recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**דיגלוסה** (שם מדעי: ***Diglossa***) הוא סוג של ציפורי שיר מקבוצת הטנגריים שבמשפחת הפרושיים, החיים באמריקה הדרומית, לרוב סביב מורדות הרי האנדים, עם שני מינים החיים גם באמריקה המרכזית. סוג זה קרוי גם **קורע פרחים**, עקב מנהגם של המינים שבמשפחה לחתוך חלקי פרחים ולשתות צוף שלא מפתח הפרח, מה שגורם לצמח נזק למעשה.

לעופות אלה מקורים מעט מכופפים כדי שיוכלו להגיע אל הפרחים בקלות ולמצוא את הבסיס ממנו יוצא הצוף וכן הם בעלי לשון ארוכה העוזרת ללקט את הצוף. מאחר שלצמחים נגרם נזק הם משתמשים בסימביוזה קבועה עם קוליבריים - עופות בעלי התמחות ביניקת צוף גבוהה יותר והם תוקפניים ביותר. ברגע שיראו את הדיגלוסה הם יגרשו אותה מיד מהפרח.

מינים
-----

* *Diglossa baritula*
* *Diglossa plumbea*
* *Diglossa sittoides*
* *Diglossa venezuelensis*
* *Diglossa gloriosissima*
* *Diglossa albilatera*
* *Diglossa lafresnayii*
* *Diglossa mystacalis*
* *Diglossa gloriosa*
* דיגלוסה שחורה (*Diglossa humeralis*)
* *Diglossa brunneiventris*
* *Diglossa carbonaria*
* *Diglossa duidae*
* *Diglossa major*
* *Diglossa indigotica*
* *Diglossa glauca*
* *Diglossa caerulescens*
* *Diglossa cyanea*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דיגלוסה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |
**ילד על הירח** היא להקת אינדי ורוק ישראלי שהוקמה בשנת 2011. חברי הלהקה הם מאור אלוש, זיו זק, לירן פרידמן, טל שטורם ודניאל עצטה.

ביוגרפיה
--------

ילד על הירח הוקמה על ידי מאור אלוש וזיק זק.
בשנת 2011 עברו לתל אביב והחלו לעבוד באולפן על מה שבסופו של דבר ייהפך לאלבום הבכורה של ילד על הירח. את האלבום יצרו השניים לבד תוך עיסוק בכתיבה, הלחנה, עיבוד, הקלטה ומיקס. באלבום היו שותפים גם לירן פרידמן, שלימים נהיה קלידן קבוע בהרכב, איגי דיין, מתופף להקת משינה, שניגן תופים ב״השד, אתה והעתיד״ ואחרים. האלבום יצא לאור באוקטובר 2012 ולאחריו החלה הלהקה להופיע ברחבי הארץ עם הצטרפותם של עידו זילברמן על התופים ורון מרקוביץ' על גיטרה בס. במהלך 2013 קיבלה הלהקה דחיפה משמעותית מהזמר אביב גפן, שהמליץ על שירי הלהקה, וכמו כן הלהקה שימשה כמופע חימום להופעותיו. ב-2014 רון מרקוביץ' עזב את הלהקה וטל שטורם החליפו, הלהקה החלה לעבוד על אלבומה השני ״כאן ועכשיו״.

האלבום השני הוקלט בצורה חיה באולפני ״קקטוס״ ועובד במשך למעלה מחצי שנה על ידי חברי הלהקה. הסינגל הראשון מתוכו ״מנגינה מוכרת״ יצא בספטמבר 2014 ונכנס לפלייליסט גלגל״צ, מה שנתן חשיפה גדולה להרכב. בינואר 2015 יצא האלבום רשמית ונחנך בהופעה מיוחדת. במהלך אותה תקופה עזב את הלהקה עידו זילברמן והצטרף דניאל עצטה במקומו בתפקיד המתופף.

לקראת סוף 2015 שחררה הלהקה ביצוע משותף עם הזמרת רוני פרי לשירה של להקת מוניקה סקס ״דם״ שזכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו השונות והגיע למקום השלישי במצעד של רשת ג'.

דיסקוגרפיה
----------

| אלבום | יצא לאור | שירים |
| --- | --- | --- |
| ילד על הירח | 6 באוקטובר 2012 | 1. הרגע המכריע
2. הרגשה
3. עשן בלי אש
4. סיבה טובה
5. לאבד אותך
6. השד, אתה והעתיד
7. דמעות כמו עלים
8. להתחיל מחדש
9. הסופה
10. הילד שהצליח לנתק מגע עם האדמה
11. חורף
 |
| כאן ועכשיו | 1 בינואר 2015 | 1. רק לך
2. מנגינה מוכרת
3. פעם נלחם, פעם חוזר
4. רק כשאני לבד
5. עוד מעט
6. כל הפחדים
7. מאוחר
8. דלת
 |

חברי הלהקה
----------

* מאור אלוש (שירה וגיטרות)
* זיו זק (גיטרות וקולות)
* לירן פרידמן (קלידים וקולות)
* טל שטורם (בס)
* דניאל עצטה (תופים)

קישורים חיצוניים
----------------

* ילד על הירח, סרטונים בערוץ היוטיוב
* ילד על הירח, באתר ספוטיפיי
* ילד על הירח, באתר בנדקמפ
**סילוסוכוס** (שם מדעי: ***Sillosuchus***) הוא סוג של ארכוזאור נכחד שחי בסוף הטריאס
באמריקה הדרומית שלפני 235 עד 221.5 מיליון שנה, והוא הסוג היחיד במשפחה שלא חי באמריקה הצפונית. למרות דמיונו של זוחל זה לדינוזאור, הוא השתייך למשפחת השובוזאוריים, הקרובה לתנינאים המודרניים, מהקבוצה פסאודוסוכיה. הדמיון נובע מאבולוציה מתכנסת עקב היציבה הזקופה ומבנה גוף וגולגולת דומה לדינוזאור תרופוד.

מאפיינים
--------

הסילוסוכוס היה קרובם של האפיגיה ושל השובוזאורוס, והוא התגלה בתצורת איסצ'יגואלסטו (אנ'), סמוך לאיסצ'יגואלסטו שבסן חואן, ארגנטינה. הסוג הוגדר ב-1997 ונכלל בו מין אחד - *Sillosuchus longicervix*. משמעות שמו הוא: "הזוחל של ד"ר ויליאם סיל", פלאונטולוג חשוב באזור של סן חואן.

זוחל זה בהתאם למבנה לסתותיו חסרות השיניים היה אוכל צמחים בעל זנב ארוך וגפיים יציבות מתחת גופו והוא הגיע לאורך 3 מטרים בממוצע. עם זאת כמה חוקרים שמשווים את חוליות הצוואר שלו שהגיעו לאורך 10 סנטימטרים לקרובו, הזאורוסוכוס שהיה בעל חוליות צוואר באורך 8 סנטימטרים, מעלים שהיה גדול בהרבה, באורך של 9 עד 10 מטרים. למרות דמיונו לדינוזאור האגן שלו היה צר יותר, מה שהקשה על יציבה מוצלחת לאורך זמן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סילוסוכוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |
**פוקנת בורמייסטר** (שם מדעי: *Phocoena spinipinnis*) היא מין ממשפחת הפוקניים החיה לאורך חופי אמריקה הדרומית. היא קרויה ע"ש החוקר הרמן בורמייסטר (1807-1892).

תיאור
-----

פוקנה זו כמעט ולא נצפתה בטבע אבל נמצאו הרבה פרטים שמתו על החוף. צבע פוקנה זו שחור או אפור כהה והיא דומה מאוד לפוקנת המפרץ הנפוצה. אורכה עד 150 ס"מ ומשקלה 50-75 ק"ג, אם כי נצפו פרטים במשקל 105 ק"ג - היא בין המינים הקטנים שבסדרת הלווייתנאים. הם בעלי פתח נשימה מעל הראש והחוטם מעוגל כמו רוב מיני הפוקנה וכן שיניהם בצורת אתים קטנים. הסנפיר הגבי ייחודי להם כשהוא מצוי בתחילת הזנב וקצה הגב כמו לווייתני מזיפה אך משולש כמו לווייתני שיניים. דבר זה עוזר להבדיל בינו למינים החיים באותם אזורים כמו דולפין צ'יליאני.

הפוקנה חיה במים עמוקים וגם ברדודים והיא נכנסת גם למים מתוקים כמו לנהר ולדיביה שבצ'ילה עד 50 ק"מ מהחופים. הם נפוצים באוקיינוס השקט מפרו עד ארץ האש ובאוקיינוס האטלנטי צפונה עד חופי ברזיל. האוכלוסיות לא בולטות מאוד בים.

התנהגות
-------

זהו לווייתן ביישן שנוטה לחיות לבד או בזוגות בודדים, אם כי בתצפית אחת התגלו 70 פרטים בלהקה. הם ניזונים מלהקות דגים שונים באוקיינוס כמו אנשובי, בקלה ומקרל. הם שוחים במהירות מרשימה כדי לתפוס את טרפם ולברוח מאויבים כמו כרישים ולווייתן האורקה.

