לחנוך מקצועית בתחום הרפואה את גופי הרפואה השונים המגיעים לאימון (מחלקות רפואה גדודיות, פלוגות רפואה ועוד)

### מטה

קא"ר משמש בתפקידי מטה במפקדות השונות
* במפקדת קצין רפואה ראשי כקציני מדורים בתפקידי ניהול ותכנון
* במפקדות הפיקודים והזרועות (חיל האוויר, חיל הים ומפקדת זרוע היבשה) כקציני הדרכה וחמ"ל
* במפקדת שירותי הרפואה

מסלול הכשרתו של הקא"ר ושלבי התפתחותו בתפקיד
-------------------------------------------

קציני ארגון הרפואה מתחילים דרכם הצבאית לרוב כחובשים, למרות שניתן למצוא ביניהם פרמדיקים, אחים ומספר מקצועות פרא-רפואיים.

המיועדים לשמש קציני ארגון רפואה עוברים קורס קצינים בבה"ד 1 לרוב במגמת מעוז, ולאחריו הם עוברים השלמה חילית בבה"ד 10 (בקורס קציני ארגון רפואה). ההשלמה נמשכת כ-12 שבועות.

הקא"ר מתחיל את דרכו בהיותו סגן-משנה ומבצע את התפקיד בדרך כלל עד כניסתו לשירות קבע. תפקיד שני יבצע בדרגות סגן במשך כשנה וחצי עד שנתיים. אם יהיה מעוניין להמשיך את דרכו בצבא, יעבור לתפקיד שלישי (תקן דרגת סרן) במשך כשנתיים.

כשהוא בדרך כלל בן 25, יכול הקא"ר לצאת ללימודים אקדמאים מלאים לתואר ראשון במסגרת תוכנית שירות של חיל הרפואה, בנושאים הקשורים לחיל הרפואה, כגון ניהול מערכות בריאות ורפואת חירום (הכשרה כפרמדיק). לאחר שסיים את הלימודים האקדמאיים יחל הקצין בתפקיד רביעי שעתיד להמשך כשלוש שנים.
עמילן תירס
מודעת פרסומת לעמילן תירס משנת 1894
**עֲמִילָן תִּירָס** (קרוי גם **קוֹרְנְפְלוֹר**) הוא עמילן המופק מגרעין נבט התירס (Cereal Germ), ומהאנדוספרם של גרעיני הקלח. עמילן זה משמש לבישול, אפייה, הסמכת בלילות ורטבים, ייצור סירופ תירס, מניעת התגיישות באבקות (כגון אבקת סוכר) ועוד.

הרכב עמילן התירס עשוי להכיל כ-25% עמילוז ו-75% עמילופקטין. אבקת עמילן התירס המשווקת למאכל מכילה כמויות זעומות של שומן וחלבון, ומורכבת רובה ככולה מפחמימות.

הוספת מים או חלב לעמילן תירס יוצרת דייסה בעלת צמיגות משתנה, בתלות למהירות הגוף הנע דרכה. זוהי אחת מהדוגמאות השכיחות ביותר לנוזל לא-ניוטוני. הכנת תערובת ביחס של מנת מים לשתי מנות עמילן תירס תיצור חומר, שבלישה זריזה בידיים יתנהג כחימר מוצק, אך בזרימה איטית יתנהג כנוזל לכל דבר. בניסוי הוכח כי ניתן לרוץ על פניה של בריכה המלאה בנוזל זה, וכל עוד לא עוצרים ניתן להגיע מקצה אחד לאחר ללא שקיעה והירטבות בנוזל.

תהליך הייצור
------------

עמילן תירס מופק מזן התירס Zea Mays Indentata הידוע כ-Dent Corn. גרעיני תירס מזן זה מכילים כשישים אחוז עמילן, חלקו קשה (עמילן בעל אחוז לחות נמוך) וחלקו רך (בעל אחוז לחות גבוה). קיימים זנים נוספים שיכולים לשמש לייצור עמילן תירס, כגון Zea Mays amylacea, המכיל בעיקר עמילן רך.

