recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אנטון מלות** (בגרמנית: **Anton Malloth**;‏ 13 בפברואר 1912 — 31 באוקטובר 2002) היה פושע מלחמה נאצי.
מלות שירת במסגרת האס אס כמשגיח בכלא הגסטפו "קליינע פסטונג טרזין" (חלק ממחנה הריכוז טרזיינשטט) מיוני 1940 ועד מאי 1945 וזכה לכינוי "טוני הנאה".
הוא הורשע בהכאה למוות של לא פחות מ-100 אסירים, ונידון למאסר העולם בשנת 2001, לאחר שנמלט מהצדק במשך 55 שנה.

מלות נולד באינסברוק שבאוסטריה וגדל בעיירה סצ'נה שליד מראנו, במחוז האיטלקי של דרום טירול. הוריו המאמצים נהלו עסק חקלאי קטן ובית הארחה. מלות סיים הכשרה מקצועית כקצב ושירת בצבא האיטלקי, ממנו השתחרר בדרגת רב"ט. לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה בחר מלות באזרחות גרמנית (שהוצעה לדוברי הגרמנית בדרום טירול) ובתחילת שנת 1940 סיים הכשרה כשוטר. לאחר מכן התנדב לשרת במשטרת פראג.
ביוני 1940 החל לשרת כמפקח בכלא הגסטפו במחנה הריכוז טרזיינשטט.

שהותו באוסטריה
--------------

לאחר תום מלחמת העולם השנייה המשיך מלות להימלט מהחוק באוסטריה למשך זמן מה עקב מעשיו, אך בתחילת 1948 נעצר על ידי משטרת אוסטריה, בחקירתו מול שופט באינסברוק, המעיט מלות מערך תפקידו בטרזיינשטט כמנהל הגסטפו והכחיש כי היה מעורב בעינויים ורצח.

בקשה להסגרה על ידי ממשלת צ'כוסלובקיה זכתה להתעלמות ממשרד המשפטים האוסטרי, עקב כך נשפט מלות בהיעדרו בספטמבר 1948 בצ'כוסלובקיה על פשעי המלחמה בטרזיינשטט, אך עקב מחסור בעדים חזר בית המשפט בפסיקתו בשנת 1969. למרות פסיקת בית המשפט, הבקשה להסגרתו המשיכה להיות תלויה ועומדת עוד שנים רבות.

בין השנים 1948–1988 חי מלות ללא הפרעה במראן, בשנת 1952 הוא הפך לאזרח איטלקי, אך כאשר אזרחותו האיטלקית נשללה, הוא הפך לאזרח גרמני בשנת 1957.

למרות מספר בקשות ההסגרה על ידי גרמניה ואוסטריה, הקונסוליה הגרמנית במילאנו הוציאה לו דרכונים חדשים לאחר שדרכוניו הישנים פג תוקפם. כשגורש לגרמניה בשנת 1988, הכחישה מחלקת התביעה הציבורית של דורטמונד כל הסגרה לאוסטריה או לצ'כוסלובקיה, עקב כך ללא הליכים משפטיים נגד מלות הוא שוחרר.

שהותו בגרמניה
-------------

מ 1988 עד 2000 חי מלות בבית אבות ליד מינכן, אשר מומן בחלקו על ידי גודרון בורוויץ שהייתה בתו של היינריך הימלר.

מלות נעצר ב-25 במאי 2000 והואשם על ידי מחלקת התביעה הציבורית במינכן. המשפט החל ב-23 באפריל 2001 בבית המשפט המחוזי במינכן, וב-30 במאי 2001 הורשע מלות בגין רצח וניסיון לרצח ונידון למאסר עולם.

עשרה ימים לפני מותו נמצא מלות בלתי כשיר למאסר, עקב מחלת הסרטן בה חלה, ושוחרר. מת בשטראובינג.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 128548061
* ISNI: 0000 0000 5887 3550
* LCCN: no2009051175
* NKC: jn20040223005
* VIAF: 35511396
* WorldCat: lccn-no2009051175

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים ריקים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**יאללה! יאללה!** (בשוודית: **!Jalla‏ !Jalla**) הוא סרט קולנוע קומי משנת 2000. זהו סרט הביכורים של הבמאי השוודי ממוצא לבנוני יוסף פארס. הסרט היה מועמד לפרס האקדמיה האירופית לקולנוע בקטגוריית תגלית השנה לשנת 2001, וכן היה המועמד השוודי לפרס אוסקר בשנת 2002, אך לא נמנה עם חמשת המועמדים הסופיים.

הסרט הופק בתקציב דל, וחלקו צולם במצלמת וידאו. אחיו של פארס, פארס פארס, משחק בתפקיד הראשי, ואביהם וסבתם, שאינם שחקנים מקצועיים, משתתפים אף הם בסרט, בתפקיד אביו וסבתו של רורו, הדמות הראשית.

עלילה
-----

רורו (פארס פארס) ומונס (טורקל פטרסון) הם חברים טובים העובדים יחד בעבודות גינון, ניקיון ותחזוקה בפארק. חברתו השוודית של רורו, ליסה (טובה נובוטני) מעוניינת שהוא יציג אותה בפני משפחתו, אך הוא חושש מתגובת המשפחה הלבנונית המסורתית שלו. בסופו של דבר הוא מתרצה, אך כשהם מגיעים לביתו, הוא מגלה כי היא מלאה בבני משפחה ואורחים העוסקים בתכנון חתונתו עם יסמין (לילה פורקארים), צעירה לבנונית אותה הם מעוניינים לשדך לו. יסמין עצמה אף היא אינה מעוניינת בנישואים אלה, שמהווים עבור משפחתה תנאי לכך שתישאר בשוודיה ולא תחזור ללבנון, אך השניים מסכימים להעמיד פנים שהם עוסקים בתכנון הנישואין. בינתיים, מנסה רורו להפיס את דעתה של ליסה. במקביל לאירועים אלו, מנסה מונס לפתור את בעיית האימפוטנציה ממנה הוא סובל, אך מתוך בושה אינו פונה לרופא.

שמו של הסרט מרמז על הלחץ של המשפחות לנישואים.

קישורים חיצוניים
----------------

* "יאללה! יאללה!", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "יאללה! יאללה!", באתר נטפליקס
* "יאללה! יאללה!", באתר AllMovie (באנגלית)
* "יאללה! יאללה!", באתר אידיבי
* "יאללה! יאללה!", תסריט הסרט באתר Scripts.com (באנגלית)
* "יאללה! יאללה!", באתר דיסני+ סרטים (באנגלית)
* "יאללה! יאללה!", באתר HBO Max (באנגלית)
* "יאללה! יאללה!", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* נסים דיין, ‏מעורב שוודי, באתר גלובס, 6 בפברואר 2002
* יגאל קולוף, ‏יאללה! יאללה!, באתר "סרט"
**מועדון צרכנים** הוא התאגדות של לקוחות שמטרתה קבלת הנחות והטבות בפעילות צרכנית, בזכות גודלה של ההתאגדות, המקנה לה כוח קנייה גדול.

ההתאגדות במועדון צרכנים נעשית על פי מאפיין משותף, כגון מקצוע או מקום עבודה.

מבחינת המשווק, מועדון הצרכנים מצדיק מתן הנחות לא רק בזכות גודלו, אלא גם בזכות המאפיין המשותף של חבריו, המאפשר פנייה שיווקית ממוקדת למאפיין זה.

להבדיל ממועדון לקוחות, שהיוזמה להקמתו היא של המשווק, היוזמה להקמת מועדון צרכנים היא של הצרכנים, ללא מחויבות לספק מסוים. בדומה למועדון לקוחות, גם חברות במועדון צרכנים מלווה פעמים רבות בכרטיס מזהה.

לעיתים מונפק כרטיס אשראי ייחודי לחברי מועדון הצרכנים, המהווה כרטיס אשראי וכרטיס מועדון גם יחד. יש מועדוני צרכנים שעובדים עם מנפיק כרטיסי אשראי אחד, ויש כאלו שמאפשרים לבחור בין כמה.

נכון לשנת 2023 פעילים בישראל למעלה מ-30 מועדוני צרכנות.

ראו גם
------

* חבר משרתי קבע והגמלאים

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר למנויים בלבד נתן שבע, תגיד לי באיזה מועדון אתה חבר - ואומר לך כמה תוכל לחסוך בכל חודש, באתר TheMarker‏, 12 במרץ 2014
* מועדון טוב, לעובדי המדינה
* מועדון יחד לרופאים
* מועדון צרכנות הוט
* מועדון צרכנות עדיף לבעלי מוגבלויות

הערות שוליים
------------

1. ↑  מועדון צרכנות – רשימת מועדוני הצרכנות בישראל – מעודכן 2023 - שירות לקוחות, ‏2023-07-17
פרס אורי אבנרי קבלת הפרסגור מגידו ואור-לי ברלב מקבלים את הפרס בשנת 2021.
ג'וש בריינר מקבל את הפרס לעיתונות אמיצה 2023יהושוע (ג'וש) בריינר מקבל את פרס אורי אבנרי לעיתונות אמיצה לשנת 2023 מאורן אהרוני
**פרס אורי אבנרי לעיתונות אמיצה** מוענק מדי שנה, החל משנת 2021, על ידי ארגון העיתונאים והעיתונאיות והקרן על שם רחל ואורי אבנרי. הפרס מוענק בכנס חופש העיתונות של הארגון, לעיתונאי או קבוצת עיתונאים על "עבודה עיתונאית אמיצה, ייחודית ומהדהדת", בעברית, באנגלית או בערבית. מטרת הפרס הוצגה על ידי ארגון העיתונאים: "לעודד עריכת תחקירים עיתונאיים ייחודיים, רציניים ומעמיקים ומהדהדים הנוגעים ללב הדיון הציבורי. לעודד עבודה עיתונאית תחקירית שלא חוששת ללכת נגד הזרם והדעה הרווחת, ברוח סיסמת 'העולם הזה': 'בלי מורא, בלי משוא פנים'".

