recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**סורת אל-אעראף** (בערבית: **سورة الاعراف**, "המחיצה") היא הסורה ה-7 בקוראן, המונה 206 פסוקים.

שם הפרק נגזר מפסוקים 46–47, שם מוזכר המושג אל-אעראף.

כתב יד מהמאה ה-17 המציג חלק מסורת אל-אעראף

תוכן הסורה
----------

פסוקים 1–10 מזמינים את האנשים ללכת בעקבות המסר שהגיע אליהם דרך מוחמד, ומזהירים מפני הפניית הגב למסר זה. פסוקים 11–25 מתארים סיפורם של אדם וחווה, ובתוך כך עוסקים גם בשטן. פסוקים 26–36 מתמקדים בעיקר בשטן ובאופן ההתמודדות איתו. פסוקים 37–43 מציגים את גן העדן כפרס לאלו שהלכו בעקבות המסר של מוחמד, ואת הגיהנום כעונש למי שדחה את המסר הזה. פסוקים 44–53 מתארים כיצד אנשי הגיהנום יביעו חרטה על מעשיהם. פסוקים 65–72 מתארים כיצד נכחדו שבט עאד. פסוקים 73–79 מתארים את הכחדתם של שבט ת'מוד. פסוקים 80–84 עוסקים בלוט פסוקים 85–93 מזכירים את יתרו ומתארים את אשר לכאורה עלה בגורלם של בני עמו. בפסוקים 94–96 נאמר כי אסונות הם דרך שבה אללה בוחן את בני האדם. פסוקים 97–100 מציינים כי עונש אלוהי ממתין לאנשים כבדי לב. בפסוקים 101–102 מוזכר עונש אלוהי הממתין לאנשים אכזריים. פסוקים 103–156 מתמקדים בסיפור חייו של משה, ובין היתר מזכירים גם את חטא העגל. פסוקים 157–174 מרחיבים בנושא בני ישראל. פסוקים 175–206 מפרטים את חובותיו של מוחמד בעניינם של אלו אשר דחו את המסר שלו.

בנוסף, מוזכרים בסורה גם נח, אהרון, הוד וצאלח.

במסורת האסלאמית
---------------

ישנו חדית' שבו מסופר שמוחמד אמר שהאדם שמרבה לקרוא את הסורה הזאת, יזכה למחיצה שיניח אללה בינו לבין השטן, וביום הדין אדם יהיה עבורו כמעין פרקליט ומתווך. על פי מסורת אחרת נאמר שמי שקורא את הסורה הזאת בכל חודש, לא ידע פחד או צער.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סורת אל-אעראף** בוויקישיתוף- ויקיטקסט סורת אל-אעראף, בתרגום הרמן רקנדורף, באתר ויקיטקסט

הערות שוליים
------------

1. ↑  TheLastDialogue, Surah Al Araf Summary, The Last Dialogue, ‏6 במרץ 2019 (באנגלית)
2. ↑  Surah Al-A'raf [7:46], Surah Al-A'raf [7:46] (באנגלית)
3. ↑  surah 7 summary, www.empoweringnhsefficiency.co.uk
4. ↑  Al-A'raf, newikis.com (באנגלית)
5. ↑  Sura al-A'raf, WikiShia (באנגלית)
6. ↑  VANDESTRA, MUHAMMAD. **Meaning of surah al-araf (the heights border between hell & paradise) from noble quran ... bilingual edition.**, [Place of publication not identified],: BLURB, 2018, ISBN 0-464-91433-7
7. ↑  Surah Al-'A'raf Chapter 7, Introduction, Al-Islam.org, ‏24 בינואר 2014 (באנגלית)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| הסורה הקודמת:**סורת אל-אנעאם** | **הקוראן** | הסורה הבאה:**סורת אל-אנפאל** |
| **סורה 7** |
| 1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21
22
23
24
25
26
27
28
29
30
31
32
33
34
35
36
37
38
39
40
41
42
43
44
45
46
47
48
49
50
51
52
53
54
55
56
57
58
59
60
61
62
63
64
65
66
67
68
69
70
71
72
73
74
75
76
77
78
79
80
81
82
83
84
85
86
87
88
89
90
91
92
93
94
95
96
97
98
99
100
101
102
103
104
105
106
107
108
109
110
111
112
113
114 |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987008877326805171
* GND: 7847816-9
* LCCN: no99063588
* TDVİA: araf-suresi
* VIAF: 185321098
* WorldCat (עם VIAF): 185321098

 |
**גלעד רבינא** (נולד ב-14 באפריל 1981) הוא רופא עיניים ישראלי. מנהל תחום מחקר ביחידה לרשתית וזגוגית במערך עיניים במרכז הרפואי איכילוב, ופרופסור חבר בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב.

