recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**מקאירה הודו-פסיפית** (שם מדעי: ***Makaira mazara***) היא מין דג גדול ביותר ממשפחת המפרשניים וקרוב משפחה של מקאירה כחולה, שהיא הדג הגדול ביותר בסדרת הדקראים.

מאפיינים
--------

מקאירה הודו-פסיפית חיה באוקיינוס הפתוח ברחבי האוקיינוס ההודי והאוקיינוס השקט, בשונה מהמקאירה הענקית החיה רק באוקיינוס האטלנטי. בשל בידוד האוכלוסיות סברו כמה חוקרים שכנראה ישנם 2 מיני מקאירות, אך יש מדענים שעדיין מחזיקים בדעה ששתי המקאירות שייכות לאותו מין והם טוענים שהמקאירות נודדות בין האוקיינוסים ונפגשות בקצוות בית גידולם וכך מתרבים ביניהם.

אורך המקאירה 350 ס"מ והיא יכולה להגיע עד לאורך 500 ס"מ. משקלה עולה על 625 קילוגרם. הגוף בנוי בצורה מוארכת ודינמית ומעוצב לשחייה מהירה ביותר עם סנפיר גב גבוה, סנפירי חזה ארוכים ודמויי משוטים וזנב חזק מאוד. צבעה כחול-שחור עם בטן לבנה והצידיים מפוספסים בכחול-לבן.

המקאירה מותאמת לאוקיינוסים טרופיים ואינה מתרחקת מזרמים חמימים. כמו כן היא אינה נראית קרוב לשוניות אלמוגים אלא שוחה בים הפתוח. המקאירה משריצה בעונת הקיץ ברחבי האוקיינוסים ובחצי הכדור הדרומי ניתן לראות אותה ברבייה רק בפולינזיה הצרפתית. היא ציידת חזקה הניזונה מדגים קטנים יותר ודיונונים והיא משתמשת במקורה הגדול כדי לפצוע את טרפה בעבודת צוות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מקאירה הודו-פסיפית** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* FB
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------



| מפרשניים |
| --- |
| מפרשן | מפרשן אטלנטי • מפרשן כלל-ימי |  |
| מפרשן שחור (סוג ומין יחיד) | מפרשן שחור |
| מקאירה | מקאירה כחולה • מקאירה הודו-פסיפית |
| קלען | קלען החץ • קלען קצר-מקור • קלען עגלגל • קלען ארך-מקור |
| מפרשן רצעני | מפרשן מפוספס • מפרשן לבן |
מתחרי הופליטודרומוס בסגנון "הדמות השחורה", 322-323 לפנה"ס
**הופליטודרומוס** (ביוונית: **Ὁπλιτόδρομος**; בעברית: מרוץ החייל (הופליט)) היה מרוץ אתלטיקה במשחקים האולימפיים ביוון העתיקה ובמשחקים הפאן-הלניים. זהו המרוץ האחרון שנוסף לתחרויות, ונערך לראשונה באולימפיאדה ה-65, ב-520 לפנה"ס. מאז, היה זה המרוץ האחרון שנערך בכל תחרות.

בניגוד לשאר התחרויות שנערכו בעירום מלא, מרוץ זה נערך כשהמתחרים חובשים קסדה ומוקיים ונושאים מגן עץ עם ציפוי ברונזה הנקרא "אספיס". המשקל הכולל של הציוד היה כ-25 ק"ג. המירוץ היה קצר יחסית למרוצים אחרים ובניגוד אליהם לא נועד לבחון סיבולת, אלא כוח מתפרץ. באולימפיה ובאתונה אורך המירוץ היה הקפה אחת של האצטדיון, כ-370 עד 400 מטרים. במשחקים הנמאיים אורכו היה עד 2 הקפות, ובפלטאיה ובבויאוטיה, כשבע הקפות.

ניכר שהמירוץ הגיע ממטרות אימונים צבאיים יותר מאשר מאימוני ספורט. עימותים עם הפרסים שהחלו באותה תקופה והמפגש עם קשתים פרסים מיומנים העלו את הצורך לשפר את מהירות החיילים היוונים בשדה הקרב. כמו כן, משערים שמרחק ה-400 מטרים של המירוץ, קשור לטווח האפקטיבי של קשתות הפרסים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הופליטודרומוס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Sweet, Waldo Earle (1987). Sport and Recreation in Ancient Greece: A Sourcebook with Translations. Oxford University Press עמוד 242
2. ↑  הכרוניקות של אוסביוס מקיסריה
**תכנות גנרי** (באנגלית: **Generic Programming**, ועל פי האקדמיה ללשון העברית: **תכנות סוגני**), הוא סגנון פיתוח תוכנה בו אלגוריתמים נכתבים במונחים של טיפוסים שיוגדרו בהמשך, וסוג הטיפוס יוגדר על פי הצורך ואז יתבצע שימוש באלגוריתם עבור הטיפוס המסוים שנקבע. גישה זו, שהשפה שנקטה בה ראשונה הייתה ML בשנת 1973, הרשתה כתיבת פונקציות משותפות או טיפוסים השונים רק בקבוצת הטיפוסים עליהם הם משמשים, ועל ידי כך מופחתת כפילות בקוד.

ישויות תוכנה מסוג זה נקראות:

* **Generics** ‏– Ada,‏ Delphi,‏ Eiffel,‏ Java,‏ C#,‏ F#,‏ Swift,‏ Visual Basic .NET
* **פולימורפיזם פרמטרי** – ML,‏ Scala, Haskell
* **Templates** ‏– C++, D

תמיכה בתכנות גנרי
-----------------

### שפות מונחות עצמים

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
כאשר יוצרים מחלקה בשפות תכנות בעלות טיפוסים סטטיים, לא נוח לכתוב מימוש עבור כל אחד מהטיפוסים המוכלים. דוגמה ב-++C למחלקה הנמנעת מהכפילות הזו על ידי הגדרת template:

```
template<typename T> 
class List 
{ 
 /\* תוכן המחלקה \*/ 
};

/\* דוגמה ליצירת רשימה גנרית המקבלת אתחול של הטיפוס \*/
List<Animal> list\_of\_animals;
List<Car> list\_of\_cars;

```

דוגמה למימוש מחסנית גנרית בשפת #C: 

```
public class Stack<T>
{
 T[] items; 

// שימוש פונקציונלי באותו משתנה גנרי שהתקבל בהגדרת המחלקה בזמן ריצה
 public void Push(T item)
 {...}
 public T Pop()
 {...}
}

// שימוש במחלקה הגנרית - הגדרת מחסנית ואתחול למשתנים מסוג מחרוזת
Stack<string> stack = new Stack<string>();

// שימוש בפונקציות הגנריות עם הסוג המתאים
stack.Push("John");
stack.Push("Doe");
string str = stack.Pop();

```

### שפות פונקציונליות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
### שפות אחרות

במשפחת שפות ML, ישנו פולימורפיזם פרמטרי, ומודלים גנריים הנקראים "functors". גם Standard ML וגם OCaml תומכים ב-functors, המתפקדים באופן דומה ל-"class templates" בחבילה הגנרית של Ada. אבסטרקציה סינטקטית ב-Scheme בעלת קשר לגנריות, אלו הם למעשה קבוצה מכילה של templating המצויה ב-++C.

מודול של ורילוג יכול לקבל פרמטר אחד או יותר, אליהם ערך אחד או יותר משויך באתחול המודול. דוגמה לכך היא מערך רגיסטר גנרי, כאשר גודל המערך ניתן כפרמטר. 

VHDL הנגזרת מ-Ada מכילה אף היא יכולות גנריות.

הערות שוליים
------------

1. ↑  גֵּנֵרִי > יְסוֹד([כסומך), באתר האקדמיה ללשון העברית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007290696705171
* BnF: cb15025202q (data)
* GND: 4431718-9
* LCCN: sh00000132

 |
גיליון מטרופוליס על העיר מוסקבה
**מטרופוליס** הוא רבעון תרבויות-עולם ישראלי, המשלב בין ספר לכתב עת ויוצא לאור 4 פעמים בשנה. כל גיליון מתמקד בעיר או חבל ארץ אחר בעולם. לכל גיליון מצורף מדריך כיס ומפה נפרדים. 

מטרופוליס הוקם על ידי ידין רומן, העורך הראשי של חברת המגזינים "ארץ הצבי", ביחד עם דיטה קול-רומן, שהייתה אז המנהלת האמנותית ובהמשך הפכה לעורכת הראשית של מטרופוליס. המגזין מופק מאז שנת 1999 על ידי "ארץ הצבי", המוציאה לאור גם את "ארץ וטבע" ואת מגזין "ERETZ". 

עיקר הכותבים של מטרופוליס הם תושבי העיר או חבל הארץ בהם מתמקד כל גיליון, המתמחים בתחומים כמו אדריכלות, תיאטרון, ספורט, מוזיקה, שפה, אוכל וקולנוע.

ד"ר דורית ריינס ערכה את הגיליון הראשון של מטרופוליס שהתמקד בעיר איסטנבול. גיליון מילאנו שיצא לאור ב-2011 היה הראשון בסדרה המוגדלת של המגזין, ואילו גיליון איים שיצא ב-2013 היה הראשון שלא עסק בנקודה גאוגרפית ספציפית אלא במושג כללי שהוא גאוגרפי, פסיכולוגי ותרבותי-חברתי.

