recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**חוס ברנד טיל** (בהולנדית: **Guus Berend Til**; נולד ב-22 בדצמבר 1997) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת הקשר בפ.ס.וו. איינדהובן ובנבחרת הולנד.

קריירת מועדונים
---------------

### א.ז. אלקמאר

טיל גדל במחלקת הנוער של א.ז. אלקמאר. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-4 באוגוסט 2016 כמחליף במשחק פלייאוף של הליגה האירופית נגד פאס ג'יאנינה.

### ספרטק מוסקבה

ב-5 באוגוסט 2019 חתם בספרטק מוסקבה תמורת 18 מיליון יורו בחוזה ל-4 שנים. בהופעת הבכורה שלו בליגת העל הרוסית ב-11 באוגוסט 2019 נגד אחמט גרוזני, הוא סיפק 2 בישולים בניצחון 3–1. הוא הבקיע את שערו הראשון עבור ספרטק ב-25 באוגוסט נגד קריליה סובייטוב סמרה, כאשר השער שלו בתוספת הזמן העניק לקבוצתו ניצחון חוץ 2–1.

### השאלות לפרייבורג ופיינורד

ב-3 בספטמבר 2020 הושאל טיל לפרייבורג מהבונדסליגה בהשאלה לעונה עם אופציה לרכישה.

ב-2 ביוני 2021, טיל האריך את חוזהו בספרטק עד 31 במאי 2024 והושאל לפיינורד לעונת 2021/2022.

ב-29 ביולי כבש טיל שלושער מול דריטה מליגת העל הקוסובנית בסיבוב המוקדמות השני בליגה האזורית. ב-3 באוקטובר, נבחר טיל לשחקן החודש של הליגה ההולנדית לחודש ספטמבר לאחר שכבש ארבעה שערים בשלושה משחקי ליגה עבור פיינורד, שהסתיימו כולם בניצחון הקבוצה.

### פ.ס.וו. איינדהובן

ב-4 ביולי 2022 חתם בפ.ס.וו. איינדהובן תמורת 3 מיליון אירו.

בהופעת הבכורה בקבוצה, ב-30 ביולי כבש שלושער במשחק מגן יוהאן קרויף, בו ניצחה קבוצתו 3–5 את אייאקס.

נבחרת הולנד
-----------

טיל זכה לזימון הבינלאומי הראשון שלו בסגל הראשון של נבחרת הולנד במרץ 2018. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בניצחון 3–0 במשחק ידידות נגד פורטוגל ב-26 במרץ 2018. בספטמבר 2021 כבש את שערו הראשון עבור הנבחרת, כשכבש שער בניצחון 6–1 על טורקיה.

תארים
-----

**פ.ס.וו. איינדהובן**

* מגן יוהאן קרויף: 2022, 2023

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חוס טיל** בוויקישיתוף
* חוס טיל, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams

הערות שוליים
------------

1. ↑  Гус Тиль стал игроком «Спартака», Футбольный клуб «Спартак Москва»
2. ↑  Тиль продлил контракт со «Спартаком» и арендован «Фейеноордом», Футбольный клуб «Спартак Москва»
3. ↑  Guus Til named as Eredivisie Player of the Month, Eredivisie (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1214334679
* VIAF: 6907159613665641030000
* WorldCat (עם VIAF): 6907159613665641030000

 |
**איסומאילה לינגאנה** (בצרפתית: **Issoumaila Lingane**; נולד ב-13 בספטמבר 1990) הוא כדורגלן מחוף השנהב המשחק בעמדת הקשר.

קריירה
------

לינגאנה נולד בחוף השנהב, אך בגיל צעיר עזב עם משפחתו לבורקינה פאסו. בשנת 2003 הגיע למחלקת הנוער של מימוסאס, אחד המועדונים הגדולים בחוף השנהב, ושיחק גם בנבחרת הנערים של בורקינה פאסו. לאחר שסיים את גיל הנוער הושאל לקבוצת רייל קלאב דו קדיוגו מבורקינה פאסו, במדיה שיחק שנה. בשנת 2009 חזר לחוף השנהב והצטרף לקבוצת סאבה ספורטס.

בקיץ 2013 הגיע לינגאנה לישראל וחתם בהפועל רמת גן מהליגה הלאומית. ב-17 בדצמבר 2013 כבש את שער הבכורה שלו במועדון, במשחק מול בית"ר תל אביב רמלה, ובסך הכל כבש בעונתו הראשונה שני שערים ב-24 הופעות בליגה. בעונת 2014/2015 ערך 29 הופעות וכבש עשרה שערי ליגה.

ב-4 ביוני 2015 חתם לינגאנה לשנתיים בהפועל תל אביב מליגת העל. ב-16 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה, במשחק מול מכבי פתח תקווה שנערך באצטדיון בלומפילד במסגרת גביע הטוטו. את הופעת הבכורה שלו בליגת העל ערך ב-24 באוגוסט 2015, במשחק מול בית"ר ירושלים באצטדיון טדי, במסגרת המחזור הראשון של עונת 2015/2016. בסך הכל ערך לינגאנה 17 הופעות בכל המסגרות במדי הפועל תל אביב, וב-3 בפברואר 2016 הושאל למכבי נתניה אשר בתום העונה ירדה לליגה הלאומית.

לקראת עונת 2016/2017 חתם לינגאנה בהפועל אשקלון, העולה חדשה לליגת העל. במחזור הראשון של העונה כבש שלושער והוביל את הקבוצה לניצחון 3–2 על הפועל חיפה. בסיבוב השני כבש צמד בניצחון 4–1 על הפועל חיפה, ובסך הכל כבש שישה שערים בעונה זו, וסייע לקבוצה להישאר בליגת העל.

ביולי 2017 חתם באדנה דמירספור מליגת המשנה בטורקיה. לינגאנה ערך 16 הופעות ליגה במדי הקבוצה, וב-10 באפריל 2018 שוחרר מהמועדון.

ב-17 בדצמבר 2018 חתם במ.ס. אשדוד.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net

הערות שוליים
------------

1. ↑  ארז נעמן, ‏הרוש חתם בהפועל ת"א: הגעתי למקום שהכי רציתי, באתר ONE‏, 4 ביוני 2015
2. ↑  חן גרינברג, 2:3 מטורף לאשקלון על הפועל חיפה, באתר ynet
3. ↑  עמית קרקו, ‏באשדוד זעמו על השיפוט, לינגאנה חתם בקבוצה, באתר ONE‏, 17 בדצמבר 2018
**מיופנתרה** (שם מדעי: ***Miopanthera***; מילולית: "פנתר המיוקן") הוא סוג של טורף ממשפחת החתוליים שהתקיים בתקופת המיוקן לפני 12 עד 9 מיליון שנה מהיום. הסוג הוגדר ב-1938 ונכללו בו 2 מינים: *Miopanthera lorteti* ו-*Miopanthera pamiri*.

חתול זה היה קרובו של הפסדאלורוס ובעבר השתייך אליו, כשממצאי המין M. lorteti, שהתגלה בצרפת, היו שייכים אליו. בשנת 1965 התגלו ממצאי מאובנים של חתול בטורקיה שהשתייכו לסוג, אך השתייכו למין נוסף - *Miopanthera pamiri*. עם זאת טיב הממצאים היה נמוך וחלק מהחוקרים ראו במין זה טקסון מבוטל.

בשנת 2017 העריכו כמה חוקרים שהמין שנמצא בטורקיה היה מאבות הפנתרים המודרניים והיה קרובו של המין פנתר בליתיה, הקדום שבפנתרים שהתקיים בטיבט. ייתכן שהוא היה גם קרוב לסוג נמר ערפילי, הסוג הקרוב ביותר לפנתרים שקיים עד היום.

חתול זה היה קטן יחסית לפנתרים והגיע לגודל של קרקל עד לנמר קטן, באורך של 130 ס"מ ומשקל ממוצע של 35 ק"ג. בדומה לפנתרים המודרניים הוא היה בעל מבנה ניבים גדולות וארוכות עם חותכות שפונות כלפי מעלה מעט.

קישורים חיצוניים
----------------

* מיופנתרה, באתר GBIF (באנגלית)
**שיניים לבנות** הוא רומן מאת הסופרת הבריטית זיידי סמית', שראה אור באנגלית בשנת 2000, ובעברית בשנת 2003. הרומן עוסק בחייהם המאוחרים של שני אחים לנשק — הבנגלדשי סמאד איקבל והאנגלי ארצ'י ג'ונס — ושל משפחותיהם, בלונדון.

הספר זכה במספר פרסים, בהם פרס הבדיון על שם ג'יימס טייט בלאק בשנת 2000, פרס וויטברד לרומן הביכורים הטוב ביותר לשנת 2000, פרס ספר הביכורים של הגרדיאן, פרס ספר הביכורים של ארגון סופרי חבר העמים הבריטי, ופרס בטי טראסק. כתב העת טיים כלל את הרומן ברשימת "מאה הרומנים הטובים ביותר בשפה האנגלית מ-1923 עד 2005"

תקציר עלילה
-----------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.

עיבוד לטלוויזיה
---------------

בשנת 2002 שודר בערוץ 4 הבריטי עיבוד טלוויזיוני לרומן, בארבעה חלקים. את הסדרה ביים ג'וליאן ג'ארולד, וכיכּבו בה אום פורי בתפקיד סמאד ופיל דייוויס בתפקיד ארצ'י.