ביוגרפיה
--------

נולד וגדל בקיבוץ עין החורש. שירת בצה"ל בקורס טייס ולאחר מכן כקצין שליטה בחיל האוויר. משרת במילואים כרופא צבאי בדרגן סגן. 

בוגר הפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב משנת 2012. את התמחותו ביצע במערך העיניים של המרכז הרפואי איכילוב, בין השנים 2013–2018, אותה סיים בהצטיינות. לאחריה ביצע התמחות על במחלות וניתוחי רשתית וזגוגית, במכון העיניים Jules Stein Eye Institute באוניברסיטת UCLA, לוס אנג'לס.

בשנת 2021 היה שותף להקמה של המרכז הרפואי לטיפול בעין יבשה.

רבינא הוא מרצה ופרופסור חבר בפקולטה לרפואה של אוניברסיטת תל אביב, מרצה בכנסים בינלאומיים, וכן משמש כסוקר עבור מגזינים ועיתונים מקצועיים בתחום רפואת העיניים. נכון לשנת 2024 פרסם כ-55 מחקרים ומאמרים בספרות המקצועית ובכתבי עת העוסקים במחלות עיניים וברפואת עיניים.

חברות בארגונים
--------------

רבינא חבר במספר ארגונים ואיגודים מקצועיים:

* American Academy of Ophthalmology (AAO)
* The American Society of Retina Specialists (ASRS)
* EURETINA (European Society of Retina Specialists)
* איגוד רופאי העיניים בישראל
* חוג רשתית בישראל

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של פרופ' גלעד רבינא
* פרופ' גלעד רבינא, ברשת החברתית LinkedIn
* פרופ' גלעד רבינא, ברשת החברתית פייסבוק
* גילוי מוקדם של מחלות רשתית העין, ראיון עם פרופ' גלעד רבינא, באתר רדיו 104.5, 11 בנובמבר 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרופ' גלעד רבינא, באתר המרכז הרפואי איכילוב
2. ↑  חברי סגל הפקולטה לרפואה, באתר הפקולטה לרפואה, אוניברסיטת תל אביב
3. ↑  אודות, באתר של פרופ' גלעד רבינא
4. ↑  אודות, באתר המרכז לטיפול בעין יבשה
5. ↑  מאמריו של פרופ' רבינא, באתר Pub Med
מן המצר קראתי יה מתוך **הגדת ששון**
**הגדת ששון** היא הגדה של פסח מאוירת שנכתבה במאה ה-14 (תיארוך יצירתה הוא סביבות שנת 1320) בקטלוניה שבספרד. כתב היד נמצא במוזיאון ישראל ומספרו שם MS 181/041.

ההגדה כוללת פיוטים, תפילות ומדרשים לפסח ולחג השבועות.

כללי
----

הגדת ששון נקראת על שם הבעלים הקודמים שלו דוד שלמה ששון, ב-1975 ההגדה נמכרה לסותבי'ס ולאחר מכן נרכשה על ידי תורם אנונימי והועברה למדינת ישראל, שם נשתמרה במוזיאון ישראל שבירושלים.

כתב היד נכתב בכתב מרובע וחצי כתב עברי רהוט ספרדי ובסוף ההגדה גם בחצי כתב עברי רהוט פרובנסלי אשכנזי.

בהגדה אין מיניאטורות של סצנות מקראיות בכל עמוד, אלא איורים הקשורים לטקסט המשולבים במילות הפתיחה – אלה לעיתים כה גדולות שהן מותירות מקום מועט בלבד לטקסט, מה שמזכיר את הגדת ברצלונה. סגנון האיורים כולל דמויות מוארכות עד גיחוך ועיטורי שדים ומפלצות, יצורי כלאיים ובעלי חיים זעירים, בשילוב יסודות שמקורם במסורת יהודי ספרד ובמסורת יהדות אשכנז.