מדריכי מטרופוליס
----------------

בסדרת מדריכי מטרופוליס יצאו לאור עד היום למעלה מ 60 מדריכים על ערים וחבלי ארץ ברחבי העולם. כל מדריך כולל מידע שימושי למטייל והוא מחולק לפרקים לפי אזורים גאוגרפיים אשר בכל אחד מהם מופיעים האטרקציות והמוזאונים המרכזיים והמומלצים באזור, אפשרויות לינה, קניות, חיי לילה ומסעדות. 

ב-2007 הורחבו המדריכים לכדי ספרונים דקים וארוכים, ואילו מדריך ניו יורק המורחב שיצא ב-2011 בישר את העיצוב החדש של מדריכים עבים ונמוכים יותר.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר מטרופוליס
**הוסטל איילון** (Hostel Ayalon) הוא אולפן הקלטות וחדר חזרות ברחוב בן שמן 6 בתל אביב. המקום נשמר כפי שהוא מאז שנות ה-70.

הוסטל איילון הוקם בשנת 2005 על ידי המוזיקאי אריאל שלם (Ariel De Lion), כמלכ"ר של מוזיקאים, משוררים ואמנים ויזואליים.

היסטוריה
--------

בתחילת שנות ה-80 בנה במקום יובל ריבלין אולפן הקלטות. את המקום, שהיה מתחם לופטים נטוש, בנה יובל בעידודה של יונה וולך (חברתו לחיים) שהייתה בשלבים מתקדמים של מחלתה, ורצתה בעצם להגשים את משאלת לבם שלה ושל אהובה הצעיר להקים אולפן הקלטות.

לאחר פטירתה של וולך ב-1985, העביר יובל ריבלין בתחילת 1986 את הבעלות למפיק מדנמרק, רלף לויטן. המקום התפרסם בעת זו בעיקר בזכות ריב משפטי מתוקשר בין לויטן לצביקה פיק[דרוש מקור]. ב-2005 העביר לויטן את המקום למוזיקאי אריאל שלם, אשר הקדיש את העשייה האמנותית במקום ליונה וולך. במהלך השנים 2005 - 2010 פעל כמקום לעשייה אמנותית ומוזיקלית מחתרתית בשיתוף פעולה עם הצימר, בית פתקית, גרילה תרבות ובצלאל. ב-2009 הוציא שלם אלבום אוסף הנושא את השם הוסטל איילון, בו השתתפו כ-60 אמנים מתחומי המוזיקה, השירה והאמנות הוויזואלית. האלבום יצא בהוצאת התו השמיני והאוזן השלישית ובהוצאה מוגבלת של כ-1,000 עותקים. באלבום יש קטע שירה בקולה של יונה וולך באדיבות קול ישראל, והאלבום הוקדש לזכרה.

אלבומים
-------

* אריאל שלם (Ariel de Lion), "הוסטל איילון" (אסופת אודיו, וידאו ושירה בהוצאת התו השמיני, 2009)

לקריאה נוספת
------------

* יגאל סרנה, "יונה וולך" (ביוגרפיה) - (הוצאה מחודשת ומעודכנת, 2009)

קישורים חיצוניים
----------------

* רפי ברבירו, ארט-רולט, באתר ynet, 14 במרץ 2010
* יניקת שירה, (הארץ)
* מקום שישנים בו, טל גורדון (הבמה)
* ynet, ערב שירה מיוחד להורדה לדיסק, באתר ynet, 7 באפריל 2010
**אלעד הופמן** (נולד ב-8 באוקטובר 1985 ביבנה), הוא כדורסלן ישראלי המשחק בעמדות הקלע בקבוצת אליצור יבנה מהליגה הלאומית בכדורסל. גובהו 1.93 מטר.

ביוגרפיה
--------

הופמן גדל במחלקת הנוער של אליצור יבנה, משם עבר לקבוצת הנוער של מכבי רחובות ואת קריירת המשחק המקצוענית שלו החל בהפועל גליל עליון.

בעונת 2003-2004 החל את דרכו המקצועית בהפועל גליל עליון מליגת העל בכדורסל. במהלך אותה שנה לא זכה הופמן לדקות משחק רבות ושותף ב-5 משחקים בלבד. בסיום אותה עונה עבר לאליצור רמלה מהליגה הלאומית. במדי רמלה זכה הופמן לדקות משחק רבות ושותף ב-40 משחקים במהלך שתי עונות במועדון.

בעונת 2006-2007 חתם הופמן בקבוצת מכבי הוד השרון. לאחר עונה אחת במועדון בה שותף ב-25 משחקים עזב את המועדון. 

בעונת 2007–2008 עבר הופמן לשחק בקבוצת נעוריו אליצור יבנה במדיה שיחק עונה אחת, ובלט מאוד עם ממוצע של 31 נק' ב-28 משחקים בהם שותף.

בעונת 2008–2009 חתם בקבוצת בני השרון מליגת העל במדיה שיחק גם ביורוקאפ. לאחר עונה אחת בקבוצה עזב הופמן את בני השרון ועבר לשחק באליצור אשקלון גם היא מליגת העל. במדי אשקלון הרבה הופמן לשחק אך לא הרבה לקלוע נקודות ושמר על ממוצע נמוך יחסית.
בסיום אותה עונה החליט הופמן לשוב פעם נוספת אל אליצור יבנה מהליגה הלאומית בכדורסל

הופמן הרבה לשחק במדי אליצור יבנה כאשר העמיד ממוצעים גבוהים של 33.8 נק' לעונה והרבה לשחק כשחקן חמישה. הוא התבלט באותה העונה כשחקן משמעותי וכמוביל קבוצתי.
לאחר כ 4 שנים במדי אליצור יבנה עבר הופמן פעם נוספת לשחק בליגת העל הפעם בקבוצת מכבי אשדוד באר טוביה. באותה עונה הייתה אמורה אשדוד לרדת לליגה הלאומית אך בעקבות משבר תקציבי של קבוצת ברק נתניה נשארה הקבוצה בליגה.

אלעד הופמן במדי עירוני נס ציונה (מספר 11, חולצה כתומה במרכז)
בעונת 2014–2015 חזר הופמן פעם נוספת אל הליגה הלאומית ועבר לשחק בקבוצת מכבי קריית גת במדיה הצטיין והעמיד ממוצע גבוה של 36 נק' ב-37 משחקים[דרוש מקור]. בסיום אותה העונה העפילה מכבי קריית גת לליגת העל והופמן שוחרר מן הקבוצה.

בעונת 2015–2016 חתם הופמן בהפועל באר שבע/ב"ש בה שיחק עונה אחת והעמיד ממוצע של 29.6 נק'

בסיום אותה עונה עבר הופמן לשחק בעירוני נס ציונה שירדה מליגת העל אל הליגה הלאומית. לאחר עונה אחת בליגה הלאומית העפיל הופמן עם נס ציונה לליגת העל.

הופמן נחשב לאחד הקלעים הדומיננטיים בליגה הלאומית עם יכולת פיזית ועליונות אל מול שחקני הגנה של קבוצת יריבות, הופמן גם נחשב לקלע צבע מחונן בעל יכולת אתלטית מרשימה.

לאחר עונה בליגת העל בה העמיד ממוצעים של 4.3 נקודות, 1.5 ריבאונדים ו-1.2 אסיסטים ב-14.3 דקות למשחק, עזב הופמן את נס ציונה וחתם לעונה בקבוצת נעוריו, אליצור יבנה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלעד הופמן** בוויקישיתוף

* דף השחקן באתר ספסל.
* דף השחקן באתר מנהלת ליגת העל.

הערות שוליים
------------
**קארקוראם** (בקירגיזית: **Кара-Корум**) הוא רכס הרים באסיה, בין המדינות פקיסטן, הודו וסין, הנמשך לאורך כ-500 ק"מ. זהו אחד מרכסי ההרים הגדולים והגבוהים בעולם. יש הנוהגים להגדירו כחלק מרכס ההימלאיה. משמעות השם קארקוראם בקירגיזית היא "חצץ שחור", משום שרבים מהקרחונים באזור מכוסים בחלוקי אבנים. ברכס זה צפיפות הקרחונים הגבוהה בעולם מחוץ לקטבים.

ברכס קארקוראם למעלה משישים פסגות בגובה של למעלה מ-7,000 מטרים, וארבע פסגות (מתוך 14) בגובה של למעלה מ-8,000 מטרים. המפורסמת שבהן היא פסגת K2 המתנשאת לגובה 8,611 מטרים, הפסגה השנייה בגובהה בעולם לאחר האוורסט בן 8,848 המטרים.

רכס קארקוראם תחום מצפון מזרח ברמת טיבט, מצפון במעבר ווקהאן ורכס פמיר, וממערב ברכסי הינדו-ראג' ובהינדו-כוש.

אזור רכס קארקוראם הוא טרשי ובגובה רב, ולכן האוכלוסייה באזור דלילה מאוד, אפילו פחותה מזו שברכס ההימלאיה.