גרעיני התירס מושרים במשך 30 עד 48 שעות, במהלכן הם מתחילים לתסוס. גרעין הנבט מופרד מהאנדוספרם בגרעינים, והם נטחנים בנפרד בעודם רוויים. מתוך הבלילה ניתן לשטוף את העמילן ולהסירו. תערובת העמילן מוכנסת לצנטריפוגה על מנת להפריד את העמילן מהגלוטן וחומרים נוספים, ולייבשו. התוצר הסופי לרוב נארז כאבקה, אך ניתן להעביר אותו תהליכי מיון ועיצוב בהתאם לצורך. תוצרי הלוואי מכל שלבי התהליך יוצרים מספוא בהמות זול יחסית.

שימושים
-------

עמילן תירס משמש כמעבה במרבית מוצרי הפודינג הנמכרים במרכולים; ניתן להכין ממנו בקלות פודינג ביתי, על ידי הרתחה בסיר כפול של חלב, עמילן תירס, סוכר וחומרי טעם וריח. על ידי הוספת מי ורדים, וניל וחלב ניתן להכין מעמילן תירס את קינוח המלבי.

ניתן להשתמש בעמילן תירס להסמכת רטבים ומרקים, בתנאי שממיסים אותו קודם לכן במים צוננים, בהם הוא מתמוסס היטב. ערבוב במים חמים עשוי ליצור גושים רבים. דרך נוספת לעודד מסיסות של עמילן תירס היא להוסיף גורם גבישי, כגון סוכר לא טחון לבלילה.

ניתן להשתמש בעמילן תירס כתחליף לטלק באבקה נגד גירוי עור לתינוקות.

ניתן להכין מעמילן תירס תערובות דליקות ונפיצות. עיסה דלילה במיוחד של עמילן תירס במים יכולה לשמש כדיו סתרים, שמתגלית רק בחשיפה לתמיסת יוד.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **קורנפלור** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **עמילן תירס** |

ביאור
-----

1. ↑  השם cornflour מציין בבריטניה עמילן תירס (שמיוחד בשמו cornstarch) ובארצות הברית מציין קמח תירס (שמיוחד בשמו cornmeal). בעברית השם התקבל ככינוי לעמילן תירס, כבבריטניה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  TM 18-5www - ISI Technical Memorandum on Production of Corn Starch, באתר International Starch Institute
2. ↑  Confused About What Cornstarch Really Is?‎, באתר The Soap Kitchen
**אולי נדבר** הוא סינגל של הזמר נדב גדג', שיצא לאור ב-26 בדצמבר 2017. השיר נכתב על ידי קיי בן סלמון ולידור בן דוד, הולחן על ידי סלומון וגדג' ועובד על ידי ינון יהל.

רקע
---

השיר הוא הסינגל הראשון שהוציא גדג' לאחר אלבום הבכורה הבינלאומי שלו, Nadav Guedj, וכן שירו הראשון בשפה העברית. על השיר אמר גדג': "בשנה האחרונה במסגרת הלהקה הצבאית אני שר בעברית בכל מקום בארץ, זה עשה לי חשק להתחיל לכתוב ולהוציא חומרים בעברית. אני מאוד שמח על השיר הזה. כבר הרבה זמן שאני עובד על חומרים בעברית ושמח מאוד מהתוצאה".

וידאו קליפ
----------

לשיר הופק וידאו קליפ רשמי, אשר פורסם בערוץ היוטיוב של גדג' בסמוך לצאת הסינגל. הקליפ בוים על ידי אלעד וייסמן, בדומה לקליפ של השיר "Golden Boy", איתו ייצג גדג' את ישראל באירוויזיון 2015. בקליפ נראה גדג' מסתובב ברחבי מקומות שונים סביב בית מלון, תוך שהוא שר את השיר.

ביקורת
------

דודי פטימר ממעריב אונליין נתן לשיר ביקורת חיובית: "קולו מלא הגרוב והנשמה מתמזג היטב עם הלחן ומלא בחינניות מעט נאיבית, ביישנית וצעירה שתורמת היטב לתדמית ה'מאמי' הלאומי של ישראל. בשורה התחתונה, גדג' מוכיח כי הוא לא זמר של אלבום אחד או זמר שאחרי תוכנית ריאליטי ואירוויזיון נעלם כלא היה. הוא פה בכדי להישאר ולפרוח".

