recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**סאני בצ'ירוביץ'** (בסלובנית: **Sani Bečirovič**; נולד ב-19 במאי 1981) הוא כדורסלן עבר סלובני, ששיחק בעמדת הקלע.

קריירת משחק
-----------

### מועדונים

את הקריירה המקצוענית שלו החל בצ'ירוביץ' בשנת 1999 באולימפיה ליובליאנה, איתה היה שותף לזכייה בגביע הסלובני בעונת 1999/2000 ובגביע ובאליפות סלובניה בעונת 2000/2001. לאחר מכן עבר בצ'ירוביץ' לשחק באיטליה בקבוצת קינדר בולוניה. בולוניה זכתה בגביע האיטלקי ב-2002 והגיעה עד לגמר היורוליג, שם הפסידה לפנאתינייקוס 89:83. פציעה קשה בברכו השביתה אותו לתקופה ארוכה. גם לאחר ששב לשחק כדורסל ההחלמה לא הייתה מלאה והפציעה המשיכה לתת אותותיה גם בשנים הבאות. תביעה שהגיש נגד קבוצתו, יחד עם קשיים כלכליים שבהם היה מצוי המועדון, גרמו להורדת המועדון לליגה השנייה על ידי בית המשפט.

בדראפט 2003 נבחר בצ'ירוביץ' במקום ה-46 על ידי דנוור נאגטס אולם נשאר באירופה ושיחק בנובו מסטו בעונה שלאחר מכן. בעונת 2004/05 שיחק בקסטיגרופ וארזה ובסיומה עבר לעונה אחת בקלימאמיו בולוניה.

ב-2006 עבר לפנאתינייקוס. בשנתיים ששיחק בפנאתינייקוס נהנתה קבוצתו משליטה מוחלטת בכדורסל היווני וזכתה בשתי אליפויות ובשני גביעים. בנוסף, זכתה הקבוצה באליפות היורוליג ב-2007. ביולי 2008, עקב סכסוך שהתגלע בין בצ'ירוביץ' למאמנו ז'ליקו אובראדוביץ' בנושא דקות המשחק שקיבל, עזב את פנאתינייקוס וחתם בוירטוס רומא. לאחר עונה אחת בקבוצה האיטלקית שב בצ'ירוביץ' לליובליאנה.

### נבחרת סלובניה

בשנת 2000 היה בצ'ירוביץ' השחקן הבולט של נבחרת סלובניה באליפות אירופה עד גיל 20. בגמר הוביל את נבחרתו לזכייה בטורניר כשקלע 17 נקודות בניצחון על נבחרת ישראל 66:65.

במדי נבחרת הבוגרים של סלובניה שיחק בצ'ירוביץ' באליפויות אירופה ב-1999 (מקום 10), 2001 (מקומות 13-16) ו-2005 (מקום 6). את האליפות ב-2003 החמיץ בשל הפציעה בברכו ולפני האליפות ב-2007 הודיע שלא יגיע בשל החשש שהשתתפות בטורניר תיצור עומס נוסף על ברכו, ממנה סבל כאבים לאורך העונה. ב-2006 השתתף באליפות העולם עם נבחרתו שסיימה במקום ה-12.

קריירת אימון
------------

בעונת 2015/2016 היה בצ'ירוביץ' עוזרו של המאמן אלכסנדר ג'ורג'ביץ' בפנאתינייקוס.

חיים אישיים
-----------

בצ'ירוביץ' מחזיק בדרכון איטלקי בעקבות נישואיו לאיטלקייה. לזוג שני ילדים. אביו, ממי בצ'ירוביץ', הוא מאמן כדורסל.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **סאני בצ'ירוביץ'** |

* סאני בצ'ירוביץ', ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* פרופיל, באתר Basketball-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר פיב"א
* פרופיל, באתר היורוליג
* סאני בצ'ירוביץ' באתר היורוליג

הערות שוליים
------------

1. ↑  יורוליג: פנאתינייקוס ניצחה את קינדר בולוניה בגמר, באתר ynet, 6 במאי 2002
2. ↑  יורוליג: בצ'ירוביץ' בנובו מסטו, בריץ' בז'לגיריס, באתר ynet, 2 באוקטובר 2003
3. ↑  אהוד כהנים ואהרל'ה ויסברג, בצ'ירוביץ' חתם ברומא, וורן מועמד לדינמו, באתר ynet, 4 ביולי 2008
4. ↑  שלומי פרי, על כנפי אליהו, אתר ספסל, 6.7.05
5. ↑  גם סאני בצ'ירוביץ' יבריז מאליפות אירופה, ONE,‏ 15.7.07
**בית המורים**, בית מספר 25 ברחוב הראשונים במטולה, הוא המבנה ששימש למגורים של מורי המושבה, ושהיה לבית הספר הראשון במושבה. המבנה כיום משמש למשרדי המועצה הדתית והרבנות במטולה.

רחוב הראשונים וכל הבתים בו, בית המורים ביניהם, הוגדרו כאתרי מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.[דרוש מקור]

תיאור המבנה
-----------

המבנה המקורה, בית אבן חד קומתי צנוע, נבנה מאבני כורכר שנחצבו באזור. סגנון הבית היה אופייני לבתים שנבנו על ידי אנשי הברון רוטשילד עבור איכרי מטולה. הבית שופץ עם השנים וטויח כך שכיום לא ניתן לראות את קירות האבן. למבנה המקורי נוספה מרפסת מקורה.

היסטוריה
--------

ראשית החינוך העברי באזור הגליל העליון היה בשלהי המאה ה-19, עם המורים יצחק אפשטיין ושמחה וילקומיץ שלימדו וניהלו בבתי הספר בצפת, ראש פינה ומטולה, בין היתר. המורה הראשון במטולה היה אפשטיין, שעלה למושבה עם החלוצים המייסדים והחל ללמד בה ב-1896, שם לימד עד 1899. כשעזב ללמוד בשווייץ ב-1903 החליף אותו המורה שמחה וילקומיץ, שהעמיק את הלימודים באמצעות טיולים וקישור לטבע והתמקד בזהות הציונית הלאומית, למרות התנגדות שמרנית של הורי התלמידים. וילקוביץ לימד בבית הספר עד מותו ב-1918.

תושבי המושבה, שראו את החשיבות הגדולה בחינוך, השקיעו בהקמת בית למורי היישוב ב-1903, הבית שימש גם כמגורי המורים וגם כבית הספר. שיטת הלימוד הייתה לפי החינוך הלאומי העברי "החדש", ששילב בין שיטת הלימוד בחדר וחומרי ותרבות הלימוד האירופאים. ניתנה חשיבות גדולה ללימוד העברית כשפת אם, בעידן בו מרבית בתי הספר לימדו עברית כשפה זרה, ונלמדו תכנים בשיטה שהתמקדה בלימוד טבעי, באמצעות חמשת החושים ולפי דרגות קושי. בבית הספר הונהגה תלבושת אחידה כמנהג בתי הספר האירופאים, והושם דגש על השוויון בין המעמדות ובין העדות. בבית הספר הטמיעו אפשטיין ווילקומיץ את הניב הגלילי הייחודי, שהיה שונה מהעברית שהייתה נהוגה במרכז הארץ, היה פשוט יותר ללמידה והפך למקור גאווה לצעירי היישובים בצפון. בזכות שיטת הלימוד הייחודית והשם הטוב שנוצר לבית הספר, היו מגיעים מורים ותלמידים מרחבי הארץ ללמוד בו.

מורים נודעים נוספים שלימדו בבית הספר הם פתחיה לב-טוב, יהודה ענתבי, אברהם סולודר, ישראל דושמן ודוד מילר.

ביאורים
-------

1. ↑  בבית הספר במטולה למדו ביחד יהודים וערבים כאחד.

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  בית המורים במטולה, באתר מלון
2. 1 2 3  פרופ' יובל דרור, 'בית-הספר הכפרי' במושבות הגליל העליון בראשית המאה, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח, 1991
3. 1 2 3  זאב אבנר, **״סיפורי בתים: סיפורם של שבעים בתים בתולדות ההתיישבות״**, הוצאת אורבך בע״מ, 1988
4. ↑  עפרי אילני, שפות נכחדות - ניב גלילי, באתר הארץ, 4 באפריל 2010
סמליל היכל התרבות בבית העם
**בית העם** **ברחובות** הוא מבנה ציבורי, שבשנת 1912 חברת "כרמל" החלה את בנייתו. האתר הוכר כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.

בית העם שימש כמרכז החיים התרבותיים, החברתיים והציבוריים של המושבה. באוקטובר 2014 נחנך בית העם המשוחזר והמורחב ברחובות.

ההיסטוריה של בית העם ברחובות
----------------------------

בחורף 1912 (תרע"ב) החלו את בניית בית העם על ידי חברת "כרמל". שנה לאחר מכן נחנך ברחוב יעקב פינת מנוחה ונחלה.

בית העם שימש את ועד המושבה להרצאות, לדיונים, לטקסים ולמופעים.

בית העם שימש גם כמרכז החיים התרבותיים, החברתיים והציבוריים של המושבה. סביבו התקיימו חגיגות שאליהן הגיעו מכל רחבי הארץ והעולם.

