recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**זַיְנַבּ בִּנְת עַלִי** (בערבית: **زَيْنَب ٱبْنَت عَلِيّ**; 626 – 682) הייתה בתם של עלי בן אבי טאלב ופאטמה בת מוחמד. סבהּ היה מוחמד, ולכן היא חלק מאהל אל-בית. בדומה לבני משפחתה האחרים, היא נחשבת לדמות של הקרבה, כוח ואדיקות הן באסלאם הסוני והן באסלאם השיעי.

שנותיה הראשונות
---------------

נולדה בשנת 626, זינב הייתה השלישית מבין ילדיהם של עלי ופאטמה.

כמו שני אחיה הגדולים, חסן וחוסיין, גם זינב קיבלה את שמה מסבה, מוחמד. משמעות השם זינב הוא "קישוט האב" או "עיטור האב". לעלי הייתה עוד בת שנקראה זינב, ולכן זאת כונתה לעיתים קרובות "זינב הגדולה" בעוד האחרת נודעה כ"זינב הצעירה" או "זינב הקטנה".

פאטמה נפטרה ב-632, עת הייתה זינב רק בת שש. לאחר פטירתה של פאטמה, זינב לקחה על עצמה את תפקיד האם, והחלה לדאוג לאחיה.

לאחר קרב כרבלאא'
----------------

כאשר המושל של כופה דן למוות את האחיין שלה, עלי בן חוסיין זין אל-עאבדין, זינקה זינב על אחיינה והגנה עליו בגופו, תוך כדי שהיא זועקת "באלוהים, אני לא אעזוב אותו. אם אתה הולך לרצוח אותו, תצטרך לרצוח גם אותי ביחד איתו!". בעקבות המעשה שלה, החליטו המוציאים להורג לחוס על חייו של זין אל-עאבדין.

זינב ואחרים מצבאו של חוסיין בן עלי ששרדו את קרב כרבלאא', הובלו אל דמשק, שם הם הוחזקו בשבי. אחת הסברות ההיסטוריות היא שמפני שאנשיו של יזיד רצו להשפיל את זינב ולרמוס את כבודה עד הסוף, הם הפשיטו אותו לחלוטין והובילו אותה כל הדרך כשהיא ערומה.

כאשר הם הגיעו לדמשק, הם הובלו אל חצרו של יזיד, שם הוצגו לראווה ראשיהם הערופים של הנופלים בקרב כרבלאא'. זינב החלה להתנגד לנוכח המראה של ראשיהם של בני משפחתה, ויזיד הבחין בכך, ושאל את אנשיו "מי זאת האישה היהירה הזאת?". זינב נעמדה איתנה ואמרה "מדוע אתה שואל אותם? תשאל אותי ואגיד לך. אני הנכדה של מוחמד, אני הבת של פאטמה".

פטירה
-----

תאריך הפטירה המדויק שלה נתון במחלוקת, אם כי הדעה הרווחת היא שזינב נפטרה בשנת 682, כחצי שנה לאחר חזרתה לאל-מדינה. יש האומרים שהיא נפטרה ממחלה, בעוד שאחרים גורסים כי היא נרצחה על ידי חייליו של יזיד הראשון.

מורשת
-----

באיראן, יום ההולדת שלה נחגג כ"יום האחות" (אחות במובן הסיעודי). זאת מפני שהיא טיפלה בבן של חוסיין בן עלי, וגם מפני שהיא טיפלה בפצועים בקרב כרבלאא'.

במהפכה האיראנית, נשים רבות ראו בזינב דוגמה ועמדו לצד כוחות המהפכה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זינב בנת עלי** בוויקישיתוף
* זינב בנת עלי באתר היא-סטוריה

הערות שוליים
------------

1. ↑  OnLy for poetry Lovers, www.facebook.com
2. ↑  Examples • WriteBetter, WriteBetter (באנגלית)
3. ↑  sohail, Zaynab bint Ali – Muslim Jahan (באנגלית) (ארכיון)
4. ↑  Behnegarsoft.com, Two books on, Iran's Book News Agency (IBNA), ‏2019-01-12 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007276867205171
* BIBSYS: 97026283
* BnF: cb16944131w (data)
* GND: 128439726
* ISNI: 0000 0000 8722 2378
* LCCN: n84023555
* SUDOC: 225590964
* VIAF: 56149366118785601443
* WorldCat (עם VIAF): 56149366118785601443

 |
**יעל אשכנזי** (נולדה ב-17 בנובמבר 1976), היא מאמנת שחייה ישראלית. מאמנת מכבי ראשון לציון כעשרים שנה. הובילה אותה לזכייה בתואר סגנית אלופת ישראל (קיץ 2023) ואלופת הנוער (קיץ 2023 וחורף 2024). אימנה בצוות המאמנים של נבחרות ישראל לאליפות העולם (קאזאן 2015).

ביוגרפיה
--------

אשכנזי נולדה וגדלה ברחובות. החלה לשחות בגיל 4 בגלל מחלה במרכז וייסגל ובהמשך במכבי ראשון לציון בהדרכתם של נלו בילדרמן ושוי בילדרמן בתו. מגיל צעיר הצטיינה בשחייה וזכתה באליפות ישראל לגילאים השונים וקבעה שיאי גילאים. באליפות אירופה לנוער שנערכה בסקוטלנד ב-1992 סיימה במקום תשיעי במשחה ל-100 מטר גב. אותה שנה השתתפה במשחקי מכבי שנערכו באורוגואי. היא התאמנה עד שהתגייסה לצבא. בשנים 1995–1997 שרתה בצבא. בתפקיד האחרון שימשה כמ"פ טירוניות בנח"ל. היא השתחררה בדרגת סרן. 

בשנת 2003 סיימה תואר ראשון בשיקום נכים ותעודת הוראה בחינוך גופני במכללת וינגייט. תוך כדי לימודיה החלה לעבוד כמאמנת שחייה משנת 2003 במכבי וייסגל וכמאמנת שחייה בכירה משנת 2004 במכבי ראשון לציון. משנת 2008 בעלת תואר שני במדעי ההתנהגות במכללת וינגייט. משנת 2022 בוגרת קורס פסיכולוגיה של הספורט.

באליפות אירופה (בריכת 25 מטר) שנערכה בישראל בשנת 2015 עבדה בצוות המאמנים של הנבחרת הלאומית.

הקימה ומאמנת את Team Elite, המורכבת מ-12 שחיינים המובילים של קבוצתה הזוכים לתנאי אימון של פנימיה. 

בשנת 2023 אימנה את נבחרת ישראל באליפות העולם לנוער. אותה שנה הובילה את קבוצתה לסגנות אליפות ישראל (מקום ראשון בין הנשים) ואלופת הנוער. בפברואר 2024 הובילה את הקבוצה לזכייה נוספת באליפות הנוער ולמקום שני לבוגרות.

בין השחיינים הבולטים שאימנה אשכנזי, נמנים אלופי ישראל בשחייה: תומר שוסטר ותום מיניס שייצגו את ישראל באליפות אירופה (בלגרד 2024), קרן אייזברוך ואליסה משקוביץ.

קישורים חיצוניים
----------------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

* "אין סיבה שיהיה הבדל בין מאמן למאמנת", אתר איגוד השחייה בישראל, 8 במרץ 2021
* גיא דר, כששתי מאמנות שחייה שיתפו פעולה למען העצמת נשים בספורט בחברה הערבית, באתר shvoong, ‏22 ביוני 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  גיא דר, מגולובטי עד גולדין: הכירו את נבחרת הנוער של ישראל לאליפות העולם בשחייה, באתר shvoong, ‏3 בספטמבר 2023
**רפאל (רפי) סוויסה** (5 בינואר 1935 – 4 במרץ 2024) היה איש ציבור ישראלי שכיהן כנציב בתי הסוהר, ראש מועצת מזכרת בתיה וחבר הכנסת העשירית.

ביוגרפיה
--------

רפאל סוויסה נולד בקזבלנקה שבמרוקו. למד בישיבת אם הבנים. בשנת 1950 עלה לישראל. למד בפנימיית שדה חמד.

נמנה עם הגרעין להקמת קיבוץ קוממיות בנגב.
סוויסה נפצע במבצע קדש בשנת 1956. באותה שנה הצטרף למפא"י, היה חבר לשכת העבודה, וכן יו"ר מחוז יהודה במפלגה.

ניהל את לשכת התעסוקה ביבנה, ולאחר מכן את חברת עמידר עד 1965.

בשנים 1965–1969 היה חבר מועצת מזכרת בתיה, ובשנת 1969 כיהן כראש המועצה.

בשנת 1981 נבחר לכנסת העשירית מטעם המערך, וב-1982 נבחר בשנית לתפקיד ראש מועצת מזכרת בתיה, וכיהן בתפקיד עד 1984. באפריל 1985 מונה לנציב בתי הסוהר, תפקיד שמילא עד 1986. הוא נמנה עם מייסדי האגודה לשיקום האסיר. בשנים 1993–2003 כיהן שוב כראש מועצת מזכרת בתיה. בבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2003 הפסיד בבחירות לראשות היישוב אך כיהן כחבר מועצה. ניסה שוב להיבחר לראשות המועצה גם בבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2008, אך הגיע למקום השני עם כ-20% תמיכה. הוא כיהן כחבר מועצה, לאחר שסיעתו זכתה בשלושה מושבים בבחירות.

בבחירות לכנסת ה-12 רץ ברשימת "רפי סויסה לכנסת" (נודעה גם בשם "התנועה למען חברה צודקת"), שזכתה ב-3,222 קולות ולא עברה את אחוז החסימה. בבחירות לכנסת ה-17 הוצב במקום ה-113 הסמלי ברשימת קדימה, ובבחירות לכנסת ה-18 הוצב במקום ה-115 הסמלי.