קישורים חיצוניים
----------------

* עמיחי שלו, מתפוצצת בפה, באתר ynet, 7 בינואר 2003
* שיניים לבנות, באתר OCLC (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  The Whitbread Book Awards 1971–2005
2. ↑  "All Time 100 Novels". *Time*. 16 באוקטובר 2005. `{{cite news}}`:  (עזרה)
3. ↑  White Teeth on Hulu.
4. ↑  Dominic Casciani, "White Teeth sparkles on TV", BBC News.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4717417-1

 |
**גל חלמיש** (נולד ב-16 באוגוסט 1991) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הסמול פורוורד בקבוצת מכבי רחובות.

ביוגרפיה
--------

חלמיש נולד וגדל בבנימינה. הוא בנו של יובל חלמיש קצין מודיעין ראשי ונכדו של לוחם פלמ"ח איסר חלמיש. הוא החל לשחק כדורסל בכיתה ב' בבית הספר לכדורסל של בנימינה שם שיחק בקבוצות השונות של המועדון עד לקבוצות הבוגרים. בעונת 2007/8 נבחר להשתתף במשחק האולסטאר בליגת הנוער. בעונת 2008/9 הגיעה הקבוצה לחצי גמר גביע המדינה לנוער ובמקביל לשלב רבע גמר הפלייאוף בליגה לנוער. בעונה זו נבחר לחמישיית העונה בנוער במחוז צפון.  

חלמיש למד בבית הספר תיכון "אורט השומרון בנימינה". ב-2008 כאשר הוא בכיתה יב עלתה נבחרת בית הספר בפעם הראשונה בתולדות בית הספר לליגת העל לבתי ספר לאחר שזכו באליפות הגליל. בהמשך אותה עונה הקבוצה הגיע עד לשלב חצי גמר אליפות בתי הספר.
חלמיש היה חלק מנבחרת הנוער של ישראל בשנת 2009. בקיץ 2009 השתתף עם הנבחרת בטורניר אליפות אירופה דרג א' לנבחרות עד גיל 18 שנערך בצרפת.

### בקבוצות הבוגרים

בעונת 2007/8 כאשר הוא בן 16 בלבד, התחיל חלמיש לשחק בקבוצת בוגרים של בית"ר בנימינה מהליגה הלאומית בכדורסל.
לאחר שנתים בבנימינה, בעונת 2009–2010 עבר לשחק בקבוצת הפועל יקנעם/מגידו. בתום העונה תחת המאמן אוהד יתום הקבוצה זכתה באליפות הליגה הלאומית (עליה שלא התרחשה מסיבות כלכליות). בעונת 2010/11 עבר לשחק בהפועל טבעון. בתום העונה עבר לשחק באליצור קריית אתא שם שיחק שתי עונות. בעונה הראשונה במועדון נבחר לשחקן המשתפר בליגה הלאומית. בעונת 2013/14 עבר לשחק בהפועל עפולה אשר בתום העונה תחת המאמן רמי הדר הגיעה לגמר הפלייאוף מול נהריה שניצחה בסדרה. בעונת 2014/15 עבר לשחק בקבוצת בני הרצליה מליגת העל בכדורסל. בתום עונה בליגת העל חזר לשחק בלאומית באליצור קריית אתא. בעונת 2015/16 הקבוצה הגיעה הקבוצה לגמר הפלייאוף. בתום סידרה מותחת של חמישה משחקים הפסידה הקבוצה לקבוצת גלבוע/גליל שזכתה באליפות. בשתי העונות הבאות במועדון שימש כקפטן הקבוצה. בעונת 2018/19 שיחק בקבוצת עירוני רעננה. בתום העונה הסדירה הקבוצה דורגה במקום ה-1 אולם היא הודחה בשלב חצי הגמר על ידי מכבי חיפה. בעונת 2019/20 עבר לשחק בהפועל רמת גן גבעתיים.לקראת עונת 2020/21 חתם חלמיש במכבי רחובות מהליגה הארצית.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל השחקן (אורכב 09.07.2020 בארכיון Wayback Machine) באתר איגוד הכדורסל
* פרופיל השחקן באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל

הערות שוליים
------------

1. ↑  אמיר שיבי, אחרי שנה בלבד: גליל/גלבוע חזרה לליגה הראשונה, באתר One, ‏27 במאי, 2016
2. ↑  נשאר בבית: גל חלמיש חתם בקרית אתא, באתר סלאומית, ‏30 ביוני, 2017
3. ↑  גל חלמיש חתם בעירוני רעננה, באתר סלאומית, ‏8 ביולי, 2018
**מארק וסטון** (באנגלית: **Mark Weston**; ‏ 30 במרץ 1905 - 29 בינואר 1978) היה אתלט בריטי אינטרסקס (בעל איברי מין נקביים וזכריים), שגודל כילדה. בשנות ה-20 כשהיה מוכר כאישה, היה אלוף בריטניה לנשים בהטלת כידון, בזריקת דיסקוס ובהדיפת כדור ברזל. וסטון זכה לכינוי "The Devonshire Wonder" בגלל הישגיו יוצאי הדופן.

באפריל ובמאי 1936 עבר שני ניתוחים להתאמה מגדרית, שינה את שמו הפרטי למארק, ופרש מספורט תחרותי.

ביוגרפיה
--------

וסטון נולד כאינטרסקס (בעל איברי מין נקביים וזכריים), שגודלה כילדה, בשם **מארי לואיז אדית' וסטון** (Mary Louise Edith Weston).

באליפות בריטניה שנערכה בשנת 1925 זכה וסטון במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בשתי ידיים (3.63 ק"ג) בתוצאה של 17.69 מטר.

במשחקי העולם לנשים שנערכו בגטבורג, שוודיה באוגוסט 1926 סיים וסטון במקום שישי בהדיפת כדור ברזל בשתי ידיים (סיכום שתי תוצאות של הדיפת כדור ברזל, אחת ביד ימין והשנייה ביד שמאל) בתוצאה של 18.78 מטר.

באליפות בריטניה שנערכה בשנת 1928 זכה וסטון במדליית זהב בהדיפת כדור ברזל בשתי ידיים (3.63 ק"ג) בתוצאה של 18.89 מטר ובשנת 1929 הוא זכה ב-3 מדליות זהב, בהדיפת כדור ברזל בשתי ידיים (3.63 ק"ג) בתוצאה של 19.04 מטר, בזריקת דיסקוס בתוצאה של 30.50 מטר ובהטלת כידון בתוצאה של 25.91 מטר.

ביולי 1936 נישא וסטון לאלברט מתילדה בריי ונודלו להם 3 ילדים. הוא עבד כמעסה. בשנת 1942 אחיו הארי שבעברו היה מוכר כ"הילדה", סבל מדיכאון לאחר הניתוח להתאמה מגדרית ותלה את עצמו.

וסטון נפטר ב-1978.

ראו גם
------

* טרנסג'נדריות ואינטרסקסואליות בספורט

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מארק וסטון** בוויקישיתוף
* Vanessa Heggie, Testing sex and gender in sports; reinventing, reimagining and reconstructing histories, National Center for Biotechnology Information, U.S. National Library of Medicine (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  BRITISH ATHLETICS CHAMPIONSHIPS 1919-1939, *gbrathletics.com*, (באנגלית)
2. ↑  FSFI WOMEN'S WORLD GAMES, *gbrathletics.com*, (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1151074713
* VIAF: 592151717046113900008
* WorldCat (עם VIAF): 592151717046113900008

 |
**סלמון סיבירי** (שם מדעי: *Hucho taimen*) הוא מין של דג ממשפחת הסלמוניים הנחשב לגדול שבסדרת הסלמונאים. הוא חי בנהרות של סיביר.

סלמון זה מצוי בנהרות הוולגה, פצ'ורה ומזרחה עד נהר יאנה (Yana River) בצפון, עד נהר אמור בדרום. ייתכן שהוא מצוי גם באזורים הארקטיים, בים הכספי או במונגוליה.

דג זה הוא הגדול שבמיני הסלמונים ואורכו מגיע ל-70–120 ס"מ ומשקלו ל-15–30 ק"ג בממוצע. אולם נתפסו פרטים בגודל של 180 ס"מ ומשקל 105 ק"ג. משקלו של הדג תלוי בגילו ובכמות המזון שהוא אוכל. דגים בני 55 יכולים לשקול מעל 40 ק"ג. צבעו אפור כהה עם סנפירים קצרים ולסת גדולה. 

דג זה מצוי בנהרות ובמים מתוקים ולא בים והוא אוכל דגים קטנים יותר.

ראו גם
------

* סלמון הדנובה - מין קרוב

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סלמון סיבירי** בוויקישיתוף
* סלמון סיבירי, באתר ITIS (באנגלית)
* סלמון סיבירי, באתר NCBI (באנגלית)
* סלמון סיבירי, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* סלמון סיבירי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* סלמון סיבירי, באתר FishBase (באנגלית)
* סלמון סיבירי, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  סלמון סיבירי באתר הרשימה האדומה של IUCN
נשיא ישראל ראובן ריבלין (מימין) נפגש עם סרקיסיאן בעת ביקור האחרון בישראל לרגל פורום השואה העולמי החמישי, ינואר 2020
**ארמן סרקיסיאן** או **סרגסיאן** (בארמנית: **Արմեն Սարգսյան**; נולד ב-23 ביוני 1953) הוא פוליטיקאי ודיפלומט ארמני, כיהן כנשיא ארמניה. מאפריל 2018 עד פברואר 2022. סרקיסיאן כיהן בעבר, בנובמבר 1996 - מרץ 1997, כראש הממשלה החמישי של ארמניה העצמאית. הוא פיזיקאי ומתמטיקאי בהכשרתו.