ככל הנראה בבניית בית העם מודל ההשראה היה מהמושבה הטמפלרית בירושלים.

בית העם מזכיר טירה עתיקה ומשלב אלמנטים מחומת ירושלים.

בעקבות העלייה החמישית המושבה התרחבה, ועקב כך בשנת 1933 הוקם ליד בית העם בית קולנוע הכולל שני יציעים, גג נפתח, קומת מרתף וחדר הקרנה. באותה הזדמנות בית העם הוסב לאולם הקרנה קטן נוסף.

במרוצת השנים בנוסף לבית הקולנוע נוספה הספרייה העירונית.

במלאת 90 שנה לבניית בית העם ו-30 שנה לבימת הנוער העירונית נחנכה רחבה מחודשת בחזית הבית. ברחבה שני מבוכים קבועים, ראשונים מסוגם בארץ, שעוצבו על ידי האמנית רחלי רוגל.

בית העם המודרני
---------------

בית העם לאחר השיפוץ 2014
אתר שהוכר כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, 2015
בית העם לפני השיפוץ, 2012
באוקטובר 2014 נחנך בית העם המשוחזר והמורחב, הכולל היכל תרבות ואת "בימת הנוער" של רחובות. הבניין המקורי מהווה מבואה לבניין המורחב.

בית העם מציע תחומי תרבות שונים: תיאטרון, מוזיקה, מחול, קולנוע, בידור ועוד.

מדי יום מבקרים בהיכל מאות אנשים בגילאים שונים וטעמים מגוונים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית העם ברחובות** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בית העם ברחובות

הערות שוליים
------------

1. ↑  הקוד המזהה של האתר בתחרות "ויקיפדיה אוהבת אתרי מורשת" הוא 9-8400-001
2. ↑  אתר למנויים בלבד עופר אדרת, בית העם ההיסטורי של רחובות בן 100, וחוזר מחדש לחיים, באתר הארץ, 2 באוקטובר 2014
3. 1 2 3  בית העם, באתר הארכיון לתולדות רחובות
4. 1 2 3 4  אחרי 100 שנה: בית העם של רחובות מתחדש, באתר x net
5. ↑  בית העם, באתר רחובות
6. 1 2  בית העם רחובות- היכל התרבות העירוני, באתר רחובות
7. ↑  אתר בית העם
**צחי קומה** (נולד ב-7 בספטמבר 1982) הוא עיתונאי, מפיק ומנחה טלוויזיה ורדיו ישראלי. במרץ 2024 מונה לתפקיד סגן העורך הראשי של וואלה.

ביוגרפיה
--------

צחי קומה נולד וגדל בטבריה. לאחר שירותו הצבאי כמפקד טירוני מקא״ם וסגן מפקד מחנה אוגדה 366, עבר לתל אביב והחל לעסוק בייעוץ תקשורתי, אסטרטגיה, הפקות ויחסי ציבור.

ב-2007 החל לשמש כראש דסק הבידור, התרבות והחברה של "ידיעות אחרונות" ועורך מדור הרכילות "העלוקה", מדור אותו כתב במשך 13 שנים.

החל משנת 2008 הגיש פינת בידור בתוכנית הבוקר של ערוץ 2 וערוץ 10 וכן בתחנות רדיו שונות ובהן רדיו ללא הפסקה ורדיו ירושלים.

בשנת 2009 החל קומה להרצות ולהנחות אירועים שונים ברחבי הארץ.

בשנת 2012 הנחה את תוכנית הראיונות "שמועה אופנתית" בערוץ האופנה. בשל הצלחת התוכנית, ששודרה גם בערוץ 10. בשנת 2013 הגיש את התוכנית "שמועות" בערוץ 10, תוכנית ראיונות אישית בה הוא מעמת ידוענים עם שמועות שהתפרסמו עליהם.

בתחילת 2015 החל להנחות תוכנית שבועית בשם "סלבריישן" בערוץ 2 של רשת.

באוקטובר 2015 החל להנחות תוכנית רדיו ברדיוס 100FM וברדיו לב המדינה בשם "עולים קומה", שם הוא מסכם את השבוע האחרון, כשלצידו ידוען אורח.

במקביל לעבודתו ב"ידיעות אחרונות", החל קומה ליצור סרטי דוקו לזכיינית ערוץ 2 - רשת. במקביל פיתח את תוכנית האולפן שלו ויצא לראיין את הסלבריטאים בסביבתם הטבעית, בביתם ("סלבריישן עד הבית"). התוכנית שודרה ברצועת הפריים טיים של הערוץ.

בשנת 2017 פיתח יחד עם רן עוזר את הפורמט הטלוויזיה "פושאפ", תוכנית ראיונות עם סלבריטאים בחדר הכושר, בה נוגע קומה בנושאים של דימוי גוף, ביטחון עצמי, הרגלי כושר והתזונה של הסלבריטאים.

בשנת 2019 התחתן עם בן זוגו רן עוזר, בעל משרד יחסי ציבור, תוכן ואסטרטגיה.

בשנת 2020, עם פרוץ משבר מגפת הקורונה בישראל, הקים אתר חדש הנושא את שמו שעוסק בתוכן בשלל תחומים ובמדור המלצות - "צחי קומה ממליץ".

באוקטובר 2021 העונה השישית של תוכנית האירוח "סלבריישן" בהגשתו עלתה לשידור בערוץ רשת 13 וזכתה להצלחה רבה. בעונה התארחו בין היתר: רן דנקר, מירי מסיקה, עדן חסון, חנה לסלאו, יובל המבולבל ועוד.

במרץ 2024 מונה קומה לתפקיד סגן העורך הראשי של וואלה. 

קומה מפיק ומנחה מופעים ופאנלים מקצועיים בנושאים שונים ומנחה סדנאות העצמה אישית, ביטחון עצמי, עמידה מול קהל, שפת גוף ותקשורת בין אישית.

קישורים חיצוניים
----------------

* צחי קומה - המגזין, האתר הרשמי
* שמועה אופנתית, באתר ynet
* דוד אברהם‏, מלחששים ש... באתר וואלה!‏, 9 באוקטובר 2013
* צחי קומה עושה סדר בשמועות בתוכנית טלוויזיה חדשה: "האורח הראשון יהיה עופר שכטר"(הקישור אינו פעיל), באתר רדיו ללא הפסקה
* חני יודל, ה’עלוקה’ החדש של ידיעות אחרונות’: צחי קומה, באתר ביזפורטל‏, 1 ביולי 2007

הערות שוליים
------------

1. ↑  טלטלות בתקשורת הישראלית: גולן יוכפז עוזב את חדשות רשת, צחי קומה את "ידיעות", באתר וואלה!‏, 28 במאי 2019
2. ↑  הזמינו אתכם ל"סלבריישן" ? באתר רשת  
אביעד קדרון‏, מלך השכונה: "סלבריישן" מנפצת את בועת הסלבס ומתנפצת בעצמה, באתר וואלה!‏, 4 בינואר 2015
**את עיניך שא מזרחה** הוא שיר שהקליטה להקת פיקוד המרכז. הוא התפרסם ב־1985 כאחד משיריה של תוכנית מס' 21 של הלהקה, "בשערייך יריחו". אורי קריב הלחין ועיבד אותו למילותיו של יורם טהרלב.
השיר, שהיה אחד משיריה הבולטים של התוכנית, נכלל גם באלבום ששמו כשם התוכנית שיצא באותה השנה. הסולן היה רועי ששון, ודוד ד'אור סיפק לו קול שני.

רקע וכתיבה
----------

ב־1978 פירק הרמטכ"ל רפאל איתן את הלהקות הצבאיות, בהן להקת פיקוד המרכז, בטענה שהן כבר לא משמשות את יעודן האמיתי – לעודד חיילים לאחר הקרב. ב־1985 הוקמו הלהקות מחדש, ולהקת פיקוד המרכז הפיקה את תוכניתה ה־21, "בשערייך יריחו". התוכנית הוכנה בקפדנות על רקע הצלחתן של הלהקות המתחדשות האחרות. חלק מחבריה הובאו ממקהלת צה"ל, ההפקה הייתה איכותית ומיטב הכותבים לקחו חלק בכתיבת המערכונים והשירים. התוכנית, שעלתה בינואר 1985, נחלה הצלחה, כמה משיריה הפכו להיטים, וחברי הלהקה הופיעו ברחבי הארץ ובתוכניות טלוויזיה. בתוכנית בלטו השירים "יא ליל", "את עיניך שא מזרחה", "נאהב", ו"מכתב קטן", והשתתפו בה דוד ד'אור (אז נחייסי), מירון מינסטר, רועי ששון וסיגי חזמה.

השיר של טהרלב מזכיר את "ארץ הבקעה על שתי גדותיה", ש"צומחת ועולה מתוך אלפי שנותיה", באופן שמביע תקווה ושלום. בניגוד ליוצרים אחרים, קולו של טהרלב לא נשמע בנושאים פוליטיים: 

> 
> כל יוצר שמזדהה עם עמדה פוליטית גורם לעצמו נזק. אני לא מדבר על שיקולים מסחריים, אלא על התקבלות של היצירה. אני יכול להגיד לך שאני תמיד בעד דרך האמצע. הרבי מקוצק אמר שרק סוסים הולכים באמצע, ויהודי הולך או בימין או בשמאל. אבל אני יודע את הסכנות של מעורבות פוליטית, ואני לא רוצה להרוויח מה שאני יכול להרוויח ולא לסכן את מה שאני יכול לסכן.
> 
> 
> 
> — יורם טהרלב, 2013
>

הצלחה
-----

"את עיניך שא מזרחה" הוצג כמועמד למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ב־1 באוקטובר 1985, זכה להצלחה וצעד 13 שבועות, עד 14 בינואר 1986, אז יצא מהמצעד. בשיאו הגיע השיר למקום השני (ב־3 בדצמבר 1985).