בשנת 1992 הוענק לו פרס יושב-ראש הכנסת לאיכות החיים.

בשנת 2009 נקרא על שמו רחוב במזכרת בתיה.

אחיו של סוויסה, שמעון סביר, כיהן כקצין בכיר במשטרת ישראל.

נפטר ב-4 במרץ 2024, בגיל 89.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* רפאל סוויסה, באתר הכנסת

* רפאל סוויסה, באתר כנסת פתוחה
* רפי סוויסה, באתר שירות בתי הסוהר
* רפאל סוויסה, באתר מזכרת בתיה
* לאה ענבל, רפי סוויסה, נפש טובה, סוהר, כותרת ראשית, 30 בינואר 1985
* ורד קמינסקי, מזכרת בתיה: רפי סוויסה נלחם על חייו, באתר mynet‏ רחובות, 10 באוגוסט 2014

הערות שוליים
------------

1. ↑  רונן דמארי, מזכרת בתיה: רחוב לכבוד היריב הפוליטי, באתר nrg‏, 6 בדצמבר 2009
2. ↑  אבל במושבה: רפי סוויסה הלך לעולמו, באתר My Rehovot, ‏4 במרץ 2024

| **נציבי בתי הסוהר** |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| גרו גרא • רם סולומון • צבי חרמון • אריה ניר • חיים לוי • מרדכי ורטהיימר • רפאל סוויסה • דוד מימון • לוי שאול • גבריאל עמיר • אריה ביבי • עמוס עזאני • אורית אדטו • יעקב גנות • בני קניאק • אהרן פרנקו • עפרה קלינגר • אשר וקנין (מ"מ) • קטי פרי | נס הנציב |

 |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007450857505171
* ISNI: 0000 0000 5209 6922
* LCCN: no2002047064
* VIAF: 2133874
* WorldCat (עם VIAF): 2133874

 |
עטיפתו של פלקסידיסק מ־1970
**בלדה לחובש** הוא פזמון עברי שכתב דן אלמגור בשנת 1956, הלחין אפי נצר בשנת 1968 ועיבד שמעון כהן. הוא זכה לפרסום ולהצלחה רבה בעקבות זכייתו במקום הראשון בפסטיבל הזמר והפזמון 1969 העברי, בביצועו של יהורם גאון.

אלמגור חיבר את השיר כשהיה בן 21. כמרומז משמו, השיר שייך לסוגת הבלדה. המתח הוא נושא חשוב בבלדה והוא בדרך כלל נמצא בסיום, שהוא טרגי. בדומה לבלדות אחרות העוסקות בנושא המלחמה, גם בזו הגיבור, החובש, מוצא את מותו באופן דרמטי בסוף השיר. בריאיון סיפר נצר כי אלמגור אמר לו שהשיר לא נכתב על מקרה מסוים. עם זאת השיר דומה לכמה אירועים שקרו במציאות.

כאשר הושמע השיר אחרי מלחמת ששת הימים הוא נתפס בעיני רבים באותה תקופה כמייצג של הנעלה שברוח הגבורה של החייל הישראלי, כפי שהתבטאה גם בשירים אחרים בני התקופה (לדוגמה, בשיר "גבעת התחמושת"). לאחר המלחמה התקשו משפחות שכולות להאזין לשיר וביקשו שלא להשמיעו ברדיו. בלטה פנייתם של הורי החייל שלמה אפשטיין אל מלחין השיר אפי נצר, שהיה מכר שלהם, בבקשה שיתחשב ברגשותיהם ויפעל לאי־השמעתו (פרטי נפילתו דומים מאוד למילות השיר)[דרוש מקור]. אחרים הסתייגו מן השיר בגלל דרמטיות היתר של ביצועו של גאון[דרוש מקור].

במשך שנים רבות לא הושמע השיר ברדיו, אלא רק ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, בעקבות בקשתו של נצר להסירו מהמצעד. למרות זאת נחשב השיר לאחד משיריו האהובים ביותר של יהורם גאון, ובשלושה מצעדים שונים של שיריו הוא זכה במקום הראשון – ב־1999 וב־2010 ברשת ג', וב־2004 בגלי צה"ל. השיר זכה לביצוע מחודש של שרית חדד בשנת 2016 לכבוד יום הזיכרון. כיום השיר מושמע במרבית טקסי הסיום של קורסי החובשים בבית הספר לרפואה צבאית (בה"ד 10).

קישורים חיצוניים
----------------

* "בלדה לחובש" באתר בית לזמר העברי
* מילות השיר "בלדה לחובש" באתר שירונט
* בלדה לחובש, בביצוע יהורם גאון, סרטון באתר יוטיוב
* חן מלול, הסיפור מאחורי 'בלדה לחובש', בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, מאי 2019
* מידע על בלדה לחובש בקטלוג הספרייה הלאומית
* חיפוש בלדה לחובש בעיתונות יהודית היסטורית

הערות שוליים
------------

1. ↑  צבי לביא, "בלדה לחובש" – ראשון בפסטיבל הזמר, מעריב, 24 באפריל 1969
2. ↑  חן מלול, הסיפור מאחורי 'בלדה לחובש', בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, מאי 2019
3. ↑  אתר למנויים בלבד רז שכניק, בלדה לשרית, באתר "ידיעות אחרונות", 7 במאי 2016
**חוקי ג'ורדן** היו אסטרטגיית כדורסל הגנתית שהפעילו דטרויט פיסטונס מליגת ה-NBA נגד מייקל ג'ורדן על מנת להגביל את היעילות שלו במשחקים נגדם.

היסטוריה
--------

האסטרטגייה פותחה לאחר שג'ורדן קלע 59 נקודות נגדם באפריל 1988 על ידי צ'אק דיילי מאמנה הראשי של דטרויט פיסטונס ועוזריו באותה תקופה, רון רוטשטיין ודיק ורסאצ'ה. האסטרטגיה של הפיסטונס הייתה "לשחק איתו קשוח, לאתגר אותו פיזית ולגוון את ההגנות שלו. לנסות להוציא אותו מאיזון".  ג'ורדן מעולם לא רצה שהיריבים יחשבו שהם טובים מספיק כדי להשפיע עליו או על המשחק שלו. הניצחון בקרב הפסיכולוגי היה חשוב לג'ורדן לא פחות מהפיזי.  בנוסף, מי שג'ורדן שמר בהגנה, דטרויט תאלץ את השחקן להעביר את הכדור כדי לגרום לג'ורדן לעבוד קשה מאוד בשני קצוות המגרש, ובכך להגביר את רמת העייפות שלו ולהפוך אותו לפחות יעיל. אסטרטגיה זו הופעלה לפעמים גם נגד שחקנים אחרים.  חוקי ג'ורדן היו היבט אינסטרומנטלי של היריבות בין פיסטונס לשיקגו בולס של ג'ורדן בסוף שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90. סגנון הגנה זה הגביל שחקנים כולל ג'ורדן מלהיכנס לצבע והוא בוצע על ידי דניס רודמן וביל ליימביר.

חוקי ג'ורדן היו היעילים ביותר עבור הפיסטונס במהלך שלושת מפגשי הפלייאוף הראשונים שלהם עם הבולס. דטרויט ניצחה את שיקגו ארבעה משחקים ב-1988, וב-1989 ניצחה את הבולס בשישה משחקים. ב-1990 ניצחה בשבעה משחקים. הפיסטונס זכו באליפויות על חשבון הבולס. לבסוף, ב-1991, הבולס ניצחו את הפיסטונס בפלייאוף, נטרלו את אסטרטגיית ההגנה שלהם עם התקפת המשולש שלהם, בניהלו של המאמן פיל ג'קסון ועוזרו טקס ווינטר. הם ניצחו את הפיסטונס בגמר המזרח של 1991. זמן קצר לאחר מכן, הבולס זכו בתואר ה-NBA הראשון שלהם אי פעם, כשהם ניצחו את לוס אנג'לס לייקרס בגמר ה-nba. הפיסטונס העפילו שוב לפלייאוף ב-1992, 1996, 1997, 1999 ו-2000, ולא עלו לסיבוב השני עד 2002.

אסטרטגיה זו שימשה מאוחר יותר את הניו יורק ניקס מ-1992 עד 1998. עם זאת, הניקס לא הצליחו כמו דטרויט לעצור את ג'ורדן והבולס. ג'ורדן התמודד מול ניו יורק בפלייאוף ה-NBA ב-1991, 1992, 1993 ו-1996. הבולס הביסו את הניקס וזכו באליפות ה-NBA בכל ארבע העונות הללו.

ראו גם
------

* חוקי ג'ורדן (ספר)

הערות שוליים
------------

1. ↑  30 for 30: Bad Boys. Dir. Zak Levitt. Perf. Isiah Thomas and Dennis Rodman. ESPN Films, 2014. DVD.
2. ↑  Bucher, Ric. "How Michael Jordan Broke 'The Jordan Rules'". *Bleacher Report* (באנגלית). נבדק ב-2021-04-23.
3. ↑  "PISTONS: Reliving the Pistons-Bulls Rivalry". *NBA.com*. אורכב מ-המקור ב-27 בספטמבר 2005. `{{cite web}}`:  (עזרה)
4. ↑  ניצחון הרוח: חזרה ל"חוקי ג'ורדן" של הבאד בויז בסוף שנות ה-80 - וואלה! ספורט, באתר וואלה!, ‏2016-12-05
התרחש עם מפקדים גרמנים ובולגרים בסרביה 1915. מימין לשמאל: אריך פון פאלקנהיין, בוריס, נסיך בולגריה, הנס פון זקט, **גרהרד טאפן**, פטר גנצ'ב, ניקולה ז'קוב ואוגוסט פון מקנזן.
**דיטריך גרהרד אמיל תאודור טאפן** (בגרמנית: **Dietrich Gerhard Emil Theodor Tappen**;‏ 3 ביולי 1866 – 28 במאי 1953) היה גנרל גרמני במלחמת העולם הראשונה.