מין זה נמצא בירידה עקב ציד הנפוץ לאורך חופים מעטים (לבשר ולשומן וכן לפתיונות לכרישים). כמו כן הם נתקעים ברשתות והאוכלוסייה של הדגים מצטמצמת בהרבה מקומות. דברים אלו משפיעים על מצב האוכלוסיות שם ככה לא בולטות מדי. עם זאת לא ברור מה מצב שימורם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פוקנת בורמייסטר** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  פוקנת בורמייסטר באתר הרשימה האדומה של IUCN

| לווייתני שיניים |
| --- |
| דמויי ראשתן |
| ראשתניים | 

|  |  |
| --- | --- |
| ראשתן גדול-ראש (סוג ומין יחיד) | ראשתן גדול-ראש |

 |    |
| ראשתנים ננסיים | 

|  |  |
| --- | --- |
| ראשתן ננסי | קוגיה גמדית • קוגיה ננסית |

 |
| חדשיניים |
| לבנתן לבן (סוג ומין יחיד) | לבנתן לבן |
| חדשן חדקרן (סוג ומין יחיד) | חדשן חדקרן |
| פוקניים |
| פוקנה הודית (סוג ומין יחיד) | פוקנה הודית |
| פוקנה | פוקנת המפרץ • ואקיטה • פוקנת בורמייסטר • פוקנה ממושקפת |
| פוקנת דאל (סוג ומין יחיד) | פוקנת דאל |
| לווייתני מקור |
| לווייתן מקור ענק | לווייתן מקור ענק ארנוקס • לווייתן מקור ענק ביירד |
| בקבוקף | בקבוקף צפוני • בקבוקף דרומי |
| לווייתן מקור טרופי (סוג ומין יחיד) | לווייתן מקור טרופי |
| מזופלודון | לווייתן מקור צפון-אטלנטי • לווייתן מקור אנדרו • לווייתן מקור הובס • לווייתן מקור בליינוילי • לווייתן מקור רמארי • לווייתן מקור גרוויס • לווייתן מקור שיני-עלים • לווייתן מקור דרומי • לווייתן מקור הקטור • לווייתן מקור דרניאגלה • לווייתן מקור ליארד • לווייתן מקור ישר-מקור • לווייתן מקור פרין • לווייתן מקור ננסי • לווייתן מקור סטג'נגר • לווייתן מקור שיני-מעדר |
| לווייתן מקור טסמני (סוג ומין יחיד) | לווייתן מקור טסמני |
| זיפיוס חלול-חרטום (סוג ומין יחיד) | זיפיוס חלול-חרטום |
| דולפיניים • דולפיני נהרות |
**סטפן סרקוטיץ' פון לובצ'ן** (בגרמנית: **Stefan Sarkotić von Lovćen**;‏4 באוקטובר 1858, אוטוצ'אס, ממלכת סלאבוניה – 16 באוקטובר 1939, וינה, גרמניה הנאצית) היה פלדמרשל-לוטננט אוסטרו-הונגרי, מושל בוסניה והרצגובינה ובהמשך כיהן כמפקד פלגת ארמייה במערכה לכיבוש מונטנגרו.

תחילת הקריירה
-------------

סרקוטיץ' היה בנו של קצין רגלים וב-1879 סיים את המכללה הצבאית על שם מריה תרזה והוצב בגדוד רגלים בהרצגובינה. בהמשך למד באקדמית המלחמה האוסטרו-הונגרית בווינה והוצב לשורת תפקידי מטה בעיקר בתחומי המודיעין. ב-1901 הועלה לדרגת קולונל ומונה לראש מטה הקורפוס ה-12 וב-6 בנובמבר 1907 הועלה לדרגת גנרל מיור ומונה למפקד חטיבה. ב-1910 מונה למפקד הדיוויזיה ה-44. ב-2 בנובמבר 1911 הועלה לדרגת פלדמרשל לוטננט, וב-10 באפריל 1912 מונה למושל חבל הונווד ולמפקד משמר הבית של ממלכת קרואטיה-סלאבוניה.

מלחמת העולם הראשונה ואחריתו
---------------------------

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה מונה סרקוטיץ' למפקד הדיוויזיה ה-42 שהייתה חלק מהקורפוס ה-13 בארמייה החמישית ולחם עימה במערכה על סרביה. אף על פי שהאוסטרו-הונגרים כשלו במתקפתם ונהדפו אל מחוץ לגבולות סרביה הדיוויזיה שלו תפקדה היטב במהלך הקרבות, ולאחריהם קודם לדרגת גנרל חיל הרגלים. ב-22 בדצמבר 1914 מונה לתפקיד מושל בוסניה והרצגובינה במקומו של אוסקר פוטיורק שהודח ובמסגרת זו פיקד על כח צבאי בהיקף של פלגת ארמייה. ב-אוקטובר – נובמבר 1915 הצליחו כוחותיו שהיו תחת פיקודו הכולל של אוגוסט פון מקנזן להביס את הצבא הסרבי שהתמודד כעת גם מול צבא הקיסרות הגרמנית וממלכת בולגריה.

ב-7 בינואר 1916 הוביל סרקוטיץ' את כוחותיו לתוך ממלכת מונטנגרו ותוך סיוע ארטילרי מספינות שהפליגו ממפרץ קוטור, הצליחו האוסטרו-הונגרים לכבוש את הרי לובצ'ן ועד לסוף ינואר השלימו את כיבוש כל הממלכה. בראשית 1917 זכה לתואר הברון פון לובצ'ן והועלה לדרגת גנרל אוברסט, על חלקו בקרבות שהובילו לכיבוש מונטנגרו. עם התמוטטות כוחות מעצמות המרכז בחזית המקדונית התקדמו כוחות מדינות ההסכמה במהירות לאלבניה ומשם למונטנגרו ובוסניה, תוך שאינם נתקלים בהתנגדות משמעותית. פון לובצ'ן נותר רשמית בתפקידו כמושל בוסניה והרצגובינה עד לכניעת האימפריה האוסטרו-הונגרית ופרש משירות צבאי ב-1 בדצמבר 1918. הוא התנגד להקמת ממלכת יוגוסלביה ועל רקע זה גלה ממולדתו והתיישב בווינה. פון לובצ'ן הלך לעולמו ב-1939 והוא בן 81 שנים.

ראו גם
------

* האימפריה האוסטרו-הונגרית במלחמת העולם הראשונה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סטפן סרקוטיץ' פון לובצ'ן** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  סטפן סרקוטיץ' פון לובצ'ן-ביוגרפיה, באתר austro-hungarian-army.co.uk (באנגלית).
2. ↑  פלגת ארמייה היא יחידה צבאית הגדולה מקורפוס אך קטנה מארמייה. בדרך כלל מדובר ביחידה לא אורגנית.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007340180505171
* BnF: cb10535903c (data)
* GND: 118845071
* ISNI: 0000 0000 2942 473X
* LCCN: n88195835
* NKC: js20201067651
* VIAF: 59881322
* WorldCat: lccn-n88195835

 |
**סטפן גאורגייב פפריקוב** (בבולגרית: **Стефан Георгиев Паприков**‏; 24 באפריל 1858, פירדופ(אנ'), האימפריה העות'מאנית – 30 במאי 1920, סופיה, ממלכת בולגריה) היה לוטננט גנרל בצבא בולגריה, ראש המטה הכללי ב-1887, דיפלומט, ופוליטיקאי בולגרי, אשר בין 1908–1910 כיהן כשר החוץ הדתות של בולגריה בממשלתו של אלכסנדר מלינוב.

קורות חייו
----------

סטפן פפריקוב נולד בעיירה פירדופ שבאזור סופיה הוא נטל חלק במרד אפריל הבולגרי ובהמשך לחם כמתנדב במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878). בהמשך סיים את בית הספר הצבאי בסופיה, וב-1883 סיים את האקדמיה הצבאית הקיסרית הרוסית. ב-1885, במהלך מלחמת בולגריה סרביה כיהן כראש המטה של הקורפוס המערבי של צבא בולגריה, וניהל את קרב סליבניצה במהלכו נהדף הצבא הסרבי. בין השנים 1899–1903 כיהן כשר המלחמה של בולגריה. בין 1906–1908 כיהן כנספח הצבאי הבולגרי לאימפריה הרוסית. בינואר 1908 מונה לשר החוץ בממשלתו של אלכסנדר מלינוב, ובאפריל הועלה לדרגת לוטננט גנרל. בין 1910–1912 כיהן כשגריר בולגריה לאימפריה הרוסית. בין 1914–1919 היה חבר האספה הלאומית הבולגרית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סטפן פפריקוב** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  שרי החוץ של בולגריה, באתר משרד החוץ של בולגריה (בבולגרית).
2. ↑  סטפן פפריקוב - תקציר ביוגרפי, באתר forum.boinaslava.net (בבולגרית).
3. ↑  מאה שנים למותו של הגנרל סטפן פפריקוב, באתר pirdop.bg (בבולגרית).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**דימיטר סטאנצ'וב** | **שר החוץ והדתות של נסיכות וממלכת בולגריה** 29 בינואר 1908 – 18 בספטמבר 1910 | **הבא**:**אלכסנדר מלינוב** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1014026369
* ISNI: 0000 0001 3889 7106
* LCCN: n2012044212
* VIAF: 183620143
* WorldCat: lccn-n2012044212

 |
**ארווין קוהן** (בגרמנית: **Erwin Kohn**;‏ 20 בדצמבר 1911 – 18 במרץ 1994) היה שחקן טניס שולחן יהודי-אוסטרי, בעל 8 מדליות באליפויות עולם בטניס שולחן, מהן 1 זהב קבוצתית, 1 כסף קבוצתית ו-6 מדליות ארד מהן 2 ביחידים.

ביוגרפיה
--------

קוהן נודל וגדל בבאדן למשפחה יהודית. בהיותו בן 16 זכה באליפות אוסטריה ביחידים.