ההגדה מתוארכת לסביבות 1320 בשל הסגנון הגותי ליניארי שלה (קט'), עם כרונולוגיה שדומה להגדת הזהב. הסגנון, הנפוץ מהרבע השני של המאה ה-14, מאפשר למקם את יצירת ההגדה בתוך שטח כתר אראגון. לסטייליזציה של הדמויות וסוג הגרוטסקות הצביע החוקר בצלאל נרקיס על השפעה צרפתית, בעוד העלווה מציינת השפעה בולונית, בדומה למה שבה לידי ביטוי בדקרטום גרטיאני (אנ'). למרות אופי הנוי, לחלק מהלוחמים המצוירים יש הרלדיקה של כתר אראגון (כפי שניתן לראות בעמודים 20 ו-26).

ביחס לתולדות כתב היד, בהגדה זו ניתן גם לראות את החתימה של צנזור איטלקי בשנת 1687 (עמ' 332), שמעידה שכתב היד הגיע לאיטליה לאחר שבעליו עזב את כתר אראגון.

גלריה
-----

* ארבעה בנים מתוך הגדת ששוןארבעה בנים מתוך הגדת ששון
* שפוך חמתך מתוך הגדת ששוןשפוך חמתך מתוך הגדת ששון
* הא לחמא עניא מתוך הגדת ששוןהא לחמא עניא מתוך הגדת ששון
* רבן גמליאל מתוך הגדת ששוןרבן גמליאל מתוך הגדת ששון
* אלעזר בן עזריה מתוך הגדת ששוןאלעזר בן עזריה מתוך הגדת ששון
* הלכות בדיקת חמץ מתוך הגדת ששוןהלכות בדיקת חמץ מתוך הגדת ששון

קישורים חיצוניים
----------------

* הסבר על ההגדה באתר מוזיאון ישראל
* תמונות דפי ההגדה באתר The Bezalel Narkiss Index of Jewish Art

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  הגדות ברצלונה - הפאר היהודי בגותיקה הקטלאנית
2. 1 2 3  ברצלו פלאנה, אלבה, La il·lustració dels cicles bíblics en les haggadot catalanes del període gòtic: un estudi iconogràfic pt.2, עמ' 63 - 69, אוניברסיטת ברצלונה, 2018.
3. ↑  אוולין מ. כהן, Three Sephardic Haggadot and a Possible Missing Link, 1994.
המונח "זחל" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו זחל (פירושונים).
זחל - מבט מקרוב בהגדלה.
זחל על ענף
תקריב על הרגליים המדומות
סול אמיתי או **סול מזויף** הוא מכוער (אחד המכוערים שיש) בין הזחלים

הסול האמיתי בוקע מהביצה ועסוק רוב ימיו באכילה, לרוב של רקמות צמחיות. בפרק זמן זה הוא עובר מספר התנשלויות. בסופו של דבר הוא הופך לגולם, אשר בתורו הופך לפרפר, חיפושית, דבורה, או כל חרק מעופף אחר. בשלב הסופי של מחזור החיים הפעילות מרוכזת סביב הזדווגות והטלת ביצים על צמח פונדקאי מתאים. מחזור חיים זה מכונה "גלגול מלא".

לפיכך, הסול האמיתי איננו טיפוס עצמאי של בעל חיים, כפי שרבים חושבים בטעות, אלא מהווה שלב בחייו של בעל חיים- הפרפראי. בנוסף, רבים מבלבלים בין סול אמיתי לבין רבי-הרגליים ותולעים. השניים האחרונים הם אורגניזמים בזכות עצמם לכל דבר, שלא כמו הסול האמיתי, שהוא רק שלב בחיי הפרפראי. מלבד דמיון מורפולוגי שטחי, **אין קשר סיסטמטי** בין שלוש הקבוצות הללו.

באנגלית ובשפות אחרות קרוי הזחל "Caterpillar". מקור המילה בלטינית: "קאטר" פירושו חתול, ו"פילר" - שיער (במיקרוביולוגיה ידועות שעריות הזוויג המכסות סוגים שונים של חיידקים; הללו קרויות בלועזית Pilli ברבים, Pillus ביחיד); המונח הלטיני לזחל הוא, אם כן, "חתול שעיר".