ראו גם
------

* כביש קארקוראם

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קארקוראם** בוויקישיתוף
* קארקוראם, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007541186605171
* GND: 4073227-7
* LCCN: sh85071593
* NKC: ge143955
* VIAF: 247643385
* WorldCat (עם VIAF): 247643385

 |
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה, העוסק בהרכב מוזיקלי מהמאה ה-21, עם הערך "שובבי ציון", העוסק בלהקה ממפנה שנות ה-70.

**חובבי ציון** הוא הרכב מוזיקה אלקטרונית ישראלי המורכב מהצמד דור דקל ונוי אלוש. ההרכב קרוי על שם רחוב "חובבי ציון" בתל אביב, המהווה נקודת אמצע בין שני הרחובות שבהם גרו חברי הצמד בעת הקמתו.

היסטוריה
--------

ההרכב הוקם ביוני 2006 בתקופת מלחמת לבנון השנייה. אז, בתור תגובה למצב בישראל, העלו השניים לאינטרנט רמיקס דאנס לאחד מנאומיו של מזכ"ל החזבאללה חסן נסראללה.

### רוצה בנות

"רוצה בנות" הוא השיר שהביא לפרסומו של הצמד. השיר הוא גרסה עברית והומוריסטית ללהיט המועדונים "Boten Anna" של הזמר השוודי בסהאנטר. מילות השיר כתובות מנקודת מבט של גבר במועדון ומספרות כי הוא "רוצה בנות", אך אינו מצליח להשיג אותן. בתחילה השיר עלה לרשת בליווי קליפ בו שתי בחורות קופצות על המיטה במכנסיים קצרים וחולצת בטן. הקליפ זכה להצלחה ויראלית, ובעקבות זאת יצא גם כסינגל ברדיו וכקליפ בטלוויזיה. בהשראת השיר הועלו לאתרים שונים באינטרנט מספר גרסאות השלמה על ידי חובבים, כגון "רוצה מצוות" על ידי יאיר אורבך, "רוצה מכות", "רוצה בנים", "רוצה סמים". בתחילת קיץ 2007 כיכבו חובבי ציון בשתי פרסומות בטלוויזיה בחסות סלקום. בראשונה שיתפו השניים פעולה עם הגבעטרון במאשאפ משותף בין "רוצה בנות" ל"זמר זמר לך", ובשנייה כיכבו השניים לבד בסרטון המקדם את אירוע הקיץ של סלקום, "סלקום ווליום". ב-3 ביולי 2019 בערוץ היוטיוב החדש של חובבי ציון וב-4 ביולי 2019 בערוץ היוטיוב של עידו שוהם יצאה גרסה עדכנית של חובבי ציון ועידו שוהם לשיר רוצה בנות המלווה בקליפ אנימציה.

### שירים נוספים

ביולי 2007 יצא שירם השני, "קואורדינציה", שכתבו והלחינו שניהם. באוגוסט 2009, לקראת פתיחת שנת הלימודים, הוציאו את השיר "פורנו" שכתב והלחין אלוש.

קישורים חיצוניים
----------------

* חובבי ציון, סרטונים בערוץ היוטיוב
* חובבי ציון, באתר שירונט
* רפי ברבירו, פלייבוי כבר לא רלוונטי, באתר ynet, 28 באוגוסט 2009

הערות שוליים
------------

1. ↑  הקליפ "רוצה מצוות" באתר יוטיוב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 5242147872009675170007
* WorldCat: viaf-5242147872009675170007

 |
**וסילי דוסקין** (ברוסית: **Василий Досекин**; ‏1829–1900) היה צלם רוסי. מ-1860 ל-1890 בערך, הוא צילם דיוקנאות של אנשים מפורסמים, כולל המשפחה הקיסרית.

ביוגרפיה
--------

הוא היה ממשפחת אצילים, ושימש כקצין במלחמת קרים, שם נפצע. ב-1856 נשלח לטיפול בחרקוב, והקים שם סטודיו ראשוני לצילום ב-1857, בו יצר פורטרטים של תושבים מקומיים ונופים עירוניים. הוא פתח את סטודיו הצילום המרכזי שלו ב-1864, בקורסק. עד 1875, הוא הצליח לפתוח סטודיו נוסף, במוסקבה, ברחוב טברסקאיה. בנו, ניקולאי, שהפך לצייר אימפרסיוניסטי ידוע, החל את הקריירה שלו בעבודה בסטודיו של אביו.

דוסקין, צילום העיר חרקוב 1879
תצלומי הנוף העירוני שלו הופיעו מאוחר יותר בספרים היסטוריים ומדריכים המתארים מקומות וערים, כמו תולדות העיר חרקוב במשך 250 שנה - מונוגרפיה בשני כרכים מאת דמיטרו בהאלי.

בשני האולפנים שלו נערכו סדנאות צילום פופולריות, עם הציוד החדיש ביותר. הוא היה אחד הצלמים הראשונים באזור ועבר לתשלילים באיכות גבוהה. בתקופה זו השתתף בתערוכות רבות ובשנת 1865 הוענקה לו מדליה בברלין. בתערוכה הפוליטכנית במוסקבה (1872), הוענקה לו מדליית זהב עבור "פורטרטים באורך מלא".

בנוסף לסטודיו שלו היה הוא היה גם הבעלים של בית חרושת ללבנים בפאתי חרקוב, אותו פתח ב-1873, יחד עם חבר ותיק מהצבא, סרן ארקדי יונין.

הוא מת בשנת 1900, ונקבר בבית הקברות סנט ג'ון. לאחר מותו נקרא על שמו רחוב בחרקוב, אבל בעקבות המהפכה שונה שמו של הרחוב ל"רחוב לנין".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וסילי דוסקין** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Detailed biography of Dosekin @ Заметки к истории харьковской фотографии (Notes on the history of Kharkov photography)
2. ↑  Александр Николаевич Гусев, **Харьков: его прошлое и настоящее в рисунках и описаниях (с приложением снимков, воспроизведенных с редких картин, акварелей, гравюр, фотографий с натуры, чертежей, планов города 1768 года и новейшего)**, Харьков : Типография Адольфа Дарре, 1902. (ברוסית)
3. ↑  T. N. Shipova, *Фотографы Москвы (1839-1930)*, 2006, Совпадение, pp.92—93

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* PIC: 390152
* VIAF: 7753151778235618130001
* WorldCat: viaf-7753151778235618130001

 |
**רק בישראל** הוא פזמון עברי שכתב אהוד מנור, הלחינה נורית הירש וביצעה להקת חיל הים בשנת 1968. לשיר הופק עם צאתו וידאו קליפ.

רקע
---

השיר, בעיבודו של יאיר רוזנבלום, יצא בשנת 1968 כחלק מתוכניתה של להקת חיל הים "וביום השלישי", שהייתה שהתוכנית הראשונה שהופיעה לאחר מלחמת ששת הימים. מתוכנית זו, שבה השתתפו בין היתר רבקה זהר וריקי גל, יצאו גם להיטים אחרים: "אין כבר דרך חזרה", ו"מה אברך".

במצעד הפזמונים העברי השנתי של קול ישראל לשנת התשכ"ט (1969) הגיע השיר למקום ה-19.

פתיח תוכנית הטלוויזיה "רק בישראל" היה מבוסס על השיר "רק בישראל", תוך שמילותיו שונו ומנגינתו נשארה.

מבנה השיר
---------

השיר בנוי מחמישה בתים. המשפט הראשון בכל בית כולל אמירה על ישראל, המשפט השני מכיל את הביטוי "רק בישראל", המשפט השלישי הוא אמירה נוספת על המדינה, והמשפט הרביעי הוא שוב הביטוי "רק בישראל". לאחר המשפטים החמישי והשישי, נחתם הבית בביטוי "רק בישראל".

תוכן השיר
---------

בשיר מתוארים פרטים המייחדים את מדינת ישראל, או כאלה שנחשבו למייחדים אותה בתקופת כתיבתו של השיר. השיר יצא לאחר מלחמת ששת הימים, ונכתב כשיר אירוני על האופוריה הגדולה ששררה בעם בעקבות תוצאותיה (ע"ע מלחמת ששת הימים בתרבות הישראלית).

בבית הראשון בשיר מסופר ש"כל העם במילואים". אף ששירות מילואים אינו ייחודי למדינת ישראל, ישראל של שנים אלה הייתה חברה מגויסת, כפי שמשקף הביטוי בן הזמן "כל העם צבא". עוד מוזכרים המתנדבים בקיבוצים, אזרחים זרים שהיו מגיעים לישראל להתנדב בקיבוצים, תופעה שהחלה באמצע שנות השישים והתעצמה לאחר מלחמת ששת הימים. בנוסף מתוארים המפגש בין הכרמל לים בחיפה, מפגש בין הר לים שאינו אופייני דווקא לישראל, ודיסקוטקים שנסגרים מוקדם.

בבית השני מתוארים הקיבוץ והמושב, שהן צורות התיישבות ייחודיות לישראל. השורה "ירושלים של זהב" היא כשם השיר "ירושלים של זהב", שהתפרסם לאחר מלחמת ששת הימים. המשפט ילדים בגן חובה מתקשר לחוק חינוך חובה שהוחל בישראל בעבר על ילדים מגיל חמש, הלומדים ב"גן חובה", ולסוף המשפט "כל אחד רוצה טובה", כהתנהגות אופיינית לישראלים.