באליפות העולם שנערכה בפראג, צ'כיה בשנת 1932 זכה קוהן בשתי מדליות ארד בטורניר ביחידים ובטורניר הקבוצתי. 

באליפות העולם שנערכה בעיר הולדתו באדן בשנת 1933 הוא זכה שוב בשתי מדליות ארד בטורניר בזוגות ביחד עם פאול פלוסמן היהודי ובטורניר הקבוצתי. 

באליפות העולם שנערכה בפראג בשנת 1936 זכה במדליית זהב היחידה שלו, בתחרות הקבוצתית, ביחד עם ריצ'רד ברגמן היהודי, הלמוט גבל, הנס הרטינגר ואלפרד ליבסטר היהודי.

ההצלחה הגדולה שלו הייתה ניצחון במשחק הגמר בטורניר בריגה, לטביה על אלוף העולם ויקטור ברנה היהודי מהונגריה. 

לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה ביוני 1937 הוא ברח לאנגליה ומשם לארגנטינה.

תארים והישגים
-------------

* בשנת 2012 נבחר קוהן להיכל התהילה של הספורט היהודי.

קישורים חיצוניים
----------------

* ארווין קוהן, באתר הפדרציה העולמית לטניס שולחן
* ארווין קוהן, באתר *Table Tennis Guide* (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ארווין קוהן, באתר *International Jewish Sports Hall of Fame* (באנגלית)
**ריו שיצ'ינוהה** (ביפנית: **七戸龍**; נולד ב-14 באוקטובר 1988) הוא ג'ודוקא יפני. שיצ'ינוהה מתחרה בקטגוריית המשקל מעל 100 ק"ג, פעמיים סגן אלוף העולם (2014 ו-2015).

קריירה
------

במאי 2012, שיצ'ינוהה זכה לראשונה באליפות יפן. בדצמבר אותה השנה הוא זכה במדליה הראשונה שלו בתחרות מהסבב העולמי כאשר זכה במדליית ארד בגראנד סלאם טוקיו. באליפות העולם 2014 שנערכה בצ'ליאבינסק, זכה שיצ'ינוהה במדליית הכסף לאחר שהפסיד בגמר לטדי רינר הצרפתי. עוד באותה השנה הוא זכה במדליית זהב בגראנד סלאם פריז לאחר שניצח בגמר את דויד מורה הברזילאי.

במאי 2015 שיצ'ינוהה זכה במדליית ארד בטורניר המאסטרס היוקרתי. בדצמבר הוא זכה במדליית כסף בגראנד סלאם טוקיו לאחר שהפסיד בגמר לבן-ארצו היסאיושי הראסווה. 

באליפות העולם 2015 שנערכה באסטנה, שיצ'ינוהה זכה שוב במדליית הכסף לאחר שניצח 4 מתוך 5 קרבות. הוא התחיל בסיבוב השני נגד דויד מורה הברזילאי וניצח בזכות עונשים. בשמינית הגמר הוא ניצח בניקוד יוקו את דניאל אלרסטורפר האוסטרי, ברבע הגמר הוא ניצח באיפון את יאקיב חאמו האוקראיני ובחצי הגמר גבר באיפון על אדם אוקרואשווילי הגיאורגי לאחר ריתוק מוצלח. בגמר שיצ'ינוהה פגש את טדי רינר הצרפתי בשחזור הגמר משנה לפני כן והפסיד בניקוד וואזרי ויוקו.

שיצ'ינוהה השתתף באליפות אסיה 2017 שנערכה בהונג קונג וזכה במדליית הכסף לאחר שהפסיד בגמר לקים סונג-מין הדרום קוריאני.

זכיות בתחרויות מהסבב העולמי
---------------------------

| שנה | קטגוריה | עיר | מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | גראנד סלאם | פריז | צרפתצרפת צרפת |
| 2014 | גראנד פרי | אולן בטור | מונגוליהמונגוליה מונגוליה |
| 2015 | גראנד פרי | דיסלדורף | גרמניהגרמניה גרמניה |

קישורים חיצוניים
----------------

* ריו שיצ'ינוהה, ברשת החברתית טוויטר
* ריו שיצ'ינוהה, ברשת החברתית אינסטגרם
* ריו שיצ'ינוהה, באתר איגוד הג'ודו העולמי
* ריו שיצ'ינוהה, באתר JudoInside.com

הערות שוליים
------------

1. ↑  מידע על הג'ודוקא באתר JudoInside.
**סטפן פרנצ'ישק בדובסקי** (בפולנית: **Stefan Franciszek Badowski**;‏ 4 באוקטובר 1909 - 1 בינואר 1989) גר בוורשה. עבד ב"אגודת העובדים של ידידי הילדים" (Robotnicze Towarzystwo Przyjaciół Dzieci) - ארגון סוציאלי שעסק בחינוך ובטיפול בילדים. מחסידי אומות עולם, שהציל יהודיה בתקופת השואה.

פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים
--------------------------------

סטפן בדובסקי היה חבר לעבודה של היהודיה הלנה וולמן (נולדה ב-1902), ב"אגודת העובדים של ידידי הילדים" בעיר וורשה. אירנה קרת' (נולדה ב-1903), אחותה של הלנה, התגוררה גם היא בוורשה, לאחר שהגיעה מביילסקו ביאלה. ב-1940, לאחר הכיבוש הנאצי של פולין, אירנה נתפסה כשלא ענדה את סרט הזרוע שסימן את יהודי העיר, על פי הפקודה הנאצית. היא נאסרה ונשלחה לכלא. כעבור תשעה חודשים היא שוחררה וחזרה להתגורר בגטו, הודות למאמציו של בדובסקי. אחותה הלנה עם אליציה בתה בת ה-9, נשארו לגור בצד הארי, בעזרת מסמכים מזויפים ובעזרתו של בדובסקי ששכר עבורן דירת מסתור. כעבור זמן, סטפן סייע גם להלנה להימלט מהגטו ולהתחבא בדירה השכורה. סטפן העניק לאירנה את תעודת הלידה ואת תעודת הזהות של אחותו - אירנה בדובסקי שנפטרה.

תעודות אלו הגנו על אירנה כשב-25 בספטמבר 1943, הגיעו לדירה שוטרים גרמנים. אירנה הזדהתה בעזרת המסמכים המזויפים, אבל הלנה ואליציה נלקחו ונכלאו בכלא הגסטפו ברחוב קושיקובה. כעבור שלושה ימים, בעזרתו של הנריק קוזלובסקי - קונסול הכבוד של יוגוסלביה בפולין, הצליח סטפן להשיג מספיק כסף על מנת לשחד את מפקד הכלא ולשחרר את הלנה ואליציה. סטפן מצא להלנה מסתור בבית ידידתו מריה וארדס, ואליציה הוכנסה על ידו לפנימיה של בית ספר פולני.

אירנה, הלנה ואליציה שרדו שלושתן את המלחמה בזכות סטפן בדובסקי ובחרו להישאר לחיות בוורשה.

הכרה והנצחה
-----------

ב-6 בדצמבר 1984 הוכר סטפן בדובסקי כחסיד אומות העולם והונצח בקיר הכבוד ביד ושם.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Story of Rescue - The Badowski Family
2. ↑  Oto Luthar, Boris Hajdinjak, Ivo Jevnikar, Jasna Kontler - Salamon, Renato Podbersič, Miriam Steiner Aviezer, Marjan Toš, **The Slovenian Righteous among Nations**, עמ' 92

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"סטפן פרנצ'ישק בדובסקי"**.
גנרל **ארווין פירוב** (בגרמנית: **Erwin Vierow**; 15 במאי 1890 – 1 בפברואר 1982) היה מפקד בכיר בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

ביוגרפיה
--------

### קריירה מוקדמת

פירוב נולד ב-15 במאי 1890 בברלין, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית. בשנת 1908 התגייס פירוב לצבא האימפריה הגרמנית, והצטרף לרגימנט הרגלים ה-64 (ברנדנבורג ה-8 - פלדמרשל פרידריך קרל, נסיך פרוסיה), ולחם בשורותיו במהלך מלחמת העולם הראשונה. ב-27 בינואר 1915 הועלה פירוב לדרגת אובר לויטננט, וב-13 במאי 1916 נפצע במהלך הקרבות. ב-18 באפריל 1917 הועלה לדרגת האופטמן, ובדצמבר 1917 מונה לקצין מטה במחלקת הרכבות במטכ"ל הקיסרי. על פעולותיו בקרבות קיבל פירוב את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.

לאחר המלחמה הצטרף פירוב לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. ב-1 בפברואר 1928 הועלה פירוב לדרגת אוברסט לוטננט, וב-1 באוקטובר 1933 מונה למפקד הגדוד ה-2 ברגימנט הרגלים ה-15. ב-1 בספטמבר 1934 הועלה לדרגת אוברסט, וב-1 באוקטובר אותה שנה מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-36. ב-6 באוקטובר 1936 מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-105, ב-12 באוקטובר 1937 מונה לראש מטה הקורפוס ה-11, וב-1 בינואר 1938 הועלה לדרגת גנרל מיור.