הזוכים הראשונים בפרס, בשנת 2021, היו העיתונאים גור מגידו ואור-לי ברלב.

בשנת 2022 זכה בפרס עיתונאי כאן 11 אורן אהרוני על סדרת "תחקירים עיתונאיים החושפים שימוש לרעה בעמדות כוח שלטוני" במסגרת הסדרה ״ארץ, עיר״ ששודרה בתאגיד השידור הציבורי.

בשנת 2023 הוענק הפרס לעיתונאי יהושוע (ג'וש) בריינר, המשמש ככתב לענייני משטרה ב"הארץ", ועדת הפרס נימקה את החלטתה בכך שבריינר "היה כמעט העיתונאי היחידי בחווארה בערב שריפת המכוניות והבתים ע"י מתנחלים, תוך סיכון עצמי. ככתב משטרה הוא מסקר את התחום באופן רב מימדי, עם תחקירים וחשיפת מוקדי הכוח, ולא מסתפק בסיקור סטנדרטי של אירועי פשע והפרות סדר".

קישורים חיצוניים
----------------

* ארגון העיתונאים מכריז על פרס אורי אבנרי לעיתונות אמיצה, באתר של ארגון העיתונאים, 23 בפברואר 2021
* פרס אורי אבנרי לעיתונות אמיצה יוצא לדרך, באתר וואלה!‏, 24 בפברואר 2021

פרס אורי אבנרי לעיתונות אמיצה 2022אורן אהרוני מקבל את פרס אורי אבנרי לעיתונות אמיצה לשנת 2022 מגור מגידו.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ארגון העיתונאים מכריז על פרס אורי אבנרי לעיתונות אמיצה, באתר של ארגון העיתונאים, 23 בפברואר 2021
2. ↑  פרס עיתונות על שם אורי אבנרי
3. ↑  ליהיא גלמן רם, הפרס ע"ש אורי אבנרי ניתן לאור-לי ברלב וגור מגידו, באתר "כסית", 3 במאי 2021
4. ↑  איש כאן חדשות אורן אהרוני זכה בפרס אורי אבנרי לעיתונות אמיצה, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**יומנה של עקרת בית עצבנית** (באנגלית: **Diary of a Mad Housewife**) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1970, בבימויו של פרנק פרי, עם ריצ'רד בנג'מין, קארי סנודגרס ופרנק לנגלה בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על הרומן "יומנה של עקרת בית עצבנית" מאת סו קאופמן (1967).

תקציר העלילה
------------

ג'ונתן בלסר (ריצ'רד בנג'מין) הוא עורך דין ניו יורקי. הוא נשוי לטינה (קארי סנודגרס) ולהם שתי בנות.

הוא מתייחס לאשתו כמשרתת, מעליב ומגמד אותה על מראה גופה ומבייש אותה בפני הבנות. הוא רוצה להתקדם בסולם החברתי ובטוח שיש לו כישורים רבים שלא מיצה וכי אשתו עומדת בדרכו ולא עוזרת לו.

טינה היא אישה כנועה ומקבלת בשקט ובהכנעה את כל ההשפלות של בעלה.

באחת המסיבות של החברה הגבוהה שג'ונתן משתדל להיות מוזמן, היא פוגשת את הסופר ג'ורג' פרגר (פרנק לנגלה) שמנסה להתחיל איתה אך היא דוחה אותו מפני שהיא אישה נשואה.

ג'ונתן רוצה להוכיח את כישורי המסחר שלו ומשקיע כמעט את כל כספו ביקב בצרפת וכן מתכנן בביתו מסיבה יקרה לאנשי החברה הגבוהה וממנה את טינה להיות אחראית על המוזמנים.

לטינה "נשבר" מבעלה הרודני והיא מוצאת מפלט במיטתו של ג'ורג' שמתייחס אליה כמו לכל שאר הנשים שכרוכות אחריו.

לבסוף מתוודה ג'ונתן שכל כספם הלך לאיבוד בהשקעה בכרם וכי היו לו יחסים עם אישה אחרת ומצבו הנפשי מעורער וזה משפיע על הופעותיו בבית משפט. טינה לא כועסת עליו אבל לא מגלה לו על יחסיה עם ג'ורג'. ג'ונתן מעריך זאת ורוצה לפתוח דף חדש ביחסיהם.

לבסוף רואים את טינה בטיפול קבוצתי כשכל אחד מייעץ לה אחרת. בין המייעצים גם השחקן פיטר בויל.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| ריצ'רד בנג'מין | ג'ונתן בלסר |  |
| קארי סנודגרס | טינה בלסר |  |
| פרנק לנגלה | ג'ורג' פרגר | סופר |

פרסים
-----

* מועמדות לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר - קארי סנודגרס
* פרס גלובוס הזהב לכוכבית החדשה של השנה - קארי סנודגרס
* מועמדות לפרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי - ריצ'רד בנג'מין
* מועמדות לפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי - קארי סנודגרס
* מועמדות לפרס גלובוס הזהב לכוכב החדש של השנה - פרנק לנגלה
* פרס ה-National Board of Review לשחקן המשנה הטוב ביותר - פרנק לנגלה
* מועמדת ה-National Board of Review לסרט הטוב ביותר

קישורים חיצוניים
----------------

* "יומנה של עקרת בית עצבנית", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "יומנה של עקרת בית עצבנית", באתר AllMovie (באנגלית)
* "יומנה של עקרת בית עצבנית", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "יומנה של עקרת בית עצבנית", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* יומנה של עקרת בית עצבנית, באתר יוטיוב
* מדריך לעקרת בית עצבנית, באתר TCM
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים ריקים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**פרנגלי: היער הקסום** (באנגלית: **FernGully: The Last Rainforest** בהפצה המקורית בארץ נקרא: **הרפתקאות זאק וכריסטה בפרנגלי**) הוא סרט הנפשה אמריקאי שיצא ב-23 בנובמבר 1994.

בשנת 1998 יצא לסרט המשך בשם "פרנגלי 2: מבצע הצלה".

עלילה
-----

קריסטה היא פיה סקרנית וטבעית אשר חיה בפרנגלי, יער גשם חופשי מהתפרצות בני אדם. הפיות בפרנגלי חיו פעם בשלום עם בני האדם, אולם הם לא האמינו בהם עוד אחרי המקרה עם הרוח האפלה הקסוס. קריסטה היא העוזרת של מגי, פיה אמהית אשר כלאה את הקסוס בעץ. יום אחד קריסטה חוקרת חלק חדש ביער ופוגשת את לפי, עטלף פירות אשר הסביר שבני אדם עשו בו ניסויים, נתנו לו אישיות בלתי יציבה ורברבנית. אולם, הפיות סירבו להאמין לו, מלבד קריסטה, אשר התנדבה לבדוק את המצב. היא רואה את זאק, חוטב עצים צעיר, וקריסטה מכווצת אותו בטעות כאשר היא ניסתה להציל אותו מעץ נופל, אף על פי שהיא לא יודעת איך להחזירו להיות גדול.

העץ בו הקסוס כלוא נכרת בידי טוני וראלף, העוזרים של זאק. הקסוס החל במהרה להחזיר את כוחותיו ולאכול את הפסולת. הוא גורם לבני האדם לנסוע את פרנגלי. בפרנגלי, זאק פוגש את פיפס, פיון אשר מקנא ביחסיו של זאק עם קריסטה. זאק מתחיל להתאהב בקריסטה, אולם הוא מסתיר את הסיבה האמיתית שבני האדם חזרו. כאשר הקסוס חוזר ומרעיל את העצים והנהרות, זאק הבין סוף סוף שבני האדם הורסים את היער. הפיות מגנות על בתיהן, אבל הן יודעות שלהילחם זה חסר תקווה. זאק אמר ללפי לעצור את המכונה לפני שיהרוס אץ פרנגלי והפיות. כאשר זאק מודה בפני טוני וראלף, האקסוס שולט על המכונה ומתחיל להשמיד את היער.

מאגי הקריבה את עצמה כדי לתת לפיות הזדמנות, ומספרת לקריסטה שתזכור את כל מה שהיא למדה ממנה. זאק מתכוון לעצור את המכונה, ולמנוע מהקסוס לשלוט על כוחה, אולם הקסוס מוכיח את עצמו בתוך השמן של המכונה ומתחיל להבעיר אש ביער. כאשר קריסטה הייתה עלולה להקריב את עצמה כדי לעצור את הקסוס, פיפ ושאר הפיות הפגינו את כוחן הרב שהן קיבלו, דבר אשר גרם לזרע שקריסטה שתלה להתחיל לגדול לגמרי. הקסוס והמכונה התרשמו מהעץ החדש בגבול של פרנגלי אשר צמח ופרח. קריסטה מופיעה אחרי המלחמה, הצליחה לשרוד והפכה ליורשת של מאגי בתור פיה קסומה. היא נתנה לזאק את הזרע, ואמרה לו לזכור את כל מה שקרה ובעצב היא החזירה אותו לגודלו הרגיל. כאשר נזכר בזרע בידו, הבטיח זאק לזכור את ההרפתקה וזרע את הזרע באדמה לפני שסיפר לטוני וראלף שדברים עשויים להשתנות ויחד הם עוזבים את היער. הזרע צמח לגודלו הרגיל של פרנגלי וקריסטה עפה עם פיפס ולפי יחד.