הבית השלישי מתאר תפוזים, שהיו מרכיב חשוב בייצוא החקלאי של מדינת ישראל והיו ידועים באיכותם, הירקון ו"הכנרת מול הגולן", אשר נכבשה על ידי ישראל במהלך ששת ימי המלחמה. כמו כן מוזכר בבית זה ט"ו בשבט, שהוא ראש השנה לאילנות ויום חגם של האילנות.

הבית הרביעי מתאר תופעות התנהגות שמאפיינים בהם ישראלים, חיוביות ברובן. הבית החמישי בשיר מזכיר יחידות צבאיות: חטיבת הצנחנים, את טייסי חיל האוויר ואת חיל הים, שעל שורותיו נמנית הלהקה הצבאית ששרה את השיר. הביטוי "לא ינום ולא ישן" מקורו בספר תהילים, והוא מתכתב עם הפסוק "הנה לא ינום ולא יישן שומר ישראל". בית זה נכתב על פי דרישתם של דני ליטאי ויאיר רוזנבלום, ששימשו כבמאי התוכנית ומנהלה המוזיקלי, והתנו את הכללת השיר בתוכנית בכך שתהיה בו קריאה לצעירים להתנדב לחיל הים. מנור הוסיף את הבית למורת רוחו, ובספר שיריו "אין לי ארץ אחרת" הביא את מילות השיר ללא בית זה.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "רק בישראל" באתר יוטיוב
* מילות השיר "רק בישראל" באתר שירונט
* דויד פרץ, רק בישראל, באתר תרבות.il, ‏3 באוגוסט 2019

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  אהוד מנור, אין לי ארץ אחרת: שירים כביוגרפיה, תל אביב תשס"ג, עמ' 39.
בלוגיקה, **מודוס פוננס** (**Modus** **Ponens**; ובעברית: כלל הניתוק, לפעמים נקרא כלל היסק MP) הוא כלל ההיסק שמאפשר להסיק משני הנתונים הבאים:

1. {\displaystyle A\to B} (אם מתקיים A אז מתקיים B).
2. A (מתקיים A).

את המסקנה הבאה:

* B (מתקיים B).

במילים פשוטות, אם תנאי מסוים גורר טענה, והתנאי מתמלא, הרי שהטענה מתקיימת.

לדוגמה, נניח את שתי ההנחות הבאות:

* **אם** יעקב עורב, **אז** יעקב שחור.
* יעקב עורב.

מכאן נסיק את המסקנה:

* יעקב שחור.

חשוב להדגיש שההנחות לא בהכרח נכונות, אך **אם** הן נכונות, המסקנה "יעקב שחור" נובעת מהן. הלוגיקה מאפשרת הסקת מסקנות מהנחות יסוד, בלי קשר לנכונותן.

שתי הטענות הבאות שקולות:

* אם A אז B.
* אם לא B אז לא A.

פעמים רבות נעשית השגיאה הבאה: הסקה שמ"אם A אז B" נובע "אם לא A אז לא B".

ראו גם
------

* מודוס טולנס
* מה שהצב אמר לאכילס

קישורים חיצוניים
----------------

* מודוס פוננס, באתר MathWorld (באנגלית)
* מודוס פוננס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* גדי אלכסנדרוביץ', על תורה העומדת על כריעות תרנגולת, באתר "לא מדויק", 20 בספטמבר 2007

הערות שוליים
------------

1. ↑  עזריאל לוי, שמואל ברגר, דניאלה ליבוביץ, 10, **לוגיקה מתמטית**, כרך ב, קלאוזנר, תל אביב יפו: האוניברסיטה הפתוחה. (בעברית)
**ביארנה סלוט כריסטיאנסן** (בדנית: **Bjarne Slot Christiansen**;‏ נולד ב-27 בספטמבר 1952) הוא חייל לשעבר בכוחות המיוחדים של כוחות ההגנה של דנמרק. התפרסם בשל ספרו Et liv på kanten (חיים על הקצה), והופעותיו הרבות בטלוויזיה, הפכו אותו למפורסם מאוד בארצו.

ביוגרפיה
--------

כריסטיאנסן נולד בהרנינג ב-27 בספטמבר 1952. ב-1973 הוא התגייס לכוחות ההגנה של דנמרק, ועד 2001 שירת בקורפוס היגר - יחידת הכוחות המיוחדים של הצבא המלכותי הדני. כחלק מאימוניו, הוא סיים את קורס הריינג'רים של צבא ארצות הברית. קרסטן מורך, דני נוסף שלמד בקורס יחד עם כריסטיאנסן, טוען בספרו Sådan!. שכריסטיאנסן סיים את הקורס במקום הראשון מבין 200 משתתפים. לאחר סיום שירותו הצבאי החל להופיע בסרטים ובתוכניות טלוויזיה רבות.

בשנת 2000 הפך למאמן של קבוצת הרכיבה אתגרית Team CSC. ב-2001 החל להנחות יחד עם אניה סטינסיג את סדרת הטלוויזיה På afveje, בה יוצאים שניהם אל מקומות שוממים ומסוכנים ברחבי העולם. בשנת 2003 הוא הנחה תוכנית Prinsesse for en aften ביחד עם סיגנה סוונדסן ב-2005 פרסם יחד עם העיתונאי לארס וסטרגארד את האוטוביוגרפיה שלו תחת השם Et liv på kanten (חיים על הקצה). הספר זכה לפופולריות רבה בדנמרק, ובעקבותיו החל כריסטיאנסן להנחות יחד עם מנחה את הטלוויזיה הדני הפופולרי בובר את התוכנית Bubber og BS i trøjen. הוא ובובר המשיכו להנחות עוד מספר תוכניות לאחר מכן.

בעקבות פרסומו הקים כריסטיאנסן את החברה B.S. og co, המבצעת משימות מגוונות הכוללות אבטחה ואימון, אך גם קורסים והרצאות בנושאים אלו.

קישורים חיצוניים
----------------

* B.S. bschristiansen.dk
Scapy
**סקאפי** (באנגלית: **Scapy**) היא תוכנית קוד פתוח, כתובה בשפת פייתון ומספקת ניתוח תעבורת רשת, שליחה ובדיקת חבילות מידע בפרוטוקולים שונים ובעלת יכולות לתקיפת רשתות באמצעות כתיבת סקריפטים.
התוכנית נכתבה על ידי פיליפ ביונדי בשפת התכנות פייתון (**באנגלית:** Python), כדי לבדוק את רמת האבטחה של פרוטוקולים כגון: TCP/IP, HTTP, ARP.

בזכות יכולות האבטחה שלו, הפך לכלי שימושי עבור האקרים הנוהגים להשתמש בו לצורכי תקיפה בלתי חוקיים, לצורך שינוי כתובות MAC, IP, זיוף בקשות ARP, Echo Request ושימוש זדוני בפרוטוקולי תקשורת.

התוכנית בעלת יכולות סריקה ומעקב אחר תעבורה ברשת, סריקת פורטים ויצירת חבילות מידע ברשת המקומית. על מנת לעבוד עם סקאפי באופן יעיל מומלץ להשתמש בכלי המנתח תנועת רשת (Wireshark).

ניתן להריץ את סקאפי בכל מערכת הפעלה שבה מותקנת פייתון באמצעות כתיבת הפקודה scapy, התוכנה בנויה ממשתנים ומסקריפטים הנכתבים בתוך סוגריים, הסקריפטים גמישים וניתנים לשינוי על פי צורכי המשתמש.

פקודות בסיסיות
--------------

()quit - יציאה מסקאפי

()len - מונה תווים

()ls - רשימה של פרוטוקולים

()send - שליחה

()sr - שליחת בקשה וקבלת תשובה.

()sniff - הסנפת פקטות

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Scapy** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של Scapy

עמוד הבית של סקאפי (באנגלית)

גרסת סקאפי המותאמת לפייתון 3, באתר Github (באנגלית)
**ג'יימי דלאנו** (באנגלית: **Jamie Delano**; נולד ב-1954) הוא קומיקסאי בריטי.

מיקס בריטי. נודע בעיקר ככותב הראשון של סדרת הקומיקס Hellblazer (אנ'), בהשתתפות ג'ון קונסטנטין.

ביוגרפיה
--------

ג'יימי דלאנו כתב את כל ארבעת הגיליונות הראשונים של Hellblazer עבור DC Comics, מלבד שלוש, בין השנים 1988–1991.

הנושאים בעבודתו כוללים את קרב המינים (עולם ללא סוף), אימפריאליזם ורצח עם (ריקוד רפאים), וקריסה סביבתית ותרבותית (2020 Visions ו-Animal Man).

א. ויליאם ג'יימס הוא האלטר אגו של דלאנו בכתיבת פרוזה. הנובלה שלו, Book Thirteen, פורסמה תחת Lepus Books.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של ג'יימי דלאנו
* LEPUS BOOKS

הערות שוליים
------------

1. ↑  Dueben, Alex (22 בפברואר 2017). "Jamie Delano Talks Politics, Anger and His World Without End". *Comic Book Resources*. נבדק ב-5 באוגוסט 2019. `{{cite news}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX903480
* BnF: cb129264317 (data)
* GND: 1070679488
* ISNI: 0000 0000 5950 1900
* LCCN: no97007711
* NKC: mzk2014804223
* NTA: 372559700
* SUDOC: 109433416
* VIAF: 59214548
* WorldCat: lccn-no97007711

 |
**חוף וולגרין** (באנגלית: **The Walgreen Coast**) הוא חלק מחוף ארץ מרי בירד, שבאנטארקטיקה.