### מלחמת העולם השנייה

ב-15 בספטמבר 1939 מונה פירוב למפקד הדיוויזיה ה-96, ובמהלך המערכה על צרפת לחם עמה כחלק מהקורפוס ה-43 במסגרת הארמייה התשיעית. ב-1 בינואר 1940 הועלה פירוב לדרגת גנרל לויטננט, וב-1 באוגוסט 1940 מונה למפקד הדיוויזיה ה-9. ב-1 בינואר 1941 הועלה פירוב לדרגת גנרל חיל הרגלים, וב-6 בפברואר 1941 מונה למפקד הקורפוס ה-55. במהלך מבצע ברברוסה לחם הקורפוס שבפיקודו כחלק מהארמייה השישית, והשתתף בקרב קייב ובקרב חרקוב הראשון. ב-15 בנובמבר 1941 קיבל פירוב על פעולותיו את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל, וב-14 בפברואר 1943 מונה למפקד הקורפוס ה-20, שהיה חלק מהארמייה הרביעית. ב-1 ביולי 1943 מונה למפקד הצבאי במערב צרפת, וב-1 בספטמבר 1944 נפל בשבי הבריטי.

### לאחר המלחמה

בשנת 1947 שוחרר פירוב מהשבי. לאחר שחרורו התגורר בעיר טקלנבורג, עד למותו ב-1 בפברואר 1982.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארווין פירוב** בוויקישיתוף
* ארווין פירוב באתר lexikon-der-wehrmacht בגרמנית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1121032621
* VIAF: 339148149505796930004
* WorldCat (עם VIAF): 339148149505796930004

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בשכונה בביירות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו אשרפיה.
כיכר סאסין בלב השכונה
**אשרפייה** (בערבית: **الاشرفية**; תעתיק מדויק: אלאשרפיה) היא שכונה נוצרית ותיקה בביירות, לבנון, הממוקמת על גבעה לאורך החוף בצידה המזרחי של העיר. השכונה היא רובע מסחר ומגורים כאחד, אשר מאופיין על ידי רחובות צרים ודירות יוקרה, כמו גם מגדלי עסקים, ובשל כך היא מהווה מוקד להשקעות ולתיירות.

היסטוריה
--------

עד שנות ה-30 של המאה ה-19, התאפיינה אשרפייה בשטחים חקלאיים שנשלטו על ידי מספר משפחות נוצריות: משפחת פיאד, פרנייני, בוסטרוס, סורסוק, טראד, תוויני ואראמאן. משפחות אלו, בנות העדה היוונית-אורתודוקסית, היו האליטה של ביירות במשך מאות שנים. באותה תקופה, חילקה הממשלה הלבנונית תחת שלטון המנדט הצרפתי את האדמה באשרפייה על מנת לבנות כבישים וכפתה על אותן משפחות למכור את חלקן באדמה זו.

במהלך מלחמת האזרחים השנייה בלבנון, הייתה אשרפייה בסיס מרכזי של הכוחות הנוצריים הלבנונים, וקיבלה הגנה מהכוחות הלבנוניים, בראשות בשיר ג'ומאייל, כנגד התקפות סוריות ופלסטיניות. ככזאת, הייתה השכונה לחלק מרכזי במזרח הנוצרי של העיר.

גאוגרפיה
--------

נכון לשנת 2009, מחולקת אשרפייה למספר שכונות קטנות יותר, שהבולטות ביותר בהן הן מאר ניכולא (שבה נמצאים מבנים חשובים כגון ארמון סורסוק, מוזאון סורסוק ובניין סופיל) וטבריס (שבה נמצאים מבנה טבריס 812, מגדל אשרפייה, בנייני יארד, מטרופוליס ובניין ל'ארמיטאז').

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אשרפייה** בוויקישיתוף
בשנת 1992 הודה מנהל שירות ביון החוץ (ס.ו.ר.), יבגני פרימקוב, כי הק.ג.ב. עמד מאחורי המאמרים בעיתון סובייטי בטענה שאיידס נוצר על ידי הממשל האמריקני.
**מבצע "אינפקציה"** הוא השם הבלתי פורמלי שהעניקה העיתונות המערבית למסע הדיסאינפורמציה של הק.ג.ב של ברית המועצות בשנות ה-80.

מטרת המבצע הייתה להפיץ תאוריית קונספירציה לפיה נגיף איידס פותח בארצות הברית כחלק מפרויקט לפתח נשק ביולוגי במעבדה החשאית פורט דטריק.

על פי מחלקת המדינה האמריקנית, ברית המועצות השתמשה במבצע זה כדי לערער את אמינות ארצות הברית, לחזק את האנטי אמריקניזם, לבודד את אמריקה מעבר לים וליצור מתחים בין ארצות הברית למדינות המארחות בסיסים צבאיים של אמריקאיים (שתאוריית הק.ג.ב טענה שהיו אחראים להתפרצויות איידס בקרב האוכלוסייה המקומית). אנליסטים במחלקת המדינה האמריקנית טוענים גם כי סיבה נוספת שברית המועצות "תרמה למידע שגוי על איידס עשויה להיות ניסיונה להסיט את תשומת הלב הבינלאומית מתוכנית הנשק הביולוגית שלה עצמה."

לדברי אנליסטים אמריקאים, בנוסף לאנתרקס, ברית המועצות פיתחה את הגורמים המחוללים טולרמיה, דבר כולרה, כמו גם רעלן הבוטולינום, אנדוטוקסינים ומיקוטוקסינים.

ראו גם
------

* לוחמה ביולוגית

לקריאה נוספת
------------

* Grimes, David Robert (2017-06-14). "Russian fake news is not new: Soviet Aids propaganda cost countless lives". *the Guardian*.
* Researching Soviet/Russian Intelligence in America: Bibliography - Federal Depository Library Program
* "BBC launches huge new international anti-disinformation initiative". *BBC Media Centre*.
* Lutteroth, Johanna (2012-06-22). "Aids-Verschwörung: Das Propaganda-Virus des KGB". *Spiegel Online*. Spiegel.
* Waddell, Kaveh (2016-12-15). "Does Russia's Election Hacking Signal a New Era in Espionage?". *theatlantic.com*.
* David Mikkelson (2013-06-25). "FACT CHECK: AIDS Created by the CIA?". *snopes.com*.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מבצע אינפקציה** בוויקישיתוף
**דגל טריטוריית יוקון** שבקנדה הוא טריקולור בצבעים ירוק, לבן וכחול, אשר במרכזו מופיע סמל יוקון מעל זר של ערברבה צרת-עלים (fireweed), הפרח הרשמי של הטריטוריה. הוא נבחר בתחרות עיצוב אשר נערכה ברחבי הטריטוריה בשנת 1967, באותו העשור בו עוצבו דגל קנדה ודגלי פרובינציות נוספים.

היסטוריה
--------

דגל יוקון אומץ ב-1 במרץ 1968 לאחר תחרות עיצוב אשר נערכה ברחבי הטריטוריה ב-1967 כחלק מחגיגות המאה של קנדה. התחרות אורגנה על ידי ענף וייטהורס של הלגיון המלכותי הקנדי ולזוכה הובטח פרס של 100 דולר קנדי. לוועדה הוגשו 137 הצעות כאשר ההצעה הזוכה הוגשה על ידי בוגר הקולג' של יוקון לין למברט, אשר הגיש עשר הצעות שונות שמיתוכן אחת עלתה לשלישית הזוכים אשר הוגשה לבחירת הוועדה. גרסת אב טיפוס נשלחה לאוטווה על מנת לקבל עיצוב הרלדי מקובל והדגל הוחזר לווייטהורס עם תיקונים קלים. הדגל נקבע כדגל הטריטוריה על ידי חוק דגל ב-1 בדצמבר 1967.

עיצוב
-----

### סמליות

הדגל מחולק לשלושה שדות צבועים.

* הירוק מסמל את יערות יוקון.
* הלבן מסמל את השלג.
* הכחול מסמל את נהרותיה ואגמיה של יוקון.

במרכז השדה הלבן מופיע שלט האצולה של יוקון מעל זר של ערברבה צרת-עלים, הפרח הלאומי של הטריטוריה. בציצה מופיע כלב המזחלות אלסקן מלמוט, חית עבודה טיפוסית לטריטוריה, על גבעונת של שלג. המגן של הסמל מכיל בחלקו העליון את צלב ג'ורג' הקדוש האנגלי עליו דיסקה עם תבנית ואיר (פרווה הרלדית). במרכז המגן יורדים שני קווים גליים לבנים המסמלים את נהרות הטריטוריה על רקע כחול ושני משולשים אדומים המיצגים את הרי הטריטוריה ועיגולי זהב כסמל למחצבי הטריטוריה.

### עיצוב

יחס האורך/רוחב של דגל יוקון הוא 1:2 כאשר (בדומה לדגל קנדה) ורוחבו של הפס הלבן המרכזי הוא אחד וחצי מרוכבם של שני הפסים הצבעוניים הצדדיים (1 - 1.5 - 1).

על פי מושגי הדגלים הדגל הוא טריקולור, דגל המורכב משלושה צבעים. אך הדגל אינו טריקולור אמיתי וזאת כיוון שהוא מוטען בסמל יוקון במרכזו, בעוד שטריקולור אמיתי חלק מכל סמל.