ביוגרפיה
--------

### ראשית חייו

טאפן נולד ב-3 ביולי 1866 באזנס, שהייתה חלק מממלכת הנובר. הוא התגייס לצבא הפרוסי בשנת 1885, להצטרף לרגימנט הארטילריה ה-15. הוא למד בבית הספר לארטילריה והנדסה בשנים 1888/1889, ומשנת 1893 באקדמיה למלחמה במשך שלוש שנים. ב-14 בספטמבר 1893 הועלה לדרגת אובר לויטננט, ובשנת 1897 מונה לקצין המטה הכללי. בשנת 1901 הוא מונה למפקד סוללה ברגימנט הארטילריה ה-8 (בריטני ה-1 - פון הולצנדורף) בזארבריקן. בשנת 1904 הוא מונה לקצין מטה בדיוויזיה ה-16 בטריר, וב-27 בינואר 1906 הוא הועלה לדרגת מיור. הוא הפך למורה באקדמיה למלחמה ובשנת 1909 מונה לראש מטה הקורפוס ה-17. בשנת 1910 הוא הועלה לדרגת ראש מחלקה במטה הכללי, וב-1 באוקטובר 1912 הועלה לדרגת אוברסט לויטננט.

### מלחמת העולם הראשונה

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה היה טאפן אוברסט באוברשטה הרלייטונג (OHL) בקובלנץ, שם הוביל את מדור המבצעים שתיאם את אסטרטגיית הקרב הגרמנית. בספטמבר 1914 דיווח טאפן מסיור ביקורת בחזית כי הצרפתים היו מותשים מכדי להתחיל במתקפה, כי דחיפה סופית תהיה מכרעת וכי נסיגות נוספות יפגעו במורל הכוחות הגרמני, לאחר התבוסה במארן.

במרץ 1915 שימש טאפן כראש המטה של הארמייה השביעית תחת יוזיאס פון הרינגן, אך במהרה חזר ל-OHL. ב-26 ביוני 1915 קידם טאפן לדרגת גנרל מיור. הוא קיבל את פור לה מריט ב-11 בספטמבר 1915 ואת עלי האלון בינואר 1916. ב-31 באוגוסט 1916 טאפן הועבר מ-OHL והפך לרמטכ"ל של קבוצת הארמיות מקנזן בחזית הרומנית. בדצמבר 1916 הפך טאפן למפקד דיוויזיית התחלופה ה-5. מספטמבר 1917 עד לפקודת שביתת הנשק הוא פיקד על הדיוויזיה ה-15.

בשנת 1920 כתב ואפן את "Bis zur Marne 1914: Beiträge zur Beurteilung der Kriegführen bis zum Abschluss der Marne-Schlacht".

טאפן נפטר ב-28 במאי 1953 בגוסלאר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גרהרד טאפן** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Tuchman, Barbara W. (1962). The Guns of August. New York: The Macmillan Company.
2. ↑  Foley, R. T. (2007) [2005]. German Strategy and the Path to Verdun : Erich Von Falkenhayn and the Development of Attrition, 1870–1916, Cambridge: CUP. ISBN 978-0-521-04436-3, p.99-100.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb17043261f (data)
* GND: 102724002X
* ISNI: 0000 0000 2601 9077
* SUDOC: 103526145
* VIAF: 5922164
* WorldCat: viaf-5922164

 |
שיקו בוארקי, מחבר הספר
**חלב שנשפך** (בפורטוגזית: **Leite Derramado**) הוא רומן שנכתב על ידי הסופר והמוזיקאי הברזילאי שיקו בוארקי, בשנת 2009, והתפרסם בעברית בשנת 2017 בתרגומה של אראלה טלנברג לרר, בהוצאת חרגול.

עלילה
-----

אדם זקן בשם אאולליו ד'אסומפסאו מאושפז בבית חולים, ומתוך מיטת חוליו הוא מציג את ההיסטוריה של משפחתו. את תולדותיה וחייו הוא מבטא במונולוג אותו הוא מפנה אל בתו, אל האחיות המטפלות בו ובכלל לכל מי שיקשיב לו. את ימיו האחרונים הוא מקדיש להעלאת זכרונות.
מחשבותיו אינן רצופות ולא תמיד הוא בטוח היכן הוא נמצא ועם מי הוא מדבר.
הוא מתגעגע אל אשתו, מטילדי, ממנה נפרד לפני שנים רבות ואל התקופה בחייו בה היה חלק מהחברה הגבוהה של ריו דה ז'ניירו.
הוא מתאר את תולדות משפחת אביו, המשתייכת למשפחה ברזילאית מסורתית ואמידה. הסאגה המשפחתית מאופיינת על ידי דקדנטיות על רקע ההיסטוריה הברזילאית במאתיים השנים הקודמות. תיאור משפחתו מתחיל בזכרונותיו אודות סבו שהיה "אשיות חשובה בתקופת האימפריה" ועד ימיו הוא.

תוך סקירת חייו על פי זכרונותיו, באופן לא מסודר, נחשפים בסיפור השינויים החברתיים, הכלכליים והפוליטיים אשר התחוללו בברזיל במאות ה-19 וה-20.

> 
> הזיכרון הוא אכן תוהו ובוהו גדול, אבל הכל נמצא שם בפנים: אם רק יפשפש בו מעט, בעליו ימצא שם כל מיני דברים. אבל מישהו מבחוץ לא צריך להכניס את האף שלו, כמו המנקה שמסלקת את כל הניירת כדי לנקות את האבק במשרד. או כמו בתי שרוצה לארגן את הזיכרון שלי בסדר שנח לה, סדר כרונולוגי, סדר אלפביתי, או פי נושאים.
> 
> 
> 
> 

> 
> אם ככל שאנחנו מזדקנים אנו נוטים לחזור שוב ושוב, מילה במילה, על אותם אירועים נושנים, אין זה כתוצאה מעייפות הנפש, אלא כתוצאה מעודף תשומת לב. למען עצמו בלבד חוזר האדם הזקן שוב ושוב על אותו הסיפור, כאילו הוא משכפל אותו למקרה שעקבותיו של הסיפור יאבדו.
> 
> 
> 
>

פרסים והכרה
-----------

* הספר הטוב ביותר לשנת 2009
* São Paulo Prize for Literature 2010
* הספר ראה אור בתמיכת משרד התרבות הברזילאי/קרן הספרייה הלאומית של ברזיל

קישורים חיצוניים
----------------

* עמוד הספר באתר הוצאת חרגול
* אתר למנויים בלבד ננו שבתאי, "חלב שנשפך": אפילו על ערש דווי הגיבור לא רוצה לגלות מדוע נעלמה אהובתו, באתר הארץ, 18 בספטמבר 2017
* **חלב שנשפך** (הספר בקטלוג ULI) (הספר בקטלוג ULI)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו זעקת איפירנגה; המאה ה-19, בה שלטו בברזיל פדרו הראשון, קיסר ברזיל ובנו דון פדרו השני **חלב שנשפך עמ'** 12
2. ↑  שם, עמ' 29
3. ↑  שם, עמ' 73
4. ↑  בצידו האחורי של שער הספר במהדורה העברית, 2017

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 4051154923703163780009
* WorldCat (עם VIAF): 4051154923703163780009

 |
**רז מאיר** (נולד ב-30 בנובמבר 1996) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן הימני והקשר בהפועל תל אביב.

קריירת מועדונים
---------------

מאיר התחיל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל ראשון לציון, וב-25 באוקטובר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשפתח בהרכב בהפסד 0–3 להפועל קטמון ירושלים. בינואר 2014 הצטרף למחלקת הנוער של מכבי חיפה. בסיום העונה זכה עם קבוצת הנוער בדאבל, ובנוסף הבקיע את השער השלישי בגמר גביע המדינה לנוער בניצחון 4–0 נגד הפועל חיפה באצטדיון קריית אליעזר. ב-17 במאי 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בתיקו 1-1 נגד הפועל באר שבע במחזור האחרון של עונת 2013/2014, ובעונה שלאחר מכן המשיך לשחק בקבוצת הנוער.

בקיץ 2015 הושאל לבני יהודה תל אביב. ב-8 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כאשר נכנס כמחליף וכבש את השער השני בניצחון 2–0 על הפועל תל אביב במסגרת גביע הטוטו. בשמינית גמר גביע המדינה כבש את שער הניצחון מול מ.ס. אשדוד, ובליגה ערך 21 הופעות עד תום עונת 2015/2016.

ב-19 ביולי 2016 הושאל להפועל אשקלון, ושם הוסט לעמדת המגן הימני על ידי המאמן יובל נעים. הוא ערך 26 הופעות בעונת 2016/2017 וכבש שער אחד בניצחון 2–0 על הפועל רעננה, וסייע לקבוצה להישאר בליגת העל.

לקראת עונת 2017/2018 חזר לסגל מכבי חיפה, ועד תום העונה ערך 16 הופעות בליגה. תחת המאמן מרקו בלבול, אשר מונה למאמן הקבוצה בדצמבר 2018, זכה לדקות משחק רבות יותר, ובחלק מהן תופקד דווקא כמגן שמאלי.

בעונת 2020/21 רשם 27 הופעות שבהן כבש שער אחד. בסיום העונה זכתה חיפה באליפות המדינה לראשונה מזה עשור, והיה זה התואר הראשון של מאיר בקריירה.