הצלחה
-----

בצאתו זכה השיר להצלחה רבה, תוך שהגיע למקום השלישי במצעד ההשמעות בתחנות הרדיו של חברת מדיה פורסט, ולראשון במצעד הרשמי של גלגלצ. גם במצעדי הפזמונים השנתיים זכה השיר להצלחה, תוך שהגיע למקומות התשיעיים במצעד ההשמעות ברדיו השנתי של מדיה פורסט והמצעד השנתי של גלגלצ בהתאמה, לחמישי במצעד השנתי של כאן גימל, ולשביעי במצעד ההשמעות ברדיו של אקו"ם.

השיר היה לשיר השלישי המושמע ביותר ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי לשנת 2018. נכון לספטמבר 2020, עומד השיר על כשני מיליון וחצי השמעות בפלטפורמה, ובפלטפורמת שיתוף הווידאו יוטיוב, הוא עומד על כ-26 מיליון צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2018)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3 |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 1 |

| 
‏‏‏  **מצעדים שנתיים (2018)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 9 |
| גלגלצ | 9 |
| כאן גימל | 5 |
| אקו"ם | 7 |

קישורים חיצוניים
----------------

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  עמי פרידמן, עברי דבר עברית: נדב גדג' חוזר לשורשים, באתר ynet, 26 בדצמבר 2017
2. ↑  דודי פטימר, ‏גולדן בוי גם בעברית: נדב גדג' הוא המרענן הרשמי של הפופ הישראלי, באתר מעריב אונליין, 26 בדצמבר 2017
3. 1 2  המצעד השבועי, שבוע 01, 2018, באתר מדיה פורסט ישראל
4. 1 2  המצעד השבועי 22.02.2018, באתר גלגלצ
5. ↑  שגיא בן נון‏, הדרה מוחלטת: מתוך 20 השירים הישראלים הכי מושמעים השנה - רק שתי נשים, באתר וואלה!‏, 26 בדצמבר 2018
6. ↑  זה מה ששמעתם: אלו השירים המושמעים ביותר בספוטיפיי, באתר "סרוגים", 4 בדצמבר 2018
7. ↑  *אולי נדבר*, נבדק ב-2020-09-06
8. ↑  יוסי חרסונסקי, ומה עם סטטיסטיקה אמינה?, באתר "יוסמיוסיק"
9. ↑  המצעד השנתי הישראלי תשע"ח, באתר גלגלצ
10. ↑  מערכת כאן, שירי המצעד השנתי תשע"ח - 30 הגדולים!, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 27 בספטמבר 2018
11. ↑  השירים המושמעים ביותר ב-2018, באתר ‏מאקו‏, 26 בדצמבר 2018
**אידיאולוג'יק** הייתה חברת פרסום דיגיטלי ישראלית שהוקמה בשנת 1999. החברה הייתה חלוצה בתחומה[דרוש מקור], ופעלה בתחום הפרסום הדיגיטלי בישראל במשך מספר שנים. בתקופת השיא של החברה, הועסקו בה ובחברות הבת שלה כ-120 עובדים, והיקף פעילותה השנתי הגיע לכ-30 מיליון דולר.

תולדות החברה
------------

אידיאולוג'יק הוקמה על ידי שלושה שותפים ישראלים בשם דורון טל, ינון לנדנברג ואמיר נתן. בשנת 2001 רכשו ינון ודורון את חלקו של אמיר בחברה. לאחר זמן קצר רכשה רשת הפרסום הבינלאומית פובליסיס, 51% מהחברה.

אידיאולוג'יק ניהלה עבור לקוחותיה פעילויות שיווקיות ופרסומיות עם שימוש בכלים טכנולוגיים וקריאייטיביים. החדשנות אותה הציגה החברה באה לידי ביטוי במספר מהלכים אסטרטגיים וכניסה לתחומים חדשים טרם הפיכתם לנפוצים, כגון - כניסה לתחום הווידאו כבר בשנת 2004 (מספר שנים לפני תחילת הפעילות של יוטיוב, לדוגמה), הפרדת תחומי המדיה והקריאייטיב והקמת חברה בת מתמחה לתחום המדיה והקמת מחלקת מדיה חברתית כבר בשנת 2006.

בין לקוחות החברה שניהלו קמפיינים באמצעות אידיאולוג'יק: החברה המרכזית ליצור משקאות קלים, HP, אורנג', דלק מערכות רכב, נסטלה, קוקה-קולה ברוסיה וP&G באירופה.