החוף נמצא בין חוף אייטס שממזרח לו, וחוף באקוטיס שממערב לו. גבולות החוף הם כף הרלאקר וכף וייט: בין קווי אורך '103°24 W ל- '114°12 W.

החוף התגלה על ידי אדמירל ריצ'רד בירד ואנשי השירות האנטארקטי של ארצות הברית, בטיסות שיצאו מאוניית צי ארצות הברית "בר" (USS *Bear*), בפברואר 1940. ריצ'רד בירד העניק לחוף את שמו, על שם צ'ארלס ר. וולגרין (Charles R. Walgreen), המייסד ומנהל של חברת וולגרינס, אשר סייעה במימון משלחות החקר של ריצ'רד בירד בשנים 1933–1935, ומימנה חלק מהציוד השירות האנטארקטי של ארצות הברית שהותקן על הספינה "בר".

החוף מופה על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, באמצעות סקרים על הקרקע ובאמצעות תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1959–1966.

לקריאה נוספת
------------

• Lindow, J.; Johnson, J.; Castex, M.; Wittmann, H.; Smith, J.; Lisker, F.; Gohl, K.; Spiegel, C. **Holocene Glacial Retreat at Walgreen Coast, West Antarctica**, American Geophysical Union, Fall Meeting 2012, abstract id. PP23C-2074

קישורים חיצוניים
----------------

* חוף וולגרין באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* חוף וולגרין באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* חוף וולגרין באתר נאס"א
* מפת חוף וולגרין, ואתרי החוף
* מיקום חוף וולגרין בתצלום לוויין
* תחזית מזג אוויר עדכנית עבור חוף וולגרין
	+ תחזית מזג אוויר ארוכת טווח עבור חוף וולגרין

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  מידע היסטורי וגאוגרפי
**אילנית עלים טרינידדית** (שם מדעי: ***Phyllomedusa trinitatis***) הוא מין של דו-חיים ממשפחת האילניתיים החי בטבע ביערות של ונצואלה ובאי טרינידד. האילנית חיה בטבע ביערות גשם סובטרופיים או טרופיים, יערות מחטניים לחים, סוואנה לחה, שיחיות לחות, ביצות, בריכות ותעלות של מים מתוקים והיא מאוימת מעט מאובדן בית גידול בטבע, אם כי היא בעלת תפוצה רחבה והיא אינה בסכנה בטבע.

האילנית היא קרובתה של צפרדע הקמבו והיא בעלת גפיים ארוכות, עיניים אדומות ולסתות חזקות וצבעה ירוק בוהק המתאים לצבע העלים שמעליה, כשהחזה והסנטר חומים ולעיתים היא בעלת גוונים סגולים על קצה בטנה. צבעה גם יכול מעט להשתנות בהתאם לסביבתה ולטמפרטורה. היא בעלת הפרשות ריר מיוחדות סביב עיניה ובעלת כפות רגליים ללא קרומים. עורה חלק והגב מכוסה ביבלות. בניגוד לצפרדעים רבות לזכרי צפרדע זו אין תיבות קול חזקות.

הצפרדעים חיות בסביבות לחות בין צמחייה וניזונות מחרקים קטנים שהם עוקבות אחריהם ואז בולעות והם להוטים אחרי צרצרים. בתורם הם נטרפים בידי טורפים כמו נחשים, עופות מים ועוד והראשנים נטרפים בעיקר בידי זחלי שפיריות כמו *Pantala flavescens*. זבובים מהמשפחה Phoridae הורסים את תטולותיהם וגם מזיקים לרגליהם. הצפרדע יכולה להתגונן מטורפיה באמצעות רעל חזק המופרש מגבה, אשר מורכב מפפטידים מיוחדים אשר נחקרים ביסודיות ואף נחשבים למוצלחים ליצירת תרופות לטיפול אנטי דלקתי ולסוכרת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אילנית עלים טרינידדית** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  אילנית עלים טרינידדית באתר הרשימה האדומה של IUCN
חוף סלעי בפורטוגל.
פאונה בבריכת סלע בקליפורניה.
**חוף סלעי** הוא חוף ים המורכב כמעט כולו מסלעים בגדלים שונים ועליהם הגלים מתנפצים, לעיתים לגובה רב. בסמוך לחופים אלה ישנם לעיתים גם צוקים, רכסי הרים וגבעות ואפילו חופים חוליים. לפעמים קו החוף מכוסה במקום בסלעים גדולים בסלעים קטנים יותר, חלוקי נחל, חצץ ואפילו מבוץ וחול, המגיעים מהים.

חופים שונים מצויים סמוך לערים ומבנים שונים, אך הם אינם חופי רחצה פופולרים בדרך כלל, בגלל הגלים הגבוהים, קשיותם והתנאים הקשים בהם. בחופים אלה קווי הגאות והשפל גבוהים וקיצוניים בהרבה מאשר באזורים אחרים. כתוצאה מכך אין בהם הרבה בעלי חיים.

חופים כאלה יכולים לאחר שחיקה מרובה מאוד של אור שמש, מים מלוחים, רסס ורוחות להתפרק בהדרגה ולהפוך לחוליים.

פאונה בחוף הסלעי
----------------

בעלי החיים שכן חיים בחופי סלע מרוכזים בעיקר בבריכות סלע המתמלאות בגאות ושורדות את היובש של השמש. בבריכות כאלה ישנו מגוון של יצורים קטנים, בעיקר חסרי חוליות כמו שושנות ים, צלחיות, צדפות, רב-לוחיתאים ותמנוניים והרבה קווצי עור כמו כוכבי ים, נחשוני ים וקיפודי ים. באזור מצויים גם סרטנאים שונים ביניהם שטצדאים, סרטנים קצרי בטן, לובסטרים וסרטנים דומים. לעיתים מזדמן אליהם גם דג קטן כמו קברנון, קרנון או צמידון והוא מתקיים על שאר היצורים. בכמה חופים ישנם אצות, בעיקר אצות כמו אצות חומיות וקלפ הנאחזים בעזרת שורשיהם בסלעים.

סביב חופים אלה ישנם מעט מינים המבקרים בהם. באזורים הארקטיים והאנטארקאטיים ישנם מושבות של אריות ים ושל פינגוויניים על הקרקע או של עופות ימיים המנצלים את הסלעים לקינון ובאיי גלאפגוס גם איגואנות ים. שחפיים, ארנריות וחופיות מפוספסות מחפשות בין הסלעים יצורים למאכל ושלצדפיים שוברים את הקונכיות של יצורי החוף. בחופי אמריקה מגיעים לחופים כאלה דובי גריזלי המחפשים אחר צדפות.

אלו אזורי מחיה רגישים מאוד לפגיעה כמו זיהום ימי שנגרם משפיכת מכליות נפט. עם זאת הם פחות רגישים להצפות ולעליית גובה פני הים ביחס לחופים חוליים, בגלל הסלעים הקדמיים שלהם המשמשים כשוברים.

גלריה
-----

* חוף באורגון שהוא חצי סלעי, חצי חוליחוף באורגון שהוא חצי סלעי, חצי חולי
* חוף בלנזרוטה, ספרדחוף בלנזרוטה, ספרד
* איגואנות ים באי פרננדינה שבאיי גלאפגוסאיגואנות ים באי פרננדינה שבאיי גלאפגוס
* חוף באוסטרליהחוף באוסטרליה
* חוף בדרום רונלדסיי, בריטניהחוף בדרום רונלדסיי, בריטניה
* החוף הסלעי של ראש הנקרההחוף הסלעי של ראש הנקרה
**ליאונרד ראוולף** (בגרמנית: Leonhard Rauwolf; ‏21 ביוני 1535 – 15 בספטמבר 1596) היה רופא, בוטנאי וחוקר טבע גרמני. ידוע בעיקר בתרומתו לידע הבוטני ממסעו ללבנט ומסופוטמיה בשנים 1573–1575. מטרתו העיקרית של המסע הייתה מציאת מקורות חדשים לצמחי מרפא. זמן קצר לאחר שחזר, הקים את העשבייה הראשונה לצמחי האזור והוציא סדרת פרסומים של תאורים בוטניים חדשים. מאוחר יותר הוא פרסם את סיפור המסע והאזורים בהם ביקר.

ליאונרף הוא הבוטנאי הראשון מאז עידן ימי הביניים שביקר בארץ ישראל ופרסם בעשבייה שהקים כ-200 מיני צמחים מהאזור. הוא האירופאי הראשון שתיאר את עכובית הגלגל ואת פולי הקפה שראה בחלב, סוריה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ליאונרד ראוולף** בוויקישיתוף
* סיפור המסע של ראוולף ללבנט, תורגם לאנגלית ב-1693 בקובץ סיפורי מסע למזרח הקרוב מאת ג'ון ריי.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007266972005171
* BnF: cb122156972 (data)
* Botanist: Rauwolff
* GND: 118749358
* ISNI: 0000 0003 8537 4505
* LCCN: n82044784
* NKC: ola2004228922
* NTA: 090970659
* SELIBR: 290566
* SNAC: w6nc7cz8
* SUDOC: 067041531
* VIAF: 165309822
* WorldCat: lccn-n82044784

 |
**חוף קלארי** (באנגלית: **Clarie Coast**) הוא אזור בארץ וילקס שבאנטארקטיקה.