ביוגרפיה
--------

ארמן סרקיסיאן נולד בירוואן. הוא בוגר תואר ראשון בפיזיקה תאורטית ובמתמטיקה מהאוניברסיטה הממלכתית בירוואן. בשנים 1976 עד 1984 לימד באוניברסיטה והוא מייסדה של המחלקה למודלים ממוחשבים של מערכות מורכבות. בשנים 1989–1991 שימש פרופסור אורח באוניברסיטת קיימברידג'.

באוקטובר 1991 מונה לשגרירה הראשון של ארמניה בממלכה המאוחדת. במקביל שימש גם שגריר ארמניה לאיחוד האירופי, בלגיה, הולנד, לוקסמבורג וקריית הוותיקן. בשנים 1995 עד 1996 שימש שגריר לאיחוד האירופי ולנאט"ו.

בנובמבר 1996 נבחר לראש ממשלת ארמניה וכיהן בתפקיד עד מרץ 1997. בין הסיבות שהוזכרו להתפטרותו היו מחלוקת עם שר ההגנה וטיפולים שנאלץ לעבור עקב מחלה קשה.

ב-1998 מונה שוב לשגריר ארמניה בממלכה המאוחדת וכיהן בתפקיד עד אפריל 2000. לאחר מכן שימש יועץ לחברות בהם BP, אלקטל-לוסנט, טלפוניקה ומריל לינץ'. בשנת 2000 ייסד את "Eurasia House International", ארגון שנועד לקדם קשרים עסקיים, מחקר ופיתוח מדיני באירואסיה.

בספטמבר 2013 מונה בפעם השלישית לשגריר ארמניה בממלכה המאוחדת.

במרץ 2018 נבחר על ידי הפרלמנט הארמני לנשיא. הוא החל את כהונתו ב-9 באפריל 2018 וכיהן עד פברואר 2022.

הוא נשוי ואב לשני בנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארמן סרקיסיאן** בוויקישיתוף
* ארמן סרקיזיאן באתר Eurasia House International
* Entrepreneur, diplomat and ex-PM: Who is Armen Sarkissian, ‏news.am, ‏19 בינואר 2018
* ארמן סרקיזיאן באתר הפורום הכלכלי העולמי
* ארמן סרקיסיאן, ברשת החברתית פייסבוק

* ארמן סרקיסיאן, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* ארמן סרקיסיאן, ביישום טלגרם

* ארמן סרקיסיאן, ברשת החברתית אינסטגרם

* ארמן סרקיסיאן, סרטונים בערוץ היוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  נשיא ארמניה הודיע כי הוא מתפטר מתפקידו, באתר ynet
**גל בן-משה** (נולד בשנת 1985) הוא שף ישראלי הפועל כיום בגרמניה, בעל מסעדת prism בברלין המחזיקה בכוכב מישלן.

בן-משה הוא השף הישראלי השני שזכה בכוכב מישלן על מסעדה בבעלותו, אחרי מושיק רוט.

ביוגרפיה
--------

בן-משה נולד בראשון לציון בשנת 1985 וגדל בתל אביב, והחל את קריירת הבישול בתל אביב במסעדות השף מסה ואורקה.

מאוחר יותר, נדד בן-משה במסעדות בחו"ל לצורכי לימוד ורכישת ניסיון, כולל במסעדות עם כוכבי מישלן בלונדון ובשיקגו תחת השפים הידועים ג׳ייסון את׳רתון, מרקוס ווריינג וגראנט אייצ'ץ.

בשנת 2012 עבר בן-משה לברלין, ושנה לאחר מכן כבר פתח מסעדה בשם "גלאס", שכבר זכתה להמלצה של מדריך מישלן האדום, וכן ב-16 נקודות מטעם מדריך גו-מיו. במשך חמש שנים הוביל את המסעדה, עד שנאלץ לסגור אותה ב-2018.

לאחר שסגרו בן-משה ובת זוגו ג'קי, אותה הכיר בברלין, את מסעדת "גלאס", מצאו בני הזוג חלל חדש והקימו בנובמבר 2018 בהשקעה של פחות מחצי מיליון אירו את מסעדת prism, ביחד עם זוג גרמני שנהג לפקוד את מסעדתו הקודמת.

בשנת 2018 השתתף בן-משה בתוכנית הטלוויזיה על אנחנו על המפית.

במרץ 2020 הוענקה למסעדת prism שבבעלותו כוכב מישלן.

בשנת 2022 נבחר בן משה להוביל את המטבח של מסעדת פאסטל, הממוקמת במוזיאון תל אביב.

חיים אישיים
-----------

בן-משה חי עם בת זוגו ג'קי, ילידת ברלין ואוצרת יין במקצועה. בני הזוג ושלושת ילדיהם מנישואיה הקודמים של ג'קי גרים בכפר בברנדנבורג, מצפון לברלין.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר למנויים בלבד איתן לשם, יומיים אחרי שזכה במישלן הגיע הסגר, רגע לפני הפתיחה מחדש יש לו מה לומר עלינו, באתר הארץ, 6 במאי 2021
* ריטה גולדשטיין, ‏הכוכבים של גל, באתר ‏מאקו‏, 28 באוקטובר 2021
* אתר למנויים בלבד איתן לשם, גל בן משה זכה בכוכב מישלן בפעם הרביעית ברציפות, באתר הארץ, 5 באפריל 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  אסף אוני, היסטוריה קולינרית: כוכב מישלן לשף הישראלי גל בן משה בברלין, באתר גלובס, ‏3 במרץ 2020
2. 1 2 3 4 5 6  אסף אוני, "מתחיל לכוון לשני כוכבים": כך הגשים השף הישראלי גל בן משה את חלום המישלן, באתר גלובס, ‏7 במרץ 2020
3. 1 2  prismberlin
4. ↑  אנחנו על המפית עם ברק יחזקאלי | פרק 4 - השף גל בן משה, ברלין, באתר YouTube, ‏6 באוגוסט 2018
5. ↑  MICHELIN Guide, guide.michelin.com
6. ↑  תיקי גולן, כוכב מישלן בארץ: השף גל בן משה יהיה השף של מסעדת פאסטל, באתר ynet
**תיק קוליני** (בגרמנית: **Der Fall Collini**) הוא סרט דרמה גרמני משנת 2019, המבוסס על הרומן **פרשת קוליני** מאת פרדיננד פון שיראך שיצא לאור בשנת 2011.

עלילת הסרט
----------

עורך דין צעיר מתמנה להיות סנגור ציבורי של רוצח. הוא מגלה שיש לו קשר אישי לנרצח ושיש לרצח קשר לאירועים מן העבר הרחוק.

פרשת קוליני
-----------

הספר **פרשת קוליני** (מאת פרדיננד פון שיראך, הוצאת ידיעות ספרים, מגרמנית: נועה קול, 2013) מבוסס על אירוע אמיתי ודן באופן בו מערכת המשפט הגרמנית הגנה על רוצחים נאצים מפני משפט. הוא מבוסס באופן חלקי על פרשה שכונתה **הקצב מגנואה**, שארעה בזמן מלחמת העולם השנייה. קצין אס.אס בשם פרידריך אנגל ציווה להוציא להורג 59 אזרחים איטלקים כעונש על הריגתם של 5 חיילים גרמנים בידי פרטיזנים .

בגרמניה בשנת 1968 חוקק חוק התיישנות על מקרי הרצח שבוצעו על ידי מפקדים זוטרים בתקופת הרייך השלישי. החוק כונה על שם אדוארד דרהר ששימש תובע מחוזי ראשי באינסברוק בזמן המלחמה. בסיום המלחמה הוא הורד בדרגה אך כעבור זמן מה הוא מונה לראש המחלקה הפלילית במשרד המשפטים הגרמני. החוק קבע שמפקדים זוטרים הוגדרו כמסייעים לרצח, כאלה שמילאו פקודות בלבד ולכן הם פטורים מעונש.

שחקנים ודמויות
--------------

* אלכסנדרה מריה לרה - יוהנה מאייר
* אליאס מ'בארק - קספר ליינן
* מנפרד זפטקה - הנס מאייר
* יאניס ניוונר - הנס מאייר הצעיר
* פרנקו נרו - פבריציו קוליני
* ריינר בוק - התובע הראשי

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של תיק קוליני (באנגלית)

* "תיק קוליני", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* "תיק קוליני", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)

* "תיק קוליני", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  גרמניה: שבע שנות מאסר ל"קצב מגנואה", באתר ynet
2. ↑  יובל אלבשן, "פרשת קוליני": פושעי כס המשפט, באתר הארץ, 2 בינואר 2013
**מִילָאן אָצִ'ימוֹבִיץ'** (בסרבית קירילית: **Милан Аћимовић**, בסרבו-קרואטית: **Milan Aćimović**;‏ 31 במאי 1898, פינוסאווה, בלגרד רבתי, ממלכת סרביה-25 במאי 1945, רכס זֶלֶנְגוֹרָה בבוסניה, יוגוסלביה הדמוקרטית הפדרלית) היה פוליטיקאי סרבי, משתף פעולה עם הנאצים, אשר כיהן כשר הפנים מטעם ממשלת הבובות של מילאן נדיץ' - ממשלת ההצלה הלאומית במלחמת העולם השנייה בשלהי 1944, לאחר שחרור בלגרד על ידי כוחות הפרטיזנים של טיטו, הצטרף לכוחות הצ'טניקים ונהרג בקרב עם כוחות הפרטיזנים.