מדבבים
------

* סמנתה מאתיס – קריסטה
* ג'ונתן וורד – זאק
* טים קארי – הקסוס
* כריסטיאן סלייטר – פיפס
* רובין ויליאמס – באטי קודה
* גרייס זבריצקי – קריינית / מאגי לון
* דני מאן – אבא של קריסטה / אש
* רוברט פסטורלי – טוני
* ג'פרי בלאק – ראלף

### מדבבים בעברית

* לימור שפירא – קריסטה
* חן חגי – זאק
* נתן דטנר – לפי
* יעקב בוך – טוני
* אבי פניני – ראלף
* דב רייזר – אבא של כריסטה / דמויות שונות
* אריאל פורמן – רוט
* דני ליטני – הקסוס

קישורים חיצוניים
----------------

* "פרנגלי: היער הקסום", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "פרנגלי: היער הקסום", באתר נטפליקס
* "פרנגלי: היער הקסום", באתר AllMovie (באנגלית)
* "פרנגלי: היער הקסום", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "פרנגלי: היער הקסום", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "פרנגלי: היער הקסום", באתר Hulu סרטים (באנגלית)
* "פרנגלי: היער הקסום", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* פרנגלי: היער הקסום, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**יוסל'ה, איך זה קרה?** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1989, בבימויו של טל רון לפי תסריט שכתבו נפתלי אלטר וישראל ויסלר (פּוּצ'וּ), על פי ספר בשם זה מאת ישראל ויסלר.

העלילה מתרחשת בשנת 1949, צעירים שהשתחררו מהמלחמה, מקימים קיבוץ משלט ליד ים המלח. אהבות ומריבות גדושות בהורמונים מתרחשות ביניהם עד לסוף הטוב של שלוש חתונות.

פסקול המוזיקה הוא של להקת הנח"ל, רן ונמה ושלישיית אדלר. שיר הנושא "נעמה" מושר בפי גרי אקשטיין למילותיו של ישראל ויסלר וללחנו של נפתלי אלטר.

הסרט צולם בקיבוץ מצפה שלם ומצוקי דרגות וכן בנתיב הל"ה, שם היה ויסלר בין מקימי הקיבוץ. הספר והסרט מבוססים על חוויותיו בתקופה ההיא. הסרט הוא למעשה המשך לסרט "חבורה שכזאת" משנת 1962.

תקציר העלילה
------------

יוסק'ה (יהונדב פרלמן) הנהג של הקיבוץ, מעלה בדרך טרמפיסטית בשם תמי (אביגיל אריאלי). היא מכירה את יוסק'ה מההכשרה בנען וכעת רוצה להצטרף לקיבוץ הצעיר ולגור בחדרו. ליוסק'ה יש כבר חברה בשם שולה (שירי חבקין) אך הוא מעדיף את תמי עליה.

מזכיר הקיבוץ הוא יורם (דב נבון) ועליו לפתור את כל הבעיות בין החברים. זיוה (אסנת עופר) אינה רוצה לשמור עם יוסי (צבי קורמן) כי אינו מתייחס אליה, אך יורם אומר לה שיוסי אמר לו שהוא אוהב אותה וכך מתחיל "רומן" בין זיוה ליוסי כשזיוה היא הפעילה בו.

יוסל'ה (איל נחמיאס) מאוהב בנעמה (עליזה אברג'יל) אך היא לא נענית לו. יורם מנצל את ההזדמנות ומנהל אתה יחסים. יוסל'ה הנפגע עוזב את הקיבוץ. לייזר (ניר חן) מאוהב באורק'ה (נוגה פז).

לקיבוץ מגיעה חוה (זוהר זמיר) שעזבה את משפחתה ורוצה לחיות בקיבוץ. עד מהרה מתברר שהיא "המזרן של גברי הקיבוץ". כשהיא מבקשת להתקבל כחברה מזמנת חסידה (חן רוזנטל) האידאולוגית של הקיבוץ, ישיבת חברים, מדברת על עקרונות הקיבוץ ועל התנגדותה לקבלת חוה לקיבוץ בגלל התנהגותה ובהצבעה מצביעים נגד קבלתה.

לבסוף נערכות שלוש חתונות - יוסק'ה ושולה, לייזר ואורק'ה, יוסי וזיוה. יוסל'ה מגיע לחתונות פוגש שם את נעמה ואז היא מבינה שהיא אוהבת אותו ומתחיל רומן חדש.

שחקנים
------

| שחקן | תפקיד |
| --- | --- |
| דב נבון | יורם |
| יהונדב פרלמן | יוסק'ה |
| צבי קורמן | יוסי |
| איל נחמיאס | יוסל'ה |
| אביגיל אריאלי | תמי |
| אסנת עופר | זיוה |
| זוהר זמיר | חוה |
| משה פרסטר | אברום |
| עליזה אברג'יל | נעמה |
| נוגה פז | אורק'ה |
| שירי חבקין | שולה |
| ניר רון | לייזר |
| חני רוזנטל | חסידה |

קישורים חיצוניים
----------------

* "יוסל'ה, איך זה קרה?", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "יוסל'ה, איך זה קרה?", באתר ספר הקולנוע הישראלי
* "יוסל'ה, איך זה קרה?", באתר אידיבי
* "יוסל'ה, איך זה קרה?", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* יוסל'ה, איך זה קרה?, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* נעמה בביצוע גרי אקשטיין, באתר יוטיוב
**חטיפה במדבר** (באנגלית: **The Wind and the Lion**) הוא סרט היסטורי אמריקאי משנת 1975 בכתיבה ובימוי של ג'ון מיליוס, עם שון קונרי, קנדיס ברגן ובריאן קית' בתפקידים הראשיים.

העלילה מבוססת על המקרה האמיתי של "פרשת פרדיקריס" (אנ') שהייתה בשנת 1904 במרוקו כשמנהיג ברברי חטף אזרחים אמריקאים למטרות כופר, דבר שגרם את התערבותו של תאודור רוזוולט שלחץ לפתרון צבאי שיועיל למסע הבחירות שלו לנשיאות.
התסריט התבסס גם על הביוגרפיה שכתבה רוזיטה פורבס על מולאי אחמד א-ראיסוני (אנ') ב-1924, ולא מעט מהדיאלוגים בסרט חוזרים על אלה שהופיעו בספרה.

ג'רי גולדסמית' היה מועמד לפרס אוסקר למוזיקה המקורית הטובה ביותר כן היה הסרט מועמד לפרס אוסקר למיקס הסאונד הטוב ביותר.

תקציר העלילה
------------

טנג'יר 1904, מרוקו. בראש המדינה נמצא עבד אל-עזיז, סולטאן מרוקו היושב בפאס. בראש המתנגדים לו נמצא שודד ים ברברי לשעבר בשם מולאי אחמד אל ראייסוני המכונה בקיצור ראייסולי (שון קונרי). הוא מנהיג הברברים באזור הריף ורוצה להביך את הסולטן ולהפסיק את השפעת המעצמות המערביות במרוקו.

בראש פרשיו הוא חודר לטנג'יר, זורע הרס ברחובות ומתפרץ לארמון בו נמצאת אלמנה אמריקאית בשם עדן פדקריס (קנדיס ברגן) עם בנה ויליאם ובתה ג'ניפר. הוא דורש כופר נפש בסכום גבוה תחת שחרורם.

הנשיא תאודור רוזוולט (בריאן קית') נמצא במסע בחירות ומחליט לנקוט יד קשה שתעלה את הפופולריות שלו. הוא מכריז "פדקריס חי או ראייסולי מת". מזכיר המדינה ג'ון היי (ג'ון יוסטון) דוגל בשיטה דיפלומטית יותר.

רוזוולט שולח לטנג'יר כוח של נחתים בפיקודו של סרן ג'רום (סטיב קנאלי) הם צועדים ברחובות טנג'יר, מתפרצים בכוח לארמון הפאשה (ולאדק שייבל) תוך קטילת השומרים ומכריחים אותו להיענות לדרישות ראייסולי.

במשך הזמן מתפתחת ידידות בין עדן פדקריס לראייסולי למרות שבתחילה היא נרתעת ממעשיו הברברים של עריפת ראשים (תסמונת סטוקהולם) והם מרבים לשחק שחמט.

הגרמנים מסתכלים בעין רעה על מעשי הנחתים. כאשר הנחתים נפגשים עם ראייסולי שמוסר לג'רום את הנחטפים לאחר שקיבל את הכופר, מסתערים הגרמנים על ראייסולי ואנשיו, אוסרים אותו ומביאים אותו למבצר שלהם ומתחילים לענות אותו.