בזכות היצירתיות והחדשנות של החברה, זכתה החברה בפרסים בתחרויות מקומיות ובינלאומיות.

בשנת 2013 החליטה פובליסיס למזג את אידיאולוג'יק לתוך פעילות יתר יחידות הקבוצה בישראל.

בשנת 2014 מייסדי אידיאולוג'יק, ינון לנדנברג ודורון טל, תבעו את קבוצת פובליסיס העולמית ואת בעלי הקבוצה מוריס לוי.

הערות שוליים
------------

1. ↑  דורון טל, הסיפור של אידיאולוג'יק
2. ↑  אידיאולוג'יק מקימה מחלקת הפקה לסרטוני פרסומת לאינטרנט
3. ↑  מהווילג' בישראל לכיכר האדומה: פובליסיס-אידיאולוג'יק זכתה בתקציב הדיגיטל של קוקה-קולה ברוסיה
4. ↑  קמפיין "מכונת הלייקים" של פובליסיס-אידיאולוג'יק זוכה בפרסים
5. ↑  ענת ביין לובוביץ, מייסדי אידיאולוג'יק תובעים את פובליסיס העולמית, באתר גלובס, 17 בפברואר 2014
**איליי מדמון** (נולד ב-23 בפברואר 2003) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר בהפועל באר שבע וכקפטן נבחרת ישראל לנוער עד גיל 19.

קריירת מועדונים
---------------

מדמון נולד במושב עין הבשור שבדרום, לאביו משה מדמון שמגיע ממשפחת חקלאים מקומית המתמחה בעיקר בגידולי עגבניות. שיחק במחלקת הנוער של הפועל באר שבע.

ב-4 ביולי 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו, כולל בהרכב הפותח, בקבוצה הבוגרת של הפועל באר שבע, בניצחון הביתי 3–1 על הפועל חיפה בליגת העל לעונת 2019/2020. בסך הכל ערך שלוש הופעות בליגת העל בעונה זו, ובעונת 2020/2021 הוסיף 18 הופעות בליגת העל.

ב-26 בנובמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו במפעל אירופי במדי הפועל באר שבע, כשנכנס כמחליף בדקה ה-81 בהפסד החוץ 4–1 לבאייר לברקוזן הגרמנית, במסגרת שלב-הבתים של הליגה האירופית של UEFA לעונת 2020/2021.

ב-9 בספטמבר 2021 הושאל לעונה לבוגרים של בני יהודה תל אביב מהליגה הלאומית. ב-13 בספטמבר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בבני יהודה תל אביב, בניצחון 3–1 על בית"ר תל אביב בת ים במסגרת המחזור השלישי בליגה לעונת 2021/2022. ב-19 בספטמבר 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בבני יהודה תל אביב, בהפסד 4–2 להפועל ראשון לציון במסגרת המחזור הרביעי בליגה. בסך הכל, ערך מדמון 34 הופעות ליגה במדי בני יהודה תל אביב, במשך עונת ההשאלה שלו אליה, בה הבקיע גם 2 שערים.

ב-5 בספטמבר 2022 הושאל מדמון לעונה לבית"ר ירושלים.

נבחרות ישראל
------------

לזכותו שש הופעות במדי נבחרת נערים ב' של ישראל עד גיל 16, ושש עשרה הופעות ואף שער במדי נבחרת הנערים של ישראל עד גיל 17.

מאז 2021 מדמון משמש כקפטן נבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19, והיה שותף להעפלתה של הנבחרת לטורניר הסופי של אליפות אירופה בשנת 2022 בפעם השנייה בתולדותיה. בטורניר הסופי עצמו הבקיע שער אחד בניצחון 4–2 על אוסטריה בשלב-הבתים, ושיחק בכל חמשת משחקי הנבחרת בטורניר הסופי, כולל בהפסד 3–1 לאנגליה בגמר, במשחק שהסתיים בהפסד לאחר הארכה בתוצאה 1–3. מדמון נבחר על ידי אופ״א ל-11 המצטיינים של הטורניר (ביחד עם עמיתיו לנבחרת הישראלית, אוסקר גלוך וסתיו למקין).

לזכותו של מדמון 14 הופעות ושער אחד במדי נבחרת הנוער עד גיל 19.