קורות חייו
----------

מילאן אצ'ימוביץ' נולד בעיירה פינוסאווה הסמוכה לבלגרד, אשר הפכה ברבות הימים לפרבר שלה. ב-1923 סיים תואר במשפטים באוניברסיטת בלגרד. בשלהי 1938 מונה לשר הפנים של ממלכת יוגוסלביה. הוא קיים קשרים הדוקים עם הנס הלם הנספח המשטרתי הגרמני בבלגרד וככל הנראה שימש לו מודיע. בפברואר 1939 הודח מכהונתו והושם במעצר בית. הוא שוחרר באוגוסט 1940.

ב-1 במאי 1941, לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית מינו הנאצים ממשלת קומיסרים זמנית ואצ'ימוביץ' מונה לראש הממשלה ולקומיסר לענייני פנים. לאחר תחילת פעולות הגרילה נגד הגרמנים החליטו שלטונות הכיבוש להקים מחנה ריכוז לאסירים פוליטיים. האראלד טורנר ראש המנהל האזרחי מטעם הגרמנים הנחה את אצ'ימוביץ' להקים את מחנה הריכוז באנייצה וזה הטיל את הביצוע בפועל על דראגומיר יובאנוביץ'. אצ'ימוביץ' נחשב לפוליטיקאי "אפור" ולא זכה לאהדה ציבורית רחבה ועל כן מינו הגרמנים את הגנרל מילאן נדיץ' לראש "ממשלת ההצלה הלאומית" ואצ'ימוביץ' מונה רשמית לשר הפנים.

אצ'ימוביץ' תמך בסתר במחתרת הצ'טניקים. הגרמנים חשדו בו ובפעולותיו, ולבסוף ב-10 בנובמבר 1942 הועבר מתפקידו ובמקומו מונה הקולונל טנסיה דיניץ'. עם זאת, נותר בקשרים טובים עם השלטונות הגרמניים. באוקטובר 1944 שחררו כוחות הפרטיזנים של טיטו את בלגרד ואצ'ימוביץ' נמלט מהעיר. הוא הצטרף לכוחות הצ'טניקים ומצא את מותו בקרב מול כוחותיו של יוסיפ ברוז טיטו ברכס זֶלֶנְגוֹרָה אשר באזור בוסניה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מילאן אצ'ימוביץ'** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  ג'ני לבל, **עד הפתרון הסופי, היהודים בבלגראד 1541–1942**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2006, עמוד 286, 303-302.
2. ↑  מנחם שלח (עורך), **תולדות השואה - יוגוסלביה**, הוצאת יד ושם, ירושלים, 1990, עמוד 50.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1019135182
* ISNI: 0000 0000 2823 8476
* LCCN: n85354380
* VIAF: 13772645
* WorldCat: lccn-n85354380

 |
**דברים שבעל פה אי אתה רשאי לכותבן** הוא האיסור לכתוב את התורה שבעל פה. מעיקר הדין, אסור היה לכתוב כל דבר תורה נוסף על התנ"ך, וכל שאר הפירושים, החידושים וההלכות צריכים להאמר בעל פה בלבד. ברבות השנים, בשל הכלל עת לעשות לה' הפרו תורתך, התירו לכתוב דברי תורה, כי ראו שאיסור הכתיבה עלול להוביל לשכחת התורה. כיום, נוהגים לכתוב דברי תורה ללא הגבלה.

מקור הדין
---------

מקור הדין הוא במקרא על פי פירוש התלמוד:

> 
> ויאמר ה' אל משה כתב לך את הדברים האלה, כי על פי הדברים האלה כרתי אתך ברית ואת ישראל
> 
> 
> 
> — ספר שמות, פרק ל"ד, פסוק כ"ז
> 

> 
> דרש רבי יהודה בר נחמני מתורגמניה דרבי שמעון בן לקיש: כתיב 'כתב לך את הדברים האלה' וכתיב 'כי על פי הדברים האלה'.הא כיצד? דברים שבכתב אי אתה רשאי לאומרם בעל פה, ודברים שבעל-פה אי אתה רשאי לאומרם בכתב
> 
> 
> 
> — תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ס', עמוד ב'
> 

רבי יהודה בר נחמני דורש מהשינוי בפסוק בין כתיבה לבין אמירה בעל פה את ההלכה שדברים שבכתב אי אתה רשאי לאומרם בעל פה ואילו דברים שבעל פה אי אתה רשאי לכתוב אותם.

ישנה מחלוקת בפוסקים, האם איסור זה הוא מדאורייתא או מדרבנן או שאין בדבר איסור ממש.

דין האיסור
----------

### טעם האיסור

בטעם האיסור נחלקו המפרשים:

* הר"ן כותב שהטעם בכך הוא שלא ניתן לרדת לעומק הביאורים של התורה שבכתב כי אם על ידי מלאכת הלימוד של רב לתלמיד. אילו היו הדברים נכתבים בכתב, הייתה אפשרות של מכשול בכך שהתלמיד יסתפק ברמת הבנה הנקנית מן הכתובים, אף על פי שהבנה זו איננה שלמה.
* ר' צדוק הכהן מלובלין כתב שהמילה הכתובה אינה יכולה לכלול את עומקה של המילה המדוברת. לדבריו, המילה עוצמתה של המילה המדוברת היא בכך שהדיבור נובע מ"מעמקי הלב", ואילו דברים כתובים אינם יכולים לרדת לאותו עומק.
* הרב יהודה גרשוני כתב שהאיסור לכתוב תורה שבעל פה הוא בשביל שלא לעשות קיום מוחלט לפירוש התורה, אלא 'שתהיה התורה חיה עם האומה ומתפתחת עמה', כלומר שהחכמים בכל דור ודור יוכלו לפרש את התורה לפי השגתם.

### היתרים לאיסור

* רש"י - דבר של חידוש מותר באופן פרטי.
* הנצי"ב מוולוז'ין - מותר כתיבה לצורך היחיד, אך לא לשם לימוד ופרסום ברבים.

ההיתר לאיסור
------------

חז"ל ראו שבמהלך הדורות נתקשו אנשים לדבוק בתלמוד תורה ולקיים את מצוותיה דבר שמעמיד בסכנה את שלמותה ודיוקה של התורה שבעל פה. מפני זה פסקו חכמים שהצורך לפקח על שמירתה של תורה דוחה את איסור כתיבתה, ודרשו זאת מלשון הכתוב: "עת לעשות לה' הפרו תורתך" (ספר תהלים, פרק קי"ט, פסוק קכ"ו).

חז"ל דרשו את המילים במובן של "עת לפעול למען ה', כיוון שהפרו העם את התורה". כדי להקל על לימוד התורה וקיומה, הותר ללמד את התורה שבעל-פה מתוך הכתב:"מוטב תיעקר תורה, ואל תשתכח תורה [כולה] מישראל" (תלמוד בבלי, מסכת תמורה, דף י"ד, עמוד ב').

ראו גם
------

* דברים שבכתב אי אתה רשאי לאמרם בעל פה
* עת לעשות לה' הפרו תורתך
* עבירה לשמה

לקריאה נוספת
------------

* מיכאל ויגודה, כתיבת התורה שבעל-פה - איסור שהפך למצווה באתר דעת

הערות שוליים
------------

1. ↑  רבי אליעזר ממיץ, ספר יראים, מצווה רס"ח, באתר אוצר הספרים היהודי השיתופי.
2. ↑  כרך סוטה מט:, **תוספות רא"ש**
3. ↑  כרך מגילה, יד, א מדפי הרי"ף, **חידושי הר"ן**
4. ↑  **מחשבות חרוץ**, עמ' קיג
5. ↑  י' גרשוני, **בירור במקורות דמוקרטיה ויהדות וזכויות העם**, ירושלים תש"ן, עמ' תרכב
6. ↑  רש"י, מסכת שבת, דף ו', עמוד ב'
7. ↑  ג, אות י, **קדמת העמק**
הרב ד"ר **דוד אוֹקְס** (Ochs;‏ ל' בכסלו ה'תרס"ה, 1904 – י"ז בתשרי ה'תשל"ה, 1974) היה רבהּ האחרון של לייפציג ורבה של קהילת "חוג הנוער הדתי - איחוד שיבת ציון" בתל אביב. מנהלו הראשון של בית הספר התיכון צייטלין בתל אביב.

ביוגרפיה
--------

אוקס נולד בקלן שבגרמניה. לאחר שהשלים את לימודי הדוקטורט באוניברסיטת וירצבורג למד בבית המדרש לרבנים בברלין. נישא לגרדה, בת למשפחת ראו (Rau).

בשנת 1932 עברו בני הזוג לקניגסברג שבמזרח גרמניה, שם קיבל הרב אוקס מינוי כרב הקהילה האורתודוקסית הנפרדת. בשנת 1936 עברו מקניגסברג ללייפציג, לשם הוזמן בשל פרישתו של הרב המקומי ד"ר אפרים קרליבך. הרב אוקס היה רבה האחרון של לייפציג. אשתו שימשה כיו"ר תנועת הנוער ברית חלוצים דתיים בלייפציג.