עדן מצליחה לשכנע את ג'רום שהנשיא הבטיח לא לפגוע בראייסולי. ג'רום ואנשיו תוקפים את הגרמנים ביחד עם פרשים ברברים בקרב עקוב מדם שבסופו הם מנצחים ועדן משחררת את ראייסולי התלוי ברגליו בחדר העינויים.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| שון קונרי | ראייסולי |  |
| קנדיס ברגן | עדן פדקריס |  |
| בריאן קית' | תאודור רוזוולט |  |
| ג'ון יוסטון | ג'ון היי |  |
| ולאדק שייבל | הפאשה של טנג'יר |  |
| מארק זובר | עבד אל-עזיז, סולטאן מרוקו |  |
| סטיב קנאלי | קפטן ג'רום |  |
| ג'פרי לואיס | סמואל גומר | קונסול ארצות הברית בטנג'יר |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חטיפה במדבר** בוויקישיתוף

* "חטיפה במדבר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "חטיפה במדבר", באתר AllMovie (באנגלית)
* "חטיפה במדבר", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "חטיפה במדבר", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "חטיפה במדבר", באתר אידיבי
* "חטיפה במדבר", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קדימון לטיפה במדבר, באתר יוטיוב
* התקפת הנחתים על הארמון בטנג'יר, באתר יוטיוב
* חטיפה במדבר, באתר TCM
* חטיפה במדבר, באתר אידיבי
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**יחפים בפארק** (באנגלית: **Barefoot in the Park**) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 1967 עם רוברט רדפורד, ג'יין פונדה, מילדרד נטוויק ושרל בואייה בתפקידים הראשיים.

התסריט נכתב על ידי ניל סיימון, והוא מבוסס על המחזה המצליח שלו "יחפים בפארק" משנת 1963, המוצג עד עתה ברחבי העולם. המחזה הועלה על הבמה בישראל, בין היתר בשנת 1965 בהפקתו של גיורא גודיק באולם נחמני ובבימויה של נולה צ'לטון.

מילדרד נטוויק הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר, וג'יין פונדה הייתה מועמדת לפרס באפט"א לשחקנית הזרה הטובה ביותר בתפקיד ראשי.

תקציר העלילה
------------

קורי (ג'יין פונדה) ופול בראטר (רוברט רדפורד) הם זוג צעיר שנישא זה עתה ונוסעים בכרכרה ברחובות ניו יורק לבית מלון שם יבלו את ירח הדבש שלהם. קורי בעלת מזג סוער לעומת רוברט שהוא שקט ושמרן. לאחר שבילו חמישה ימים במלון בלי לצאת מהחדר, רוברט יוצא לעבודתו כעורך דין מתחיל וקורי נוסעת לדירה ששכרה לעצמם בגריניץ' וילג'.

מסתבר שהדירה נמצאת בקומה השישית וכל מי שמגיע לשם מתנשף בדלת הכניסה ומעולף, זה כולל את מתקן הטלפון (הרב אדלמן), את רוברט ואת אתל בנקס (מילדרד נטוויק), אמה של קורי.

הדירה קטנה, החימום לא פועל, הרהיטים לא הגיעו ובגג הזכוכית יש חור גדול. לעזרתם נרתם השכן שגר בעליית הגג, ויקטור ולסקו (שרל בואייה).

קורי מעוניינת לשדך בין אמה הבודדה לוויקטור. ויקטור לוקח את כולם למסעדה אלבנית בסטטן איילנד, שם הם אוכלים תבשיל אלבני ובעיקר שותים אוזו. ויקטור וקורי מתחילים לרקוד לצליל תזמורת אלבנית בעוד שרוברט ואתל יושבים ומביטים בהם במבוכה.

בחזרה לדירתם מבקש ויקטור ללוות את אתל המבוסמת מהאוזו, לביתה וקורי מסכימה בחשש.

קורי מטיחה ברוברט כי הוא עצור מידי ושמרן וכי שבקשה ממנו פעם ללכת יחף בפארק כיכר וושינגטון הוא סירב. וויכוח ביניהם מתלקח והיא מודיעה לו כי הם לא מתאימים באופיים וכי ברצונה להתגרש. רוברט עובר לישון על הספה בסלון ומצטנן מהשלג החודר דרך החור בגג הזכוכית. בבוקר הוא אורז מזוודה ועוזב את הדירה.

קורי מתקשרת לאמה ומתחילה לדאוג כשאין תשובה. לבסוף חוזרים ויקטור ואתל לאחר שבילו את הלילה בחדרו של ויקטור. אתל משכנעת את קורי לחפש את רוברט ולהתפייס. קורי מוצאת את רוברט שתוי והולך יחף בפארק כיכר וושינגטון. הוא מחליט לחזור לדירה כי היא גם שלו. כשהם מגיעים לדירה עולה רוברט על גג הזכוכית ומכריח את קורי החרדה להגיד כי בעלה הוא שתיין ומשוגע. קורי אומרת זאת ורצה לגג לאחוז בו שלא ייפול. הם מתנשקים לעיני האנשים ברחוב הצופים בהם ומוחאים להם כפיים ובתוכם ויקטור ואתל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יחפים בפארק** בוויקישיתוף

* "יחפים בפארק", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "יחפים בפארק", באתר נטפליקס
* "יחפים בפארק", באתר AllMovie (באנגלית)
* "יחפים בפארק", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "יחפים בפארק", באתר Metacritic (באנגלית)
* "יחפים בפארק", באתר אידיבי
* "יחפים בפארק", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קדימון לסרט יחפים בפארק, באתר יוטיוב
* יחפים בפארק, באתר TCM

הערות שוליים
------------

1. ↑  מה אומר ד"ר ח.גמזו על "יחפים בפארק'", מעריב, 4 בפברואר 1965  
מלאכה הגונה - "יחפים בפארק" בתיאטרון גודיק, למרחב, 22 בינואר 1965  
יצחק אבינרי, "יחפים בפארק" בתיאטרון גיורא גודיק, הַבֹּקֶר, 15 בינואר 1965
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**כאן ושם** (בצרפתית: **Ici et Ailleurs**) הוא סרטם התעודי של ז'אן-לוק גודאר ואן מארי מייוויל משנת 1976. הסרט עוקב אחר חייהן של שתי משפחות - פלסטינית וצרפתית. הסרט בן 53 הדקות דובר צרפתית, ערבית וגרמנית, והוא הראשון אותו ערך גודאר בטכניקת הווידאו. "כאן ושם" הוא יצירת מונטאז' בה משולבים חומרי פילם (16 מ"מ), וידאו וסטילס, ובהם ראיונות עם פעילים פלסטינים, לוחמי פדאיון, סצנות מבוימות המתרחשות בצרפת ותמונות סטילס וקטעי וידאו ארכיוניים מישראל ומגרמניה.

הסרט עושה שימוש בחומרים שצולמו במקור לסרט הבלתי-גמור "עד הניצחון" (בצרפתית: Jusqu'à la victoire). "עד הניצחון" היה סרט תעמולה פרו פלסטיני שיצרו בשנת 1970 גודאר וז'אן פייר גורין, במסגרת קבוצת "דז'יגה ורטוב" ובשיתוף פעולה עם הליגה הערבית. צילומי הסרט נערכו במשך מספר שבועות בירדן, ותועדו בהם אימוניהם של לוחמים פלסטינים. בזמן עריכת הסרט בצרפת פרצו אירועי "ספטמבר השחור", בהם נהרגו גם חלק ממשתתפי הסרט. עקב המורכבות הרבה ביחסים הבין ערביים והתדהמה ממות המשתתפים, זנחו חברי הקולקטיב את המשך העבודה על הסרט. ב-1974 חזרו גודאר ומייוויל לחומרים אלו ושילבו אותם בעבודתם על "כאן ושם".

התמות בסרט
----------

התמות המרכזיות בסרט "כאן ושם" מצויות כבר בשמו, או בתרגום המילולי יותר לשמו "כאן ובמקומות אחרים". השימוש בכותרת "כאן ובמקומות אחרים" משרת את הסרט בניסיונו לחבר את הסכסוך הישראלי-פלסטיני לשאר העולם, זאת בניגוד לתפיסה הנוטה לשוות לסכסוך מורכבות ייחודית וחסרת פתרון. השם מתייחס למקומות הרבים בעולם בהם נעשות עוולות לאנשים, ולפער בין הסובלים לאלו שצופים בהם על גבי המרקע. בסרט ישנה התייחסות לדרך שבה נתפסים מאבקי העולם השלישי בצרפת, ושימוש במקרה הפלסטיני בניסיון להצביע ולהאיר על יחסי הכוחות, הכפייה והניצול שבעולם המערבי.

הסרט, שחושף בתוכו את אופן הכנתו, מטיל ביקורת פנימית על עצמו בהקשרים פמיניסטים וקולוניאליסטים. בסצנות החושפות את הוראות הבימוי מדברים מייוויל וגודאר בקריינות על המניפולציות והסיבות המובילות לבחירות השונות שנעשו במהלך עשיית הסרט.

התגובות לסרט
------------

לאחר פרסום הסרט הואשם גודאר באנטישמיות. בסרט נעשית השוואה ויזואלית בין גולדה מאיר לאדולף היטלר על ידי הצבת תמונותיהם בזו אחר זו לרקע תפילת קדיש לקורבנות השואה. השוואה זו באה להציג את היהודי, הקורבן של פעם, כמקרבן הפלסטינים כיום. הדרך בה נעשה הדבר יצרה התנגדות רבה לסרט ולגודאר. רבים ברחבי העולם האשימו את גודאר באנטישמיות, וארגונים יהודים העבירו ביקורת חריפה על הוליווד ועל האקדמיה האמריקאית לקולנוע, עת הוחלט להעניק לגודאר אוסקר של כבוד.