חיים אישיים
-----------

מדמון, נולד וגדל במושב עין הבשור. הוא בעל דרכון ספרדי.

תארים
-----

הפועל באר שבע
* גביע המדינה: 2019/2020
* אלוף האלופים: 2022

בית"ר ירושלים
* גביע המדינה: 2022/2023

קישורים חיצוניים
----------------

* איליי מדמון, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  יניב טוכמן‏, מושב של כבוד: אילי מדמון עשה את הדרך מהמושב לבמה המרכזית של אירופה, באתר וואלה!‏, 30 ביוני 2022
2. ↑  Hapoel Be'er Sheva vs. Hapoel Haifa - 4 July 2020 - Soccerway, int.soccerway.com
3. ↑  UEFA.com, Leverkusen-H. Beer-Sheva | UEFA Europa League 2020/21, UEFA.com (באנגלית)
4. ↑  איציק כלפי, ‏רשמית: איליי מדמון הושאל מב"ש לבני יהודה, באתר ONE‏, 9 בספטמבר 2021
5. 1 2
6. ↑  2022 Under-19 EURO Team of the Tournament, אתר UEFA, ‏5 ביולי 2022
7. ↑  רענן ברנובסקי‏, "ווינרים אמיתיים": הורי נבחרת הנוער מתגאים בהישג ההיסטורי, באתר וואלה!‏, 3 ביולי 2022
8. ↑  "Ilay Madmon". *Worldfootball.net*.
9. ↑  Ilay Madmon - Player profile 22/23, www.transfermarkt.com (באנגלית)
**יוסף רום** (2 בספטמבר 1932 – 19 בנובמבר 1997) היה פרופסור להנדסה אווירונאוטית בפקולטה להנדסת אווירונאוטיקה וחלל בטכניון וחבר הכנסת מטעם הליכוד. בשנת 1976 זכה בפרס ישראל לטכנולוגיה ולהנדסה.

ביוגרפיה
--------

יוסף רום נולד כיוסף רובינוביץ' בוורשה שבפולין ועלה לארץ ישראל ב-1935. הוא סיים את לימודיו התיכוניים בתיכון עירוני א' בתל אביב. אחר כך למד הנדסת מכונות והנדסה אווירונאוטית במכון הטכנולוגי של אילינוי (אנ') בשיקגו, וקיבל דוקטורט בהנדסה אווירונאוטית במכון הטכנולוגי של קליפורניה בפסדינה בשנת 1957. 

לימד בפקולטה להנדסה אווירונאוטית של הטכניון וכיהן כדיקן הפקולטה. ב-1974 התמנה למופקד הקתדרה ע"ש ליידי דייוויס לאווירודינמיקה ניסויית. הרבה לפרסם מאמרים מדעיים בכתבי עת מקצועיים. היה יועץ למערכת הביטחון ודחף לייצור ישראלי של מערכות נשק מתוחכמות. בשנים 1970-1972 עמד בראש מינהלת נקבות הרוח והמעבדות האווירודינמיות.

### פעילות פוליטית

אחרי מלחמת יום הכיפורים הזהיר בעיתונות נגד התחמשות גרעינית של מצרים, בסיוע ארצות הברית, והיה מהפעילים נגד הנסיגה בסיני. 

באוגוסט 1976 הצטרף לתנועת החרות ושמו עלה כמועמד להתמודד על ראשות עיריית חיפה.

היה חבר הכנסת התשיעית וה-10 מטעם מפלגת הליכוד. לאחר המהפך היה יו"ר הצוות להעברת הממשל ולייעול עבודת הממשלה.

בכנסת היה רום מתומכי המשך פיתוח האריה ופיתוח נשק בישראל בהיקף נרחב יותר ומתומכי הקמת התנחלויות.