חלק זה של ארץ וילקס מכונה גם **חוף וילקס** (באנגלית: **Wilkes Coast**).

חוף קלארי מוגדר כאזור החוף של אנטארקטיקה, הממוקם בין כף מורס לבין נקודת פורקווה פה.

היסטוריה
--------

### גילוי החוף

הראשון שראה חוף זה היה רב החובל ז'ול דומון ד'אורוויל, בינואר 1840. ד'אורוויל היה הראשון שהבין, שצוקי הקרח שבהם צפה, היו חלק מהיבשת, ולא חלק ממדף קרח.

החוף מופה לראשונה על ידי המשלחת האנטארקטית האוסטרלי, אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1911–1914, בפיקודו של רב חובל ג'יי. קיי. דייוויס (J.K. Davis).

### מקור השם

השם "חוף קלארי" ניתן לו על ידי ד'אורוויל.

ד'אורוויל קרא לחוף "חוף קלארי" (בצרפתית: **Côte de Clarie**), על שם אשתו של שארל ז'אקינו (Charles Jacquinot), שהיה רב החובל של הקורבטה זאלה (*Zélée*), הספינה השנייה אשר שימשה את משלחתו של ד'אורוויל.

השם "חוף וילקס" ניתן לאזור על ידי סר דאגלס מוסון.

מוסון קרא לחוף על שמו של צ'ארלס וילקס.

לקריאה נוספת
------------

• Frezzotti, M. & Polizzi, M. (2002), **50 years of ice-front changes between the Adélie and Banzare Coasts, East Antarctica**, Annals of Glaciology, 34, 235-240. 
• Edited by: Thomas E. Chase and B.A. Seekins, **Marine topography of offshore Antarctica; Clarie Coast to Ross Ice Shelf (long 130 degrees E to 170 degrees W); explanatory text**, 
• Jacques Talandier, Olivier Hyvernaud, Dominique Reymond, Emile A. Okal, **Hydroacoustic signals generated by parked and drifting icebergs in the Southern Indian and Pacific Oceans**, Geophysical Journal International, Volume 165, Issue 3, June 2006, Pages 817–834,

קישורים חיצוניים
----------------

* חוף קלארי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* חוף קלארי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* חוף קלארי באתר marineregions
* תמונת לוויין של החוף באתר נאס"א

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6 7  מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
2. 1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 3462148574391324430004
* WorldCat (עם VIAF): 3462148574391324430004

 |
סמליל מהדורת הדפוס של העיתון
סמליל מהדורת האינטרנט של העיתון
**Science and Technology Daily** הוא יומון סיני לענייני מדע וטכנולוגיה. העיתון יוצא לאור על ידי משרד המדע והטכנולוגיה של סין, ומשמש מקור למידע רשמי לענייני מדע וטכנולוגיה ברפובליקה העממית של סין. לעיתון גרסת אינטרנט המופיעה מאז 1997.

העיתון מכסה בכתבותיו את מדיניות ממשלת סין בתחומי המדע והטכנולוגיה, וכן עוסק בחידושים בתחומים אלה מרחבי העולם. לעיתון נציגויות בכל מחוזות סין וכן במספר מדינות, בהן ארצות הברית, בריטניה, צרפת, רוסיה, יפן, ברזיל וישראל.

קהל הקוראים של העיתון
---------------------

קהל הקוראים העיקרי של העיתון, אליו מכוונים הכותבים, כולל חוקרים ומדענים, אנשי אקדמיה ותעשייה בסין, וכן דרגים שונים של מקבלי החלטות בסין, אנשי מינהל מקומיים ואנשי עסקים הפועלים בתחומי מחקר ופיתוח. בנוסף מהווה העיתון מקור חשוב ולעיתים בלעדי למשקיפים מחוץ לסין, המעוניינים לקבל מידע על מחקר ופיתוח בסין ועל מגמות שונות של הממשל בנושאי מדע וטכנולוגיה.

כלי לפרסום מדיניות ממשלתית
--------------------------

כמו בעיתון יומון העם, מהווה העיתון Science and Technology Daily כלי להעברת עמדות ממסדיות בתחומי מדינות מדעית וטכנולוגית. העיתון מהווה פלטפורמה לפרסום קווים מנחים של המפלגה הקומוניסטית של סין ושל הממשלה, בתחום המדע והטכנולוגיה.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של Science and Technology Daily (בסינית מפושטת)
* אתר האינטרנט הרשמי של Science and Technology Daily
* אתר **מהדורת האינטרנט** של העיתון (בסינית)
* אתר האינטרנט של העיתון - כולל קובצי PDF של **מהדורת הדפוס** (בסינית)
**מטריינית אמזונית** (שם מדעי: *Cephalopterus ornatus*) היא עוף טרופי החי בטבע ביערות גשם באמריקה הדרומית. הציפור שייכת למשפחת הקוטינגיים. ציפור שחורה זו בעלת כתר ענקי למצגי ראווה ובשל צורתו דמוית המטריה זכתה לשמה.

מאפיינים
--------

מטריינית אמזונית היא אחת מציפורי השיר הגדולות בעולם והגדולה ביותר באמריקה הדרומית. הזכר שוקל 480-571 גרם ואורכו 48-55 ס"מ. לעומתו הנקבות קטנות יותר, אורכם 41-44 ס"מ ומשקלם עד 380 גרם.

הזכר הגדול הוא יצור שחור בעל כרבולת ענקית והיא משמשת אותו למשיכת הנקבות. כמו כן הצוואר הוא בעל דלדול כמו של תרנגול הודו. לעומתו הנקבה הקטנה היא בצבעים חומים דמויים והיא הדואגת לקן ולגוזלים בלי עזרתו של הזכר. גודל הכרבולת מכביד מעט על הזכרים והם לא נוטים לעוף מחשש שיהיו לטרף קל לעופות דורסים מהירים. עם זאת הוא עף לעיתים רבות מעל נהרות עד לצד השני.

הם מאוימים מעט מהרס יערות הגשם אך כרגע מצבם הוא "ללא חשש".

ראו גם
------

* כרבולתן הסלעים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מטריינית אמזונית** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  מטריינית אמזונית באתר הרשימה האדומה של IUCN

*
שחזור מדי החיל
רוי קורלנדר במדי החיל הבריטי החופשי

  

**החיל הבריטי החופשי** (באנגלית: **British Free Corps**, בגרמנית: **Britisches Freikorps**) הוא שמה של יחידת שבויי מלחמה בריטיים שהתנדבו להילחם לצד הנאצים בעת מלחמת העולם השנייה.

באמצע שנת 1943 הקים ג'ון אמרי, בוגד בריטי ששהה בברלין, כשדר של שידורי תעמולה נאציים בשפה האנגלית, יחידה בחסות הנאצים שנקראה "הלגיון הבריטי של סיינט ג'ורג'". אמרי ניסה לשכנע שבויי מלחמה בריטיים, אוסטרליים וניו זילנדיים להצטרף ליחידתו על מנת להילחם בברית המועצות.

למעשה נוצרה היחידה לא בגין צורך צבאי אמיתי, אלא על מנת שתשמש כלי תעמולה בידי הנאצים. היחידה מנתה עשרות בודדות של שבויים. ההערכות לגבי מספרם משתנות לפי המקורות השונים, אך בכל מקרה לא יותר מ-30 איש בעת ובעונה אחת. קבוצה זו הייתה זעירה ביחס לנתון של כ-60,000 שבויי המלחמה הבריטיים שנשבו על ידי הגרמנים, ובהשוואה ליחידות בוגדים צרפתיים ובלגיים שמנו אלפי אנשים. לבסוף החליטו הגרמנים כי שירותו של אמרי אינו נחוץ להם יותר ושילבו את היחידה, בינואר 1944, במסגרת הוואפן אס אס (האס אס הקרבי) בשם "החיל הבריטי החופשי".

חברי היחידה היו בחלקם פשיסטים בריטיים וחלקם אנשים משולי החברה. מכיוון שמכסתם לצורכי לחימה ממשית לא נתמלאה, בילו אנשי היחידה את זמנם בבטלה בבסיסם בעיר הילדסהיים בגרמניה. אחדים מהם יצאו למסעי שכנוע במחנות השבויים במטרה לגייס בוגדים נוספים, אך ללא הצלחה.[דרוש מקור]

היחידה הגיעה לסוף דרכה בראשית שנת 1945, בעת הקרב על ברלין. מקורות אחדים טוענים כי אכן עסקו בלחימה נגד הכוחות הסובייטיים ומקורות אחרים אומרים כי רובם ערקו. לאחר המלחמה אותרו שרידי היחידה, הועמדו לדין צבאי, ונדונו לתקופות מאסר החל משנות מאסר אחדות ועד למאסר עולם. מקים היחידה ג'ון אמרי נדון למוות והוצא להורג ב-19 בדצמבר 1945. קצין האס אס הגרמני שהיה אחראי על היחידה האופשטורמפירר (סרן) האנס רופקה חי לעת זקנה בגרמניה.