בליל הבדולח סיכן הרב אוקס את חייו כאשר נכנס לבית הכנסת הבוער כדי להציל את ספרי התורה מתוך הלהבות. למחרת נעצר על ידי הגסטפו ונשלח לבוכנוואלד. אשתו הצליחה להביא לשחרורו תוך התחייבות כי יעזבו את גרמניה בתוך שבוע. בני הזוג עברו ללונדון ובראשית 1939 עלו לארץ ישראל והתיישבו בכפר הנוער הדתי שבכפר חסידים.

בשנת 1946 עברו בני הזוג לתל אביב. הרב אוקס כיהן כרב קהילת "חוג הנוער הדתי - איחוד שיבת ציון", היה בצוות ההקמה והמנהל הראשון של בית הספר צייטלין. רעייתו הייתה ממקימי עמותת "רעות – שרות נשים סוציאלי".

בשנת 1956 התמנה למפקח על בתי הספר התיכוניים במשרד החינוך. בשנת ה'תשכ"א הוזמן בידי אוניברסיטת בר-אילן להקים את המחלקה לחינוך. מאז ועד פטירתו היה מרצה במחלקה לחינוך, ובהמשך גם במחלקה לתלמוד.

בשנת ה'תשל"א (1971), לאחר פרישתו לגמלאות, הוענק לו פרס החינוך של עיריית תל אביב.

בשנת 2002 הוקדש בית הכנסת של "בית שלום" לזכרם של דוד וגרדה אוקס. בנוסף, נקראה על שמו הקתדרה לחקר דרכי ההוראה של לימודי הקודש באוניברסיטת בר-אילן.

לקריאה נוספת
------------

* מרדכי אליאב, "הרב ד"ר דוד אוקס זצ"ל – קווים לדמותו", בתוך: ספר הזיכרון **מכתם לדוד**, אוניברסיטת בר-אילן, תשל"ו.
* רפאל בנימין פוזן, "קוים לדמותו של הרב ד"ר דוד אוקס", **שמעתין** 14 (טבת תשל"ה). נדפס מחדש בתוך: **וימצא כתוב**: מעזבונו של הרב רפאל פוזן ז"ל, ירושלים תשע"ז, עמ' 40.

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד אוקס (1904-1974), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  חיים נחתומי, הגסטפו תיעד את פעילות "ברית החלוצים הדתיים" בגרמניה, בעיתון הצופה
2. ↑  מפעל שהיה חלק מעליית הנוער - תנועה ציונית שהוקמה בגרמניה במטרה להעלות צעירים יהודים לארץ ישראל ולהכשיר אותם לעבודה חקלאית.
3. ↑  מינויים במשרד החינוך והתרבות, הצופה, 17 בספטמבר 1956

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007296274505171
* GND: 1235714098
* ISNI: 0000 0000 6875 7852
* LCCN: n98098344
* NTA: 258979550
* VIAF: 97307522
* WorldCat: lccn-n98098344

 |
**נובומוסקובסק** (באוקראינית Новомосковськ, ברוסית Новомосковск) היא עיר במחוז דניפרופטרובסק באוקראינה, על גדת הנהר סמרה, מיובלי דנייפר. העיר ידועה בקתדרלת השילוש הקדוש שנבנתה ב-1778 מעץ וללא מסמרים.

היסטוריה
--------

באזור העיר נמצאו עדויות להתיישבות בני אדם באלף השלישי לפני הספירה. חפירות ארכאולוגיות שייכו את המקום לתקופת הברונזה. בחפירות באזור בשנות השלושים של המאה ה-20 נמצאו כלי נשק וכלי קדרות שהשתייכו למספר תרבויות מקומיות בהן התרבות הסרובנית (אנ') והתרבות היאמנית (אנ').

במאה ה-17 ייסדו קוזאקים יישוב בשם סמרצ'יק (Самарчик) על גדות נהר הסמרה בסמוך ליישובי הסיץ' הזפורוז'י כדי לסייע בהגנת רוסיה הצארית מפלישות הטטרים. מיישוב זה התפתחה העיר נובומוסקובסק. במחצית הראשונה של המאה ה-18 נבנו במקום ביצורי מגן. באותה תקופה חיו במקום כ-9,200 תושבים. בתחילה הייתה פרנסתם על החקלאות, ולקראת סוף המאה ה-18 התווסף המסחר כמקור פרנסה. ב-1774 תמכו תושבי היישוב במרד פוגצ'וב.

בסוף המאה ה-18 ובתחילת המאה ה-19 היו בתי העיר בנויים מעץ. עקב הצפות הועברו חלק משכונות העיר לאזורים גבוהים יותר על גדת הנהר. פרנסתם של תושבי העיר הייתה על תוצרת חקלאית ועל מעט מפעלי תעשייה קלה, בהם תעשיית עור, נפחות ותעשיית עץ. בתקופה זו נערכו בעיר שלושה ירידים מסחריים אזוריים מדי שנה.

בתקופת מהפכת 1905 הייתה העיר מוקד לפעילות מחאה של פועלים שדוכאה על ידי כוחות הצאר. ערב מלחמת העולם הראשונה התאוששה כלכלת העיר, בין היתר עקב הנחת מסילת ברזל לחרקוב וחרסון. ב-1919, במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה שלאחר המהפכה הקומוניסטית, השתלטו מהפכנים קומוניסטים על העיר והעיר סופחה לאוקראינה שתחת השלטון הסובייטי.

ערב מלחמת העולם השנייה הואצה התפתחותה הכלכלית של העיר. שירות אוטובוסים סדיר החל לפעול בעיר בשנת 1927. בשנות ה-30 נבנו בעיר מפעלי מתכות שונים בהם עבדו כ-6,000 פועלים.

בשנת 1963 סגרו השלטונות הסובייטיים את קתדרלת השילוש הקדוש ופתחו במקומה מוזיאון. בשנת 1988 חזרה הקתדרלה לפעול כמוסד דתי.

יהודים
------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
ערב פלישת גרמניה לברית המועצות היו בעיר כ-750 יהודים. הגרמנים כבשו את נובומוסקובסק בספטמבר 1941. בדצמבר הקימו גטו ובמרס 1942 רצחו את רוב יושביו בירי, ליד העיר. הצבא האדום כבש את העיר בספטמבר 1943.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נובומוסקובסק** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של נובומוסקובסק
* נובומוסקובסק (Novomoskovsk), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* נובו מוסקובסק במיזם "הסיפורים שלא סופרו - אתרי רצח יהודים בשטחי ברית המועצות הכבושים", באתר "יד ושם" (באנגלית)
* אלכסנדר קרוגלוב (רו') ומרטין דין (אנ'), נובומוסקובסק, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק B, עמ' 1630–1631), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
* נובומוסקובסק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007418452205171
* LCCN: n2010026738
* WorldCat (עם LCCN): n2010-026738

 |
**הנרי אונגר** (בגרמנית: **Henry Ungar**;‏ ינואר 1906 - יולי 1991) היה רופא, פרופסור לפתולוגיה, ממייסדי המכון הפתולוגי ובית הספר לרפואה בירושלים.

קורות חיים
----------

אונגר נולד בברלין שבגרמניה. למד וסיים את לימודי הרפואה באוניברסיטת ברלין, ובשנת 1932 החל בהתמחות בלימודי הפתולוגיה. בשנים 1933-1934 עבד במכון הפתולוגי של אוניברסיטת ברלין. לאחר עליית הנאצים לשלטון פוטר אונגר בשל חוקי הגזע, ומייד לאחר מכן עזב את גרמניה עם משפחתו.

בשנים 1934-1935 סיים את התמחותו בפתולוגיה בבית החולים מונטיפיורי בניו יורק. לאחר עלייתו לארץ ישראל בסוף שנת 1935, הצטרף לצוות העובדים של המכון הפתולוגי של בית החולים הדסה בהר הצופים בירושלים.

בעקבות מלחמת השחרור ופינוי בית החולים הדסה מהר-הצופים בשנת 1948, ארגן אונגר את המכון הפתולוגי הזמני שפעל במבנים מאולתרים במרכז ירושלים. הוא גם השתתף בוועדת הבנייה של בית החולים הדסה, והמכון הפתולוגי שתוכנן ונבנה בעין כרם. עם הקמת בית הספר לרפואה בירושלים בשנת 1949, נתמנה אונגר למרצה בכיר, והחל ללמד סטודנטים לרפואה. משנת 1950 ועד לפרישתו בשנת 1976, ניהל פרופ' אונגר את המכון הפתולוגי.

בנוסף להתעניינותו במקצוע הפתולוגיה, היה אונגר חבר במרכז ההסתדרות הרפואית, והשתתף בקביעת ההחלטות היסודיות של גוף זה, ובתקופה מסוימת אף היה יושב ראשה.

לאחר פרישתו מניהול והוראה, המשיך אונגר לעסוק במחקר מדעי על לפטירתו ביולי 1991. הנושא המרכזי במחקרו הניסויי היה הפתולוגיה של הכבד. בחלק הטכני של מחקרו ובפיתוח שיטות הסטו-כימיות נעזר באשתו רות, שעבדה איתו כאסיסטנטית. תחום מחקר נוסף של אונגר היה מחקר אפידמיולוגי של הסתיידות העורקים אותו ערך בסיוע של מכוני הבריאות NIH האמריקניים.

הכנוס המדעי של ההסתדרות הרפואית העברית בארץ ישראל, שנת 1939
-----------------------------------------------------------

בתאריכים 31 במאי – 1 ביוני לשנת ה'תרצ"ט 1939 נערך בבית הבריאות ע"ש שטראוס ברחוב צ'נסלור, בירושלים כנס רפואי-מדעי שארגנה ההסתדרות הרפואית העברית בא"י. בכנס השתתפו מרבית מבכירי הרופאים בארץ ישראל לתקופה. ראו: ד"ר אונגר (ירושלים): מחלות ריבמטיות של הלב (ישיבה ב', יום ד', הרצאה, 31 במאי).

* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

* דף מרצה באתר אוניברסיטה העברית

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר "Billiongraves"
2. ↑  תוכנית הכינוס המדעי של ההסתדרות הרפואית העברית בא"י לשנת ה'תרצ"ט 1939, 30 במאי – 1 ביוני בבית הבריאות ע"ש שטראוס
3. ↑  תוכנית הכנוס המדעי של ההסתדרות הרפואית העברית בא"י לשנת ה'תרצ"ט 1939, 30 במאי – 1 ביוני בבית הבריאות ע"ש שטראוס רחוב צ'נסלור, ירושלים. בין המשתתפים (לפי א'-ב'): הנרי אונגר, יצחק איצקוביטש, מקס בוכמן, יחיאל קרל גוגנהיים, אדוארד גורדון יוסף (ג'וזף), בנו גרינפלדר, אברהם דרוקמן, פריץ דרייפוס, פנחס וייל, חיים ארנסט ורטהיימר, פליכס זולמן, יעקב זס, רפאל משה חפץ, לודוויג פרדיננד מאייר, פליקס מנדל, דוד מרגלית, מכס מרכוס, אריה סדובסקי, רוברט פישר, יוסף פרגר, ברנרד צונדק, גאורג צונדק, הרמן צונדק, יוליוס קליברג, שמעון רוזנבאום, יהודה לייב רוקח, משה רחמילביץ'

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007412769005171
* GND: 125589735
* ISNI: 0000 0000 1327 3789
* VIAF: 10812225
* WorldCat: viaf-10812225

 |
**אמבר** (באנגלית: **Forever Amber**) הוא סרט דרמה רומנטית אמריקאי משנת 1947 בבימויו של אוטו פרמינגר, עם לינדה דרנל וקורנל ויילד בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס באופן חופשי על רב המכר "לנצח אמבר" של קתלין וינזור (אנ') משנת 1941. הספר הושווה בזמנו לחלף עם הרוח של מרגרט מיטשל והיוצרים רצו לשחזור את ההצלחה של הסרט עם ויוויאן לי ולאחר חיפושים מאומצים בחרו בלינדה דרנל.

סיפור המתבסס על אירועים היסטוריים כמו מהפכת מלחמת האזרחים האנגלית, המגפה הגדולה של לונדון, השרפה הגדולה של לונדון, המלך צ'ארלס השני ועוד. צעירה כפרית רוצה לעשות את כל הדרך עד למיטתו של המלך באמצעים לא כל כך מוסריים. הספר והסרט היו מוחרמים לכן זמן מה בכמה ערים בארצות הברית.

הבמאי הראשון של הסרט היה ג'ון סטאהל (אנ') אך הוא הוחלף לאחר 39 ימי צילום על ידי אוטו פרמינגר.

הסרט היה מועמד לפרס אוסקר לפסקול המקורי הטוב ביותר. הוא לא הגשים את התקוות שתלו בו.

תקציר העלילה
------------

שנת 1644, מלחמת אזרחים משתוללת באנגליה לאחר עליית אוליבר קרומוול. אזרחים שנסים מהמלחמה לאזור הכפרי, משאירים תינוקת ליד אחת הבתים, עטופה בשמיכה ועליה רקום "אמבר". משפחת כפריים מאמצת את היתומה הנקראת אמבר על שום צבע הענבר של עיניה.

שנת 1660, אמבר (לינדה דרנל) בת 16 ואביה המאמץ רוצה להשיא אותה לאחד מבחורי הכפר אבל היא מסרבת ושואפת לגדולות. לכפר מגיעים חיילים ובראשם הקצינים ברוס קרלטון (קורנל ויילד) וחברו, לורד אלמסבורי (ריצ'רד גרין). אמבר מבקשת מברוס שייקח אותה ללונדון אך הוא מסרב. היא מגיעה ללונדון בכוחות עצמה, נפגשת עם ברוס והם מתעלסים.

ברוס עוזב אותה למחרת לעיסוקיו כפריבטיר באישור המלך. הוא משאיר לה מאתיים פאונדס אך נוכלים גוזלים ממנה את הכסף, היא נכנסת לחובות ונשפטת למאסר בכלא ניוגייט. שם היא מתוודעת לפושע בשם בלק ג'ק (ג'ון ראסל) שמתאהב בה. אמבר בהריון ומצבה קשה. הפושע בורח יחד אתה, מביא אותה למאורת עבריינים שם היא יולדת את בנה ברוס. היא עוזרת לו בשוד, מפתה אנשים עשירים ואז בלק ג'ק שודד אותם. באחת הפעולות הוא נתפס ונהרג ואמבר מצליחה להימלט. היא מוצאת מקלט אצל קפיטן רקס מורגן (רקס לנגן) שמתאהב בה, מסכים להציל אותה ולהפוך אותה לשחקנית. בהופעותיה היא מתוודעת למלך צ'ארלס השני (ג'ורג' סנדרס) שמוקף בפילגשים.

ברוס חוזר ואמבר עדיין אוהבת אותם. מורגן מפתיע אותם במצב אינטימי ומזמין את ברוס לדו-קרב. ברוס נענה להזמנה והורג אותו. אמבר נשארת לבד עם המשרתת שלה נאן (ג'סיקה טנדי). מחוסר ברירה היא נענית להצעתו של הרוזן רדקליף (ריצ'רד היידן), אלמן מבוגר ומתחתנת איתו.

עדיין היא מאוהבת בברוס אבל כשהיא שומעת שהוא חולה מאוד בדבר שפרץ על אנייתו, היא עוזבת את רדקליף, מטפלת בברוס הגוסס ומצילה אותו. ברוס חוזר לוירג'יניה וצ'ארלס השני מחזר אחרי אמבר למורת רוחו של רדקליף. פורצת דליקה ענקית בלונדון. רדקליף נועל את אמבר בחדרה אך משרת נזעם פורץ אל הדלת, מציל את אמבר ומשליך את רדקליף ללהבות.

כעת אמבר היא אלמנה פנויה והופכת לפילגשו של צ'ארלס. ברוס חוזר לאנגליה עם אשתו קורינה וצ'ארלס מפסיק את קשריו עם אמבר. לפי רצונו של ברוס הצעיר, הוא עובר לגור עם אביו בארצות הברית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אמבר** בוויקישיתוף

* "אמבר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "אמבר", באתר AllMovie (באנגלית)
* "אמבר", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "אמבר", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* אמבר, באתר TCM
* קדימון ל"אמבר", באתר יוטיוב
* הנושא הראשי במוזיקה ב"אמבר", באתר יוטיוב
**אוֹלוֹדוּם** (**Olodum**) היא קבוצה תרבותית הפועלת בקרב הקהילה האפרו-ברזילאית בעיר סלבדור, בירתה של מדינת המחוז באהיה שבברזיל. 

מתופפי אולודום
אולודום נוסדה בשנת 1979 כקבוצה בשם "הגוש האפרו קרנבלי של סלבדור" במטרה מוצהרת להילחם בגזענות, לעודד את ההערכה העצמית והגאווה בקרב האפרו-ברזילאים ולפעול למען זכויות האזרח של קבוצות שוליים. כיום היא מוכרת על ידי ממשלת באהיה כארגון לא ממשלתי הפועל לתועלת הציבור. הקבוצה מקיימת פעילויות תרבות, בעיקר בתחומי המוזיקה והתיאטרון, שבהן משתתפים ילדים ובני נוער תושבי סלבדור: במהלך השנים היו חברים בה אלפי אנשים ורבים עוד יותר נטלו חלק בפעולותיה. מדי שנה משתתפת הקבוצה בקרנבל. קבוצת המוזיקה של אולודום - הלהקה (a banda) המורכבת ממתופפים ונגני כלי הקשה שונים, מנגנת מוזיקה אפריקנית קצבית ומשלבת בה רגאיי ומקצבים לטיניים כמו סמבה. מאז שנת 1987 הוציאה הלהקה אלבומים רבים. שנת 1990 הייתה שנה של חשיפה עולמית: פול סיימון הקליט עם אולודום את "The Obvious Child" ("הילד הברור מאליו"), אחד משירי אלבומו "Rhythm of the Saints" ("מקצב הקדושים"); הקליפ לשיר צולם בפֶּלוֹרִינְיוּ, שהוא הרובע העתיק של העיר סלבדור. בשנת 1995 השתתפה הלהקה בקליפ של מייקל ג'קסון שהוכן לשיר "They Don't Care About Us" ("לא אכפת להם מאתנו"). "גרסת אולודום" של השיר, שמתאימה את עצמה לקצב התיפוף של הלהקה, הפכה פופולרית יותר אף מן הגרסה המקורית שבאלבום. אולודום שיתפה פעולה עם אמנים נוספים, ובהם קייטנו ולוזו, דניאלה מרקורי, הרבי הנקוק, ויין שורטר וג'ימי קליף.