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (1985)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | רשת ג' | 2 |

קישורים חיצוניים
----------------

* אקורדי השיר "את עיניך שא מזרחה" באתר Tab4u
* סרטון השיר "את עיניך שא מזרחה" באתר יוטיוב
* [https://wikidata-externalid-url.toolforge.org/?p=10431&url\_prefix=https://shironet.mako.co.il/artist?type%3Dlyrics%26lang%3D1%26&id=lang%3D1%26prfid%3D585%26wrkid%3D492 lang=1&prfid=585&wrkid=492 מילות השיר "את עיניך שא מזרחה"] באתר שירונט
* ביצוע השיר בתוכנית "להיט בראש" של הערוץ הראשון, באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  נתוני היצירה, באתר אקו"ם, 18 במרץ 2004, בדיקה אחרונה ב־23 בספטמבר 2022
2. 1 2  שרים במדים – בשערייך יריחו, באתר army-bands.co.il, בדיקה אחרונה ב־23 בספטמבר 2022
3. ↑  יעקב בר-און, ‏גילה את נועה קירל וכיכב עם יהורם גאון: אורי קריב חוגג 70, באתר מעריב אונליין, 27 באוגוסט 2019
4. 1 2  להקת פיקוד המרכז, באתר nostal.co.il, בדיקה אחרונה ב־23 בספטמבר 2022
5. ↑  להקת פיקוד המרכז, באתר הספרייה הלאומית, בדיקה אחרונה ב־23 בספטמבר 2022
6. ↑  אמילי עמרוסי, כך נוצרו הפזמונים הגדולים, באתר ישראל היום, 18 באוקטובר 2013, בדיקה אחרונה ב־23 בספטמבר 2022
7. ↑  השיר מוצג ב"פינה לשיפוטכם" של מצעד רשת ג' ב־1 באוקטובר 1985, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־23 בספטמבר 2022
8. ↑  השיר יוצא מהמצעד, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־23 בספטמבר 2022
9. 1 2  מיקום שיא במצעד השבועי של רשת ג' (מקום שני), באתר פזמונט, 3 בדצמבר 1985, בדיקה אחרונה ב־23 בספטמבר 2022
רבי **יצחק שטרנהל** (נכתב גם: שטערנהעלל) (תר"ע - תש"מ) היה ראש ישיבה בעיר מונקאטש לפני השואה, רבה של שארית הפליטה בזלצבורג אחרי המלחמה, ורב קהילת "מחזיקי הדת" בבולטימור. מחבר הספרים **כוכבי יצחק** ועורך ומוציאו לאור של כתב העת **הכוכב**.

קורות חייו
----------

נולד בי' באדר ב' תר"ע בעיר גארליץ לרבי דוד ולרבקה (בת נתן ליב טארים).

באמצע מלחמת העולם הראשונה עזבו משפחתו את גארליץ ועברו לצאנז שם למד בילדותו ובישיבה שם. באותו הזמן למד גם בעיר אושפיצין אצל רבי יעקב דוד הכהן בארנפריינד. לאחר מכן למד בישיבת "דרכי תשובה" במונקאטש.

בשנת תרצ"ה החל להוציא את כתב העת הכוכב, ממנו יצאו עשר חוברות. 

בשנת תרצ"ט נישא בראשונה לרחל לאה בת רבי אהרן צבי קסטנבוים מו"ץ בטיסא – אילאק. להם נולדו שני ילדים נתן ליב ושפרה בונה. אשתו ושני בניו, חמיו וחמותו, נהרגו בשואה.

בשנת תש"ג הגיע לבדו לעיר פעסט ונשאר בה עד סיום המלחמה.

בערב פסח תש"ו הגיע לעיר זלצבורג באוסטריה, וכעבור שנה נתמנה לכהן כרב שארית הפליטה בעיר. שם כיהן ארבע שנים.

בשנת תש"ט נישא בזיווג שני לרבקה בת יהושע זיידנפלד.

בשנת תשי"א הגיע לניו יורק וחזר להוציא את הירחון "הכוכב". כעבור שנתיים נבחר לכהן כרב קהילת "מחזיקי תורה" בעיר בולטימור.

בסוף שנת תשל"ט עבר תאונת דרכים קשה, ובכ"ח בניסן תש"מ נפטר, ונקבר בהר הזיתים בירושלים.

לקריאה נוספת
------------

* **לדמותו של המחבר**, בסוף הספר כוכבי יצחק על הירושלמי ח"ב, ניו יורק תשנ"ג

קישורים חיצוניים
----------------

* הספרים **כוכבי יצחק** באתר היברו בוקס:
	+ **חלק א (זכר דוד)**, ברוקלין תשכ"ט
	+ **חלק ב (אהל רחל)**, ברוקלין תשל"ב
	+ **חלק ג (זכר יהושע)**, ברוקלין תש"מ
* כרכי הירחון **הכוכב** באתר היברובוקס:
	+ **מונקאטש שנה א חוברת א**, תרצ"ה
	+ **ארצות הברית שנה א חוברת א**, תשרי תשי"ב 1952
	+ **ארצות הברית שנה א חוברת ב**, חשון תשי"ב 1952
	+ **ארצות הברית שנה א חוברת ג**, חנוכה תשי"ב 1952
	+ **ארצות הברית שנה א חוברות ד ה**, אדר ניסן תשי"ב 1952
* **למכה מלכים**, מונקאטש תרצ"ב
* דוד שטרנהל, **מגילת יוחסין**, באתר אוצר החכמה
**בית על ההורן** (בגרמנית: **Musterhaus Am Horn**) הוא בית מגורים בוויימאר שבגרמניה, שעוצב בידי הצייר גיאורג מוש ובסיועם של תלמידי ומורי המוסד. הבית הוקם במסגרת תערוכה שערך הבאוהאוס בעיירה, שהתקיימה מיולי עד ספטמבר 1923. זה היה המבנה הראשון המבוסס על עקרונות העיצוב של הבאוהאוס, אשר חולל מהפכה בחשיבה האדריכלית והאסתטית של המאה ה-20. בשנת 1996 הוכרז הבניין אתר מורשת עולמית של אונסק"ו.

עיצוב הבית
----------

הבית נבנה בקצה העיירה ומחוץ לקמפוס הבאוהאוס הראשי, על אדמה ששימשה כגן ירק, כשהרעיון היה שהוא יהווה דגם לשכונה שלימה שתבנה באמצעות שכפול תוכנית הבית, מהלך שלא יצא אל הפועל. עיצובו חריג בנוף הבנייה הטיפוסי בוויימאר המתהדרת בבנייה כפרית ושמרנית. הוא מעוצב בסגנון הבינלאומי עם גג שטוח, מטויח בצבע לבן ומורכב מגושים קופסתיים פשוטים בצורתם. תוכנית הבית הייתה החידוש המרכזי והיא הציגה חדר מגורים (סלון) מרווח בעל תקרה גבוהה שבשונה מהנהוג הוא לא פנה אל הגינה המקיפה את הבית, אלא הוקף כולו בחדרים השונים (שינה, רחצה, מטבח, עבודה) שהיו קטנים יחסית ועוצבו בהתאם לשימושם.

בהתאם לתפיסת העולם שגובשה בבאוהאוס הוקם הבית באמצעות מעורבות התלמידים שהתנסו באופן מעשי בבנייה ובייצור תעשייתי של החפצים והכלים ששולבו בו. כל רהיט בוצע בסדנאות הבאוהאוס (בין השאר על ידי מרסל ברויאר, אדריכל ומעצב רהיטים שהיה אז תלמיד במוסד) לרבות עיצוב הקרמיקה למטבח וגופי התאורה (שבעיצובם הוביל לסלו מוהולי-נג'י, מורה במוסד).

תולדות הבית
-----------

הבית שנבנה במיוחד לתערוכת הבאוהאוס ב-1923 הפך לאטרקציה המרכזית בתערוכה ומשך אליו עניין רב. התושבים המקומיים העניקו לו את הכינוי "Kaffeemühle" (מטחנת הקפה) בגלל צורתו הריבועית וגגו הבולט, שהזכיר להם מטחנת קפה טיפוסית בתחילת המאה ה-20. התייחסות התקשורת לבית נעה בין הערצה אוהדת, ולעיתים קרובות יותר, דחייה גלויה. לאחר התערוכה נמכר הבית ועבר שינויים לאורך השנים. ב-1998 נרכש על ידי העירייה שהחכירה אותו לאוניברסיטת באוהאוס ויימאר, והיא שהביאה לשיקום כללי ראשוני. צוות האוניברסיטה ותלמידיו השתמשו בבניין ונערכו בו תערוכות ואירועים. בשנת 2018 נערך במבנה תהליך שימור יסודי והוא עתיד להיפתח לציבור במאי 2019 כאתר תיירות לכבוד שנת ה-100 לבאוהאוס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית על ההורן** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של בית על ההורן (בגרמנית)
* הבית על ההורן (אורכב 16.04.2019 בארכיון Wayback Machine) באתר "100 לבאוהאוס"
* מיכאל יעקובסון: באוהאוס חוגגים רק פעם במאה שנה: האירועים הבולטים בגרמניה ובעולם, 25 בינואר 2019, xnet

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007295401105171
* GND: 4513333-5
* LCCN: sh2002008813
* VIAF: 305933735
* WorldCat: viaf-305933735

 |
**איילת זוסמן** (נולדה ב-1979) היא מאמנת התעמלות אמנותית ישראלית.