### משפחתו

נפטר בחיפה. אלמנתו, יעל רום, הייתה הבוגרת הראשונה של קורס טיס במסגרת צה"ל. לזוג שלושה ילדים: בתם, ורד רום-קידר, היא פרופסור למתמטיקה, שהייתה ראש המחלקה למדעי המחשב ומתמטיקה שימושית במכון ויצמן למדע בין השנים 2014 ל-2016; בתם השנייה, דלית רום שילוני, היא פרופסור לחקר המקרא באוניברסיטת תל אביב; בנם, רמי רום, הוא בעל תואר דוקטור לכימיה ועורך פטנטים.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* יוסף רום, באתר הכנסת

* יוסף רום, באתר כנסת פתוחה
* יוסף מיכלסקי, מירוץ פיתוח אווירונאוטי, דבר, 7 במאי 1976

הערות שוליים
------------

1. ↑  תיכון עירוני א' בתל אביב חינך את תלמידיו לקריירה וזה מה שהם עשו, כותרת ראשית, 23 בנובמבר 1983
2. ↑  כתבה, מעריב, 30 בספטמבר 1966
3. ↑  התעשייה האוירית זקוקה לתגבורת אקדמאים, מעריב, 10 באפריל 1968
4. ↑  קתדרה בטכניון לאווירודינמיקה ניסויית, דבר, 13 בפברואר 1974
5. ↑  שמעון רפפורט, אנו מסוגלים וחייבים לפתח ולייצר לצה"ל את מעוכות הנשק של "הדור הבא", מעריב, 18 בינואר 1974
6. ↑  השקעות נפל בעשרות מיליונים, דבר, 14 בנובמבר 1976
7. ↑  פרופ' י. רום - חתן פרס ישראל בטכנולוגיה והנדסה, דבר, 13 באפריל 1976
8. ↑  יהושע ביצור, דרושה הערכה מחדש בעניין סיני, מעריב, 19 ביוני 1974
9. ↑  מגנה הפעלת המשטרה נגד המפגינים, דבר, 26 באוגוסט 1975
10. ↑  חתן פרס ישראל פרופ' יוסף רום הצטרף לחרות, דבר, 4 באוגוסט 1976
11. ↑  מיזוג משרדי הממשלה יימשך חדשים, דבר, 6 ביוני 1977
12. ↑  כלכלנים בוועדת הכספים מתנגדים לייצור מטוס אריה, דבר, 6 בפברואר 1978
13. ↑  השקעות נפל בעשרות מיליונים בתחום פיתוח מערכות נשק, דבר, 14 בנובמבר 1976
14. ↑  אברהם תירוש, פועלים להחזרת הורוביץ, מעריב, 3 בנובמבר 1978
15. ↑  Dalit Rom-Shiloni, באתר הפקולטה למדעי הרוח (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007267242705171
* GND: 172335922
* ISNI: 0000 0001 0916 4691
* LCCN: n79061188
* NTA: 13023916X
* VIAF: 74515048
* WorldCat: lccn-n79061188

 |
**אורות אדומים** הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית ג'ולייטה. השיר יצא לאור ביולי 2004, כסינגל שלא מתוך אלבום. שיר זה היה לראשון של ג'ולייטה אשר הצליח להיכנס אל מצעד סוף השנה של רשת ג'.

עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-2 במצעד של רשת ג'.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב והולחן על ידי יוסי שוורץ שחר והופק על ידי יעקב למאי. השיר הוא שיר בסגנון הפופ, המשלב בתוכו גם את הסגנון הים-תיכוני, אשר אפיין כמה שירים נוספים מתוך אלבום הבכורה שלה, אני לא ברבי, בו השיר לא נכלל בסופו של דבר.

בנוסף לכך, עלה האודיו של השיר ליוטיוב עשור לאחר צאתו המקורית.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ המלא של השיר הועלה לראשונה ליוטיוב ב-29 במרץ 2009, כמה שנים לאחר צאתו המקורית. הקליפ בוים על ידי ענת זלמנסון-קוזניצוב. לאורכו של הקליפ ניתן לראות את ג'ולייטה במקום דמוי מדבר.

נכון לאפריל 2019, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-300 אלף צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2004)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| רשת ג' | 2 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (2004)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| רשת ג' | 40 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "אורות אדומים" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑  תשס"ד – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
3. 1 2  אורות אדומים – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
4. ↑  אני לא ברבי - אלבום - YouTube, באתר YouTube
5. ↑  penir (2011-08-05), *ג'ולייטה - אורות אדומים / julietta - red lights*, נבדק ב-2019-04-17
6. 1 2 3 4  Anat Zalmanson-Kuznetzov (2009-03-29), *Julietta "Red Lights" ג'ולייטה "אורות אדומים"*, נבדק ב-2019-04-17