קישורים חיצוניים
----------------

* "כאן ושם", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "כאן ושם", באתר נטפליקס
* "כאן ושם", באתר AllMovie (באנגלית)
* "כאן ושם", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "כאן ושם", באתר אידיבי
* "כאן ושם", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* אריאל שוייצר, היהודי של הקולנוע: האם ז'אן-לוק גודאר אנטישמי?, באתר הארץ, 26 בנובמבר 2010
* פול האריס, האובזרבר, לא משלנו: האם גודאר אנטישמי?, באתר nrg‏, 14 בנובמבר 2010

הערות שוליים
------------

1. ↑  מייוויל היא יוצרת סרטים שווייצרית, שנישאה לגודאר והפכה לשותפה מרכזית בעשייתו מאז עבודתם בסרט זה.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no2017141498
* WorldCat (עם LCCN): no2017-141498

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**חלומו של הנרי** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2003, בבימויו של איתן גרין שגם כתב את התסריט. עם מנשה נוי, יונתן השילוני והלנה ירלובה בתפקידים הראשיים.

תקציר העלילה
------------

הנרי אטיאס (מנשה נוי) עובד כאחראי למחסן ציוד באחד מבתי הספר לקולנוע בישראל. לפני כן עבד שנים רבות בתפקידים שונים של הפקות קולנוע וטלוויזיה ועמד לביים סרט משלו אלא שתאונת דרכים שבה נהרגה אשתו אילצה אותו להפסיק את הבימוי ולהתמקד בבנו הקטן עמי (יונתן השילוני). לאחר מספר שנים נישא לאווה (הלנה ירלובה) ונולדה להם בת.

הנרי מרגיש שהוא יודע ובעל ניסיון יותר מהמורים. הוא אהוד על התלמידים ויועץ להם בענייני עשיית סרטים למורת רוחם של חברי הסגל האחרים ובעיקר של המורה שרגא (רוני ניניו) שבפניו הוא נאלץ להתנצל בנוכחות המנהלת ד"ר ברדוגו (גבריאלה ורנר).

הנרי הוא בן 45 וחלומו הוא לעשות סרט בעצמו בעיקר כדי להראות לסגל בית הספר כי הוא מסוגל לכך. אין לו תקציב והוא פונה לתלמידים לעזרה.

התלמידה גאולה (תהל רן) מציעה לו תסריט המבוסס לדעתה על סיפור משפחתה. התלמידה שירלי (תמי לוי אלדר) מתנדבת להיות עוזרת הפקה וכן שאר התלמידים. מספר שחקנים וביניהם אלכס מרקוביץ (מוטי כץ) מסכימים לעבוד עבורו ללא תשלום. אווה נוסעת עם התינוקת למשפחתה במוסקבה והנרי מחליט שזה הזמן להתחיל לעבוד על הסרט. חלק מהצילומים נערכים בדירה של אמו (דינה דורון). הוא מחליט לשבץ את עמי בן ה-13 לתפקיד ראשי בסרט למרות שאין לו ניסיון קודם. עמי הוא ילד מופנם שחווה טראומה בעקבות התאונה ובעקבות נישואי אביו בשנית. הוא יודע לחקות קולות של חיות ומכוניות.

העבודה על הסרט נתקלת בקשיים רבים, בעל המלון מסרב לתת להם לצלם והמחסנאי אברי (שלמה וישינסקי) נשלח לבית הספר לקחת מהם את המצלמה. הנרי מיואש ובחלומו הוא רואה את אסי דיין ומבקש ממנו עזרה אך אסי מסרב. עמי מעודד אותו ומפגיש אותו עם הנרי אוחיון שאותו הנרי העריץ בילדותו ולכן שינה את שמו מאברהם להנרי.

לבסוף מסכים אבא של גאולה (אברהם מור) שהצילומים ייערכו בבית המלון שלו בטבריה והנרי מצליח לסיים את הסרט ובסיום הוא ועמי מקבלים בשמחה את אווה והתינוקת בנמל התעופה בן-גוריון.

שחקנים
------

| שחקן | תפקיד |
| --- | --- |
| מנשה נוי | הנרי אטיאס |
| יונתן השילוני | עמי |
| הלנה ירלובה | אווה |
| תהל רן | גאולה |
| תמר לוי אלדר | שירלי |
| דינה דורון | אמא של הנרי |
| מוטי כץ | אלכס, שחקן |
| שלמה וישינסקי | אברי, מחסנאי |
| אברהם מור | אבא של גאולה |
| אסי דיין | אסי דיין |
| גבריאלה ורנר | ד"ר ברדוגו, מנהלת |
| רוני ניניו | שרגא, מורה |

קישורים חיצוניים
----------------

* "חלומו של הנרי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "חלומו של הנרי", באתר ספר הקולנוע הישראלי
* "חלומו של הנרי", באתר אידיבי
* "חלומו של הנרי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* חלומו של הנרי, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* ״חלומו של הנרי״, הסרט המלא לצפייה בתשלום באתר הארכיון ישראלי לסרטים - סינמטק ירושלים
**יוסף (ג'ו) יהושע שוורץ** (באנגלית: **Joseph Joshua Schwartz**;‏ 23 במרץ 1899 – ינואר 1975) היה מנהל הפעילות של הג'וינט באירופה בזמן מלחמת העולם השנייה ואחריה, שפעל להצלת יהודים ברחבי אירופה בתקופת השואה.

ביוגרפיה
--------

יוסף שוורץ נולד ב-1899 בנובה אודסה שבאימפריה הרוסית (כיום באוקראינה). בגיל שש היגר עם משפחתו לארצות הברית. בשנים 1915–1921 למד בישיבת רבינו יצחק אלחנן בניו יורק והוסמך לרבנות. למד מזרחנות באוניברסיטת ייל וב-1928 קיבל תואר דוקטור. יצא במלגת פוסט-דוקטורט לאוניברסיטה האמריקאית בקהיר. ב-1929 חזר לארצות הברית, ובשנים 1930–1933 לימד באוניברסיטת לונג איילנד. 

הוא הצטרף לג'וינט, וב-1939 מונה לנציג הג'וינט באירופה, ולשם כך עבר לפריז. פעולות ההצלה שלו החלו בצרפת, ועם כיבושה על ידי גרמניה עבר לפורטוגל, וממנה יצא לפעולות ברחבי אירופה והמזרח התיכון. הוא סייע להגירתפ של יהודים מאירופה. הוא סייע לארגוני המחתרת היהודיים ופעל להעברת כספים אליהם. בין השאר העביר סיוע כספי למימון מרד גטו ורשה והצבא היהודיבצרפת.

ביולי 1944 נפגשו באיסטנבול פעילי המוסד לעלייה ב' שאול מאירוב ואליעזר קפלן עם ג'ו שוורץ וראובן רזניק, נציגי הג'וינט באירופה ובמזרח התיכון, ובעקבות הפגישה הסכים הג'וינט לממן 75% מההוצאות על אוניות מעפילים.

בתום המלחמה חזק לפריז ועסק בשיקום שארית הפליטה באירופה וסייע לפעילות ארגון "הבריחה" ולעלייה לישראל. הוא המשיך בתפקידו כמנהל פעילות הג'וינט באירופה עד 1950. לאחר היה במשך חמש שנים סגן היושב ראש של המגבית היהודית המאוחדת. בשנים 1955–1970 היה סגן נשיא הבונדס.

לקריאה נוספת
------------

* רות בקי-קולודני, **אני יוסף אחיכם: חייו של ג'ו שווארץ - מפעל הצלה של איש אחד**, הוצאת מודן, 2010.
* טוביה פרילינג, **טוֹוֶה הרְשָתוֹת: ד"ר יוסף (ג'ו) שוורץ ומבצעי הסיוע וההצלה של הג’וינט במלחמת העולם השנייה ובמוצאיה — ביוגרפיה מבצעית**, הוצאת ePublish, ‏2023.

קישורים חיצוניים
----------------

* בני מיכלסון, ד"ר ג'ו שוורץ מנהל פעילות הג'וינט באירופה, באתר מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם השנייה
* Schwartz, Joseph J. , Yad Vashem
* Joseph Joshua Schwartz Papers, Kent State University
* Schwartz, Joseph J. Encyclopedia.com

הערות שוליים
------------

1. ↑  דוד רגב, מתנה מהג'וינט: מיליוני דולרים בשואה, באתר ynet, 12 באפריל 2010
2. ↑  אתר למנויים בלבד דינה פורת, האיש שהקדיש את חייו להצלת יהודים ולא זכה להכרה ראויה, באתר הארץ, 19 באפריל 2023
חביתיות תפוחי אדמה
**המטבח הבלארוסי** (בבלארוסית: **Беларуская кухня, Biełaruskaja Kuchnia**) קרוב באופיו למטבחים של המדינות הקרובות גאוגרפית לבלארוס ובראשם המטבחים הסלאביים והבלטיים. המטבח הבלארוסי מתאפיין בשימוש נרחב בתפוחי אדמה הזמינים לאור האקלים הקר והיבש של בלארוס, כמו גם שימוש במגוון של דגנים ופטריות.

סלטים
-----

מרכיבים נפוצים בסלט הבלארוסי כוללים שילובים של בשר מבושל או עוף, תפוחי אדמה, סלק, גזר, דג מלוח, גבינה החתוכה לקוביות, אפונת ים, תירס, שימורי דגים, "אצבעות סרטן", בצל ופטריות, המתובלים בנדיבות עם מיונז או שמן חמניות. סלט אופייני הוא "בייליה וז'ה", סלט (הקרוי על שמו של יער בשם זה), המשלב בשר עוף מבושל עם פטריות בצל מטוגן ומלפפון חמוץ מעורבב עם מיונז וביצים.