דיסקוגרפיה
----------

* *(Egito Madagáscar (1987*
* *(Núbia Axum Etiópia (1988*
* *(Do Nordeste do Saara ao Nordeste Brasileiro (1989*
* *(Da Atlantida á Bahia... O Mar é o Caminho (1991*
* *(A Música do Olodum (1992*
* *(O Movimento (1993*
* *(Filhos do Sol (1995*
* *(Sol e Mar - Olodum ao Vivo Em Montreax (1995*
* *(Roma Negra (1996*
* *(Liberdade (1997*
* *(Best Of Olodum (1997*
* *(A Música do Olodum - 20 Anos (1999*
* *(2001) Serie Warner 25 Anos*
* *(Olodum Pela Vida (2003*
* *(2003) Latin Essentials, Vol. 7 - Olodum*
* *(Best Of Olodum (2005*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אולודום** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אולודום

* אולודום, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* אולודום, באתר Discogs (באנגלית)

* אולודום, באתר Songkick (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb13953595s (data)
* GND: 10151536-4
* ISNI: 0000 0001 0668 7032
* LCCN: no98025788
* MusicBrainz: 6171965e-3875-4101-bf19-688e1317d90d
* RERO: 02-A006038042
* VIAF: 144087565
* WorldCat: lccn-no98025788

 |
**ספריא** (באנגלית: **Sefaria**) הוא מלכ"ר המפעיל אתר אינטרנט המשמש כספרייה דיגיטלית מקוונת של טקסטים יהודיים חופשיים ובקוד פתוח. היא נוסדה בשנת 2011 על ידי ברט לוקשפייזר (Brett Lockspeiser), לשעבר מנהל מוצר בחברת גוגל, והעיתונאי והסופר ג'ושוע פואר. הטקסטים ניתנים ברישיון שמאפשר הפצה לא מסחרית הן בעברית והן בתרגום. האתר מספק גם כלי ליצירת דפי מקורות.

היסטוריה
--------

ספריא הוקמה ב-2011, על ידי העיתונאי ג'ושוע פואר יחד עם ברט לוקשפייזר, לשעבר מנהל מוצר בגוגל. גרסת הבטא הראשונה יצאה לאור ב-2012, וב-2013 היא הפכה רשמית למלכ"ר, בעזרת מימון מקרן נתן, Jonathan and Tamar Koschitzky, וקרן ג'ים ג'וזף. ב-2015, היו כבר שתים-עשרה אפליקציות שעשו שימוש ב-API ובמסד הנתונים של ספריא, וחתמו על עסקה לשימוש בתרגומים שפורסמו בעבר על ידי הוצאת "אורים". האתר של ספריא עבר עיצוב מחדש ב-2016, לצד פרסום יישומים חדשים עבור iOS ו-Android, ותרגום מלא לאנגלית של פירוש רש"י על התורה. בשלב זה, היו למעלה מעשרה אנשים בצוות המקצועי של האתר. ציון דרך משמעותי לאתר הגיע ב-2017, עם הוצאת מהדורת ויליאם דוידסון לתלמוד, אשר כוללת את פירושו של הרב עדין אבן-ישראל (שטיינזלץ) בעברית ובאנגלית, תחת הרישיון CC BY-NC.

תוכן
----

לספריא יש ספרייה רחבת היקף של טקסטים יהודיים, ובכללם התנ"ך, התלמוד, סידורים, וכן יצירות חדשות יותר. התוכן של ספריא מגיע ממגוון מקורות: ספרים בנחלת הכלל נסרקים ומעובדים על ידי תוכנת OCR, ואחר כך מוגהים ומסודרים על ידי צוות מטעם האתר. מקורות מקוונים אחרים, כגון "בלכתך בדרך" משמשים גם הם כמקור. בנוסף, יש מוציאים לאור העובדים ישירות מול ספריא.

### תרגומים

לכמה יצירות, כגון התנ"ך והתלמוד, יש תרגומים לאנגלית. תרגומים אלו באו או ממיקור המונים, או ממוציאים לאור, או שהיו כבר בנחלת הכלל. כמה מהתרגומים בוצעו על ידי ספריא עצמה.

תכונות
------

### קישוריות

יצירות רבות מקושרות לפירושים שניתנו להן במשך הדורות. לדוגמה, לחיצה על קטע מכל סוג תפתח חלונית צד, המאפשרת למשתמש לצפות בפרשנות על הקטע.

### דפי מקורות

בונה דפי המקורות של ספריא מאפשר למשתמשים ליצור דף עם מקורות מתוך ספריא. ניתן להפוך את דפי המקורות לציבוריים, כך שיהיו זמינים עבור משתמשים אחרים; ניתן להוריד את דפי המקורות כקובץ PDF.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ספריא** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של ספריא
* ספריא, סרטונים בערוץ היוטיוב
* Sefaria-Export – טקסטים שיוצאו ממסד הנתונים של ספריא.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Maier, Lilly (8 בפברואר 2017). "You Can Now Read The Whole Talmud Online - For Free". *The Forward*. נבדק ב-25 ביולי 2017. `{{cite news}}`:  (עזרה)
2. ↑  Schifrin, Dan (11 ביולי 2014). "Locally fueled Sefaria project has radical ambitions for traditional Jewish texts". *J. The Jewish News of Northern California*. `{{cite news}}`:  (עזרה)
3. ↑  "אודות ספריא". *אתר ספריא*. נבדק ב-2018-04-21.
4. ↑  "Sefaria and Urim Publications Strike Unprecedented Agreement". *The Sefaria Blog* (באנגלית אמריקאית). 2015-02-11. נבדק ב-2017-10-04.
5. ↑  אתר בלכתך בדרך
6. ↑  "Content FAQ". *GitHub*. נבדק ב-4 באוקטובר 2017. `{{cite web}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 2866154801898256310006
* WorldCat (עם VIAF): 2866154801898256310006

 |
מצבה לזכר אמנת 77, שהוקמה בשנת 2017 בפראג במקום שבו בתאריך 6 בינואר 1977 (חמישה ימים אחרי פרסום האמנה) נעצרו על ידי המשטרה החשאית ואצלב האוול, פאבל לנדובסקי ולודביק ואצוליק, מבין מובילי האמנה ודובריה הראשונים
**אמנת 77** הייתה יוזמה אזרחית, שפורסמה בצ'כוסלובקיה הקומוניסטית בשנת 1977 ע״י קבוצת אינטלקטואלים בראשות ואצלב האוול ויאן פאטוצ'ק, שמתחה ביקורת על השלטון בארצם על כך שאינו מכבד את זכויות האדם והאזרח, בניגוד להתחייבויות שנטלה על עצמה הרפובליקה הסוציאליסטית הצ'כוסלובקית בעת חתימתה על הסכמי הלסינקי. היוזמה הייתה פעילה בין השנים 1977 ו-1992, שבמהלכן הצטרפו לחותמי האמנה הראשונים אלפים רבים נוספים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אמנת 77** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007259679505171
* BIBSYS: 90097624
* BnF: cb12208238z (data)
* CiNii: DA13793378
* GND: 4147599-9
* ISNI: 0000 0001 2290 8894
* LCCN: n86846166
* NKC: kn20021107001
* RERO: 02-A016551096
* SUDOC: 030724287
* VIAF: 188490056
* WorldCat: lccn-n86846166

 |
פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לערוך אותו. 

**בניין הממשל העירוני של טוקיו** (מכונה גם: Tochō) הוא קומפלקס בניינים, המכיל את מטה ממשלת מטרופולין טוקיו, האחראית על ערים, עיירות וכפרים המהווים את כלל מטרופולין טוקיו.

קומפלקס הבניינים שוכן בשינג'וקו וכולל שלושה מיבנים אשר תוכננו על ידי האדריכל קנזו טנגה. הגבוה מבין השלושה הוא בניין המטרופוליטן הראשי של טוקיו מספר 1, מגדל בגובה 243 מטרים, בעל 48 קומות שמתפצל לשני חלקים בקומה ה -33. לבניין יש גם שלושה מפלסים מתחת לפני הקרקע. תכנון הבניין נועד להידמות למעגל משולב, ובנוסף לעורר מראה של קתדרלה גותית. הבניין היה לבניין הגבוה ביותר ביפן בין השנים 1990 ל 1993. בטוקיו עצמה הוא היה הגבוה יותר למן הקמתו ב-1990 ועד שנת 2007.

שני הבניינים האחרים במתחם הם בניין אסיפת המטרופוליטן בטוקיו בן שמונה קומות (כולל קומה תת-קרקעית אחת), ובניין המטרופוליטן הראשי של טוקיו מספר 2, הכולל 37 קומות, לרבות שלוש מתחת לפני הקרקע.

שני סיפוני התצפית הפנורמיים, אחד בכל מגדל בקומה 45 (בגובה של 202 מטרים), פתוחים לציבור בלא תשלום, ומכילים חנויות מתנות ובתי קפה. סיפוני התצפית פתוחים בין השעות 9:30 – 23:00, אך שני סיפוני התצפית מחליפים את התאריכים בהם הם פתוחים.