לקראת עונת 2021/22 האריך את חוזהו במכבי חיפה עד 2024. בעונת 2021/22 רשם 40 הופעות בכל המסגרות, 19 מתוכן הן הופעות בליגה. במהלך העונה, זכתה מכבי חיפה באלוף האלופים, גביע הטוטו ובסיום העונה באליפות שנייה ברציפות. כמו כן, במהלך העונה סבל מפציעה במפרק האגן ועבר ניתוח, בעקבות זאת הוא סיים את העונה מוקדם ולא שותף במשחקי הפלייאוף העליון.

בעונת 2022/23 רשם 15 הופעות, שבהן בישל שער אחד. בסיום העונה זכתה קבוצתו באליפות שלישית ברציפות.

ב-27 ביוני 2023 חתם בוואלבייק מליגת העל ההולנדית. הוא ערך הופעת בכורה ב-12 באוגוסט בהפסד 1–3 להירנפיין.ב-19 בינואר 2024 חזר לישראל וחתם בקבוצת הפועל תל אביב.

נבחרות ישראל
------------

מאיר שיחק מאז נבחרות הנערים עד גיל 17, בנבחרות הנוער, ובנבחרת הצעירה של ישראל עד גיל 21.

תארים
-----

מכבי חיפה
* אליפות: 2020/2021, 2021/2022, 2022/2023
* אלוף האלופים: 2021
* גביע הטוטו: 2021/2022

קישורים חיצוניים
----------------

* רז מאיר, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* עמוד השחקן, באתר הרשמי של מכבי חיפה
* שלמה וייס‏, רז מאיר: "הצוות, המועדון ורוב הקהל העריכו אותי, לי זה הספיק", באתר וואלה!‏, 27 ביוני 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  נדב צרפתי, ‏הרכש החמישי: רז מאיר חתם לעונה באשקלון, באתר ONE‏, 19 ביולי 2016
2. ↑  דורון בן דור, ‏מאיר צפוי לעבור ניתוח, ככל הנראה סיים את העונה, באתר ONE‏, 19 במרץ 2022
3. ↑  דורון בן דור, ‏וואלוויק הודיעה רשמית על החתמתו של רז מאיר, באתר ONE‏, 27 ביוני 2023
**תקודונטוזאורוס** (שם מדעי: ***Thecodontosaurus***; משמעות השם: "לטאה שקועת שן". חושבים בטעות שמשמעות השם היא: "לטאת תקודונט", אם כי פירוש השם דומה) הוא סוג של דינוזאורים בעל אגן דמוי לטאה שהיה קרוב לזאורופודים והוא הסוג היחיד במשפחת ה**תקודונטוזאוריים** (Thecodontosauridae). הוא מבין הקדומים ביותר בקבוצת דמויי זאורופודים והוא חי באנגליה במשך הטריאס העליון לפני 203.6 עד 201.3 מיליון שנה.

מאפיינים
--------

סוג זה התגלה סמוך לעיר בריסטול שבדרום-מערב אנגליה והוא נחקר ותואר בידי החוקרים הנרי ריילי (Henry Riley) ועוזרו סמואל סטטצ'ברי (Samuel Stutchbury), אשר העניקו לו את שמו ב-1836. הוא היה הדינוזאור החמישי שתואר בשם, לאחר המגלוזאורוס, האיגואנודון, ההילאוזאורוס והסטריפטוספונדילוס והוא העתיק ביותר מדינוזאורי בריטניה. התקודונטוזאורוס היה קטן בהרבה מקרובו הפלטאוזאורוס. בעבר הכלילו בסוג זה מינים, אך רבים מהם בוטלו או הועברו לסוגים אחרים, בין השאר לסוגי דמויי דינוזאורים או תניסתרופאיים. רק מין אחד נותר תקף - *T. antiquus* - מילולית: "עתיק".

דינוזאור זה היה קרוב לפלטאוזאורוס ולמסוספונדילוס, אך היה קדום יותר, דו-רגלי ואולי היה אוכל-כול זריז. הוא לא עלה על אורך של 1.2 עד 2.5 מטרים ומשקל של 10 עד 20 קילוגרם בקירוב. הוא היה בעל גולגולת מרובעת עם חלל עיניים גדול, רגליים אחוריות גדולות בהרבה מהקדמיות וזנב ארוך שתמך בייצוב הגוף. הגפיים הסתיימו בחמש אצבעות קצרות.

במקור הדינוזאור לא נחשב לדמוי זאורופוד אלא שויך לקבוצות אחרות כמו לסקדילוזאוריים ולארכוזאורים קדומים. רק החוקר תומאס הנרי האקסלי שייך אותו לקבוצתו הנוכחית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תקודונטוזאורוס** בוויקישיתוף
* תקודונטוזאורוס, באתר GBIF (באנגלית)
**מעקה הפרדה** משמש לשמירה על כלי רכב בתוך מסלול הנסיעה שלהם ומונעים מהם להתנגש במכשולים מסוכנים כגון סלעים, צוקים, עמודי שילוט, עצים, כנפי גשרים, בניינים, קירות ובורות ביוב גדולים, או לעבור מדרונות תלולים שאין אפשרות חזרה מהם או להיכנס למים עמוקים. כמו כן, הם מותקנים במרכזי כבישים מחולקים כדי למנוע מרכבים שסטו ממסלולם להיכנס לנתיב הנגדי ולעזור בהפחתת תאונות פגיעה חזית בחזית. חלק ממחסומים אלה, המעוצבים להתמודדות משני צדדי המחסום, נקראים מחסומי מרכז.

למרות שמעקי הפרדה מעוצבים בדרך כלל כך שיבטיחו את מינימום הפגיעה בנוסעים ברכב, עדיין יש מקרים בהם אנשים נפגעים בהתנגשות עם מחסומי התנועה. התקנתם של מעקי הפרדה מומלצת רק במקומות שבהם התנגשות עם המחסום צפויה להיות פחות חמורה מהתנגשות עם המכשול שמאחוריו. ככל שניתן, עדיף להסיר, להזיז או לשנות את המכשול במקום להגן עליו באמצעות מחסום.

בכדי להבטיח את בטיחותם ויעילותם של מחסומי התנועה, הם עוברים בדיקות ריסוק מדומות וממושכות לפני שהם מאושרים לשימוש כללי. למרות שבדיקות הריסוק אינן יכולות לשחזר כל סוג של התנגשות אפשרית, תוכניות הבדיקות מיועדות לקבוע את גבולות הביצועים של מחסומי התנועה ולספק רמת הגנה מספקת למשתמשי הדרך.

צורך ומיקום
-----------

מכשולי דרכים חייבים להיבדק לפי הסכנה שהם מהווים לנהגים העוברים לידם, על פי גודלם, צורתם, קשיחותם, והמרחק שלהם משולי הדרך. לדוגמה, שלטים קטנים לצד הדרך וגם כמה שלטים גדולים המותקנים על עמודים הניתנים לניתוק (breakaway post) לרוב אינם דורשים הגנה מצד הדרך מכיוון שהמחסום עצמו עשוי להוות סכנה גדולה יותר לבריאות ולשלומם של הציבור מאשר המכשול שהוא אמור להגן נגדו. במקומות רבים בעולם, נלקחת בחשבון המושג של "אזור נקי" בעת בחינת המרחק של מכשול או סכנה משולי הדרך.

"אזור נקי" מוגדר כמרחק האופקי בו נהג על מדרון הניתן להתאוששות יכול לנסוע מחוץ לדרך ולהחזיר את רכבו בבטחה לכביש. המרחק הזה נקבע לרוב כפרצנטיל ה-85 במחקר השוואתי לשיטה שבה נקבעים מגבלות מהירות בכבישים דרך מחקרי מהירות ומשתנה בהתאם לדירוג הכביש. על מנת לספק הגנה מספקת בתנאי שפת הדרך, יש למקם רכיבים מסוכנים כגון מכשולים קבועים או מדרונות תלולים מחוץ ל"אזור הנקי", כדי להפחית או לבטל את הצורך בהגנה לצד הדרך. 

אתרים נפוצים להתקנת מחסום תנועה כוללים:

* קצוות גשרים
* ליד מדרונות תלולים משפת הדרך
* במעברי ביוב או תעלות בהן ישנם נפילות תלולות או אנכיות
* ליד שלטים גדולים, עמודי תאורה או רכיבי דרך אחרים העלולים להוות סכנה

כאשר יש צורך במחסום, מבוצעות חישובים מדוקדקים לקביעת אורך הצורך. החישובים לוקחים בחשבון את מהירות ונפח התנועה בדרך, המרחק משולי הדרך למכשול, והמרחק או ההיסט משולי הדרך למחסום.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מעקה הפרדה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Roadway Design Manual: Cross-Sectional Elements, onlinemanuals.txdot.gov

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007541378505171
* GND: 4275793-9
* LCCN: sh85114501
* NKC: ph779239

 |
**דן מלר** (1933 - 16 באפריל 2024) היה מנתח פלסטי, פסל ופעיל חברתי לקידום חילוניות ואתאיזם. מלר היה אתאיסט ופעיל במספר מוסדות שעיסוקם ביהדות חילונית והומניסטית. הוא היה ממקימי עמותת "עלה חופש" (היום עמותת "חופש") ומפלגת אור.

ביוגרפיה
--------

מלר נולד בתל אביב והוא בוגר המחזור השני של תיכון עירוני א'. לאחר השירות הצבאי כקצין בחטיבת גולני למד רפואה באוניברסיטה העברית בירושלים, הוסמך כרופא בשנת 1962, התמחה בכירורגיה פלסטית בבית החולים רמב"ם במחלקתו של ברנרד הירשוביץ, ושימש מנתח פלסטי שנים רבות. במלחמת ששת הימים היה מפקד פלוגת רפואה בחטיבת השריון 37. לאחר 12 שנים בבית החולים רמב"ם בחיפה מונה למנהל המחלקה הפלסטית במרכז הרפואי סורוקה בבאר שבע, וכיהן כפרופסור מן המניין בבית הספר לרפואה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב בשנים 1975 עד 1987. מספר שנים שימש גם יושב ראש החטיבה הכירורגית ודיקן בית הספר רקנאטי למקצועות בריאות קהילתיים. עיסוקו הרפואי כיום (יולי 2010) הוא ייעוץ בתחומי מקצועו, ובעיקר חוות דעת רפואיות לנפגעים, עורכי דין, חברות ביטוח ובתי משפט. מלר פרסם כ-130 מחקרים מדעיים בנושאים שונים של הכירורגיה הפלסטית.