מוצרי חלב
---------

מוצרי החלב העיקריים כוללים סוג של גבינה לבנה טרייה (בלארוסית: тварог, tvaroh) ושמנת חמוצה (בלארוסית: смятана, śmiatana), המשמשת בבישול וגם בתור קישוט. חמאה חמוצה ממחוז דסיזנה לשעבר יוצאה לאנגליה עד מלחמת העולם הראשונה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המטבח הבלארוסי** בוויקישיתוף

| מטבחים בעולם |
| --- |
| אוקיאניה | אוסטרליה • ניו זילנד |
| אירופה | אוסטריה • איסלנד • אירלנד • איטליה • בלארוס • בולגריה • בלגיה • בריטניה (אנגליה • סקוטלנד) • גרמניה • הונגריה • הולנד • יוון • לוקסמבורג • ספרד • סקנדינביה (דנמרק • נורווגיה • שוודיה) • פולין • פורטוגל • צ'כיה • צרפת • רומניה • רוסיה • שווייץ |
| אמריקה | ארצות הברית • ארגנטינה • ברזיל • האיטי • ונצואלה • מקסיקו • פרו |
| אסיה | אינדונזיה • גאורגיה • הודו • וייטנאם • טורקיה • יפן • קוריאה • ירדן • ישראל • לבנון • סוריה • סין • עיראק • פרס • קטר • תאילנד • תימן |
| אפריקה | אריתראה • אתיופיה • דרום אפריקה • לוב • מדגסקר • מצרים • מרוקו • תוניסיה • גאנה |
| שונות | המטבח היהודי • מטבחי אמריקה הלטינית • המטבח המזרח-תיכוני • המטבח הים-תיכוני • המטבח האסייתי • המטבח ביוון העתיקה • מטבח ימי הביניים |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007560229705171
* LCCN: sh85031796

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**חמודות קטנות** (באנגלית: **Little Darlings**) הוא סרט נעורים אמריקאי משנת 1980 בבימויו של רונלד מקסוול, עם טאטום אוניל, כריסטי מקניקול, מאט דילון וארמנד אסנטה בתפקידים הראשיים.

קריסטי מקניקול הייתה מועמדת לפרס האמן הצעיר (אנ').

זה סרטה הראשון של סינת'יה ניקסון והיא מגלמת בו נערה היפית.

העלילה מתרחשת במחנה קיץ לבנות בג'ורג'יה.

תקציר העלילה
------------

אנג'ל ברייט (כריסטי מקניקול) היא בת לאם יחידנית בשכונת מצוקה באטלנטה, מעשנת סיגריות, מתנהגת כטומבוי וחובטת בנער שמטריד אותה מינית.

פריס ויטני (טאטום אוניל) היא בת להורים עשירים פרודים, גרה בווילה מפוארת ומתנהגת בנימוס כיאה למעמדה.

שתיהן מגיעות למחנה קיץ, אנג'ל מוסעת על ידי אמה ופריס מוסעת במכונית רולס רויס על ידי נהג המשפחה.

כבר באוטובוס הן מתחילות לריב ומחליפות מהלומות. במחנה הן משוכנות זו ליד זו. בחדר האוכל אנג'ל זורקת על פריס אוכל והיא מחזירה בחזרה ומתפתחת קטטה גדולה בין כל הבנות. אנג'ל נכנסת לאוטובוס התלמידות ונוהגת בו עד לדוכן למכירה אוטומטית של קונדומים והבנות מפצחות אותו ולוקחות את הקונדומים.

סינדר (כריסטה אריקסון) מציעה תחרות בין פריס לאנג'ל על מי שתיהפך קודם לאישה (איבוד בתולים). פריס בוחרת במדריך גארי (ארמנד אסנטה). היא "מתלבשת" עליו ורוצה להיות כמו יוליה ב"רומיאו ויוליה". היא מגיעה בלילה לחדרו אך גארי המבוגר מסביר לה שהיא קטינה ושיהיה מוכן להמשיך את היחסים ביניהם כשימלאו לה 21. פריס חוזרת לבנות ונותנת להם את ההרגשה שהיא "עשתה את זה".

אנג'ל בוחרת לעשות זאת עם נער בשם רנדי (מאט דילון) שנמצא במחנה בנים סמוך. בפעם הראשונה היא מהססת והוא עוזב אבל בפעם השנייה הם מקיימים יחסים והיא מרגישה שמגע מיני אינו משהו טכני כפי שחשבה אלא כרוך ברגשות. היא מודיעה לבנות "שלא עשתה את זה".

בסוף התקופה הן נפגשות ומתוודות אחת בפני השנייה ובפרידה הן מבטיחות להמשיך להיות חברות.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| כריסטי מקניקול | אנג'ל ברייט |  |
| טאטום אוניל | פריס וויטני |  |
| מאט דילון | רנדי אדמס |  |
| ארמנד אסנטה | גארי קלהאן |  |
| סינת'יה ניקסון | סנשיין ווקר |  |
| כריסטה אריקסון | סינדר קרלסון |  |
| אלכסה קנין | דנה |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* "חמודות קטנות", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "חמודות קטנות", באתר AllMovie (באנגלית)
* "חמודות קטנות", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "חמודות קטנות", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "חמודות קטנות", באתר אידיבי
* "חמודות קטנות", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קדימון לחמודות קטנות, באתר יוטיוב
* קליפ מחמודות קטנות, באתר יוטיוב
* חמודות קטנות, באתר TCM
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**כובע מלא גשם** (באנגלית: **A Hatful of Rain**) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 1957 בשחור-לבן, בבימויו של פרד זינמן, עם דון מארי, אווה מארי סיינט, אנתוני פרנציוזה ולויד נולן בתפקידים הראשיים.

התסריט נכתב על ידי מייקל גאצו ואלפרד הייז והוא מבוסס על המחזה "כובע מלא גשם" של מייקל גאצו שהועלה בברודוויי ב-1955. המחזה הועלה מספר פעמים בישראל בתיאטרון בית צבי.

זה היה אחד הסרטים הראשונים שטיפל בבעיית הסמים והראה את ההשפעה הקשה שלהם על המשתמש. זאת דרמה משפחתית נוקבת ומרגשת שבמרכזה שקרים, סמים וכסף.

אנתוני פרנציוזה היה מועמד לפרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר ולפרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר - סרט דרמה.

אווה מארי סיינט הייתה מועמדת לפרס באפט"א לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד ראשי ולפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט דרמה.

פרד זינמן היה מועמד לפרס גלובוס הזהב לבימוי הטוב ביותר.

תקציר העלילה
------------

ג'וני פופ (דון מארי) גר עם אשתו סיליה (אווה מארי סיינט) ואחיו פולו (אנתוני פרנציוזה) בדירה של דיור ציבורי בניו יורק ליד גשר ברוקלין. ג'וני נלחם במלחמת קוריאה שם נפצע קשה וניצל כשהוא מתחבא במערה. הוא אושפז ובתקופה זו החל לקבל מורפין נגד כאבים ונהפך לנרקומן. הוא מסתיר זאת מאשתו ורק אחיו פולו יודע מזה ועוזר לו לרכוש את מנות הסם.

האב (לויד נולן) מגיע מפלורידה. הוא נפגש עם פולו שעובד כמאבטח בבר ומבקש ממנו את 2500 הדולרים שהבטיח לתת לו כדי לפתוח  בר בפאלם ביץ'. פולו אומר שהכסף לא נמצא אצלו. האב מתרגז ומטיח בפני פולו האשמות שהוא בטלן ולא יוצלח ואילו אחיו ג'וני מסודר יותר, נשוי ואשתו בהריון מתקדם. פולו לא מגלה לו שהכסף בוזבז לקניית מורפין לג'וני.

שלושה סוחרי סמים מאיימים על ג'וני שחייב להם 500 דולר - "אמא" (הנרי סילבה), צ'וצ' (ג'רלד אולולין) ואפלס (ויליאם היקי). "אמא" נותן לג'וני אקדח כדי שישדוד בעזרתו כסף מאנשים. ג'וני הולך כל הלילה אך לא מסוגל לעשות זאת. סיליה נמצאת על סף שבירה ומתכננת להיפרד מג'וני. פולו מנסה להתקרב אליה אבל ברגע האחרון הם נרתעים.

פולו מוכר את מכוניתו כדי לשלם לסוחרי הסמים ולהציל את אחיו. האב מגיע וכולם יושבים לאכול והוא מספר סיפור מילדותו של ג'וני שנאמר לו שאם יעבוד את האדמה כיסיו יתמלאו בכסף. הוא עובד בגשם אבל כסף לא נכנס לכיסים. האב קורא לו וג'וני חובש כובע מלא מי גשם. זה מה שהוא הרוויח בעבודתו (מכאן שם המחזה).

ג'וני נמצא ב"קריז" ואז הוא מגלה לאביו ולאשתו כי הוא מכור לסמים. האב נדהם ומאשים את פולו שלא הודיע לו ושעזר לג'וני לצרוך סמים.

סיליה משנה את דעתה. כעת היא מבינה את המצב ומחליטה לתמוך בבעלה ולעזור לו. היא מתקשרת למשטרה שייקחו את ג'וני למוסד לגמילה מסמים.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| דון מארי | ג'וני פופ |  |
| אווה מארי סיינט | סיליה פופ |  |
| אנתוני פרנציוזה | פולו פופ |  |
| לויד נולן | ג'ון פופ האב |  |
| ויליאם היקי | אפלס | עבריין |
| הנרי סילבה | "אמא" | עבריין |
| ג'רלד אולולין | צ'וצ' | עבריין |

קישורים חיצוניים
----------------

* "כובע מלא גשם", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "כובע מלא גשם", באתר AllMovie (באנגלית)
* "כובע מלא גשם", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "כובע מלא גשם", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* הסצנה הסופית של כובע מלא גשם, באתר יוטיוב
* כובע מלא גשם, באתר TCM
* כובע מלא גשם בבית צבי, באתר קפה דה מרקר.
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**חמש דקות בהליכה** הוא סרט פשע ישראלי בשחור-לבן משנת 2001 לפי תסריט של איתי לב שגם הפיק את הסרט, עם שרון אלכסנדר, אלון אבוטבול, דביר בנדק וטל כהנא בתפקידים הראשיים.