היסטוריה
--------

הבניין תוכנן על ידי קנזו טנגה והושלם בדצמבר 1990, עלות הקמתו עמדה על 157 מיליארד ין (כמיליארד דולר אמריקני), שהגיעו מכסף ציבורי. הוא החליף את בית העירייה הישן ביורוקוץ', שנבנה בשנת 1957 ועוצב גם הוא על ידי טנגה, וכיום הוא מאכלס את אתר טוקיו אינטרנשיונל פורום.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בניין הממשל העירוני של טוקיו** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בניין הממשל העירוני של טוקיו (ביפנית)

* אתר האינטרנט הרשמי של בניין הממשל העירוני של טוקיו (באנגלית)
* בניין הממשל העירוני של טוקיו, ברשת החברתית אינסטגרם
* מפה המציגה את הבניינים וסביבתה
* מבני ממשלת מטרופולין בטוקיו
* מדריך לסיור בניין המטרופוליטן של טוקיו (ביפנית)
* תכונת CityMayors.com
* מודל תלת־ממדי של הבניין לשימוש ב-Google Earth
* מתחם ממשלת מטרופולין בטוקיו
* מידע על נגישות לכיסא גלגלים

הערות שוליים
------------

1. ↑  *Kenzo Tange: Multifaceted Colossus Who Mirrored the Era* (ביפנית). Nikkei Architecture – Nikkei BP. 2005. p. 118. ISBN 4-8222-0476-6.
2. ↑  "Tokyo Metropolitan Government Building Observatories". Tokyo Metropolitan Government. נבדק ב-6 באוקטובר 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  "About Tokyo Government Building – Tokyo Travel Guide | Planetyze". *Planetyze* (באנגלית). נבדק ב-2017-09-19.
ועדת העשור - היחידה למדליונים ומטבעות
ועדת העשור - מפתחון
ועדת העשור - סיכה
מדליית השיחרור, נחושת 61 מ"מ
**ועדת העשור** הייתה כינוייה של ועדה ממשלתית שהוקמה לקראת חגיגות העשור למדינת ישראל, ושמה המלא **הוועדה העולמית לאירועי שנת העשור**.

עם כניסתה של מדינת ישראל לשנתה התשיעית הוחלט ששנת העצמאות העשירית, 1958, תצוין באופן חגיגי במיוחד, בשיתוף יהדות התפוצות ותשמש בין השאר, כמנוף להעלאת קרנה של המדינה הצעירה בקרב האומות בכלל והקהילות היהודיות בפרט. חגיגות העשור נתפסו גם כהזדמנות להגביר את תחושת השותפות ואת הגאווה במדינה, בפרט עבור עולים חדשים. 

לצורך מימוש ההחלטה מינה ראש הממשלה דוד בן-גוריון, את ועדת העשור. לראשות הוועדה מונה מאיר וייסגל ולצידו את טדי קולק (מנכ"ל משרד ראש הממשלה) ומאיר דה שליט (סמנכ"ל במשרד ראש הממשלה והממונה על פעולות החוץ של ועדת העשור העולמית). אורה הרצוג שימשה מזכ"לית הוועדה. רוברט גרי התמנה למנהל המחלקה ליחסי ציבור של ועדת העשור. הוועדה הייתה ועדת היגוי וגוף שאיגד ועדות מקומיות ברחבי הארץ ובמספר ארצות באירופה ואמריקה. בשיא פעילותה העסיקה הוועדה מאות עובדים ומתנדבים. 

ועדת העשור החלה בפעולתה ביולי 1957, וסיימה את פעולותיה במאי 1959. פעולותיה כללו פעילויות שונות לעידוד התיירות, הבאת אמנים מחו"ל לרבות תזמורות, הופעות בלט ואופרה, ומגוון פעולות הסברה ברחבי העולם. 

אגף האירועים בוועדה, בראשות אהרן צבי פרופס, ארגן תערוכות של ציירים ופסלים יהודים מכל העולם ובנוסף יזם הקמת ועדות תרבות מקומיות לשם מימוש התוכניות השונות בתחום האמנות הפלסטית. במסגרת זאת גם נטלה ועדת העשור חסות על "תערוכת העשור". 

אורגנו קבוצות של עולים חדשים ליצירת והצגת אמנות אותנטית, כל עדה ומאפייניה התרבותיים, במסגרת "תערוכת התחביב" שמתקיימת מאז מדי שנה. 

חידון התנ"ך הפך למסורת מאז הוחל בו במסגרת חגיגות העשור למדינת ישראל. 

את שבוע הספר העברי במתכונתו הנוכחית יזם וערך לראשונה המשורר והסופר שלמה טנאי במסגרת ועדת העשור להקמת המדינה.

למעשה, ועדת העשור הייתה מעורבת ברוב האירועים הציבוריים והממשלתיים שהתרחשו בשנה זו, בין במימון ובין ביזום או פיקוח.

במסגרת פעולותיה גם הוכרז על הקמת מחלקה להנפקת מדליות (מדליונים) לציון שנת העשור. מחלקה זו הייתה למעשה חלק ממשרד ראש הממשלה וקבלה את הנחיותיה מועדת העשור. במסגרת זו הונפקו מספר מדליות עד להפיכת המחלקה לחברה הממשלתית בשנת 1961. מכירת המדליות על ידי ועדת העשור הניבה סכומים נאים עד כדי השפעה דרמטית על תקציב הוועדה.

מבין המדליות שהונפקו נציין את המדליה הראשונה "ישראל המשוחררת" שבעיצובה נעשה שימוש במוטיבים שהופיעו ע"ג המטבע הרומי "יהודה השבויה" שנופקה לציון כיבוש ירושלים וחורבן הבית.

במהלך הכנותיה של הוועדה לשנת העשור, עוררו פעילויותיה ותוכניותיה גם ביקורת, כפי שתיאר זאת וויסגל בראיון שנערך בתקופת עבודת ההיערכות: : "מאשימים אותי שאני מנהל את העניינים בצורה "גויית"...שאני מעסיק רק עובדים דוברי אנגלית.. שאני מנסה לארגן הפקה הוליוודית במקום חגיגות עשור לישראל". וייסגל טען עוד כי אין מבינים את החשיבות והמשמעות של רעיון חגיגות העשור וכי בכוונתו לשתף את כלל האזרחים והארגונים בחגיגות, אם כמשתתפים ואם כצופים.

ב-15 במאי 1959 התפרסמה בעיתון דבר הידיעה על סיום פעילותה של ועדת העשור.

קישורים חיצוניים
----------------

* סדרה: הנהלת ועדת העשור בארכיון המדינה
* תת-חטיבה: ועדת העשור הארכיון המדינה

הערות שוליים
------------

1. 1 2  ת. לויטה, "עשור" של מאיר ווייסגאל, מעריב, 13 באוקטובר 1957
2. ↑  ענבר טויזר, מסורת בכחול לבן: ההיסטוריה של אירועי יום העצמאות, באתר ynet
**קַפַּאן** (בארמנית: **Կապան**, בעבר נקראה קפאן (פ' רפויה); ובפרסית נקראה העיר בעבר: **معدن**, מאדאן) היא העיר הגדולה ביותר ובירת מחוז סיוניק בדרום-מזרח ארמניה, 316 ק"מ דרומית לירוואן ו-80 ק"מ מהגבול עם איראן. העיר נמצאת על מורדותיו הצפוניים של הר קאסטפ (אנ'), בעמק נהר ווגג'י, יובלו של נהר אראס. נכון ל-1 בינואר 2010 מוערך כי בעיר מתגוררים 45,488 תושבים ובמפקד שנערך בשנת 2001 נמנו בעיר 45,711 תושבים.

היסטוריה
--------

האזכור ראשון להתיישבות במקום הוא מן המאה ה-5, אך העיר עלתה לגדולה במאה ה-10, כשהנסיך סמבט השני, שליט המחוז עבר לעיר והפך אותה לבירת ממלכתו החדשה. העיר חרבה כליל ב-1103 בידי הכובשים הסלג'וקים. וב-1170 האזור כולו עבר לשליטת שושלות טורקמניות ופרסיות.

בתחילת המאה ה-18, בן העיר דוויט בק הנהיג מהפיכה צבאית נגד האימפריה הספווית. העיר שימשה כמעוזו, תוך שימוש במבצריה העתיקים, כשאלפי תושבי העיר נלחמים עבורו. בק החל להילחם בכובשים הטורקמנים בעיר בשנת 1722, ושיחרר את העיר. ב-1728 מת בק במהלך קרב במבצר הסמוך לעיר. תחת השושלת הקאג'ארית הפכה העיר למרכז אזורי גדול.

בעיר התקיימה לאורך השנים קהילה יהודית קטנה.

גאוגרפיה ואקלים
---------------

העיר ממוקמת על מורדות ההר קאסטפ, הגבוה ברכס זאנגזור, המתנשא לגובה של 3,201 מטרים. העיר עצמה נמצאת בגובה 750-1050 מטרים מעל פני הים (בממוצע בגובה 900 מטרים), בקצהו המזרחי של עמק צר באורך 13 ק"מ הנפרס ממזרח למערב שבתוכו עובר נהר הווגג'י (Ողջի), יובלו של נהר אראס. מקורו של הנהר הוא מהפשרת שלגי ההר, והוא זורם בתוך העיר.

העיר מתאפיינת בחורפים קרים (לעיתים בחורף הטמפרטורה יורדת ל-15 מעלות מתחת לאפס) ובקיציים חמים (עד 38 מעלות).

24 ק"מ צפונית לעיר נמצא הרכבל הארוך בעולם ללא עצירה, המחבר בין העיירה הלידזור (Հալիձոր) ומנזר טטב (Տաթևի վանք), ואורכו 5.7 ק"מ.

ערים תאומות
-----------

לעיר ברית ערים תאומות עם הערים:

* ארצות הבריתארצות הברית גלנדייל, קליפורניה, ארצות הברית
* בלארוסבלארוס בוריסוב, בלארוס

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קפאן** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קפאן

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑  תוצאות מפקד האוכלוסין, 2001
3. ↑
4. ↑  ברית הערים באתר Sister Cities International

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007499070505171
* LCCN: n99265222
* VIAF: 123340612
* WorldCat (עם VIAF): 123340612

 |