ראו גם
------

* סמל יוקון
* גלריית דגלי קנדה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דגל יוקון** בוויקישיתוף
* דגל יוקון, באתר דגלי העולם (באנגלית)
* סמלי יוקון באתר למורשת קנדה (באנגלית)
* אליסטר ב. פרייזר, **דגלי קנדה** - פרק 20. יוקון והטריטוריות הצפון-מערביות‏, 1997 (באנגלית)
* אתר ממשלת יוקון, דגל יוקון
* דגל יוקון
* דגל יוקון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  דגלי קנדה |
| --- |
| דגלים לאומיים | **דגל קנדה** • הנס המלכותי • דגל האיחוד המלכותי • נס קנדה האדום |  |
| דגלי ממשל | דגל המושל הכללי • דגלי המשנים למושל קנדה |
| פרובינציות | אונטריו • אי הנסיך אדוארד • אלברטה • מניטובה • נובה סקוטיה • ניו ברנזוויק • ניופאונדלאנד ולברדור • ססקצ'ואן • קוויבק • קולומביה הבריטית |
| טריטוריות | הטריטוריות הצפון-מערביות • נונאווט • יוקון |
| דגלי ערים מרכזיות | אדמונטון • אוטווה • ויניפג • ונקובר • טורונטו • מונטריאול • קלגרי • ת'אנדר ביי |
**ריוחזאורוס** (שם מדעי: **Riojasaurus**; מילולית: "לטאת ריוחה") הוא סוג של דינוזאור דמוי-זאורופוד פרימיטיבי ממשפחת הריוחזאוריים הקדומה אשר התקיימה בסופו של תור הטריאס. הוא קרוי על שם הימצאות מאובניו בתצורות בלה ריוחה שבארגנטינה. הוא היחיד מהמשפחה שחי באמריקה הדרומית, כשקרובו למשפחה, האאוקנמזאורוס (Eucnemesaurus) נמצא בדרום אפריקה.

מאפיינים
--------

דינוזאור זה דמה בצורתו לזאורופודים האמיתיים אך היה קטן יותר ואולי היה יכול להזדקף על שתיים אך בתנועתו היה נע על ארבע, בדומה לדובים. הוא הגיע לאורך עשרה מטרים, למשקל שלושה טון והיה בעל צוואר ארוך, ראש קטן וגפיים עבות ומסיביות. היו לו חמש שיניים בקדמת הלסת ועוד 24 בחלקה האחורי. המבנה של טבעות העיניים מרמז שהיה פעיל בשעות היום וכנראה ניזון מעלי צמחים כמו מחטניים, שרכים וציקסיים ששלטו בתקופתו.

ככל הנראה היה הריוחזאורוס סוג מעבר בין הפרוזאורופודים הפרימיטיביים לזאורופודים הענקיים ששלטו בתור היורה והקרטיקון. 

הסוג תואר ב-1969 בידי הפלאונטולוג חוסה בונפרטה (אנ').

בתרבות
------

דינוזאור זה הופיע בסדרה הדינוזאורים!.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ריוחזאורוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |
**עובש לחם שחור** (שם מדעי: *Rhizopus stolonifer*) הוא פטריה הנחשבת למין החשוב ביותר בסוג Rhizopus, שהוא אחד מהפטריות הנפוצות בעולם, ויש לו תפוצה עולמית אף על פי שהוא נפוץ בעיקר באזורים טרופיים וסובטרופיים. הוא פעיל בפירוק מזון מאוחסן, וכמו שאר סוגי הריזופוס גדל במהירות בעיקר בתוך בתים.

גילוי
-----

הפטרייה הזו התגלתה בשנת 1818 על ידי המדען הגרמני כריסטיאן גוטפריד אהרנברג, שכינה אותה Rhizopus nigricans. השם שונה בשנת 1902 לRhizopus stolonifer על ידי המיקולוג הצרפתי J. P. Vuillemin.

גידול ואקולוגיה
---------------

עובש הלחם השחור הוא מין נפוץ ברחבי העולם. הוא נמצא על כל סוגי החומרים המשמשים בסיס לעובש ולעיתים קרובות הוא אחד מן התבניות הראשונות המופיעות על לחם מעופש. יכול להתקיים באדמה כשם שמתקיים באוויר. במעבדה פטרייה זו גדלה היטב על גבי מדיות שונות, כולל אלה המכילות מלחי אמוניום או תרכובות אמינו. עובש זה חי בעיקר בנבגים בוגרים.

צמיחה ופיזיולוגיה
-----------------

מין זה ממלא תפקיד חשוב בהתיישבות המוקדמת של המצעים באדמה, אך עם זאת הוא גם יכול להיות טפיל ולגרום לעובש על כל מיני פירות וירקות. כמו מינים אחרים של הריזופוס הוא גדל במהירות ומתפשט באמצעות הסטולונים, הסטולונים מספקים מבנה אווירי לצמיחת המיסיום וכיבוש שטחים גדולים. הם יכולים לטפס אנכית כמו גם אופקית.
הנבגים מעוצבים בצורה שונה בהתאם לחומרים המזינים הזמינים. הם יכולים להיות אובליים, מצולעים או זוויתיים.

הטמפרטורה האופטימלית לגידול היא 25–30 מעלות צלזיוס. נקודת המוות התרמית, המוגדרת כטמפרטורה הנמוכה ביותר שיכולה להרוג את כל התאים בעשר דקות, היא 60 מעלות צלזיוס.

עובש הלחם השחור יכול לצמוח בסביבות חומציות עם pH נמוך עד 2.2. טווח החומציות יכול להשתנות בין 2.2 ל 9.6. קרינה אולטרה סגולה יכולה להאט את נביטת הנבגים.

מחלות ומניעה
------------

המחלה הנגרמת על ידי פטרייה זו מופיעה בעיקר על פירות בשלים, כמו תות שדה, מלון ואפרסק, הרגישים יותר לנגעים ובעלי אחוז סוכר גבוה יותר. לאחר מספר ימים הפירות הנגועים הופכים רכים ומשחררים מיצים עם ריח חומצי. כאשר הלחות והטמפרטורה נאותים, צמיחת התפטיר מתרחשת במהירות על פני הפרי הנגוע והמחלה גורמת להתפתחות של תפטיר סטולוני עם ספורנגיה שחורה ונבגים. כאשר הפטרייה נובעת, היא מייצרת אסטרזות מסוגים שונים, כולל קוטינאז, המסייעים לפטרייה לחדור לדופן התא הצמחי. המחלה יכולה להשפיע גם על פירות בריאים אחרים סמוכים כאשר היא מופצת על ידי רוח או פעילות חרקים.

מין זה הוא גורם אופורטוניסטי למחלות ומכאן שיגרום לזיהום רק אצל אנשים עם חסינות מוחלשת. זיגומיקוזיס היא המחלה העיקרית שעלולה להיגרם כתוצאה מפטרייה זו בבני אדם ואף שהיא עדיין לא לגמרי מובנת, היא מסוכנת מאוד ויכולה להיות קטלנית. הרחת מזון מקולקל יכולה להיות הגורם לחשיפה למחלה זו.

חשיבות
------

מין זה חשוב כלכלית לדעיכת אחסון לאחר הקטיף, הוא גם משמש לייצור חומצה פומרית וחומצה לקטית בעלות טוהר גבוה. נוכחות של אבץ מפחיתה את כמות החומצה המיוצרת על ידי הפטרייה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עובש לחם שחור** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* NCBI
* GBIF
 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"עובש לחם שחור"**.
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**שמואל סוקניק** (2 במאי 1908 – 17 באוקטובר 1994) היה רופא ישראלי, מומחה ברפואה פנימית ובאנדוקרינולוגיה. המייסד והמנהל הראשון של בית חולים קפלן.
מחבר הספר הראשון בעברית בנושא הסוכרת.

קורות חיים
----------

סוקניק נולד ב-1908 בסימיאטיצ'ה שבפולין למשפחה מסורתית בת שישה ילדים. בגיל 4 למד בחדר ובגיל 12 נשלח ללמוד בישיבה בביאליסטוק. הוא עזב את הישיבה והחל ללמוד בגימנסיה העברית, וסיים את לימודיו בשנת 1927.

סוקניק החל ללמוד רפואה באוניברסיטת לייז' שבבלגיה, אך בשל תנאי מזג האוויר עזב את בלגיה לאחר חצי שנה ועבר ללמוד רפואה באוניברסיטת ז'נבה שבשווייץ, ושם סיים בשנת 1933. את לימודיו מימן במתן שיעורים באנטומיה, היסטולוגיה ופיזיולוגיה.

בשנת 1934 עלה לארץ ישראל, ולאחר שלא מצא עבודה כרופא, עבד כסוכן תרופות. בשנת 1937 התקבל לעבודה בקופת חולים של ההסתדרות.

בשנת 1938 עבד כחצי שנה כרופא בקיבוץ אלונים. לאחר מכן עבד כרופא בקיבוץ חניתה במשך כחצי שנה וארגן שם מרפאה. לאחר מכן, נשלח להשתלמות במשך שנה בבית חולים בילינסון. לאחר ההשתלמות נשלח לעבוד במשך כשנתיים כרופא במחנה העובדים בסדום, בו הועסקו יהודים וערבים. בסדום פגש את אשתו לעתיד, רחל סינגלובסקי, שתפקדה לצידו כאחות חובשת.

בשנת 1941 עבד בחולון כרופא מחוזי. בשנת 1952 נסע סוקניק לארצות הברית להשתלמות באנדוקרינולוגיה ובניהול בתי חולים. עם חזרתו היה המייסד והמנהל הרפואי הראשון של בית חולים קפלן ברחובות ומנהל מחלקה פנימית בבית חולים זה. הוא נאלץ לעזוב את תפקידיו אלה לאחר כשנה עקב מחלה. בשנת 1953 החל לנהל את המרפאה הפנימית במרפאת זמנהוף בתל אביב. הוא הקים וניהל את המחלקה לסוכרת של מחוז תל אביב במרפאה, עד לפרישתו בשנת 1976. 

בשנות ה-50 שימש כרופא מחוזי של תל אביב והיה פעיל בהקמת שיכון לעובדי קופת חולים כללית ברחוב יהושע בן נון בתל אביב.