ביוגרפיה
--------

זוסמן נולדה גדלה בחולון, ולמדה במגמת בספורט בתיכון קריית שרת חולון.

בילדותה עסקה בהתעמלות אמנותית והתאמנה אצל המאמנת אירה ויגדורצ'יק. בגיל 15 הוכתרה כאלופת ישראל. בגיל 17 פרשה מפעילות.

זוסמן שירתה בצה"ל בתור מדריכת קרב מגע וכקצינת אימון גופני.

באולימפיאדת ביג'ינג' 2008 הייתה המאמנת של אירה ריסנזון. שימשה ככוריאוגרפית ומאמנת במועדון הפועל ראשון לציון וככוראגורפית של נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותיתושל נטע ריבקין.

בשנת 2021 זכתה חניכתה לינוי אשרם במדליית הזהב באולימפיאדת טוקיו.

לזוסמן תואר ראשון במִנהל עסקים וניהול ספורט מהמרכז האקדמי רופין.

בשנת 2022 זכתה חניכתה דריה אטמנוב במדליית הזהב באליפות אירופה, ובשנת 2023 במדליית הארד בקרב רב באליפות העולם.

קישורים חיצוניים
----------------

* אסי ממן, ‏המאמנת שמאחורי סיפור ההצלחה של לינוי אשרם, באתר ONE‏, 21 באוקטובר 2019
* איילת זוסמן, ברשת החברתית פייסבוק

* איילת זוסמן, ברשת החברתית אינסטגרם

הערות שוליים
------------

1. ↑  אסי ממן, ‏המאמנת שמאחורי סיפור ההצלחה של לינוי אשרם, באתר ONE‏, 21 באוקטובר 2019
2. 1 2  אורית מרלין-רוזנצוייג, איילת זוסמן, המאמנת של לינוי אשרם: "היא היתה בת 10 עם ברק בעיניים. התאהבתי בה", באתר ynet, 13 באוגוסט 2021
3. ↑  אתר למנויים בלבד אורי טלשיר, אליפות אירופה בהתעמלות אמנותית: היא רק רוצה לגרום להן לרקוד, באתר הארץ, 17 ביוני 2016

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987011001476005171
* VIAF: 309856552
* WorldCat (עם VIAF): 309856552

 |
חדר האוכל בבית פיינברג
חוטר מדקל אבשלום בחצר בית פיינברג
**בית פיינברג** הוא מבנה היסטורי בחדרה, אשר הוקם בשלבים החל בשנת 1895 או 1896 בידי ישראל (לוליק) פיינברג, והיה אחד המבנים הראשונים ביישוב. כיום שוכן הבית ברחוב ז'בוטינסקי 34 בעיר ומשמש כמוזיאון ומרכז תרבות.

היסטוריה
--------

גרעין המבנה נבנה מאבני כורכר, ובשל הקושי בהשגת היתרי בנייה מהשלטונות העות'מאנים בארץ שימש תחילה כרפת או כאורווה. ב-1898 עברה משפחת פיינברג מיפו לחדרה והתגוררה בבית, אך שבה עד מהרה ליפו, לאחר שכל בני המשפחה חלו בקדחת. בניית הבית וקנית האדמות החקלאיות מומנו ברובם על ידי דב (בוריס) פינברג, אחיו של ישראל, אשר המשיך לחיות ברוסיה בחלק מהזמן עבד שם והשקיע כספים רבים בבנית הבית ובקנית אדמות חדרה. רק בשנת 1906 או לאחריה, החלה בניית אגפיו האחרים של המבנה, שהוקמו סביב חצר פנימית בצורת האות ח'. בצלע המערבית של המבנה נבנו ארבעה חדרים וחדר אוכל שפנה אל החצר הפנימית. באגף הצפוני היו שתי קומות, ובין היתר הותקן בו בית שימוש, דבר יוצא דופן לתקופה. באגף הדרומי נבנו חדרי השירות: מטבח, אמבטיה ומגורי העוזרת. בחצר הפנימית טיפחה אם המשפחה פניה פיינברג, גן ורדים ואירוסים, וכאשר הברון אדמונד רוטשילד ביקר בבית בשנת 1914, העניקה לו זר ופקעות אירוסים. מתחת למבנה נחפר מרתף גדול שתקרתו מקומרת, ובעת גירוש תושבי דרום הארץ בידי הטורקים התגוררו בבית קרובים ומכרים של המשפחה, והמרתף שימש להטמנת חפצי ערך. בני משפחת פיינברג היו ידועים כאניני טעם, דבר שבא לידי ביטוי בריהוט ובכלי הבית, ובציורי קיר בסגנון אר דקו ואר נובו. במאורעות תרפ"א שהתרחשו ב-6 במאי 1921, הותקפה חדרה בידי פורעים ערבים מטולכרם. בתיה הדרומיים של המושבה נעזבו ו-14 מהם, ובהם בית פיינברג, נבזזו והועלו באש. פניה פיינברג לא חזרה מאז לגור בבית, והוא היה נטוש ומוזנח במשך עשרות שנים.
הבית תואר רבות בספר אות מאבשלום.

כיום
----

המבנה שופץ על ידי עיריית חדרה, משפחת פיינברג, המועצה לשימור אתרי מורשת, קרן קיימת לישראל ומוזיאון החאן בחדרה, והושב למצבו בתחילת המאה ה-20. בין היתר שוחזרו גם ציורי הקיר. בשנת 2008 נפתח במקום מרכז תרבות ומוזיאון המציג את תולדות משפחת פיינברג, תוך שימת דגש על אבשלום פיינברג. בחדר האוכל מוצג סרט תיעודי המתאר את שיפוץ הבית ושימורו, ובחצר הפנימית פועל בית קפה. בחצר גדל חוטר מדקל אבשלום שהיה במקום נפילתו ליד רפיח. המקום מופעל על ידי 'נחלים החברה לפיתוח תיירות חדרה'

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית פיינברג** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בית פיינברג
* בית פיינברג באתר המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל
* בית פיינברג באתר העירוני לתיירות ובילוי בחדרה
בית פלגסטאף בשנת 1846
**בית פלגסטאף** (באנגלית: **Flagstaff House**) הוא מבנה היסטורי הממוקם בפארק הונג קונג שבאי הונג קונג, בדרך קוטון טרי (Cotton Tree Drive).

המבנה שימש את מגורי מפקד כוחות הצבא הבריטיים באי, וכיום משמש כמוזיאון לכלי תה.

היסטוריה
--------

בית פלגסטאף נבנה בשנת 1846 על מנת לשמש כביתו של מפקד הצבא הבריטי בהונג קונג. המבנה נבנה כחלק ממבני המגורים - מגורי ויקטוריה (Victoria Barracks) שהוקמו על גבעה הצופה על דרך המלכה (Queen's Road). באותה עת מחנה צבא זה היה בסמוך לחוף הים. המבנה נקרא בשם "בית המפקדה" (**Headquarter House**) עד שנת 1932. 

המבנה הוקם בסגנון התחייה היוונית. ככל הנראה המבנה תוכנן על ידי מרדוך ברוס (Murdoch Bruce) הסקוטי. מייג'ור ג'נרל ג'ורג' צ'ארלס ד'אגילר, מפקד הצבא הבריטי בהונג קונג בין השנים 1844–1846 והמשנה למושל הונג קונג באותה עת, היה הראשון שהתגורר במבנה.

במהלך הכיבוש היפני של הונג קונג נפגעו האגף המערבי והמזרחי של המבנה מהפצצות. שלטונות הכיבוש היפניים שיקמו את המבנה, והמבנה שימש כמגורי מפקד האי היפני.

לאחר שחרור הונג קונג שב המבנה לשמש את מפקד הצבא הבריטי במושבה, ושימש כבית המפקד עד שנת 1978 עת שמפקד הצבא הבריטי במושבה עבר למבנה חדש שנבנה עבורו ברחוב בארקר. בשנת 1981 המבנה ניתן לממשלת הונג קונג, יחד עם שאר המחנה הצבאי על מנת שישמש כשטחי ציבור.

בשנת 1989 הוכרז המבנה כאתר היסטורי לאומי, שוקם למראהו המקורי, וחוזק על מנת שיוכל לשמש כמוזיאון.

בשנת 1984 הפך המבנה למוזיאון לכלי תה, סניף של מוזיאון הונג קונג לאמנות.