משנת 1984, לאחר שבנו חזר בתשובה החלו מלר ואשתו (צופיה מלר) לפעול בארגונים שונים למען חופש מדת ולמניעת כפייה דתית. היה חבר הנהלת "תחיל"ה" – תנועה ליהדות חילונית הומניסטית (1990–2003) ויושב ראש עמותת "עלה חופש" שדגלה בחופש מדת (1986–2004). הוא פרסם עשרות מאמרים פובליציסטיים בעיתונות ובאתר האינטרנט "חופש", שעניינם חופש מדת ומאבק בכפייה הדתית.

החל בשנת 1988 החל מלר ללמוד ציור ופיסול ולעסוק בתחומים אלו. מיולי 2010 הוא עוסק בפיסול, בעיקר באבן ויציקות בברונזה, באלומיניום ובפוליאסטר. הוא מעיד על יצירתו הפיסולית שהיא פיגורטיבית-אקספרסיוניסטית, אנושית-רגשית, כשדמות האדם ורגשותיו, בייחוד היחסים והמגע הגופני שבינו לבינה, מאפיינים את רוב פסליו. חלק ניכר מהדמויות המופיעות בפסלים אלו לקוחות מן המקרא.

מלר נשוי לצופיה מלר מאז 1959 ומתגורר עמה בתל אביב. לזוג ארבעה ילדים.

ספריו
-----

* **החמור ואני**, הוצאת מפעל השכפול, ירושלים, 1960
* **הלו! זה מנתח פלסטיק?**, הוצאת זמורה ביתן, 1995
* **ציידי הנפשות, תשובה לתשובה** (יחד עם רעייתו צופיה מלר), הוצאת זמורה ביתן, 1998
* **שדים מגיחים מאפלה** (יחד עם צופיה מלר), הוצאת זמורה ביתן, 1998
* **מפרי עץ הדעת - פרשות השבוע בפעמת הזמן** (יחד עם צופיה מלר ומשה גרנות), הוצאת תמוז, 2002

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דן מלר** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של דן מלר
* דן מלר, ב"לקסיקון הסופרים העברים בהווה"
* על דן מלר באתר מפלגת אור
* כבוד הרב - "כבוד" הרב, או כבוד "הרב"?(הקישור אינו פעיל) מאמר באתר "יהדות חופשית"
* "יש אלוהים? האשליה הגדולה של הדת", דן מלר על ספרו של פרופ' ריצ'רד דוקינס באתר "הידען"
* פרשת בראשית באתר חופש

הערות שוליים
------------

1. ↑  לפי אתר הבית שלו

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007499262605171
* GND: 1104383330
* LCCN: no98115804
* VIAF: 61169671
* WorldCat: lccn-no98115804

 |
**בורגזדה** הוא אחד מתשעת איי הנסיכים בים מרמרה, והשלישי בגודלו. ארכיפלג איי הנסיכים הנמצא בים מרמרה כעשרים עד שלושים קילומטרים דרומית-מזרחית לעיר איסטנבול שבטורקיה. 

הקשר בין האי לאיסטנבול מתבצע באמצעות קווי מעבורת. 

בעבר נקראה האי אנטיגוני (ביוונית( Αντιγόνη)  לכבודו של  אנטיגונוס הראשון מונופתלמוס, מצביא בצבאו של אלכסנדר הגדול ואחד הדיאדוכים שנלחמו על ירושת ממלכתו, שבנה כאן מבצר.

האי משתרע על שטח של 3.75 קמ"ר. הנקודה הגבוהה ביותר באי היא הגבעה בייראקפטה (גבעת הדגל), שהייתה ידועה גם בשם "גבעת ישו", שגובהה 170 מ' מעל פני הים. 

במרחק חמישה מטרים מהאי בורגזדה נמצא האי קומברוס (אי הכפית) אי קטנטן המחובר אל האי הגדול באמצעות רכס סלעי תת מימי. 

האי היה מכוסה יערות מחטניים אדומים שנשרפו כמעט כליל בשריפה שהתרחשה בשנת 2003. 

בעבר הרחוק, תושבי האי היו בעיקר יוונים. במאה ה-20 התחילו להגיע לאי תושבים עמידים מאיסטנבול, ביניהם גם יהודים, שבנו בו בתי קיץ.

אוכלוסיית האי מנתה 1,655 נפש בשנת 2022.

מקומות בעלי עניין באי
---------------------

ביתו של סופר הסיפורים הקצרים **סאיט פאיק אבשיאניק** (1906 – 1954) (אנ') שהפך למוזיאון אישי. 

**כנסיית יוהנס פרודרומוס** (יוחנן המטביל), הוקמה ב-1899 במקום בו עמדה כנסייה ביזנטית שנבנתה במאה השישית לספירה על ידי הקיסרית תאודורה, אשת הקיסר הביזנטי תיאופילוס. הכנסייה שוחזרה בשנת 1999 לאחר רעידת האדמה באיזמיט ונמצאת בשימוש הקהילה היוונית. 

**מנזר האג'יוס גאורגיוס גאריפי**. משערים כי המנזר נבנה בתקופה הביזנטית, שוקם במאה ה-17 ושוחזר בשנת 1897. 

על ראש גבעת בייראקפטה ניצב **מנזר ישו (מנזר השינוי)** שנבנה במאה התשיעית לספירה על ידי הקיסר הביזנטי בסיליוס הראשון**.** הוא שימש במאה ה-19 מעון לשני פטריארכים לאחר ששוקם ושופץ על ידי הקהילה היוונית אורתודוקסית.

**בית היתומים היווני** הינו בניין העץ הגדול ביותר באירופה והשני בגודלו בעולם. הבניין נבנה בשנת 1898 על ידי חברה צרפתית שהתכוונה לפתוח בו בית מלון וקזינו. לאחר שהסולטן עבדול חמיד השני אסר את פתיחתו, הוקם בו בשנת 1903 בית יתומים. בית היתומים נסגר בשנת 1964.

**בית הכנסת אוהל יעקב** נבנה בשנת 1968 לטובת הקהילה היהודית באי. כמו כל בתי הכנסת האחרים באיי הנסיכים, בית הכנסת פתוח רק בחודשי הקיץ. בית הכנסת מנוהל על ידי קרן נווה שלום.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בורגזדה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Mahalle, Turkey Civil Administration Departments Inventory. Retrieved 12 July 2023.
2. ↑  "Address-based population registration system (ADNKS) results dated 31 December 2022, Favorite Reports" (XLS) (באנגלית). TÜİK. נבדק ב-12 ביולי 2023. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  Abasıyanık, Sait Faik (2014). *A Useless Man: Selected Stories* (באנגלית) (1st ed.). New York: Archipelago Books. ISBN 9780914671077.
4. ↑  Teknevia, Burgazada: Peace and Scenery - Teknevia, ‏2023-03-30 (באנגלית אמריקאית)
5. ↑  Büyükada - Princes' Islands Tourism Development Center, adalarturizm.org
6. ↑  Ohel Yaakov (Burgazada) Synagogue, We Love Istanbul, ‏2020-03-09 (באנגלית בריטית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007551758705171
* LCCN: sh97008400
* VIAF: 315137706
* WorldCat (עם VIAF): 315137706

 |
**חתול כנעני** הוא גזע של חתול שבוית בגרמניה, אך מקורו בירושלים, ישראל.

גזע החתולים נקרא על שם כנען, ארץ קדומה בלבנט שאבותיו של חתול זה שהו בה. במקור, אבותיו אכן הסתובבו באזור הלבנט, וייתכן כי מקורתיו של החתול בתת-המין חתול בר אפריקני.

לחתולים הכנענים עדיין יש אינסטינקטים המשותפים לחתולי בר, והם גזעי חתולים מבויתים חדשים באופן יחסי. גזע חתולים זה נקרא גם "ניסיוני" (Experimental), כי הביות שלהם הוא מתמשך.

ביות
----

האמנית הגרמנייה-ישראלית דוריס פולצ'ק נחשבת למייסדת גזע החתולים הכנעניים. בשנות ה-70, פלוצ'ק שילבה בין חתולי בר ילידיים לאזור ירושלים, חתולי חבש וחתולי בנגל בשביל לקבל את החתול הכנעני.

כתוצאה מהביות שביצעה דוריס, ניתן היה לשמר את הגודל והאישיות של החתול הכנעני בכך שיהיה דומה לגודל של חתולי בר, אך תוך השרשרת תכונות חברתיות וחיוביות יותר כלפי בני אדם. מבייתים רבים התלהבו מהגזע הכנעני והוא נשלח לגרמניה ולארצות הברית להמשך ביותו. לחתול הכנעני תוכניות רבייה במקומות אלו.

הגזע נרשם על ידי איגוד החתולים העולמי רק בשנת 2000. דוריס פולצ'ק נפטרה בשנת 2002.

מראה
----

הגזע הכנעני הוא שרירי ואתלטי בגופו, וגם גדול באופן יחסי מחתולי בית אחרים. הוא בעל פרווה קצרה וגסה עם צבעים מנומרים, זנב שרירי וארוך וכפות רגליים קטנות. משתמשים רבים הנתקלים בחתול הכנעני, גם מדווחים כי האוזניים שלו גדולות ושרירות ביחס לגזעים אחרים, ובנוסף מרוחקות אחת מן השנייה.