סוקניק ורעייתו רחל עברו להתגורר בגני עומר שבעומר.

שני ילדים היו לרופאים.
בנו פרופ' שאול סוקניק היה מומחה לרפואה פנימית וראומטולוגיה, מנהל מחלקה פנימית ד' במרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה.
בתו פרופ' סימה הלוי היא מומחית לרפואת עור ומין, מייסדת ומנהלת מחלקת עור ומין.

פרסים
-----

בשנת 1953 זכה סוקניק בפרס כתב העת המדעי של רופאי קופת חולים, "דפים רפואיים".

פרסומים ומאמרים
---------------

* **הסֻכּרת**, מרחביה: ספרית פועלים, 1958. (הספר הראשון בעברית בנושא הסוכרת)

סוקניק היה חבר מערכת העיתון הרפואי הישראלי "דפים רפואיים" במשך שנים רבות ופרסם מאמרים רפואיים מקוריים רבים.

קישורים חיצוניים
----------------

* שמואל סוקניק באתר לזכרם של ההסתדרות הרפואית בישראל
* שמואל סוקניק באתר Geni
* הספרים של שמואל סוקניק, באתר "סימניה"

הערות שוליים
------------

1. ↑  מ. דבורז'צקי, רופאים שזכו בפרסים, דבר, 13 באפריל 1954
2. ↑  סקירה: ר. עוזי, הסוכרת, דבר, 30 בספטמבר 1958.
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 

**רקורסיית זנב** (באנגלית: **Tail Recursion או Tail Call**) היא פונקציה רקורסיבית המתוכננת בצורה כזו שהקריאה הרקורסיבית היא הפעולה האחרונה בפונקציה, ואין צורך לבצע פעולות נוספות על ערך החזרה מהקריאה הרקורסיבית.

שימוש ברקורסיית זנב מאפשר ריצה בסיבוכיות מקום נמוכה יותר מאשר סיבוכיות מקום פרופורציונלית לעומק מחסנית הרקורסיה.

רקע
---

בעיות רבות בתחום מדעי המחשב נפתרות בעזרת אלגוריתמים רקורסיביים. לעיתים אלו פתרונות פשוטים יותר להבנה ולתיאור, גם אם מסובכים יותר חישובית. עם זאת, תהליך הרקורסיות דורש לעיתים הקצאת זיכרון רב בזמן הריצה. הסיבה לכך היא שבתהליך ריצת הרקורסיה מתבצעת קריאה עצמית שוב ושוב, ובכל שלב נשמרים ערכי ביניים במחסנית הקריאות. במקרים מסוימים המחסנית עשויה לגדול באופן כה משמעותי עד שריצת התוכנית תהפוך להיות איטית יותר, או אף בלתי אפשרית.

אחת הדרכים לפתור בעיה זו היא רקורסיות זנב, אלו בנויות בצורה אשר אינה דורשת שמירה של משתנים באופן מבוזר לכל עומקה של המחסנית, אלא העברת הנתונים מקריאה לקריאה תוך כדי ריצה. המבנה הייחודי של רקורסיות זנב הוא בכך שהקריאה העצמית תהיה הפקודה האחרונה שתתבצע בפונקציה, ועל כן אין טעם לבצע נסיגה אחורה. בשל כך, ניתן לוותר על מחסנית הקריאות ולהקטין באופן משמעותי את סיבוכיות המקום של האלגוריתם.

באלגוריתמים הדורשים קריאות רקורסיביות רבות, רקורסיית זנב עשויה למנוע את הצפת כל הזיכרון אשר הוקצה לטובת ריצת התוכנית, ולמנוע את הצורך להקצות זיכרון חדש. בנוסף, בסוף הריצה, אין צורך לבצע התקפלות של שלבים רבים לאחור (תהליך החזרת ערכי קריאות הפונקציה), כך ריצת הרקורסיה הופכת למהירה יותר. לא כל שפות התכנות תומכות באופטימיזציות על רקורסיית זנב.

דוגמה
-----

את פונקציית העצרת ניתן להגדיר ברקורסיה רגילה:

הגדרת !n :

1. אם n=0, החזר 1.
2. אחרת, החזר את {\displaystyle n!=(n-1)!\cdot n}

אם נרצה לכתוב את הקוד בעזרת רקורסיית זנב, נכתוב אותו כך שיקבל זוג סדור (n,1) ויפעל בצורה הבאה:

הגדרת (a,b):

1. אם a=0, החזר את b.
2. אחרת, החזר את (a-1,a\*b).

בקוד זה, הפרמטר הראשון יורד בכל איטרציה ב-1 עד שהוא מגיע ל-0 בזמן שהפרמטר השני מגדיר את העצרת. לאחר קבלת הערך הוא יוחזר אחורה בכל שלבי הרקורסיה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ajay Mittal, **Programming In C: A Practical Approach**, Pearson Education India, 2010, עמ' 284, מסת"ב 8131729346
2. ↑  Manuel Rubio-Sanchez, 11, **Introduction to Recursive Programming**, CRC Press, 2017, מסת"ב 1351647172
3. ↑  למשל בשפת פייתון: Steven F. Lott, **Functional Python Programming: Discover the power of functional programming, generator functions, lazy evaluation, the built-in itertools library, and monads, 2nd Edition**, Packt Publishing Ltd, 2018-04-13, עמ' 31, מסת"ב 978-1-78862-185-4. (באנגלית)
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "מאזדה MX-5".

**מאזדה CX-5** (באנגלית: **Mazda CX-5**) היא קרוסאובר בעלת חמישה מקומות, המיוצרת על ידי מאזדה משנת 2011. היא הוצגה בתערוכת הרכב של פרנקפורט בשנת 2011 והגיעה לישראל בשנת 2012.

דורות
-----

### דור ראשון (2017-2011)

הדור הראשון יוצר בין השנים 2017-2011. הדור הראשון כלל מנוע בנזין I4 צילנדרים בנפח 2.0 ליטרים המספק כ-155 כוחות סוס ב-6,000 סיבובים לדקה. תיבת הילוכים אוטומטית בעלת שישה הילוכים. המכונית מאיצה מ-0 ל-100 קילומטרים לשעה בתוך 9.1 שניות ומגיעה למהירות מרבית של 187 קילומטרים לשעה.

#### מתיחת פנים שנת 2015

בשנת 2015 עברה ה-CX-5 מתיחת פנים שכללה עיצוב חיצוני ופנימי חדש ושדרוג קל למנוע שהוסיף 10 כוחות סוס. מתיחת הפנים הגיעה לישראל בשנת 2015.

### דור שני (2017-הווה)

בשנת 2017 הציגה מאזדה את הדור השני ל-CX-5. הדור השני כלל עיצוב מודרני אך המנועים נשארו כמו מלפני הדור השני. הדור השני הגיע לישראל בשנת 2017.

#### שדרוגים (2019 ,2020, 2021)

בשנת 2019 קיבלה ה-CX-5 שדרוג קל באבזור הרכב.  
בשנת 2020 קיבלה ה-CX-5 שדרוג קל בעיצוב הרכב.  
בשנת 2021 קיבלה ה-CX-5 תיבת הילוכים חדשה עיצוב מחודש ושדרוג קל באבזור הרכב.

### מתיחת פנים שנת 2021

בספטמבר 2021 חשפה מאזדה את מתיחת הפנים ל-CX-5, מתיחת הפנים כוללת שדרוגים בעיצוב ובבטיחות, בתחום ההנעה הדגם ממשיך עם מנועי בנזין בנפחי 2.0 ליטר 165 כ"ס, 2.5 ליטר 195 כ"ס ובשוק האמריקאי הדגם משווק גם עם מנוע 2.5 ליטר טורבו עם 250 כ"ס (או 230 כ"ס עם אוקטן 95).

מכירות בישראל
-------------

נתוני מכירות בישראל על פי נתוני קארזון:

נתוני מכירות| שנה | יחידות שנמכרו |
| --- | --- |
| 2012 | 2,091 יחידות |
| 2013 | 3,141 יחידות |
| 2014 | 3,764 יחידות |
| 2015 | 3,095 יחידות |
| 2016 | 2,759 יחידות |
| 2017 | 3,831 יחידות |
| 2018 | 3,839 יחידות |
| 2019 | 3,868 יחידות |
| 2020 | 3,248 יחידות |
| 2021 | 1,662 יחידות |

גלריה
-----

* דור ראשוןדור ראשון
* מתיחת פנים 2015מתיחת פנים 2015
* דור שנידור שני
* שדרוג 2019שדרוג 2019

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מאזדה CX-5** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של מאזדה CX-5

הערות שוליים
------------

1. ↑  מאזדה cx-5 החדש נחשף לראשונה, באתר קארטיוב, ‏02 באוגוסט 2011
2. ↑  מאזדה CX-5 בישראל – מחיר החל מ-161,000 שקל, באתר קארטיוב, ‏19 בנובמבר 2012
3. ↑  2015 מאזדה CX-5 החדש – מתיחת פנים, באתר קארטיוב, ‏20 בנובמבר 2015
4. ↑  דגמי 2015 החדשים של מאזדה 6 ומאזדה CX-5 בישראל, באתר קארטיוב, ‏04 ביוני 2015
5. ↑  מאזדה חושפת את ה- CX-5 החדש לשנת 2017, באתר קארטיוב, ‏19 בנובמבר 2017
6. ↑  מאזדה CX-5 החדש בישראל – מחיר החל מ- 167,000 שקל, באתר קארטיוב, ‏12 ביולי 2017
7. ↑  2019 מאזדה CX-5 המחודש בישראל - מאובזר ובטוח יותר, באתר קארטיוב, ‏23 במאי 2019
8. ↑  מקצה שדרוגים: 2020 מאזדה CX-5 המחודש, באתר קארטיוב, ‏22 ביוני 2020
9. ↑  2021 מאזדה CX-5 בישראל - מקצה שדרוגים מקיף, באתר קארטיוב, ‏17 בפברואר 2021
10. ↑  cartube, מתיחת פנים: 2022 מאזדה CX-5 החדש נחשף - cartube, באתר www.cartube.co.il
11. ↑  מאזדה CX-5, באתר קארזון
**מאז שהלכת** (באנגלית: **Since You Went Away**) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 1944 בבימויו של ג'ון קרומוול ובהפקתו של דייוויד או. סלזניק עם קלודט קולברט, ג'ניפר ג'ונס ושירלי טמפל בתפקידים הראשיים.