בשנת 1995 נוסף למבנה אגף חדש - אגף ק. ס. לו (**K.S. Lo Gallery**) הנקרא על שם אספן מקומי אשר תרם את אוספיו לעיר הונג קונג בשנות ה-70. אוספים אלה מהווים כיום את עיקר מוצגי המוזיאון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית פלגסטאף** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של בית פלגסטאף
* אריק קאוולרי, **בית גאה על הגבעה** - ההיסטוריה של בית פלגסטאף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb161888677 (data)
* GND: 1215407-6
* ISNI: 0000 0001 0671 1450
* LCCN: n84230011
* NLA: 35968624
* SUDOC: 191082961
* Trove: 1167311
* ULAN: 500300382
* VIAF: 148261916
* WorldCat (עם VIAF): 148261916

 |
**מיירון בואדו** (בהולנדית: **Myron Boadu**; נולד ב-14 בינואר 2001 באמסטרדם שבהולנד) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת טוונטה מליגת העל ההולנדית ובנבחרת הולנד.

קריירת מועדונים
---------------

### א.ז. אלקמאר

בואדו גדל במחלקת הנוער של א.ז. אלקמאר מליגת העל ההולנדית. ב-6 במאי 2018 ערך בואדו את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 0–6 על זוולה במסגרת המחזור ה-34 בליגה לעונת 2017/2018. זו הייתה הופעתו היחידה בעונה זו. בסך הכל שיחק בואדו בא.ז. אלקמאר במשך ארבע עונות, בהן ערך 64 הופעות ליגה והבקיע 32 שערי ליגה.

### מונקו

ב-4 באוגוסט 2021 חתם בואדו על חוזה לחמש עונות במונקו מליגת העל הצרפתית. יומיים לאחר חתימתו במועדון, ב-6 באוגוסט, ערך בואדו את הופעת הבכורה שלו, כששיחק 59 דקות בתיקו 1-1 נגד נאנט במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2021/2022.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-19 בנובמבר 2019 ערך בואדו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הולנד, בניצחון 0–5 על נבחרת אסטוניה במסגרת מוקדמות יורו 2020. באותו משחק גם הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת.

בואדו היה חלק מסגל נבחרת הולנד עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21.

קישורים חיצוניים
----------------

* מיירון בואדו, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  Myron Boadu joins AS Monaco באתר הרשמי של מונקו, 4 באוגוסט 2021 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1214400787
* VIAF: 6547159613664441030008
* WorldCat (עם VIAF): 6547159613664441030008

 |
גלריית **בית קסטל** היא גלריה במושבת האמנים צפת, גלריה זו היית בעבר משכנו של הצייר הנודע משה קסטל. כיום חשיבותה נמדדת בין היתר בזכות השימור הקפדני של המבנה ההיסטוריה והגנים הטיפוסים לאזור. היא משמשת כיום כגלריה לאמנות, בית ליצירותיהם של אמני רובע האמנים של צפת עם דגש מיוחד על תור הזהב של האמנות בצפת (שנות ה-50–70).

היסטוריה
--------

בית קסטל שימש בעבר כביתו של האמן הישראלי הנודע: משה קסטל. מצב הבית עם הזמן התדרדר ולבסוף נמכר על ידי משה קסטל לחברו יעקב חדד. יעקב חדד כילד היה נער החצר של ענקים בתחום האמנות כגון יצחק פרנקל פרנל ומשה קסטל ונהג לסייע לאחרים כמו נחום גוטמן על מנת להרוויח מעט כסף למשפחתו. יעקב חדד בנה מאז את הגלריה מחדש, והפך את הבית עצמו ליצירת אמנות מרתקת.

למעשה, הבית (כיום גלריה) עצמו ממוקם בסמיכות לבתיהם של אמנים כמו שמשון הולצמן ויצחק פרנקל פרנל ברחובות יצחק פרנקל פרנל / משה קסטל (רחוב ט"ו, ט"ז).

אומנות
------

האמנות בגלריה נוצרה ברובה על ידי גדולי האמנים של הרובע כמו יצחק פרנקל פרנל, שמשון הולצמן, רולי שפר, משה קסטל, אהרון יעקבסון ואחרים, רבים מהם מתור הזהב התרבותי של צפת במחצית השנייה של המאה ה-20. האמנות בגלריה היא תערובת נאה של אמנות מודרנית מתחילת המאה ה-20 ועד לימינו המודרניים, המייצגת את רוחב האמנות היהודית המודרנית בישראל שלפני הקמת המדינה ובמדינת ישראל המודרנית.

הגלריה מציגה כיום בין היתר ציורים בסגנון האקספרסיוניזם הגרמני, מאסקולת פריז (Ecole de Paris) ועוד.

המקום
-----

הגלריה יושבת בקריית האמנים של צפת, אזור בו גרו מספר גדול של אמנים (ביניהם: משה קסטל, יצחק פרנקל, שמשון הולצמן ועוד).

לגלריה יש אווירה מזרח תיכונית ייחודית הודות לגנים המעוטרים היפים בה, העצים והחצרות הקטנות המדגישים את ההשפעה של הגן הערבי והגן הספרדי. הבית הוא דוגמה לבית מזרח תיכוני ומהווה דוגמה לשימור של מבנה עתיק בן מאות שנים. בנוסף אלמנטים אדריכלים מתקופות עתיקות יותר נשמרו.

 עץ רימון בבית קסטל
 דלת כחולה בגלריה

ראו גם
------

* יצחק פרנקל פרנל
* רולי שפר
* משה קסטל
* מוזיאון פרנקל פרנל
* שמשון הולצמן
* צפת

גלריה
-----

* חלק מחצר בית קסטלחלק מחצר בית קסטל
* סתיו עץ רימון בית קסטלסתיו עץ רימון בית קסטל
* חצר הביתחצר הבית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית קסטל** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של בית קסטל

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Paintings | Moshe Castel Gallery | Israel". *Moshecastelgallery* (באנגלית). נבדק ב-2019-08-12.
2. 1 2  "נער החצר של קסטל ופרנקל פרנל ונושא המזוודות של גוטמן". *artportal.co.il*. נבדק ב-2019-08-12.
3. ↑  "מתה אילנה פרנקל-פרנל, בעלת מוזיאון הדגל בצפת". *news1.co.il*. נבדק ב-2019-08-12.
4. ↑  Beit Castel | בית קסטל | Safed, באתר Beit Castel (בספרדית)
5. ↑  יגאל צור, צפת: לא רק בגלל הרוח, באתר ynet, 22 ביוני 2004
**בנגבהאבאן** (בבנגלית: **বঙ্গভবন**, בתרגום חופשי: **"הבית של בנגל"**) הוא מעונו הרשמי ומקום העבודה של נשיא בנגלדש. הוא ממוקם בדאקה, בירת בנגלדש, בכביש הנושא את אותו השם של המשכן ומוקף בגני בנגבהאבאן. הנשיא אבו סייד צ'וודהורי הפך לנשיא בנגלדש הראשון שהתגורר במקום לאחר שבועה ב 12 בינואר 1971. יחידת גדוד הנשיא משמר אחראית לביטחון הארמון.

היסטוריה
--------

בתקופת סולטנות בנגל, קדוש סופי בשם הזרת שח'אלאל דכיני מדאקה, וחסידיו נהרגו על ידי סוכני הסולטאן ונקברו באתר בנגבהאן. האתר התפרסם במהרה כמזהר (מוזוליאום) עבור חסידי הקדוש. משערים שהיא הייתה שייכת לזמינדר בתקופת השלטון הבריטי. נואב חוואג'ה עבדול גאאני מדאקה קנה את האתר ובנה בו בונגלו (Bungalow) אותו כינה גן דילקושה. עם חלוקת בנגל בשנת 1905 על ידי לורד קורזון, רכשה ממשלת מזרח בנגל ואסאם את האתר ובנתה בו ארמון ששימש בית מגורים זמני למשנה המושל של הודו עד שנת 1911. משנת 1911 עד 1947 נקרא הארמון בית המושל ושימש כמקום מגוריו הרשמי של מושל בנגל. בעקבות עצמאותן של פקיסטן והודו בשנת 1947, כאשר מזרח בנגל הפכה רשמית לחלק מפקיסטן ונודעה בשם מזרח פקיסטן, הפך הארמון למעונו של מושל מזרח פקיסטן. הארמון נפגע מסערה בשנת 1961. שיפוץ משמעותי הושלם עד 1964. בשנת 1971 עם סיומה של מלחמת העצמאות של בנגלדש והכרזתה על עצמאותה, היווה הארמון את משכנו של נשיא בנגלדש.

אדריכלות
--------

הבנגאבהאן הוא תערובת של אדריכלות מוגולית עם נגיעות של עיצובים מהתקופה הבריטית המאפיינות מספר מבנים מהתקופה הבריטית (1857–1947) בדאקה. עם השחזור בין 1961 ל -1964 שולבו אלמנטים רבים של אדריכלות אסלאמית וסגנונות בנגל. לארמון קירות גבול גבוהים מכל ארבעת הצדדים. הבניין הראשי הוא מתחם בן שלוש קומות, סביבו ניצבת גינה וכיסוי עצים נרחב. שטח הרצפה של קומת הקרקע הוא 7000 מ"ר. בית הנשיא נמצא בפינה הצפונית-מזרחית, הכולל שתי קומות של שתי סוויטות יחד עם חמישה חדרי שינה מרווחים ומרוהטים היטב.