צבע העיניים של החתול הכנעני הוא ירוק עד צהוב, אך כשנהיה מבוגר, כמעט תמיד צבע העיניים שלו יהפכו לירוקות (או צהוב-ירוק).

תכונות
------

### התנהגות

החתול הכנעני, בדומה לחתולי חבש ובנגל, ספורטיבי ופעיל מאוד. החתול הכנעני אוהב לקפץ בין מקומות וגופו שרירי ואתלטי, ולכן גידולו דורש שטח רב לעשיית פעילות ספורטיבית. מסיבה זאת, הגזע הכנעני לא מומלץ לגידול אצל בעלי דירה או שטח קטן.

מומלץ לגדל את החתול הכנעני בסביבה בו יש לו עצים לטפס עליהם, או בסביבה עם חיות טרף, כמו חצר.

החתול הכנעני לא מיילל הרבה, אך רק במידת הצורך. לחתול הכנעני אינטיליגנציה גבוהה לעומת גזעים אחרים, הם לומדים מהר ולרוב מזהים כשמדברים איתם.

### בריאות

החתול הכנעני הוא עצמאי כמעט לחלוטין, הוא לא דורש הרבה תשומת לב למעט טיפוח פרווה ואוכל מזין. אין הנחיות מיוחדות לטיפול בו. החתול הכנעני בעל תוחלת חיים ממוצעת של 12 עד 15 שנים.

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6  Kanaani, zoobonus.ua (באנגלית)
2. 1 2  חתול כנעני - גזעי חתולים, באתר Petnet
3. ↑  Michael Broad LLB, ARPS, Kanaani cat (באנגלית בריטית)
4. ↑  WCF - World Cat Federation, wcf.info
5. ↑  Lisa Selvaggio, Kanaani Cat Breed Information and Pictures - PetGuide, Petguide.com, ‏2016-12-07 (באנגלית)
**צינור נאבוקו** (באנגלית: **Nabucco pipeline**) הידוע גם בשם **צינור הגז טורקיה-אוסטריה** (באנגלית: **Turkey–Austria gas pipeline**) הוא הצעה לצינור אנרגיה שיוביל גז טבעי לאירופה. הפרויקט בוטל ביוני 2013 עם העדפת הצינור הטרנס-אדריאטי (אנ').

מטרת הצינור להקטין את התלות האירופאית בגז הרוסי, תוך יצירת צינור חדש שיוביל גז אזרי, טורקמני, עיראקי, ומצרי לשוק האירופאי. אורכו המתוכנן הוא כ-4,042 קילומטר, והוא יתחיל בטורקיה, יעבור דרך בולגריה, רומניה והונגריה ויסתיים באוסטריה. ההכנות לבניית הצינור החלו בשנת 2002 ובשנת 2009 נחתם הסכם בינממשלתי בין חמש המדינות בהן יעבור הצינור. בניית הצינור תוכננה בשנים 2013–2017. יכולת ההולכה המרבית בצינור יועדה להיות 31 מיליארד מטר מעוקב (BMC) לשנה. עלותו כ-12 עד 15 מיליארד אירו.

רקע
---

פרויקט נאבוקו הוא חלק מרשת האנרגיה הטראנס אירופאית (TEN-E) אשר נבנה בתמיכת האיחוד האירופי וארצות הברית. מטרת הפרויקט היא לחבר את שדות הגז בים הכספי ובמזרח התיכון לאירופה על מנת להקטין את התלות ברוסיה, ספקית הגז הטבעי הגדולה ביותר של אירופה. סכסוכי הגז של רוסיה ואוקראינה הובילו לחיפוש מקורות אנרגיה חדשים, ספקים נוספים ודרכי גישה חלופיות. יתרה מכך, הביקוש לגז טבעי יגדל מ-502 מיליארד מטר מעוקב (BMC) בשנת 2005 ל-815 מיליארד בשנת 2030, ביקוש אותו רוסיה לא תוכל לספק לבדה.

היסטוריה
--------

ההכנות לבניית הצינור החלו בפברואר 2002 בשיחות בין אוסטריה לטורקיה, בחודש יוני נחתם הסכם הבנות בין 5 חברות אנרגיה לבחינת פרויקט הקמת הצינור. בדצמבר 2003 העניקה הנציבות האירופית מענק בגובה 50% מעלות בחינת היתכנות הפרויקט, ובכך היא קיבלה דריסת רגל בפרויקט. ביוני 2005 נחתם הסכם שותפות בין חמשת השותפים, ובפברואר 2008 הוכנס שותף גרמני כך שכל צד מחזיק חלק שווה (16.67%) בפרויקט.

בחודש יוני 2008 נחתם החוזה הראשון לאספקת גז מאזרבייג'ן לבולגריה דרך צינור נאבוקו. באפריל 2009 אישר שר האנרגיה של טורקיה, שמדינתו היה מוכנה לחתום על החוזה בתנאי שהמדינה תקבל 15% מהגז שיעבור בצינור.

ב-13 ביולי 2009 נחתם הסכם בין-ממשלתי על ידי ראשי הממשלות של טורקיה, בולגריה, רומניה, הונגריה ואוסטריה, בנוכחות נשיא הנציבות האירופית ז'וזה מנואל ברוזו ואנשי ממשל אמריקאים בכירים. ממשלות הונגריה ורומניה אישרו את ההסכם במהלך 2009 וממשלות רומניה וטורקיה אישרו אותו במהלך 2010.

מפרט טכני
---------

פרויקטים מתחרים
---------------

ראו גם
------

* צינור הגז הערבי
* צינור הגז תבריז–אנקרה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צינור נאבוקו** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של צינור נאבוקו

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1154718182
* VIAF: 2280152200779414400007
* WorldCat (עם VIAF): 2280152200779414400007

 |
"**שובי השולמית**" הוא שיר מאת נעמי שמר ללחנו של מתי כספי. השיר מופיע באלבומו של כספי, אחד לאחד.

נעמי שמר כתבה את המילים והלחינה את רוב שיריה. שירים שזכו ללחנה היו של המשוררים, כמו חיים נחמן ביאליק, שאול טשרניחובסקי, נתן אלתרמן ורחל. היא לא כתבה מילים ללחנים של יוצרים אחרים למעט זה של מתי כספי.

בשנת 1988 העביר מתי כספי לשמר שתי מנגינות וביקש משמר לכתוב להם מילים. שמר כתבה לשני השירים מילים בהשראת מגילת שיר השירים. האחד, "על ראש שמחתי". והשני הוא "שׁוּבִי הַשּׁוּלַמִּית". השיר מזמין את השולמית אודותיה נכתב בשיר לשיר ולרקוד עם הדובר יד ביד. שמר וכספי אף ביצעו יחדיו את השיר.

השיר הוצג בפינה לשיפוטכם של המצעד השבועי ברשת ג' ב-14 בספטמבר 1988. הוא צעד 4 שבועות במצעד ובשיאו הגיע למקום ה-29.

קישורים חיצוניים
----------------

* שובי השולמית - נעמי שמר\מתי כספי, סרטון בערוץ "מתי כספי - הערוץ הרשמי", באתר יוטיוב (אורך: 02:26)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אורי הייטנר, שירים השירים ז: שׁוּבִי הַשּׁוּלַמִּית, באתר הבלוג של אורי הייטנר, ‏2018-01-07
2. ↑   מתי כספי ונעמי שמר - שובי השולמית, סרטון בערוץ "Guy Alon", באתר יוטיוב (אורך: 02:21)
3. ↑  14.9.1988 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
4. ↑  25.10.1988 – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
**סטיבן צ'ובין** (באנגלית: **Stephen Chubin**; נולד ב-8 בפברואר 1944) הוא כדורסלן עבר יהודי-אמריקאי.

קריירת מכללות
-------------

צ'ובין, שנולד בניו יורק, שיחק כדורסל מכללות באוניברסיטת רוד איילנד, שם הפך למלך הסלים של האוניברסיטה בכל הזמנים. הוא נכנס להיכל התהילה של מחלקת הספורט של רוד איילנד בשנת 1981.

צ'ובין זכה במדליית זהב עם נבחרת ארצות הברית בכדורסל במכביה השביעית שנערכה ב-1965 בישראל, יחד עם טל ברודי.

קריירה מקצועית
--------------

צ'ובין נבחר בבחירה ה-23 (בסיבוב השלישי) בדראפט ה-NBA ‏1966 על ידי סן פרנסיסקו ווריורס. בעונת 1966/1967 שיחק באולימפיה מילאנו מהליגה האיטלקית, שהגיעה למקום השני בגביע אירופה לאלופות (יורוליג), אחרי ריאל מדריד. צ'ובין היה מלך הסלים בהפסד בגמר היורוליג, עם 34 נקודות.

בעונת 1967/68 שיחק צ'ובין באנהיים אמיגוס מליגת ה-ABA, ונחשב לשחקן הפופולרי ביותר בקרב אוהדי הקבוצה לאחר שקלע 18.2 נקודות בממוצע למשחק ודורג במקום השני בליגה באסיסטים עם 4.7 למשחק.

בהמשך שיחק צ'ובין במספר קבוצות בליגת ה-ABA: לוס אנג'לס סטארס, מינסוטה פייפרס, אינדיאנה פייסרס וניו יורק נטס (1968/69), פיטסבורג פייפרס, שוב בפייסרס ובקנטקי קולונלס (1969/70), ובסך הכל שיחק 226 משחקים בליגה.

ב-1971 חתם במכבי תל אביב, וזכה איתה בשתי אליפויות (1972 ו-1973) ושני גביעים (1972 ו-1973).