ראו גם
------

* דיוויזיית שרלמאן
* הלגיון הגאורגי - חיל מתנדבים גאורגי בשירות הנאצים.
* הלגיון הוולוני - חיל מתנדבים בלגי בשירות הנאצים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **החיל הבריטי החופשי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: n93118071
* NKC: pna2005285569
* VIAF: 124486934
* WorldCat: lccn-n93118071

 |
באלגברה ליניארית, **מטריצה אלמנטרית** היא מטריצה המתקבלת ממטריצת היחידה על ידי פעולת שורה אלמנטרית אחת. המטריצות האלמנטריות יוצרות את החבורה הליניארית הכללית של מטריצות הפיכות. הכפלה משמאל במטריצה אלמנטרית מייצגת **פעולת שורה אלמנטרית**, בעוד הכפלה מימין במטריצה אלמנטרית מייצגת **פעולת עמודה אלמנטרית**.

בדרך זו, ביצוע פעולת שורה אלמנטרית על מטריצה ריבועית שרירותית *A* שקול למעשה לכפל במטריצה אלמנטרית מסוימת - מטריצה המתקבלת ממטריצת הזהות על ידי פעולה שורה אלמנטרית **זהה** לזו שאנו רוצים לבצע על המטריצה המקורית *A*. כל מטריצה הפיכה ניתן להמיר במכפלה של מטריצות אלמנטריות.

פעולות שורה אלמנטריות
---------------------

ישנם שלושה סוגים של מטריצות אלמנטריות, אשר מתאימים לשלושה סוגים של פעולות שורה אלמנטריות:

החלפת שורהשורה במטריצה ניתנת להחלפה עם שורה אחרת.
{\displaystyle R\_{i}\leftrightarrow R\_{j}}
הכפלת שורה בסקלרכל איבר בשורה ניתן להכפלה בסקלר זהה שונה מאפס.
{\displaystyle kR\_{i}\rightarrow R\_{i},\ {\mbox{where }}k\neq 0}
הוספת שורה לשורה אחרתשורה ניתנת להחלפה בסכום של שורה וכפולה של שורה אחרת.
{\displaystyle R\_{i}+kR\_{j}\rightarrow R\_{i},{\mbox{where }}i\neq j}
אם *E* היא מטריצה אלמנטרית, כפי שתואר לעיל, אז כדי להפעיל פעולת שורה אלמנטרית על מטריצה *A*, יש להכפיל את *A* במטריצה האלמנטרית משמאל, כלומר למצוא את *E⋅A*. בעבור כל פעולת שורה, המטריצה האלמנטרית המתאימה מתקבלת מהפעלת הפעולה על מטריצת היחידה.

### החלפת שורות

הסוג הראשון של פעולות שורה על מטריצה *A* מחליף את כל איברי השורה ה-*i* עם האיברים התואמים להם בשורה ה-*j*. המטריצה האלמנטרית המתאימה מתקבלת מהחלפת שורה i ו-j במטריצת היחידה.

{\displaystyle T\_{i,j}={\begin{bmatrix}1&&&&&&&\\&\ddots &&&&&&\\&&0&&1&&\\&&&\ddots &&&&\\&&1&&0&&\\&&&&&&\ddots &\\&&&&&&&1\end{bmatrix}}\quad }
כך ש-*Tij⋅A* היא המטריצה המתקבלת מהחלפת שורות *i* ו-*j* של *A*.
#### תכונות

* המטריצה ההופכית למטריצה זו היא עצמה: *Tij−1=Tij*.
* כיוון שהדטרמיננטה של מטריצת היחידה היא אחת, det[*T**ij*] = −1. זה נובע מכך שבעבור כל מטריצה ריבועית *A*, מתקיים [det[*T**ij**A*] = −det[*A*.

### הכפלת שורה בסקלר

הסוג הבא של פעולת שורה על מטריצה *A* מכפיל את כל איברי השורה ה-*i* ב-*m*, כאשר *m* הוא סקלר שונה מאפס. המטריצה האלמנטרית המתאימה היא מטריצה אלכסונית, אשר איברי האלכסון שלה הם 1 בכל מקום למעט במיקום ה-*i*, שם הוא *m*. 

{\displaystyle D\_{i}(m)={\begin{bmatrix}1&&&&&&\\&\ddots &&&&&\\&&1&&&&\\&&&m&&&\\&&&&1&&\\&&&&&\ddots &\\&&&&&&1\end{bmatrix}}\quad }
כך ש-D*i(m)⋅A* היא המטריצה המתקבלת מ-*A* על ידי הכפלת שורה *i* ב-*m*.
#### תכונות

* המטריצה ההופכית למטריצה הזאת היא: (D*i*(*m*)−1 = D*i*(1/*m*. שתיהן כמובן מטריצות אלכסוניות.
* det[D*i*(m)] = *m*. לפיכך בעבור מטריצה ריבועית *A* מקבלים [det[D*i*(*m*)*A*] = *m* det[*A*.

### הוספת שורה לשורה אחרת

הסוג האחרון של פעולת שורה על מטריצה *A* הוא הוספת השורה ה-*i* מוכפלת בסקלר *m* לשורה ה-*j*. המטריצה האלמנטרית המתאימה היא מטריצת היחידה אולם עם *m* במיקום (*j,i*).

{\displaystyle L\_{i,j}(m)={\begin{bmatrix}1&&&&&&&\\&\ddots &&&&&&\\&&1&&&&&\\&&&\ddots &&&&\\&&m&&1&&\\&&&&&&\ddots &\\&&&&&&&1\end{bmatrix}}}
#### תכונות

* הטרנספורמציות הללו הן סוג של העתקת גזירה (shear mapping).
* (*Lij*(*m*)−1 = *Lij*(−*m*.
* det[*Lij*(*m*)] = 1. לכן, בעבור מטריצה ריבועית *A*, מקבלים [det[*L**ij*(*m*)*A*] = det[*A*.

ראו גם
------

* דירוג מטריצות
הסמל של דרך האוקיינוס הגדולה
מפת הדרך
דרך האוקיינוס הגדולה
**"דרך האוקיינוס הגדולה"** (באנגלית: **Great Ocean Road**) (ידועה כאוטוסטרדת חוף הגלישה בין ג'ילונג לטורקי) הפרוסה לאורך החוף הדרום מזרחי של אוסטרליה בין הערים ג'ילונג וווארנאמבול היא מצבת הזיכרון המלחמתית הגדולה ביותר בעולם. הדרך נבנתה בין מלחמת העולם הראשונה למלחמת העולם השנייה על ידי חיילים לשעבר ככבוד לחבריהם שנפלו. בניית הכביש נמשכה 16 שנה והיא נעשתה ידנית תוך שימוש במעדרים, כפות ודינמיט.

השער הראשי, קשת, נבנה מחדש מספר פעמים. הקשת הראשונה נהרסה ונבנתה כאשר הדרך הורחבה, הקשת השנייה נבנתה לאחר התנגשות של משאית בה והקשת השלישית נהרסה במהלך שריפות יום הצום הראשון. השער אינו ממוקם בדיוק בתחילת הדרך.

בדרך של הצמדות לחוף, הדרך מציעה נוף עוצר נשימה של מייצר בס והאוקיינוס הדרומי. האזור ליד פורט קמפבל מכסה כמה מקווי החוף היפים ביותר בעולם.

הגבלת מהירות
------------

מגבלת המהירות בדרך נעה בין 80 קמ"ש (50 מייל לשעה) ל-100 קמ"ש (62 מייל לשעה), אך העיקולים החדים אינם מאפשרים להגיע למהירויות אלו ברוב המקומות. הדרך בעלת שני נתיבים (נתיב לכל כיוון). רכבים חייבים לנוע בצד שמאל של הדרך. ישנן מצלמות בקרת מהירות לאורך הדרך.

גלריה של אתרי תיירות
--------------------

* דרך האוקיינוס הגדולהדרך האוקיינוס הגדולה
* "שנים עשר השליחים""שנים עשר השליחים"
* מבנה סלעי הידוע כ-"הצוק", באמצע הדרך בין פורטלנד ונלסוןמבנה סלעי הידוע כ-"הצוק", באמצע הדרך בין פורטלנד ונלסון
* המערההמערה
* סלע הפילסלע הפיל
* הנחירהנחיר
* קשת לונדוןקשת לונדון

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דרך האוקיינוס הגדולה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של דרך האוקיינוס הגדולה
* יוסי טסטסה, טבע הדברים, דרך האוקיינוס העצום: 250 ק"מ של חופים ונופים, באתר ynet, 22 בנובמבר 2009
* יוסי טסטסה, טבע הדברים, 12 השליחים: החוף המפורסם ביותר באוסטרליה, באתר ynet, 23 בנובמבר 2009

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 313272887
* WorldCat: viaf-313272887

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק באיזור חוף באנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו סיפל.

**חוף סיפל** (באנגלית: **Siple Coast**) הוא חוף באנטארקטיקה, בצד המזרחי של מדף הקרח רוס שבאנטארקטיקה.

חוף סיפל ממוקם בין חוף גולד שמדרום לו, לבין חוף שיראסה שמצפון לו.

היסטוריה
--------

### מקור השם

שמו הקודם של החוף היה "חוף קירטון" (Kirton Coast).