בקומת הקרקע ממוקמים גם משרד הנשיא, משרד המזכירות האזרחיות והצבאיות ונציגי נשיא אחרים וחדרים נפרדים לקהל עם מבקרים מקומיים וזרים. בנוסף, ישנו חדר ארונות, אולם אירועים, אולם דארבר (בית משפט), חדר ארוחות, אודיטוריום קטן וטרקלין למבקרים מקומיים. בנוסף למעון הנשיא, ישנם חמישה חדרים לפקידים, חדר בקרה וסטודיו בקומה הראשונה. בקומה השנייה ישנן ארבע סוויטות לראשי מדינות וממשלות זרות.
לבנגבהאן יש מתחם פתוח של 20 דונם. משרד האבטחה, סניף הדואר, בנק, אולם קפיטריה, מסגד בן שלוש כיפות וצריפים של גדוד המשמר של הנשיא נמצאים בסמוך לשער הראשי של בנגבהאן. המגורים לקצינים ואנשי לשכת הנשיא ממוקמים בשלושה אזורים נרחבים בבנגבהאן. ישנם גם שני צימרים האחד עבור המזכיר הצבאי והשני עבור עוזר המזכיר הצבאי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בנגבהאבאן** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בנגבהאבאן
פירוש נוסף ערך זה עוסק בגורד שחקים בשיקגו. אם התכוונתם לבית יבמ ברחוב ויצמן בתל אביב, ראו מגדל אמות השקעות.
**בניין יבמ** (שמות נוספים: **פלאזה יבמ**, **שדרות וובש צפון 330**, באנגלית: **IBM plaza, IBM building**) הוא גורד שחקים במרכז העיר שיקגו שבארצות הברית. את הבניין תכנן האדריכל המודרניסטי הנודע לודוויג מיס ון דר רוהה, שנפטר לפני תחילת הבנייה. המבנה הושלם בשנת 1973 ונבנה כדי להכיל את המטה והמשרדים של חברת המחשבים והאלקטרוניקה IBM. הבניין נבנה על פי עקרונות הסגנון הבינלאומי המינימליסטי המאוחר, במתכונת ובצורה הדומות לאלו של בניין סיגראם - תיבה מלבנית פשוטה, קירות מסך מזכוכית כהה, קומות מסוימות המודגשות בעזרת חלונות שונים ונסיגה היוצרת כיכר עירונית בחזית הבניין. עם 52 קומות ובגובה של 211.8 מטרים, זהו הבניין השני בגובהו שתכנן מיס, אחרי גורד השחקים במרכז "טורונטו-דומיניון" שבטורונטו.

בשנת 1996 החלה IBM בתהליך עזיבת הבניין, תהליך שארך עשר שנים. במקומה מאכלס הבניין כיום שימושים שונים, ביניהם משרדי חברת התרופות AMA, מלון ומשרד עורכי דין.

בלובי הבניין מוצג פסל ראש של מתכנן הבניין מיס ון דר רוהה, בעיצוב הפסל האיטלקי מרינו מריני.

בתרבות הפופולרית
----------------

הבניין מופיע בסרט האביר האפל כמקום בו נמצאים משרדיהם של התובע הארווי דנט וראש העיר אנתוני גרסיה.

ראו גם
------

* בניין סיגראם
* בניין המזכירות של האומות המאוחדות
* מינימליזם
* הסגנון הבינלאומי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בניין IBM** בוויקישיתוף
* בניין IBM, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
פירוש נוסף ערך זה עוסק במספר גדול ביותר. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו גוגול (פירושונים).
גוגול
**גוּגוֹל** (Googol) הוא המספר 10100, כלומר הספרה 1 ובעקבותיה מאה אפסים. המונח נטבע על ידי מילטון סירוטה (כשהיה בן תשע), אחיינו של המתמטיקאי האמריקאי אדוארד קאסנר (אנ'), והוא מתועד לראשונה במאמר של קאסנר משנת 1938. ב-1940 זכה המספר לפרסום בציבור הרחב, כשקאסנר הציג אותו בספרו "מתמטיקה והדמיון".

כבכל מספר שהוא חזקה שלמה של 10, גורמיו הראשוניים של המספר גוגול הם 2 ו-5 בלבד. בייצוג בינארי הוא נכתב באמצעות 333 ספרות.

למספר גוגול אין כל תפקיד משמעותי במתמטיקה. קאסנר השתמש בו כאמצעי המחשה, על מנת להדגים את ההבדל בין מספר גדול עד מעבר לדמיון, כמו גוגול - שהוא גדול ממספר החלקיקים האלמנטריים ביקום הידוע (כ-1087) לבין האינסוף עצמו. אף על פי שגוגול אכן מספר גדול, פעולות מתמטיות פשוטות מניבות מספרים גדולים יותר. למשל, המספר 70 עצרת (!70) הוא מאותו סדר הגודל של גוגול.

מנוע החיפוש גוגל נקרא על שם המספר גוגול, ומטה החברה אף נקרא גוגלפלקס. בגלל שגיאת כתיב של אחד ממקימי החברה כאשר הוא בדק אם הדומיין לאתר היה פנוי, מנוע החיפוש נקרא גוגל ולא גוגול.

גוגולפלקס
---------

 ערך מורחב – **גוגולפלקס**  

המספר **גוגולפלקס** הוא 1 ולאחריו גוגול אפסים, או עשר בחזקת גוגול: {\displaystyle 10^{\mathrm {googol} }=10^{(10^{100})}}.
מאחר שבגוגולפלקס יש גוגול ואחת ספרות, יהיה בלתי אפשרי לכתוב או לייצג את כל הספרות של גוגולפלקס בייצוג עשרוני, גם אם כל החומר ביקום היה משמש כדיו ונייר או ככוננים קשיחים.

אף שגוגול, ובוודאי גוגולפלקס, נראים מספרים חריגים בגודלם, המשפט הטיפשי של האריתמטיקה מוכיח שכמעט כל המספרים הטבעיים גדולים מגוגולפלקס. מספרים גדולים עוד יותר מופיעים פה ושם במתמטיקה; ראו למשל מספר סקיוז ומספר גרהאם.

קישורים חיצוניים
----------------

* גוגול בויקיפדיה
* נא לערוך את 2.
* גוגול, באתר MathWorld (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  דורון פישלר, סיפורי למה ככה: למה גוגל זה גוגל, באתר חדשות 13, 19 באפריל 2011
2. ↑  הספרה 1 ואחריה גוגול אפסים

|  |
| --- |
| **מספרים טבעיים** |
| 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
| 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 |
| 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
| 30 | 31 | 32 | 33 | 34 | 35 | 36 | 37 | 38 | 39 |
| 40 | 41 | 42 | 43 | 44 | 45 | 46 | 47 | 48 | 49 |
| 50 | 51 | 52 | 53 | 54 |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 60 | 70 | 80 | 90 | 100 | 200 | 300 | 400 | 500 |

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1,000 | 2,000 | 10,000 | 100,000 | 600,000 | 1,000,000 |

 |
| **אחרים** |
| שמות מספרים | ...0.999 | 666 | 1089 | 1729 | קבוע קפרקר | גוגול | גוגולפלקס | מספר גרהאם |
**זמרי א-קפלה ירושלים** הם מקהלה מירושלים המונה כ-30 זמרים, ומתמחה ביצירות מתקופת הרנסאנס והבארוק בצד יצירות מודרניות. המקהלה נוסדה בשנת 1989 על ידי חגי גורן בשיתוף מנצחה הראשון אוסקר גרשנזון. הרפרטואר הקלאסי של המקהלה משתרע מן הרנסאנס ועד למאה ה-20 וליצירות בנות זמננו. כן מבצעת המקהלה מוזיקת עמים, לרבות רפרטואר ביידיש ובלדינו, ומוזיקה קלה בעיבודים למקהלה.

מלבד שירת אקפלה הופיע האנסמבל גם עם הרכבים ותזמורות, בהם: תזמורת הבארוק ירושלים של דוד שמר, הרכבי בארוק בכלי נגינה אותנטיים בניצוחו של מיכאל מלצר וכן עם התזמורת הסימפונית ירושלים.

המקהלה מופיע בפסטיבלים החשובים בארץ. בפעילות האנסמבל מושם דגש על רפרטואר מקורי. בין תוכניותיו היו "קולות קסומים מהים הבלטי", "Best of British", "באך ומיסה אפריקנית" עם חן צימבליסטה בכלי הקשה ו"ליטורגיקה אפריקנית". שני האחרונים נכללו בתקליטורים הרשמיים של פסטיבל אבו גוש. בשנת 2001 ביצע האנסמבל בביצוע בכורה עולמי בירושלים ובאיטליה מיסה בשפה הערבית מאת האב ארמנדו פרוצ'י.

תוכניתם "Festa Italiana", שכללה מוזיקה איטלקית ויצירות נדירות מסרדיניה, הוקלטה בפסטיבל אבו גוש ושודרה בקול המוסיקה.

המקהלה השתתפה בכיתות אמן עם המנצחים פול הילר מארצות הברית ובו הולטן מדנמרק.