התסריט נכתב על ידי דייוויד או. סלזניק והוא מבוסס על הרומן של מרגרט ביואל ויילדר, "מאז שהלכת - מכתבים לחייל מאשתו" (1943).

העלילה היא על אם ושתי בנות המתמודדות על השינויים בחייהם בתקופת מלחמת העולם השנייה לאחר שהאב התנדב לצבא למרות גילו. הן חוות רגעי צער על אובדן חיים, רגעי אהבה, דאגה לאב הנעדר והתמודדות עם מצב כלכלי חדש. 

בתחילת הסרט מופיעה כתובת: "זה סיפור על מבצר שאינו יכול להיכבש - הבית האמריקאי, 1943". לאורך הסרט מושמע ומושר השיר "Together" משנת 1928 שמתאר אהבה וגעגועים של זוג שנאלץ להיפרד. השיר הפך ללהיט בביצועה של קוני פרנסיס.

פרסים
-----

מקס שטיינר זכה בפרס אוסקר לפסקול המקורי הטוב ביותר, סרט דרמה או קומדיה
קלודט קולברט הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר, ג'ניפר ג'ונס הייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר, מונטי וולי היה מועמד לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר, כן היה הסרט מועמד לפרס אוסקר לסרט, הצילום, העריכה העיצוב האמנותי והאפקטים המיוחדים.

תקציר העלילה
------------

אן הילטון (קלודט קולברט) חוזרת לביתה לאחר שנפרדה מבעלה טים שהתגייס לצבא ארצות הברית. היא עצובה וכן שתי בנותיה, ג'יין (ג'ניפר ג'ונס) ובריגיטה "בריג" הצעירה יותר (שירלי טמפל). אן חוששת איך תוכל לכלכל את משק הבית לאור ירידה בתקציב. היא נאלצת לפטר את העוזרת המסורה פידליה (האטי מקדניאל) ולהשכיר חדר אחד לקולונל בדימוס ויליאם סמולט (מונטי וולי).

פידליה מוצאת עבודה בבית אחר אך מבקשת מאן להמשיך לגור בבית תמורת עזרה בעבודות הבית ובקשתה נענית.

הן גרות בעיירה קטנה במערב התיכון סמוך לביס צבאי גדול ומדי פעם יוצאים לנשפים עם החיילים. בעיירה קשה לשמור סודות בעיקר מפניה של הרכלנית המרושעת אמילי הוקינס (אגנס מורהד).

למשפחה מגיע ידיד ותיק, לוטננט טוני וילט (ג'וזף קוטן) המשרת בחיל הים האמריקאי. הוא רווק ומגיע מדי פעם למשפחה ומעלה את מצב רוחן של האם והבנות. ג'יין המתבגרת מתאהבת בו.

לבית המשפחה מגיע קורפורל ביל סמולט (רוברט ווקר), נכדו של הקולונל (מונטי וולי). הקולונל מתייחס אליו בקרירות מופגנת לאחר שנשר מאקדמיית וסט פוינט ובייש בכך את המשפחה שידועה בקציניה הבכירים.

בין ביל וג'יין מתפתח רומן אהבה לוהט והם מבטיחים זה לזה להינשא לאחר המלחמה ולהקים משפחה. הם נפרדים בכאב בתחנת הרכבת וכעבור זמן מתקבל מברק שהוא נהרג בקרב.

אן מקבלת מברק ובו מודיעים לה כי בעלה הוכרז כנעדר בקרב. כולן נעצבות אך מתעשתות מהר ונרתמות למאמץ המלחמה. אן עובדת כרתכת במספנה, ג'יין מתנדבת ככוח עזר לאחיות בבית חולים וחוזה את זוועות המלחמה עם הפצועים ובריג מוכרת בולי מלחמה.

לבסוף מקבלת אן מברק המודיע לה כי בעלה בריא ושלם ועומד לחזור הביתה והיא מתחבקת בשמחה עם בנותיה.

קישורים חיצוניים
----------------

* "מאז שהלכת", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "מאז שהלכת", באתר נטפליקס
* "מאז שהלכת", באתר AllMovie (באנגלית)
* "מאז שהלכת", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "מאז שהלכת", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קדימון לסרט מאז שהלכת, באתר יוטיוב
* מאז שהלכת, באתר TCM
* Together בביצוע קוני פרנסיס, באתר יוטיוב
**הקהילה היהודית** בכפר **אקל** (בסלובקית: Okoličná na Ostrove; בהונגרית: Ekel) (אנ') שבסלובקיה נכחדה בשואה, ואינה מתקיימת עוד כיום.

תולדות הקהילה
-------------

לא ידוע מתי החלה ההתיישבות היהודית באקל. חלק מהיהודים תושבי הכפר עסקו בחקלאות, והיו בעלי אדמות חקלאיות.

גורל יהודי הקהילה בשואה
-----------------------

העדויות על הידרדרות מצב היהודים מתחילות מחורף 1938. בשנה זו נראה היה כי היציאה מאקל והעלייה לארץ נעשתה בעייתית, אולם לא בלתי אפשרית.

בינואר-פברואר 1939 החלו יהודי הקהילה להרגיש שדבר מה רע עומד לקרות, אך עדיין קיוו שאפשר יהיה להישאר באקל. מי שרצה להגר נתקל בקשיים לקבלת אישורי הגירה שהיו עולים כסף רב והיו שהצליחו להגר באופן לא חוקי.

בשנת 1939 החל דיון בנושא "חוק היהודים". "חוק היהודים" עסק בקביעת מחייתם וחייהם של היהודים. דוגמה לסעיף מתוך החוק: יהודי לא יוכל להיכנס לחוזה שכירות. היו מתנגדים בקרב האוכלוסייה הלא-יהודית להעברת החוק בטענה שזה יכול לגרום להתמוטטות המסחר והתעשייה.

סוסים דוהרים בחווה שבבעלות משפחה יהודית באקל
בהמשך, המצב הכלכלי בקהילה החל להדרדר. מי שלא היה יכול להוכיח את אזרחותו, וגם יהודים שהגיעו לקהילה מאז שנת 1928 אולצו לעזוב את המדינה. במאי 1939 נאסר על הרבה יהודים לעסוק ביצור ובמסחר אך עדיין לא החלה אלימות פיזית כלפי יהודים. בחודש יוני באותה שנה הפגיעה הכלכלית הוחרפה. רוב אישורי הייצור בוטלו והאדמות הולאמו. בשלב זה כבר התחיל להיות חשש להרג המוני של יהודים ומתקיים גיוס בכפייה.

באוגוסט לא התאפשרו ליהודים קנייה או שכירה של חווה. כשלושה חדשים אחר כך, בנובמבר 1939 היו יהודים שהתנצרו במחשבה שכך יוכלו להציל את החוות שלהם. לאחר חודש אכן נמצאה דרך, בתנאים מסוימים, להשיג חסינות כדי שהחווה תישאר בידיים יהודיות. בדצמבר 1940 אחרוני היהודים ניסו למכור את אדמותיהם החקלאיות, גם במחירי הפסד.

בשנת 1944 נשלחו כל בני הקהילה למחנה ההשמדה אושוויץ.

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  יהודית עבדי וד"ר אמיר עבדי (מתרגמים), **בני היקר**, חיפה, בודפשט: הוצאה משפחתית, 2013

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"קהילת יהודי אקל"**.
לימוד הקריאה בלאוס.
**יום האוריינות הבין-לאומי** הוא מועד בינלאומי המצוין כל שנה ב-8 בספטמבר, על ידי המדינות החברות באו"ם, להעלאת המודעות לאוריינות ולהשכלה ולביעור הבערות והאנלפבתיות. היום הוכרז על ידי אונסק"ו ב-1965. במהלך היום נערכים מפגשים וכנסים לחינוך ולמודעות בנושא, ולהדגשת חשיבות האוריינות לאנשים פרטיים ולקהילות.

מטרת יום זה היא להעלות את המודעות לנושאים הקשורים באוריינות, לקדם שינוי עמדות בנושאים של השכלה ולהגביר את שיתוף הפעולה של כל המדינות, כדי שאנשים יהנו בעתיד מיותר חינוך ותרבות. 

כ-775 מיליון בוגרים חסרים מיומנויות בסיסיות של אוריינות. אחד מחמישה בוגרים אינו יודע קרוא וכתוב, וכשני שלישים מהם הן נשים. מעל 60 מיליון ילדים נמצאים מחוץ לכותלי בית הספר ורבים אחרים אינם מבקרים שם באופן סדיר, או שנשרו מבתי הספר. לפי אתר האו"ם  שיעור הבערות במדינת ישראל עומד על 2.7 אחוז בקרב הגברים ו-6.6 בקרב הנשים.