העלילה מתרחשת ברובה בלילה ארוך במלחמת שוטרים בעברייני סמים. מקום הפעולה הוא בין חניון השופטים והפאב הצמוד לו לבין כיכר רבין שמפרידות ביניהם חמש דקות בהליכה.

הסרט הוקרן בפסטיבל הקולנוע ירושלים בשנת 2002, ואיתי לב זכה בפרס קרן ירושלים לבמאים ישראלים חדשים.

תקציר העלילה
------------

ציקי (אלון אבוטבול) הוא עבריין סמים וסרסור שעומד לבצע עסקת סמים גדולה, העברת 20 קילו של קוקאין. מי שממונה לפקד על המבצע הוא רב פקד אמיר סמו (שרון אלכסנדר) אלא שמפקד התחנה, סגן ניצב אבי (עמי וינברג) השעה אותו לאחר שהתפרסם כי קיים יחסים עם נערות ליווי אותן חקר. אבי מטיל את המשימה על הקצין איציק נחמיאס (דביר בנדק).

איציק והשוטרים נדב (אייל רוזלס) ושמוליק (גבריאל הדר) מכינים מארב לשני עבריינים העומדים להגיע למכונית פיאט אונו בה נמצאים הסמים. העבריינים הם אנשיו של ציקי – מאיר הגרוזיני (ישראל קסלר) ויונה מלול (רינן חיים).

סמו המושעה שלא צריך להיות במקום, משקיף מפאב "השופטים" ויונה מזהה אותו ועוזב את המקום, הפעולה נכשלה. אבי משעה מיד את סמו מהמשטרה ומזהיר אותו. סמו מבלה בפאב ומתחיל ביחיסים עם בעלת הפאב, מיכל (טל כהנא).

נדב ושמוליק מתצפתים מתוך דירה בה מצולם סרט על ידי ליאור ביטרמן (אדם הורוביץ) ונדב מקיים שם יחסים עם המפיקה ליאת (שרון שטרק).

סמו מתקשר לעבריין כריס (כריס ליאטריסט) ומבקש ממנו שישלח את העבריים מני (זבולון מושיאשווילי) ופירו (דרור גבע) לגנוב את המכונית עם הסמים. הם לא יודעים שמדובר במכונית עם סמים אך מני מגלה זאת מאוחר מדי. השניים נתפסים אך שותקים בחקירה.

ציקי פוקד על יונה לחסל את סמו והוא מבצע זאת לאור יום בכיכר רבין.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| שרון אלכסנדר | אמיר סמו | קצין משטרה |
| דביר בנדק | איציק נחמיאס | קצין משטרה |
| עמי ויינברג | אבי | מפקד תחנת משטרה |
| אלון אבוטבול | ציקי | עבריין |
| אייל רוזלס | נדב | שוטר |
| גבריאל הדר | שמוליק | שוטר |
| ישראל קסלר | מאיר הגרוזיני | עבריין |
| רינן חיים | יונה מלול | עבריין |
| זבולון מושיאשווילי | מני | עבריין |
| דרוד גבע | פירו | עבריין |
| כריס ליאטריסט | כריס | עבריין |
| נעה תשבי | נאוה | אשתו של מאיר |
| אדם הורוביץ | ליאור ביטרמן | במאי קולנוע |
| שרון שטרק | ליאת | מפיקה |
| טל כהנא | מיכל | בעלת פאב |

קישורים חיצוניים
----------------

* "חמש דקות בהליכה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "חמש דקות בהליכה", באתר ספר הקולנוע הישראלי
* "חמש דקות בהליכה", באתר אידיבי
* "חמש דקות בהליכה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* חמש דקות בהליכה, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* חמש דקות בהליכה, באתר vimeo
* חמש דקות בהליכה, באתר ספר הקולנוע הישראלי
* חמש דקות בהליכה - גרסת הבמאי, באתר הסינמטק
* דקות בהליכה חמש דקות בהליכה, בקרן הקולנוע הישראלי
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**חסמבה ונערי ההפקר** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1971 של הבמאי יואל זילברג, על פי ספרו של יגאל מוסינזון "חסמבה וילדי ההפקר", הספר החמישי בסדרת חסמבה. בסרט מככבים שלמה ארצי וזאב רווח.

עלילה
-----

חסמבה היא חבורת נערים הנלחמת בפשיעה, ממפקדתם, "המערה החשמלית", הנמצאת במקום סודי. בראש החבורה עומד ירון זהבי האמיץ, בגילומו של שלמה ארצי. ירון זהבי מקבל על עצמו את המשימה לעצור את הפושע אלימלך זורקין (זאב רווח). אם תצליח חסמבה לעצור את זורקין יקבלו חבריה כרטיסים לאולימפיאדת מינכן. אם תיכשל, חבריה יושפלו פומבית ברחובות תל אביב.

זורקין מגייס נערי רחוב לכנופייתו, "המטפחת השחורה". עוזי הרזה (דובי גל) חודר אל הכנופיה, אך נחשף ונופל בשבי. תוכניתו של זורקין היא גאונית – לחדור דרך מנהרה אל הקיר האחורי של חדר הכספות בבנק, וכך לפרוץ את הבנק מבלי שניתן יהיה לדעת זאת מתוך הבנק עצמו.

חסמבה מסכלת את תוכניתו של זורקין, תוך שימוש באמצעים מתוחכמים כ"גז צחוק" ו"גז עצבים". ירון זהבי ואהוד השמן משחררים את עוזי, ושובים את זורקין וכנופייתו. זורקין נמלט, אך נתפס לאחר מרדף משטרתי.

ירון זהבי מחזיר לבנק את הכסף שנשדד, ובתמורה דורש עשרה אחוזים מן הכסף – 25,000 לירות. בכסף הוא רוכש מצרכים, ואנשי כנופיית "המטפחת השחורה" שחזרו למוטב מחלקים אותם לנצרכי תל אביב. במשאית המובילה את המצרכים, הנהוגה על ידי ירון, מתוודה תמר הסגנית באוזני ירון כי "אתה מוצא חן בעיני".

מעמדו של הסרט בקולנוע הישראלי
-----------------------------

עטיפת ה-DVD
את המוזיקה לסרט הלחין ותיזמר מישה סגל, והוא גם שר בשיר "גם אנחנו רוצים". את שיר הפתיחה הלחין דן עמיהוד למילותיו של אהוד מנור ומבצעת שלישיית לא אכפת להם.

הסרט זכה לאהדת הקהל, והערוץ הראשון, שהיה ערוץ הטלוויזיה היחיד במשך עשורים רבים, נהג לשדר אותו פעם אחת בכל חופשת קיץ. מאוחר יותר הוא הוקרן מדי יום עצמאות בערוצי הטלוויזיה הישראליים. סרט חסמבה נוסף, משנת 1985 בשם "חסמבה ושודדי הסוסים" בו כיכב ספי ריבלין בתפקיד אלימלך זורקין הופק בהמשך.

שחקנים
------

| שחקנ/ית | דמות |
| --- | --- |
| שלמה ארצי | ירון זהבי |
| זאב רווח | אלימלך זורקין |
| דובי גל | עוזי הרזה |
| אבי אוריה | אהוד השמן |
| מני פאר | ירחמיאל הממושקף |
| עמוס טלשיר | דיליז'נס |
| גליה גופר | תמר הסגנית |
| איציק וייס | רפאל כדורי |
| עדית פאנק | שולמית החובשת |
| יעקב נוי | פרוייקה |
| דודו ירדני | ג'מוס |
| שלמה תרשיש | בוק ג'ונס |
| יוסי גרבר | מנהל הבנק |
| גד אורון | דני הנרדם |
| ז'אק כהן | נהג מונית |
| יעקב בנאי | סוחר התכשיטים |
| ציפורה פלד | נשדדה על ידי זורקין |
| משה טל |  |
| לאה בלוך |  |
| דוד רם |  |
| נתן מרקו |  |
| מיה בן ציון |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* "חסמבה ונערי ההפקר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "חסמבה ונערי ההפקר", באתר ספר הקולנוע הישראלי
* "חסמבה ונערי ההפקר", באתר אידיבי
* "חסמבה ונערי ההפקר", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* "חסמבה ונערי ההפקר", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* אמיר קמינר, 50 שנה לסרט חסמבה: בחזרה למערה החשמלית, באתר ynet, 28 בספטמבר 2021

| "חסמבה" מאת יגאל מוסינזון |
| --- |
| דמויות | ירון זהבי • תמר הסגנית • אלימלך זורקין |
| מאיירים | שמואל כץ • מ' אריה • אשר דיקשטיין • גיורא רוטמן • עמירם תמרי • איקא ישראלי |
| סרטים וסדרות טלוויזיה | חסמבה ונערי ההפקר • חסמבה ושודדי הסוסים • חסמבה דור 3 |
| ספרים נבחרים | חסמבה או חבורת סוד מוחלט בהחלט |
| לקטגוריה |
**סרטים מהספרים** היא סדרת קלטות וידאו ו-DVD שהופצה על ידי קלסיקלטת מספטמבר 1992. הסדרה הכילה סרטי ילדים המבוססים על ספרי ילדים.