"זמרי א-קפלה ירושלים" זכו במקום ראשון ובמדליית זהב בתחרות הבינלאומית למוזיקה ליטורגית למקהלות על שם פלסטרינה, שהתקיימה בירושלים בשנת 1996 בחסות הוותיקן.

בין מנצחי המקהלה היו רון זרחי, שאול זקס, וג'ודי אקסלרוד. משנת 2024 מנצח על המקהלה אסף בנרף.

ראו גם
------

* פסטיבל אבו גוש

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זמרי א-קפלה ירושלים** בוויקישיתוף
* זמרי א-קפלה ירושלים, ברשת החברתית פייסבוק
* זמרי א-קפלה ירושלים, סרטונים בערוץ היוטיוב
* כתבה באתר הבמה 19 בספטמבר 2005
**מכבי דימונה** היא קבוצת כדוריד ישראלית מהעיר דימונה המתמודדת בליגת העל בכדוריד.

היסטוריה
--------

המועדון הוקם בשנת 1983 והשתתף שנים רבות בליגה האחרונה בכדוריד.
בתום עונת 2016/2017 העפילה לליגה הלאומית. בעונת 2017/2018 לא הצליחה הקבוצה להעפיל לליגת העל, כשהפסידה במפגש כפול מול מכבי אבישי מוצקין.
בתאריך 31 במרץ 2019 העפילה לראשונה בתולדותיה לליגת העל בכדוריד, לאחר ניצחון ביתי 27–42 במחזור האחרון מול א.ס רמת השרון. לאחר סיום העונה, נפגשה הקבוצה לגמר "גביע ברנר" מול מכבי תל אביב והפסידה בתוצאה 25–34.

לאחר ההעפלה היסטורית, נקלעה הקבוצה בקשיים לגיוס תקציב ראוי לליגה הבכירה. אך הירתמות של מנכ"ל מכבי ישראל נאור גלילי לגיוס משאבים ותמיכה הביאה לפתרון והקבוצה אישרה את השתתפותה בליגה.

הקבוצה מארחת באולם הפיס החדש, הממוקם במתחם הקאנטרי קלאב שבצפון העיר. באולם 650 מקומות.

ב-6 ביוני חתם המאמן הפורטוגלי נונו אלברז ששימש כמנהל טכני בנבחרת הנוער של פורטוגל בכדוריד ואימן קבוצות מליגת העל הפורטוגלית בכדוריד ביניהן בנפיקה וספורטינג ליסבון. חתימה זו של נונו אלבארז הופכת אותו למאמן הזר השני בהיסטוריה של מועדון מכבי דימונה בכדוריד ולזר השני בתולדות המועדון לאחר המאמן לשעבר אנדראה וויסקוביץ.

ב-12 ביוני חתם השוער הפורטוגלי תומאס ואלנטה ואן זלר במועדון מכבי דימונה בכדוריד וזה הופך אותו לשחקן הזר הראשון בתולדות סגל שחקני המועדון[דרוש מקור: לכך שהוא השחקן הזר הראשון] והזר השלישי בקבוצה כולה לאחר המאמן הפורטוגלי נונו אלברז.

סגל שחקנים
----------

* ויקטור זלנצוב (שוער)
* תומר סגרון (שוער)
* עומר גלוזמן (שוער)
* תומאס ואלנטה ואן זלר (שוער)
* ריף כהן
* רוי כהן
* צח מלול
* יובל שטיינברג
* נועם זינו
* לירן יצהר
* אלמוג איבגי
* לירן אקר
* מיכה שכמנצב
* דוראל בן סעדון
* דניאל טקץ'
* טל פאר

מחלקת נוער
----------

המועדון מפעיל מחלקת נוער ובה 4 קבוצות גיל, ומחלקת נערות ובה שתי קבוצות גיל. קבוצת הנערים של האגודה היא אלופת המדינה לעונת 2018/2019.

הערות שוליים
------------

1. ↑  כדוריד: מכבי דימונה עשתה היסטוריה והעפילה לליגת העל, באתר וואלה!‏, 31 במרץ 2019
2. ↑  ברק חקלאי, מכבי דימונה: "שוקלים לסגור את המועדון", באתר ynet, 23 במאי 2019
3. ↑  דימונה תזכה לתמיכה כלכלית בליגת העל, באתר "ישראל ספורט", 1 ביוני 2019
4. ↑  ‏חיזוק מפורטוגל: נונו אלברז מונה למאמן מכבי דימונה, באתר ספורט1, 6 ביוני 2021

| ליגת העל בכדוריד - עונת 2021/2022 |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| הפועל ראשון לציון • מכבי ראשון לציון • בני הרצליה • א.ס. רמת השרון • מ.כ. אילת • הפועל אשדוד  מ.כ. חולון • מכבי אבישי מוצקין • א.כ. נס ציונה • הפועל קריית אונו • מ.כ. באר שבע • מכבי דימונה • מכבי תל אביב |

 |
"**שיר אהבה אינדיאני (Miguel)**" (מוכר כ"**שיר אהבה אינדיאני (מיגל)**") הוא שיר שכתבה, הלחינה וביצעה עלמה זהר.

השיר יצא לאור בשנת 2008 ונכלל באלבום הבכורה של זהר, דברי (2008).

רקע
---

בשנת 2005, לאחר שזהר התגרשה, היא נסעה לפסטיבל מוזיקה באתיופיה. היא החליטה להמשיך ולטייל במדינה תקופת מה. בעת ששהתה בצפון המדינה הכירה את טמסהגן, תושב מקומי, ויצרה איתו קשר רומנטי. זהר התגוררה בבקתת הבוץ של משפחתו. בהמשך נאלצה לשוב לישראל והזוגיות ביניהם הסתיימה. לאחר ששבה לישראל הכירה בן זוג ישראלי ושמו שחר, ושמרה על קשר ידידותי עם טמסהגן. שחר התנגד לקשר.

זהר כתבה את "שיר אהבה אינדיאני" ברקע היכרותה עם טמסהגן כשיר פיוס הומוריסטי לבן זוגה הישראלי. עם זאת היא שינתה את דמותו של טמסהגן לדמות של אינדיאני. כשהקליטה את אלבום הבכורה שלה היא לא תכננה להכניס אליו את השיר, אך לבסוף הוא נכלל בו בעידודו של מפיק האלבום, אסי איילון. השיר זכה להצלחה רבה, בצד השיר אגו טריפ.

תוכן השיר
---------

הדוברת בשיר מתארת כיצד היא מקבלת שיחת טלפון מחו"ל. בצד האחר של הקו מיגל, אדם שאיתו הייתה ניהלה קשר זוגי כששהתה מחוץ לישראל, והיא שרה את מילותיו. תחילה מיגל פונה אליה בספרדית בביטוי mi amor (אהובתי). בהמשך הוא פונה אליה באנגלית ומביע את אהבתו אליה. הדוברת מזכירה רגעים יפים מן הזוגיות שלה עם מיגל. מנגד היא מתמודדת עם תלאות היום־יום בישראל ויודעת שסוג כזה של אהבה יכול להתרחש רק בטיול בחו"ל. בבית השלישי הדוברת חושבת לרגע לתת צ'אנס לאהבתה למיגל. בהמשך השיר נשמע קול גברי. בן זוגה הנוכחי, משה, מתנגד לקשר עם מיגל ומציב לה אולטימטום: "או שאת איתו או שאת איתי".

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2008)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |
| רשת ג' | 1 |
| גלגלצ | 1 |
| רדיו אמצע הדרך | 1 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (2008)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | המצעד העברי השנתי של גלגלצ | 4 |
| המצעד העברי השבועי של רשת ג' | 10 |

| 
‏‏‏  **מצעדי עשור (2000–2009)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | פסקול העשור | 73 |

קישורים חיצוניים
----------------

* מילות השיר, באתר שירונט
* סרטון השיר באתר יוטיוב
* הפרא האציל של עלמה זהר, באתר nrg‏, 19 בספטמבר 2008
* מאיה קוסובר, "שיר אחד, שיר אהבה אינדיאני | עלמה זהר, באתר תאגיד השידור הישראלי

הערות שוליים
------------

1. ↑  *עלמה זהר - שיר אהבה אינדיאני מיגל*, נבדק ב-2023-08-08

| עלמה זהר |
| --- |
| אלבומי אולפן | דברי • שלושים ושלוש • לחם אהבה • פלא |
| מיני-אלבומים | חיים משוגעים |
| ערכים קשורים | "24 שעות" (ידיעות אחרונות) • "מקימי" • מאט זו (אח למחצה) |

| עלמה זהר – סינגלים |
| --- |
| דברי | "עם הגב" • "אגו טריפ" • "שיר אהבה אינדיאני (Miguel)" • "דע" |
| שלושים ושלוש | "התרגשתי לקראתך" • "ממצרים" • "אוניות" |
| לחם אהבה | "מצב הרוח" • "ניצחונות" • "אושר גדול" • "צונאמי" |
| פלא | "אם" • "ילד יפה" |
| חיים משוגעים | "כחולת עיניים" • "דגים" • "תפתח" • "חיים שלי" • "על החיים ועל המוות" • "לב כנוע" |
| סינגלים אחרים | "כמה טוב שבאת הביתה" • "ברוש" • "1969" • "איפכא מסתברא" |
**בחלומות שלנו** הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי דודו אהרון, יחד עם הזמר הישראלי עדן מאירי. השיר יצא לאור ב-14 ביוני 2020, על ידי חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט, כסינגל שלא מתוך אלבום.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב והולחן על ידי דודו אהרון ודולי ופן, והופק על ידי דולי ופן. השיר הוא בלדה בסגנון המוזיקה המזרחית.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר בוים על ידי עמית ימין ופורסם בערוץ היוטיוב של אהרון ב־14 ביוני 2020, בסמוך לצאת הסינגל עצמו. נכון לספטמבר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-13 מיליון.