לאחר שפרש מכדורסל הפך לסוכן נדל"ן וברוקר בפלורידה.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Basketball-Reference
* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
* פרופיל, באתר מכבי תל אביב

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרופיל, באתר אוניברסיטת רוד איילנד
2. ↑  מכביה, באתר כותר
3. ↑  סיקור המשחק, באתר Linguasport
4. ↑  אנהיים אמיגוס, באתר Remember the ABA
5. 1 2  סטטיסטיקות, באתר Basketball-Reference.com
6. ↑  הגיע סטיב צ'ובין ישחק במכבי תל־אביב, מעריב, 19 בספטמבר 1971, 19 בספטמבר 1971
7. ↑  סטיב צ'ובין באתר ספסל
פירוש נוסף ערך זה עוסק בשיר עברי מאת ע. הלל. אם התכוונתם ליצירה של רודיארד קיפלינג, ראו סיפורי ככה סתם.

**כָּכָה סְתָם** הוא שיר של המשורר והפזמונאי ע. הלל, שהלחין סשה ארגוב וביצעה להקת הזמר התרנגולים.

השיר נכתב במיוחד לתוכניתה השנייה של הלהקה לאור הצלחת תוכניתה הראשונה שנתיים קודם לכן. הרפרטואר המוזיקלי התחלק לנושאים שנקבעו על ידי הבמאית נעמי פולני ושיר זה השתייך לקטגוריית "שכונה".

במלחמת יום הכיפורים הרבו שלמה ארצי ולהקת "גברת תפוח" להופיע יחד בפני חיילי משמר הגבול. לאחר המלחמה, בשנת 1974, הוציא ארצי בליווי הלהקה את האלבום **"לכל החברים מהמסע מים אל ים"**. בין השירים הבולטים באלבום הייתה גם גרסת כיסוי לשיר "ככה סתם", שאותו סיים ארצי בתוספת שורה "She loves you, יה בה יה", כשילוב עם שירם של הביטלס "She Loves You".

באלבום "מגדל הפזמון" שיצא בשנת 2009 הקליט שלומי שבן גרסת כיסוי לשיר,את הגרסה הוא ביצע גם בשנת 2019, בערב מחווה ללהקת התרנגולים. .

מילות השיר
----------

השיר מתאר את חוויותיהם של חבורת ילדים שובבים ושעשועי הילדים שהם מבצעים בשכונה: צילצול בפעמון ובריחה, השפרצת מים על הספר, קיצוץ חמנייה בגינה, סינוור המורה והבהלת זוג בשדירה.

"כָּכָה סְתָם   

כְּאִלוּ כְּלוּם נִדְחַפְנוּ לַכְּנִיסָה   

עַל הַדֶּלֶת שָׁם כָּתוּב: ד"ר שִׁין עַצְמוֹן   

לֹא בְּכַוָּנָה לָחַצְנוּ עַל... הַפַּעֲמוֹן   

וּמִיָּד הִרְבַּצְנוּ שֶׁ-כָּזֹאת רִיצָה"

הפזמון החוזר:

"יַה-בַּה-יֶה (יַה-בַּה-יֶה)   

אַל תִּשְׁאַל אַל תִּשְׁאַל   

כָּךְ צִוָּה זְאֵבִיק   

זְאַבִיק הַשּׁוּעָל."

מתואר גם משחק הילדים הֵנְדְזַ-אפּ :

"כָּכָה סְתָּם נֶחְמָד נוֹרָא לְשַׂחֵק הֵנְדְזַאפּ   

הַאֶקְדָּחִים טְעוּנִים, שֶׁקֶט, מְסֻכָּן   

תַּ'סַּפָּר הִתְקַפְנוּ פֶּ...תַּע מִן הַצַּד   

מַיִּם בּוֹ הִשְׁפְּרַצְנוּ שֶׁ-יָּצָא עָשָׁן".

אזכורים למילים "ככה סתם"
------------------------

המילים "ככה סתם", שפירושן "ללא סיבה", פותחות כל בית (אנאפורה).
בשיר "הכל זהב", כתב חיים חפר "תצלצל ככה סתם" כמחווה למילים "לא בכוונה לחצנו על הפעמון" שבשיר.

המילים "ככה סתם" שימשו גם ככותרת לספר שיריו של סשה ארגוב ולמופע לזכרו.

הזמרת רחלי חיים ובעלה, השחקן והזמר בני נדלר, העלו את האלבום-מופע לילדים "מה עושות האיילות – ככה סתם", שכלל שירים של לאה גולדברג וע. הלל.

קישורים חיצוניים
----------------

* "ככה סתם" באתר בית לזמר העברי
* מילות השיר "ככה סתם" באתר שירונט
* ככה סתם, באתר אקו"ם
* תווים לשיר, עמוד 17 בספר התווים: ארגוב, סשה. ככה סתם - משירי סשה ארגוב, תל אביב, ידיעות אחרונות, 1979.

הערות שוליים
------------

1. ↑  .
2. ↑  נדב מנוחין‏, חשבנו שערב המחווה לתרנגולים יהיה מנומס, נחמד ומביך. טעינו לחלוטין, באתר וואלה!‏, 18 בדצמבר 2019
3. ↑  ראו ניתוח השיר והמשחק באתר "השפה העברית"
4. ↑  מילון הסלנג המקיף מאת רוביק רוזנטל
5. ↑  ארגוב, סשה. ככה סתם - משירי סשה ארגוב, תל אביב, ידיעות אחרונות, 1979.
6. ↑  ככה סתם - משירי סשה ארגוב, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט)
שגיאות פרמטריות בתבנית:תרופה   
'סיכון לתלות: אין' אינו ערך חוקי 

**מפרוטילין** (באנגלית **Maprotiline**) היא תרופה נוגדת דיכאון, ממשפחת נוגדי דיכאון טריציקליים. המשמשת לטיפול במצבי רוח ונפש כגון דיכאון, חרדה, הפרעות טורדניות כפייתיות (OCD) והפרעות אכילה.

בישראל התרופה נמכרת תחת השם המסחרי מלודיל (Melodil).

היסטוריה
--------

מפרוטילין פותחה לראשונה בשנות ה-60 על ידי חברת התרופות Ciba (כיום נוברטיס). היא אושרה לשימוש בארצות הברית בשנת 1974, ובישראל בשנת 1976.

מנגנון הפעולה
-------------

מפרוטילין פועלת על ידי חסימת טרנספורטרים לניורוטרנסמיטרים סרוטונין ונוראדרנלין, ומונעת את ספיגתם חזרה לתאי העצב. נוירוטרנסמיטורים אלו ממלאים תפקיד חשוב בוויסות מצב הרוח, החרדה וההתנהגות.

התוויות
-------

מפרוטילין מאושרת לטיפול במצבים הבאים:

* דיכאון קליני
* הפרעת חרדה
* הפרעה טורדנית כפייתית
* הפרעת אכילה
* הפרעת שינה
* כאב נוירופטי, כולל כאב פולינוירופטי אצל חולי סוכרת ואצל כאלה שאינם חולי סוכרת.

מפרוטילין יכולה לשמש גם לטיפול במצבים אחרים שאינם מאושרים על יד ה-FDA, כגון כאב כרוני ופיברומיאלגיה.

מינון ומתן
----------

ניתן להשיג את התרופה בקפסולות (10 מ״ג, 25 מ״ג, 50 מ״ג או 75 מ״ג) או כזריקה תוך ורידית במינון של 25 מ״ג. המינון נקבע על ידי הרופא בהתאם למצב המטופל וחומרת התסמינים. המינון ההתחלתי המומלץ הוא בדרך כלל 25–50 מ"ג ליום, מחולק למספר מנות. ניתן להעלות את המינון בהדרגה עד למינון מקסימלי של 200 מ"ג ליום.

תופעות לוואי
------------

תופעות הלוואי הנפוצות ביותר של מפרוטילין הן:

* פה יבש
* עצירות
* בחילות
* טשטוש ראייה
* סחרחורת
* הפרעת שינה
* עלייה במשקל
* רעד
* כאב ראש

בשבועות הראשונים לטיפול, מפרוטילין גורם לרגיעה ולכן יכול לשמש טיפול בחולים נסערים או בחולים עם סיכון אובדני.

תופעות לוואי פחות שכיחות אך חמורות יותר יכולות לכלול:

* יתר לחץ דם
* הפרעות בקצב הלב
* פרכוסים

התוויות נגד
-----------

נתרופה אינה משמשת לטיפול במקרים הבאים:

* מטופלים המאובחנים עם גלאוקומה (לחץ תוך עיני)
* מטופלים עם הפרעות בתפקוד הכליות או הכבד
* מטופלים עם הפרעות בקצב הלב
* מטופלים עם היסטוריה של פרכוסים
* מטופלים הנוטלים תרופות נוגדות דיכאון מסוג MAOI

הריון והנקה
-----------

לנשים בהריון או מניקות מומלץ להתייעץ ברופא לפני נטילת מפרוטילין.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מפרוטילין** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Jacob Andersen, Anders S. Kristensen, Benny Bang-Andersen, Kristian Strømgaard, Recent advances in the understanding of the interaction of antidepressant drugs with serotonin and norepinephrine transporters, **Chemical Communications (Cambridge, England)**, 2009-07-07, עמ' 3677–3692 doi: 10.1039/b903035m
שגיאות פרמטריות בתבנית:תרופה   
'סיכון לתלות: אין' אינו ערך חוקי 

**מפרוטילין** (באנגלית **Maprotiline**) היא תרופה נוגדת דיכאון, ממשפחת נוגדי דיכאון טריציקליים. המשמשת לטיפול במצבי רוח ונפש כגון דיכאון, חרדה, הפרעות טורדניות כפייתיות (OCD) והפרעות אכילה.

בישראל נמכרת התרופה תחת השם המסחרי **מלודיל** (Melodil).