בספטמבר 1992 יצאה קלטת הווידאו "מעשה בחמישה בלונים" המבוססת על שלושה סיפוריה של מרים רות ("מעשה בחמישה בלונים", "הבית של יעל" ו"תירס חם") ולאחר מכן באותו חודש ואותה שנה יצאה הקלטת "איתמר מטייל על קירות" המבוססת על סיפוריו של דויד גרוסמן מסדרת ספריו "סיפורי איתמר" ("איתמר מטייל על קירות", "איתמר וכובע הקסמים השחור" ו"איתמר צייד החלומות"). שתי הקלטות הופקו על ידי אולפני הבירה ירושלים ורחל ארגמן ים בע"מ (באותה תקופה עם השם "ים הפקות"), חברה של רחל שיין ארגמן. 

בשנת 1995 יצאה הקלטת "בוא אלי פרפר נחמד" המבוססת על שירי הילדים מאת פניה ברגשטיין (מתוך הספרים "בוא אלי פרפר נחמד" ו"נסע אל השדה", וגם הסיפור "ויהי ערב"), בהפקת רחל ארגמן ים בע"מ (רחל שיין ארגמן) והוצאת הקיבוץ המאוחד, ארגמן אף הלחינה עבור הקלטת את השיר "בובתי". לאחר מכן באותה שנה בערך יצאו הקלטות "אבא עושה בושות" ו"גומות החן של זוהר", גם קלטות אלו הופקו על ידי רחל שיין ארגמן. 

משנת 2000 עד 2002 יצאה סדרת קלטות הווידאו המכילות אוספים של סיפורי ילדים שהופצו בקלטות הווידאו של קלסיקלטת. בשנת 2002 יצאה קלטת הווידאו האחרונה הנושאת את שם הסדרה (הסדרה אף קיבלה בקלטת זו גם שיר פתיחה חדש שנכתב על ידי ציפי שחרור והולחן על ידי מירון מינסטר) ביחד עם הסיפורים "שמוליקיפוד" (הקלטת נשאה גם את שמה הראשי), "הצב של אורן" ו"הלו, הלו, אבא". עם זאת נוספו גם שירי הילדים "הקיפוד" (אחרי הסיפור "שמוליקיפוד"), "הטיול הקטן" (אחרי הסיפור "הצב של אורן") ו"אבא שלי".(אחרי הסיפור "הלו, הלו, אבא").

החל מינואר 2003 קלסיקלטת החלה להפיץ את קלטות הסדרה בתקליטורי DVD ואף גם במארזים של קלטות הסדרה, יחד עם גרסאות ה-DVD לקלטות הווידאו שלא הופיעו בסדרה זו (אליעזר והגזר, כספיון, הזחל הרעב, טרופותי, הפיל שרצה להיות הכי ועוד.).
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**כאילו כלום לא קרה** הוא סרט טלוויזיה ישראלי משנת 1999 בבימויה של איילת ברגור, עם אסי דיין, רבקה נוימן וסיון שביט בתפקידים הראשיים.

התסריט נכתב בידי נועה ברנר והוא עוסק במשפחה שבנם החייל מעורב בפיגוע בצומת בית ליד ושעות המתח עד לבירור מצבו, חושפות את היחסים המורכבים בין בני המשפחה.

נועה ברנר זכתה לציון לשבח על התסריט ורבקה נוימן זכתה בציון לשבח לשחקנית בפסטיבל הקולנוע ירושלים, 1999.

הסרט הוצג במסגרת "ראשון בדרמה" בערוץ 3 בכבלים. הוא מוקדש לסרן זיו ברגור אחיה של הבמאית שנפל במילוי תפקידו שנה וחצי לאחר הפיגוע בבית ליד.

תקציר העלילה
------------

סגן זיו גונן (גיא לואל) עומד לחזור ליחידתו. הוא נפרד מאמו נילי (רבקה נוימן) ומאחיו שי (טל קפיטולניק) ומצטרף לאביו גיורא (אסי דיין) שאמור להסיעו לצומת בית ליד.

הוא מבקש מאביו להורידו בצומת מורשה משם יעלה על טרמפ לצומת בית ליד וגיורא מסכים.

גיורא ממשיך בנסיעה ושומע ברדיו על פיגוע בצומת בית ליד. הוא עושה פניית פרסה לכיוון הצומת הזאת אך נעצר בפקק של כלי רכב ונאלץ לחזור הביתה. זיו לא עונה לו בביפר. בבית מעביר גיורא את חששותיו לנילי. נילי מזעיקה את בתם עינת (סיון שביט) והן מתחילות להתקשר לתחנות מידע בבתי חולים אך שמו של זיו לא מופיע שם.

השכנה דורית (חנה דרורי) מנסה לעודד את נילי. גם לה יש בן, ארז, המשרת בצה"ל. לדירה מגיע גם אורן (דני שטג), ידיד ותיק של עינת שמנסה לעזור למשפחה ועינת מתייחסת אליו בתחילה בקרירות.

נילי מאשימה את גיורא בכך שלא הסיע את זיו עד לצומת בית ליד כי אז היה מגיע לשם לפני הפיגוע. היחסים במשפחה מתערערים. נילי נוסעת למכון לרפואה משפטית ועינת משוטטת בחצר הבית ומבחינה בשני חיילים שמגיעים לבית ועולים במדרגות. היא בטוחה שהם באים לבשר על זיו אבל הם באים דווקא לדורית לבשר על ארז.

לבסוף היא מבחינה בחצר בזיו ששוטף עצמו במים מכל הלכלוך שספג בפיגוע ומתנפלת עליו ברגשות של זעם ואהבה. כל המשפחה חוגגת כשבטלוויזיה מדווחים על הלוויות ההרוגים. נילי מפילה את גביע היין ומכתימה את המפה אך מרגיעה את כולם כי "שום דבר לא קרה"...

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| אסי דיין | גיורא גונן |  |
| רבקה נוימן | נילי גונן |  |
| סיון שביט | עינת גונן |  |
| גיא לואל | זיו גונן |  |
| טל קפיטולניק | שי גונן |  |
| דני שטג | אורן |  |
| חנה דרורי | דורית | שכנה |

קישורים חיצוניים
----------------

* כאילו כלום לא קרה, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* כאילו כלום לא קרה, באתר יוטיוב
* כאילו כלום לא קרה, באתר אידיבי
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים ריקים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**קופיקאט** (באנגלית: **Copycat**) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת מותחן פסיכולוגי משנת 1995. עלילת הסרט, בבימויו של ג'ון אמייל (אנ'), עוסקת במשחק מוחות בין רוצח סדרתי לבין שני בלשי משטרה ומומחית לרוצחים סדרתיים המנסים לאתרו.

עלילה
-----

ד"ר הלן הדסון (סיגורני ויבר) היא פסיכיאטרית המתמחה ברוצחים סדרתיים. לאחר שהיא נושאת הרצאה בתחום מומחיותה, היא ניגשת להתפנות בתא השירותים ובו דריל לי קולום (הארי קוניק ג'וניור) מנסה לרצוח אותה באמצעות חניקה. לאחר ניסיון הרצח, היא פיתחה אגורפוביה והתקפי חרדה וחיה מסוגרת לחלוטין בביתה עם ידידה ההומוסקסואל, אנדי, (ג'ון רוטמן (אנ')) שמטפל בה.

לאחר שסדרת רציחות מתבצעות ומתפרסמות בתקשורת, ד"ר הדסון מתקשרת באנונימיות למחלקת הרצח האזורית כדי למסור את חוות דעתה. השוטרים במחלקה מתייחסים אל המתקשרת האנונימית בזלזול, ומכנים אותה 'תמהונית', אולם לאחר 14 שיחות טלפון שהיא מבצעת למשטרה, מספר הטלפון שלה מזוהה על ידי המשטרה, והחוקרת אמ. ג'יי. מנהם (הולי האנטר) מבינה במי מדובר ומחליטה להתייחס אל דבריה ברצינות. החוקרת מנהם והחוקר ראובן גץ (דרמוט מולרוני (אנ')) מגיעים לביתה של ד"ר הדסון ומבקשים את עזרתה בפענוח הרציחות. הדסון בוחנת את הראיות ומגלה כי מדובר ברוצח סדרתי שמחקה רוצחים סדרתיים מהעבר במטרה להתפרסם. הרוצח הסדרתי (ויליאם מק'נמרה (אנ')) מתחיל לעקוב אחרי ד"ר הדסון (מתצפת עליה) ואף שולח לה רמזים ומסרים דרך המייל לגבי הרציחות הבאות, וכך מתחיל מאבק מוחות בין הרוצח הסדרתי לבין הפסיכיאטרית והבלשים שמנסים לאתרו.

פרסים
-----

* פרס בחירת הקהל לבמאי ג'ון אמייל במסגרת פסטיבל סרטי המשטרה בקוניאק, צרפת (אנ')‏, (1996).
* פרס לשחקנית סיגורני ויבר במסגרת פסטיבל סרטי המשטרה בקוניאק, צרפת, (1996).
* פרס לשחקנית הולי האנטר במסגרת פסטיבל סרטי המשטרה בקוניאק, צרפת, (1996).

קישורים חיצוניים
----------------

* "קופיקאט", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "קופיקאט", באתר נטפליקס
* "קופיקאט", באתר AllMovie (באנגלית)
* "קופיקאט", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "קופיקאט", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "קופיקאט", באתר Metacritic (באנגלית)
* "קופיקאט", באתר אידיבי
* "קופיקאט", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* טריילר הסרט - אתר, קדימון הסרט באתר יוטיוב