ביקורת
------

אתר מאקו תיאר את השיר כ"אחד השירים הכי יפים של התקופה". גם פרוגי סקרו את השיר בחיוב, תוך שהגדירו את השיר כ"שילוב מהחלומות", באומרם כי "השניים מצליחים להשלים אחד את השני בצורה מדויקת ואין ספק שלכל אחד מביניהם יש את המקום שלו בשיר... מדובר בלהיט ובשילוב מנצח. שני זמרים גדולים, ללא ספק!"

לעומתם, מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי העניק לשיר ציון בינוני וכתב: "מה פשר הדואט? לחלק את הסבל בין שניהם? טובים שניים מסלסלים מן האחד? לעצם העניין, אם המנגינה עוד איכשהו מעלה את השיר לנתיב הרדיו המתיידד בפקק, הרי הדואט הסתמי יותר מחרב מאשר בונה. שני קולות שונים, שלא נפגשים באמצע הדרך. לכל היותר מזכירים את שלב הדו-קרב בתחרויות הריאליטי מוזיקה".

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2020–2023)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3 |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 3 |
| היטליסט | 90 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (2020)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| גלגלצ | 26 |
| כאן גימל | 19 |
| מאקו ורדיו תל אביב | 14 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (2021)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 8 |

קישורים חיצוניים
----------------

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. 1 2  דודו אהרון ועדן מאירי - בחלומות שלנו, באתר ‏מאקו‏, 14 ביוני 2020
2. ↑  "בחלומות שלנו": דודו אהרון ועדן מאירי בדואט חדש, באתר "סרוגים", 14 ביוני 2020
3. 1 2   דודו אהרון ועדן מאירי - בחלומות שלנו, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:58)
4. ↑  מוזיקה - שילוב מהחלומות: דודו אהרון ועדן מאירי בדואט משותף, באתר פרוגי, ‏2020-06-14
5. ↑  בחלומות שלנו, באתר יוסמיוסיק, ‏2020-06-15
6. ↑  היטליסט – מצעד המוזיקה הרשמי של ישראל, באתר מאקו, ‏26 בדצמבר 2023
"**צעדים**" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עקיבא תורג'מן. השיר נכתב על ידי עקיבא תורג'מן והמוזיקאי אבי אוחיון, והולחן בידי עקיבא, אוחיון והמוזיקאי מתן דרור. הוא הופק בידי מתן דרור ויצא לאור ב-28 במרץ 2023.

רקע והפצה
---------

השיר נכתב בהשראת סיפורם של חלי ומנחם סוכות, אב חרדי ובת יוצאת בשאלה שהתרחקו זה מזו בעקבות ניכור הורי. במשך 11 שנה ניסה מנחם ליצור קשר עם בתו ללא הועיל, עד שבצאת חג השבועות התקשרה רחל אל אביה והשניים חידשו את הקשר. הזמר עקיבא התבטא לגבי משמעות השיר:

> 
> רציתי להביא את הסיפור של אהבה טהורה. כי הרי השיר הזה היה במקור שיר של אבא לבת, שיר שלי לאמא שלי.
> 
> 
> 
> — עקיבא תורג'מן, על ניכור הורי ומה הסיפור מאחורי הקליפ החדש של עקיבא, אינסטגרם, 4 באפריל 2023
> 

בריאיון למנחה איריס קול ב-103fm הסביר עקיבא:

> 
> הרבה פעמים אנחנו מתנים את האהבה שלנו בהתנהגות כזאת או אחרת או בדעות כאלה ואחרות. גם בקשרים שהם אינם תלויים בדבר, כמו אב לביתו, תמיד אנחנו חושבים שהילד שלי צריך להתנהל כמוני ובהתאם לזה אני אתן לו אהבה או לא.
> 
> 
> אפשר לחזק את המקום הזה שלהתבונן ולהגיד "הקשר בנינו הוא גדול יותר ממילים, ממעשים, זה הקשר בנינו ואני לא רוצה שהוא יהיה תלוי בשום דבר". ובעיניי זו מטרה להפוך אהבה זוגית מאהבה שהיא מבוססת אינטרסים לאהבה שהיא באמת טהורה ואינה תלויה בדבר, בעיניי זו מטרת החיים בסופו של דבר. וזה מה שאני רוצה לאחל לכולם בימים המורכבים האלו.
> 
> 
> 
> — איריס קול, "אהבה טהורה, בעיניי זו מטרת החיים", 103fm, 29 במרץ 2023
> 

השיר נכתב על ידי עקיבא תורג'מן והמוזיקאי אבי אוחיון, והולחן בידי עקיבא, אוחיון והמוזיקאי מתן דרור. הוא הופק בידי מתן דרור ויצא לאור ב-28 במרץ 2023.

ב-1 ביוני 2023 יצא לאור גרסת רמיקס לשיר בהפקת מושיקו שטרן, גיא כחלון ודור דקל.

וידאו קליפ
----------

הוידאו קליפ של השיר יצא לאור ב-28 במרץ 2023, הוא בוים ונכתב על ידי יעקב אסרף ומככבים בו חלי ומנחם סוכות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2023)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 6 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "צעדים" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑   חלי לא דיברה עם אבא יותר מעשור: "בשנים האלה ייחלתי למותך", סרטון בערוץ "כאן | דיגיטל - תאגיד השידור הישראלי", באתר יוטיוב (אורך: 07:58)
2. ↑  עקיבא תורג'מן, אהבה שאינה תלויה בדבר, באתר אינסטגרם, ‏28 במרץ 2023
3. 1 2  יאיר טוקר, ‏עקיבא בשיר של אב לבתו: "צעדים", באתר כיכר השבת, 28 במרץ 2023
4. 1 2   עקיבא | צעדים | Akiva | Tse'adim, סרטון בערוץ "עקיבא - Akiva", באתר יוטיוב (אורך: 03:14)
5. 1 2   עקיבא - צעדים | Moshiko Stern Official Remix, סרטון בערוץ "עקיבא - Akiva", באתר יוטיוב (אורך: 03:20)
6. ↑  אריאל פייגלין, עקיבא בשיר חדש - 'צעדים', באתר ערוץ 7, 28 במרץ 2023
7. ↑  המצעד השבועי 18.5.2023, באתר גלגלצ

| עקיבא תורג'מן |
| --- |
| אלבומי אולפן | עולמות • אל תעזבי ידיים |
| סינגלים | "הכל עוד אפשרי" • "לך לך" • "אל תעזבי ידיים" • "פשוטים" • "רק עוד רגע" • "אתה הולך איתי" • "שלום בבית" • "כמו שאת" • "יש בך הכל" • "בשעה אחת" • "צעדים" |
**בין קודש לחול** הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר אמיר דדון בהשתתפות הזמר שולי רנד. השיר יצא לאור ב-22 בספטמבר 2019, דרך חברת התקליטים הליקון.

הווידאו קליפ צולם בביתו של אורי גלר ביפו עוד לפני שיפוצו ובנייתו כמוזיאון אורי גלר. הבחירה לצלם באתר זה נבעה מיחודו של המבנה הפנימי לרבות הקשתות והאווירה שהוא משרה אותה ניתן לראות בקליפ.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב על ידי שחר הדר, הולחן על-ידי אמיר דדון והופק על-ידי דדון וגלעד שמואלי, והוא משלב את סגנונות הרוק והמוזיקה היהודית. עם יציאתו נכנס אל המקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ ולמקום השלישי במצעד השבועי של מדיה פורסט.

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי כתב על השיר ביקורת חיובית והעניק לו ארבעה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה.

בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר, בוים על ידי רועי ברקוביץ’ והועלה לערוץ היוטיוב של אמיר דדון ב-22 בספטמבר 2019, בסמוך לצאתו כסינגל.

נכון לאפריל 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על מעל 17 מיליון צפיות באתר יוטיוב.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2019)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3 |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 1 |

| 
‏‏‏  **מצעדים שנתיים (2020)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| גלגלצ | 12 |
| מאקו ורדיו תל אביב | 26 |
| כאן גימל | 4 |

קישורים חיצוניים
----------------

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית
* מידע על הסינגל "בין קודש לחול" באתר מיוזיק בריינז

הערות שוליים
------------

1. 1 2  *אמיר דדון ושולי רנד - בין קודש לחול*, נבדק ב-2020-03-30
2. ↑  המצעד השבועי, באתר glz.co.il
3. ↑  niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group
4. ↑  אמיר דדון ושולי רנד, בין קודש לחול, באתר יוסמיוסיק, ‏2019-09-22
5. ↑  *בין קודש לחול*, נבדק ב-2019-11-23

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: cc494689-1d38-408f-81c7-f68e7705b26a

 |