יש להדגיש כי, האוריינות אינה מתייחסת רק למיומנות הטכנית של הקריאה והכתיבה, אלא ליכולת של האדם להשתמש במיומנויות אלו לצורך העברה וקליטה של מסרים. כלומר, רכישת מיומנות של הבנת הנקרא והבעה בכתב.

בערות ואנאלפביתיות הן ביטויים שונים של חוסר אוריינות.
בערות היא היעדר ידע והשכלה בנושאים חשובים. 
אנאלפביתיות היא חוסר היכולת לקרוא ולכתוב. ישנם מקרים של אנאלפביתיות תפקודית, בהם אדם רוכש מיומנויות ראשוניות כלשהן של קריאה וכתיבה, אך הן אינן מספיקות לצורך שימוש יעיל בחיי היום יום.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של יום האוריינות הבין-לאומי (בערבית)

* אתר האינטרנט הרשמי של יום האוריינות הבין-לאומי (באנגלית)
* האתר הרשמי לציון יום ביעור הבערות, באתר אונסק"ו (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  שלמה קניאל, (2006). חינוך לחשיבה: חינוך קוגניטיבי לשליטה על התודעה. רעננה: רמות.
**אדולף פון קרלוביץ** (בגרמנית: **Adolph von Carlowitz**;‏ 24 בפברואר 1855 – 9 ביולי 1928) היה גנרל גרמני שפיקד על דיוויזיה, על קורפוסים ועל ארמיות במלחמת העולם הראשונה.

ביוגרפיה
--------

### תחילת הקריירה

פון קרלוביץ נולד ב-24 בפברואר 1855 במשפחת אצולה סקסונית, לגאורג יוב פון קרלוביץ שהיה פקיד בית המשפט המלכותי של סקסוניה ולאידה לבית פון קנריץ, בעיר ריזה שהשתייכה לממלכת סקסוניה. בשנת 1877 התגייס לצבא הגרמני הקיסרי, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה, בשנת 1912 מונה לשלישו הצבאי של פרידריך אוגוסט השלישי, מלך סקסוניה, ובשנת 1914 מונה לשר המלחמה של ממלכת סקסוניה, במקום מקס פון האוזן.

### מלחמת העולם הראשונה ואחריתו

בספטמבר 1914 מונה פון קרלוביץ למפקד קורפוס המילואים ה-27 שהיה חלק מהארמייה הרביעית ולחם בקרב איפר הראשון. בסוף אוקטובר נאלץ פון קרלוביץ לפרוש מתפקידו עקב התקף לב. ב-30 בנובמבר מונה פון קרלוביץ למפקד דיוויזיית המילואים ה-12, וב-24 באוגוסט 1915 מונה למפקד קורפוס המילואים ה-3, ופיקד עליו בבלימת מתקפת אגם נארוץ' באביב 1916. ב-8 באוגוסט 1917 מונה למפקד הקורפוס ה-19 ופיקד עליו במהלך קרב איפר הרביעי במסגרת מתקפת האביב. ב-6 באוגוסט 1918 מונה פון קרלוביץ למפקד הארמייה התשיעית במקום גנרל פריץ פון בלוב שפרש מהפיקוד על הארמייה עקב מחלתו, ופיקד על הארמייה עד לפירוקה ב-18 בספטמבר 1918. ב-22 בספטמבר 1918 מונה פון קרלוביץ למפקד הארמייה השנייה במקום גנרל גאורג פון דר מרוויץ שעבר לפקד על הארמייה החמישית, ופיקד על הארמייה עד לסיום המלחמה.

לאחר שביתת הנשק בנובמבר 1918 הסיג פון קרלוביץ את כוחותיו לגרמניה, וב-14 בינואר 1919 פרש פון קרלוביץ מהצבא ושב לביתו.

פון קרלוביץ נפטר בגרסדורף ב-9 ביולי 1928 והוא בן 70 שנים.

ראו גם
------

* הקיסרות הגרמנית במלחמת העולם הראשונה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אדולף פון קרלוביץ** בוויקישיתוף
* Eintrag in Personen.Wiki der SLUB Dresden בגרמנית
* Eintrag im Nordisk familjebok 1923 (schwedisch) בגרמנית
* Jan Hoffmann: Die sächsische Armee im Deutschen Reich 1871 bis 1918 (PDF; 1,4 MB), Dresden 2006 בגרמנית
* General der Infanterie Adolph von Carlowitz auf www.deutsche-kriegsgeschichte.de, abgerufen am 7. Juni 2011 בגרמנית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 139627847
* VIAF: 101347216
* WorldCat: viaf-101347216

 |
**במאי** הוא אמן המתמחה באמנות הבמה. תפקידו לעבד טקסט ולהופכו לתוצר אמנותי.

ישנם כמה סוגי במאים:

* במאי קולנוע – אמן שתפקידו לפרש תסריט עד להקרנתו על מסך הקולנוע.
* במאי תיאטרון – אמן שתפקידו לפרש מחזה עד להצגתו בתיאטרון.
* במאי טלוויזיה – אמן שתפקידו לפרש יצירה כלשהי ולהביא אותה למופע בתוכנית טלוויזיה (לדוגמה: סדרה המבוססת על ספר).
* במאי רדיו – אמן שמעבד יצירות כך שיתאימו לשידור רדיו.
* במאי אופרה

במאי קולנוע
-----------

 ערך מורחב – **במאי קולנוע**  

לבמאי הקולנוע תפקיד מרכזי ביצירתו של סרט קולנוע, ולו ההשפעה העיקרית על אופיו של הסרט. מובן שהבמאי זוכה למקום של כבוד ברשימת יוצרי הסרט, המופיעה בתחילת הסרט ובפרסומים אודותיו. לעיתים פורץ סכסוך בין הבמאי, כוכב הסרט והאולפן, שגורם לכך שהבמאי אינו רואה בסרט את המוצר שלו התכוון, ומסרב לחתום עליו. הבמאי נותן כיוון לשחקנים ולצוות ויוצר חזון כולל שדרכו הסרט בסופו של דבר הופך למובן. הבמאים צריכים להיות מסוגלים לפתור את ההתנגשויות שבין החזון היצירתי לבין הגבולות התקציביים של הסרט. לבמאים שונים יש גישות שונות ומרובות ביחסם לעבודת הבימוי. חלקם מתווים קו עלילה כללי ונותנים לשחקנים לאלתר דיאלוג, ואילו אחרים שולטים בכל היבט, ודורשים מהשחקנים והצוות לעקוב אחר ההוראות במדויק. במאים מסוימים גם כותבים באופן חלקי או מלא את התסריט.

במאי תיאטרון
------------

 ערך מורחב – **במאי תיאטרון**  

במאי תיאטרון הוא הדמות המרכזית בתחום העשייה התיאטרונית. הוא אמור לראות תמונה כוללת, לנתח ולפרש את המחזה, לתזמר העלאה של מחזה ולהבטיח את איכות ושלמות המוצר התיאטרוני, על ידי איחוד המאמצים, האמצעים, והכלים השונים של ההפקה. הבמאי עובד עם המפיק, המחזאי ויתר בעלי התפקידים בהפקה, לרבות השחקנים. הבמאי משמש למעשה מנהל אמנותי של ההפקה, והוא מנצח על כלל פעילויות ההפקה - תחקיר, משחק, עיצוב במה, עיצוב תלבושות, עיצוב תאורה, עבודת במה, עיצוב סאונד וכל התכנים הפילוסופיים והאמנותיים.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **במאי** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **במאי** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4049050-6
* NKC: ph871605

 |
**חוסה דה לה טורה,** (בספרדית: **José de la Torre** נולד ב-20 באפריל 1987) הוא שחקן ספרדי.

ביוגרפיה
--------

חוסה דה לה טורה סיים את לימודיו באוניברסיטה הפרטית לאמנויות הדרמה של מלגה, *Escuela Superior de Arte Dramático*. אחר כך למד תיאטרון במדריד. לאחר שסיים את לימודיו, הוא שיחק בתחילה אך ורק בתיאטרון, בהפקות ספרדיות שונות, כמו *Lunas Viejas* מאת אלנה סנטוס, ו- *Cuento de Navidad*, בבימוי כריסטינה גרסיה פינטו ופבלו גרסיה. הופעה בולטת נוספת של דה לה טורה הייתה במחזה *שיקגו* של סיליה דולצ'י, איתה עבד גם במחזה *Paisaje Con Argonautas*. 

הופעת הבכורה שלו כשחקן הייתה בשנת 2017, כששיחק ללא קרדיט בסדרת הטלוויזיה *Servir y proteger*. בשנת 2019 החל לשחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה הספרדית "טוי בוי", לצד חסוס מוסקרה.

פילמוגרפיה
----------

טלוויזיה| שנה | כותרת | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | Serve & Protect | גויו | סדרת טלוויזיה, 9 פרקים |
| 2020 | בפנים: נווה מדבר | פרז | סדרת טלוויזיה |
| 2020 | Amar es para siempre | רוקו | סדרת טלוויזיה, 11 פרקים |
| 2021-2019 | טוי בוי | איוון | תפקיד ראשי, עונה 1–2 |

קישורים חיצוניים
----------------

* חוסה דה לה טורה, ברשת החברתית אינסטגרם
* חוסה דה לה טורה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "José De La Torre Wiki, Age, Height, Nationality, Girlfriend, Movie, TV show".