בשנת 1961 שינתה ועדת השמות האנטארקטית של ניו זילנד את שם החוף.

כיום החוף נקרא על שמו של חוקר אנטארקטיקה דוקטור פול אולמן סיפל (**Paul Allman Siple**), שהיה חבר במשלחת החקר של אדמירל בירד.

לקריאה נוספת
------------

• Bindschadler, R. (1993), **Siple Coast Project research of Crary Ice Rise and the mouths of Ice Streams B and C, West Antarctica: Review and new perspectives**, Journal of Glaciology, 39(133), 538-552. doi:10.3189/S0022143000016439

קישורים חיצוניים
----------------

* חוף סיפל באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* חוף סיפל באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* מהירויות הקרח בחוף סיפל
* תצלום לוויין של חוף סיפל

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  מידע גאוגרפי והיסטורי
**Serratia** הם סוג של חיידקים גראם-שליליים, מִתגיים בצורתם, המסוגל להתקיים בתנאים אווירניים או אל-אווירניים.

המין הנפוץ בסוג הוא *Serratia marcescens*, והוא נחשב לפתוגן היחיד מבין מיני הסוג. לרוב, הוא גורם למחלות נוזוקומיאליות- כלומר, מחלות שמתפתחות בעקבות אשפוז בבית-חולים, וכתוצאה מתנאי ההגיינה במקומות האשפוז.
4 מינים נוספים נחשבים למחוללי מחלות זיהומיות נדירים יותר. 

בני הסוג מאופיינים בצבע אדום בולט, אשר נוצר מהצבען פרודיגיוסין (Prodigiosin). קיומם של שלושה אנזימים- דינאז, ליפאז וגלאטינאז- מבדילים את בני הסוג משאר המשפחה, ומאפשרים לזהות אותם בקלות. 

בבתי חולים, מיני סרטיה נוטים ליצור מושבות במערכות ההנשמה וסילוק השתן. כמו כן, חיידקי סרטיה אחראים לכ-2 אחוז של הזיהומים הנוזוקומיאליים. רקמות רכות ודקות אצל מטופלים מבוגרים נמצאות בסיכון גבוה להיפגע מחיידקים אלו, כמו גם רקמות לאחר ניתוח. 

משתמשים בהרואין עלולים לסבול מזיהומי סרטיה שיגרמו לדלקת קרום הלב, ובדלקת לשד העצמות.

מקרים של דלקת פרקים בעקבות הדבקה בסרטיה דווחו גם אצל מטופלים שאינם אושפזו בבתי-חולים, לאחר הזרקות של תרופות באופן תת-מפרקי.

מעבר לפגיעת חיידקי הסרטיה באדם, החיידקים גם פוגעים במערכות אקולוגיות טבעיות, שמוזרמות אליהם שפכים שנגועים בחיידקים אלו. על-גבי אלמוגים, זיהום זה נראה כ'אבעבועות לבנות', וכך מכונה התופעה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Serratia** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

* סרטיה באתר 'eMedicine' (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007534074205171

 |
מראה בחוף הים של ליטל ביי, 2016
**חוף עטוף. מיליון רגל מרובע, ליטל ביי, סידני, אוסטרליה. 1968-69** (באנגלית: **Wrapped Coast. One Million Square Feet, Little Bay, Sydney, Australia. 1968-69**) הוא שמה של יצירת נוף זמנית, שהוקמה באוסטרליה על ידי זוג האמנים כריסטו וז'אן-קלוד בשנת 1969. היצירה כללה עטיפת חוף ים ומצוקיו באורך של 2.4 קילומטר בבד. היא הייתה יצירת הנוף הגדולה ביותר שהוקמה בעולם עד אותו זמן.

היצירה
------

החוף והמצוקים שנעטפו בבד שוכנים לחוף האוקיינוס השקט בעיירה ליטל ביי (Little Bay), בפרברים הדרומיים של העיר סידני, כ-14 קילומטר ממרכזה. איתור קטע החוף שנעטף נעשה בסיועו של המעצב האוסטרלי הצעיר ג'ון קלדור (John Kaldor).

רוחב החוף היה 46 עד 244 מטר. המצוקים בו התנשאו עד לגובה של 26 מטר מעל פני הים. למבקרים ביצירה נדרשה שעה כדי להלך מקצה החוף העטוף אל קצהו השני.

לשם עטיפת החוף שימשו יריעות בד סינתטי חזק בצבע לבן בשטח של 92,900 מטר מרובע (מיליון רגל מרובע). לצורך קשירת הבד לצוקים ולחוף נעשה שימוש בחבל פלסטי בעובי של 1.5 סנטימטר ובאורך של 56.3 קילומטר. רובי מסמרים ירו 25,000 תחמישים לצורך קיבוע הבד לצוקים.

עטיפת החוף בבד נעשתה על ידי 125 עובדים, כולל 15 מטפסי הרים מקצועיים. רוב העובדים היו סטודנטים לאמנות ולארכיטקטורה מאוניברסיטת סידני ומהמכללה הטכנית של מזרח סידני. אחרים היו אמנים ומורים אוסטרלים. כל העובדים קיבלו שכר עבור עבודתם למעט 11 סטודנטים שביקשו שלא לקבל שכר. העובדים השקיעו בעבודה 17,000 שעות אדם במהלך תקופה של ארבעה שבועות, תחת ניהולו של קצין חיל ההנדסה האוסטרלי בדימוס ניניאן מלוויל (Ninian Melville).

החוף נותר עטוף במשך תקופה של עשרה שבועות, החל מ-28 באוקטובר 1969. לאחר מכן הוסרו ממנו הבד והחבלים, שמוחזרו, והחוף הושב למצבו המקורי.

לפי האמור באתר האינטרנט של כריסטו וז'אן-קלוד נעשה מימון הפרויקט כולו על ידיהם וללא תרומות, וזאת באמצעות מכירת עבודות הכנה - תרשימים ומודלים - שיצרו לקראתו וכן באמצעות מכירת עבודות אמנות שלהם.

הפרויקט נתקל בתחילה בהתנגדות מצד הרשויות והציבור באוסטרליה, אך לאחר מכן קיבל שם תגובות חיוביות. הוא נחשב כבעל השפעה רבה על האמנות באוסטרליה.

בעקבות הפרויקט הקימו כריסטו וז'אן-קלוד יצירות נוף גדולות נוספות באמצעות עטיפת מבנים ואתרים בבד.

קישורים חיצוניים
----------------

* חוף עטוף, באתרם של כריסטו וז'אן-קלוד
* התמונה חוף עטוף (שחור לבן) באתר מוזיאון ישראל
* התמונה חוף עטוף (צבעונית), באתר הספרייה הלאומית
* Kaldor unwrapped, באתר Sydney Morning Herald, ‏22 בפברואר 2013
חוף תשעים המיילים בצידו המערבי של חצי האי אאופורי במבט מהחלל
מיקום החוף באי הצפוני של ניו זילנד
**חוף תשעים המיילים** (אנגלית: **Ninety Mile Beach**, מאורית: **Te Oneroa-a-Tōhē**) הוא חוף הנמתח לאורך צידו המערבי של הצפון הרחוק של האי הצפוני בניו זילנד. 

החוף מתחיל מעט מערבית מהישוב קאיטאיה ונמשך לאורך חצי האי אאופורי עד לקייפ ראינגה, שהיא הנקודה הצפון-מזרחית ביותר באי הצפוני.

שמו של החוף מקורו בטעות, מכיוון שאורכו הוא 55 מיילים בלבד (כ- 90 קילומטרים). הסברה הרווחת למקור הטעות היא כי יש קשר למרחק אותו סוס עם רוכב על גבו מסוגל לעבור בטרם יידרש לנוח. מרחק זה הוא כ- 30 מיילים, ומכיוון שלפרשים היה לוקח כשלושה ימים לעבור את החוף לאורכו, הם הסיקו שהמרחק שעברו בימים אלה היה כ- 90 מיילים, בלי לקחת בחשבון שקצב הרכיבה על חול הוא נמוך יותר מאשר על אדמה מוצקה. 

החוף, כמו גם דיונות החול אשר בצפונו, המשוות לאזור מראה של מדבר, נחשבים לאטרקציה תיירותית.

בשנת 1932 החוף שימש כמסלול המראה ונחיתה לאחד משירותי דואר אוויר הראשונים שהופעלו בין אוסטרליה לניו זילנד.

בעתות שפל, החוף מתאים לנסיעה גם לרכב בעל הנעה רגילה, ורשמית נחשב לכביש ציבורי. החוף משמש כנתיב חלופי עבור הכביש הארצי מספר 1 באזור זה, כאשר האחרון נסגר עקב מפולת קרקע או שיטפון.

* מראה החוףמראה החוף
* אזהרה מטעם משרד שימור הסביבה של ניו זילנד על כך שהנסיעה בחוף מסוכנת בעתות גאות.אזהרה מטעם משרד שימור הסביבה של ניו זילנד על כך שהנסיעה בחוף מסוכנת בעתות גאות.
* שרידי רכב ששקע בחוף בעת הגאות.שרידי רכב ששקע בחוף בעת הגאות.

קישורים חיצוניים
----------------

* חוף תשעים המיילים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)