היסטוריה
--------

מפרוטילין פותחה לראשונה בשנות ה-60 על ידי חברת התרופות Ciba (כיום נוברטיס). היא אושרה לשימוש בארצות הברית בשנת 1974, ובישראל בשנת 1976.

מנגנון הפעולה
-------------

מפרוטילין פועלת על ידי חסימת טרנספורטרים לניורוטרנסמיטרים סרוטונין ונוראדרנלין, ומונעת את ספיגתם חזרה לתאי העצב. נוירוטרנסמיטורים אלו ממלאים תפקיד חשוב בוויסות מצב הרוח, החרדה וההתנהגות.

התוויות
-------

מפרוטילין מאושרת לטיפול במצבים הבאים:

* דיכאון קליני
* הפרעת חרדה
* הפרעה טורדנית כפייתית
* הפרעת אכילה
* הפרעת שינה
* כאב נוירופטי, כולל כאב פולינוירופטי אצל חולי סוכרת ואצל כאלה שאינם חולי סוכרת.

מפרוטילין יכולה לשמש גם לטיפול במצבים אחרים שאינם מאושרים על יד ה-FDA, כגון כאב כרוני ופיברומיאלגיה.

מינון ומתן
----------

ניתן להשיג את התרופה בקפסולות (10 מ״ג, 25 מ״ג, 50 מ״ג או 75 מ״ג) או כזריקה תוך ורידית במינון של 25 מ״ג. המינון נקבע על ידי הרופא בהתאם למצב המטופל וחומרת התסמינים. המינון ההתחלתי המומלץ הוא בדרך כלל 25–50 מ"ג ליום, מחולק למספר מנות. ניתן להעלות את המינון בהדרגה עד למינון מקסימלי של 200 מ"ג ליום.

תופעות לוואי
------------

תופעות הלוואי הנפוצות ביותר של מפרוטילין הן:

* פה יבש
* עצירות
* בחילות
* טשטוש ראייה
* סחרחורת
* הפרעת שינה
* עלייה במשקל
* רעד
* כאב ראש

בשבועות הראשונים לטיפול, מפרוטילין גורם לרגיעה ולכן יכול לשמש טיפול בחולים נסערים או בחולים עם סיכון אובדני.

תופעות לוואי פחות שכיחות אך חמורות יותר יכולות לכלול:

* יתר לחץ דם
* הפרעות בקצב הלב
* פרכוסים

התוויות נגד
-----------

נתרופה אינה משמשת לטיפול במקרים הבאים:

* מטופלים המאובחנים עם גלאוקומה (לחץ תוך עיני)
* מטופלים עם הפרעות בתפקוד הכליות או הכבד
* מטופלים עם הפרעות בקצב הלב
* מטופלים עם היסטוריה של פרכוסים
* מטופלים הנוטלים תרופות נוגדות דיכאון מסוג MAOI

הריון והנקה
-----------

לנשים בהריון או מניקות מומלץ להתייעץ ברופא לפני נטילת מפרוטילין.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מפרוטילין** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Jacob Andersen, Anders S. Kristensen, Benny Bang-Andersen, Kristian Strømgaard, Recent advances in the understanding of the interaction of antidepressant drugs with serotonin and norepinephrine transporters, **Chemical Communications (Cambridge, England)**, 2009-07-07, עמ' 3677–3692 doi: 10.1039/b903035m
**פוויס** (באנגלית וולשית: **Powys**) הוא מחוז ממחוזות ויילס, במזרח ויילס. המחוז נוצר בשנת 1996 בתור מחוז מנהלי ומחוז שמור, הוא המחוז הגדול ביותר בוויילס ושוכן באזור ממלכת פוויס ההיסטורית. המרכז המנהלי של המחוז נמצא בעיירה ל'אנדרינדוד וולס (Llandrindod Wells, ‏5,024 תושבים).

גאוגרפיה
--------

מחוז פוויס הוקם על שטחי המחוזות ההיסטוריים; מונטגומרישייר ורדנושייר, בנוסף לחלקים מדנבישייר, הוא משתרע על שטח של 5,179 קילומטר רבוע מה שהופך אותו למחוז הגדול ביותר בוויילס. המחוז גובל מצפון ברקסהאם, דנבישייר וגוויניד', ממערב בקמרבונשייר וקרדיגיון, מדרום בהיית' פורט טלבוט, רונד'ה קינון טף, מרת'ר טידוויל, בלנו גוונט ומונמות'שייר. מכיוון מזרח המחוז גובל באנגליה, במחוזות שרופשייר והרפורדשייר. רוב שטחי המחוז הם שטחים הרריים והוא מאופיין ברובו באזור כפרי עם עיירות וכפרים קטנים, העיירות הגדולות ביותר במחוז הם; ניוטאון (12,783 תושבים), איסטרדגינליס (Ystradgynlais, ‏9,004 תושבים), ברקון (7,901 תושבים) ווולשפול (6,269 תושבים).

בשטחי המחוז ישנם מספר אגמים המאפיינים אזורים הרריים, בהם אגם וירנווי (הניזון מנהר וירנווי) בצפון ואגם ל'נגורס בדרום.

בדרום המחוז נמצאת שמורת הטבע 'ברקון ביקונס' המשתרעת על מעט פחות מהרבע הדרומי של המחוז. שמורת הטבע מכילה שטחי טבע רחבים המאופיינים באזורים הרריים, בין היתר חלקים מרכס 'ההרים השחורים'.

ראו גם
------

* ממלכת פוויס

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פוויס** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פוויס (באנגלית בריטית)
* אתר המחוז הרשמי
* אתר התיירות של פוויס
* פוויס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  נכון לשנת 2001.

| מחוזות ויילס |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אנגלסי • גוויניד' • קונווי • דנבישייר • פלינטשייר • רקסהאם • קרדיגיון • פוויס • פמברוקשייר • קרמרת'נשייר • סוונסי • נית' פורט טלבוט • ברידג'אנד • רונד'ה קינון טף • מרת'ר טידוויל • קרפילי • בלייני גוונט • ת'ורפן • מונמות'שייר • עמק גלמורגן • קארדיף • ניופורט |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007548176105171
* LCCN: n81009723
* MusicBrainz: ca414a75-9be5-4053-acd4-dab411d66547
* WorldCat (עם LCCN): n81-009723

 |
**הדיוויזיה המלכותית הבווארית החמישית** (בבווארית: **5. Königlich Bayerische Division**) הייתה דיוויזיה בצבא הבווארי ומאוחר יותר בצבא הקיסרות הגרמנית, אשר לחמה במלחמת העולם הראשונה ופורקה ב-1919.

היסטוריה
--------

### הקמת הדיוויזיה

הדיוויזיה הוקמה ב-1 באוקטובר 1890, בלנדאו כדיוויזיה ה-5 והחליפה את מספרי הדיוויזיה עם הדיוויזיה המלכותית הבווארית ה-3 שבסיסה בנירנברג בשנת 1901. במקורות הבוואריים, לא כונתה בדרך כלל הדיוויזיה כ"דיוויזיה בווארית מלכותית", שכן זו נחשבה מובן מאליו, אך מחוץ לבוואריה, ייעוד זה שימש לה, וליחידות בוואריות אחרות, כדי להבדיל ביניהן מיחידות פרוסיות שמספרן דומה. הדיוויזיה הייתה חלק מהקורפוס הבווארי המלכותי השלישי.

=== מלחמת העולם הראשונה ===במהלך מלחמת העולם הראשונה שירתה הדיוויזיה בחזית המערבית. היא נלחמה בתחילה במערכה על הגבולות, ולאחר מכן שירתה באזור שבין הנהרות מז ומוזל עד אוקטובר 1915. בהמשך היא נלחמה בקרב שמפאן השני, ולאחר מכן לחמה בחפירות באזור מז-מוזל עד ספטמבר 1916. לאחר מכן נלחמה לזמן קצר בקרב על הסום, שם ספגה אבדות קשות. מאוקטובר 1916 עד 1918, הדיוויזיה החזיקה את תעלות השוחות בפלנדריה ובארטוס, ונלחמה בקרב אראס ובקרב פשנדל. לאחר חודש בעתודה, היא לחמה במתקפת האביב הגרמנית של 1918, ונלחמה בקרב הראשון על הסום (1918), הידוע גם בשם הקרב השני על הסום (כדי להבדיל בינו לבין הקרב ב-1916). לאחר מכן היא נשארה במגננה באזור עד סוף המלחמה, כולל לחימה בקרב השני על הסום (1918), הידוע גם בשם הקרב השלישי על הסום. המודיעין של מדינות ההסכמה דירג את הדיוויזיה כדיוויזיה מדרגה ראשונה, אם כי לא אחת הדיוויזיות הבוואריות הטובות ביותר. לאחר המלחמה חזרה הדיוויזיה לגרמניה, וב-26 ביוני 1919 פורקה הדיוויזיה.

מפקדים
------

* אמיל פון קסילנדר (1 באוקטובר 1890–17 באפריל 1895)
* מוריץ פון בומהרד (18 באפריל 1895–1 ביוני 1899)
* לודוויג פון גראופוגל (2 ביוני 1899–31 במרץ 1901)
* הרמן פון האג (1 באפריל 1901–10 ביוני 1903)
* לואיטפולד פון דר טאן-רתסמהאוזן (11 ביוני 1903–9 באפריל 1905)
* קרל אינאמה פון שטרננג (10 באפריל 1905–11 באוקטובר 1906)
* לואיטפולד פון הורן (12 באוקטובר 1906–26 במרץ 1912)
* גוסטב פון שוך (27 במרץ 1912–20 באפריל 1915)
* ניקולאוס פון אנדרס (23 באפריל 1915–23 ביוני 1918)
* אויגן פון קלאוס (23 ביוני 1918–26 ביוני 1919)