לרוב הזחלים יש 3 זוגות רגליים אמיתיות ועד 5 זוגות של רגליים מדומות. כמו כן, הפרק האחרון של גופו מסוגל לרוב לאחוז בענף או להוציא קור דביק שמונע את נפילת הזחל. התנועה היא גלית או בצעדים כמו של זחל המודד. בשלב זה הזחלים אוכלים כמויות הגדולות פי כמה ממשקל גופם. כשהם מגיעים לגודל מסוים, או כשתקופה מסוימת בשנה מגיעה, הזחלים מתגלמים, לרוב במקום מוגן (מתחת לאדמה, כגון זחלי הדובון המנומר, למשל).

סוגי גלמים
----------

ישנם זחלים אשר הגולם הוא הם עצמם, כלומר, הם משילים את עורם ומתגלמים.
ישנם גם זחלים היוצרים את הגולם מקורים, אך ישנם הבונים להם גולם מגרגירי חול ורוק, מפרווה או אבק וחתיכות בד (כמו עשים מסוימים). ישנם גם סוגים הבונים את הגולם מחתיכות ענפים.

ראו גם
------

* פגית (לרווה)
* גולם
* פרפר

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זחל אמיתי** בוויקישיתוף
* נועם קירשנבאום ועוז בן יהודה, לא על הגולם לבדו: העולם הקסום של הזחלים, באתר ynet, 31 במרץ 2014
* עמיר ויינשטיין, בין תולעת לזחל, באתר "חרקים - עולם קטן בגדול"
* זחל אמיתי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מילון ביולוגיה כללית (תשס"ט), 2009, באתר האקדמיה ללשון העברית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4052835-2
* NKC: ph420382

 |
**חופני כהן** (17 בדצמבר 1946 – 3 ביולי 2023) היה זמר ובדרן ישראלי. זכה לכינוי "סולימאן הקטן" כממשיך דרכו בזמר העברי של אביו, שלמה כהן (שנודע בכינוי "סולימאן הגדול").

ביוגרפיה
--------

כהן נולד בתל אביב, בנם הבכור של הזמרים שלמה ושרה כהן. אחיו הצעירים הם הזמרים פיני, יזהר וורדינה כהן. מגיל צעיר התלווה להופעות ולקומזיצים שארגנו הוריו, ומשם ספג את אהבתו לשירה. מאחר שהחל לשיר כמו אביו, כונה "סולימאן הקטן".

ב-1976 הופיע כהן בפסטיבל הזמר בסגנון עדות המזרח - "למנצח שיר מזמור", שם ביצע את שירם של אליעוז רבין וג'ו עמר "בת הזמן" (מוכר גם כ"כשהשמש עולה"). שיר זה, שהיה להיטו הראשון של כהן כסולן, זכה להצלחה רבה, וגרם לפרסומו העיקרי של כהן. לאחר מכן הקליט את השיר "בחיק הטבע" (מוכר גם כ"שיר המסטול" ובוצע במקור על ידי הנשמות הטהורות), וב-1978 הוציא אלבום בכורה בשם "חברים כותבים ל...".

בשנת 1984 שיחק בתפקיד הראשי בסרט הקולנוע של חיים גיל, "כאסח", שם ביצע יחד עם הזמר דקלון את שירו של אביהו מדינה, "לשיר בקול ערב". השיר זכה להצלחה רבה.

ב-1991 ביצע יחד עם כוכבה הררי דואט לשיר "רוצה רוצה", שהופיע באלבומה של הררי ומאוחר יותר גם באלבומו של כהן, "כולם אותו דבר", שיצא בשנת 1993. גם באלבום זה ביצע כהן את "בחיק הטבע", מחרוזת משירי החלונות הגבוהים ושני שירים שכתב והלחין ניסן פרידמן - "בלי עין הרע" ו"אל אל ישראל", ההמנון הרשמי של נבחרת ישראל בכדורגל. במשך שנים רבות שימש כהן כמנחה הטקסים שנערכו לפני משחקי הנבחרת, וכן משנת 1989 עד 2008, שר את ההמנון הלאומי, "התקווה", לפני תחילת המשחקים.

ב-1994 הקליט את השירים "בחולות" ו"טיול לילי" לאלבום "זמרת הארץ עם משפחת סולימאן הגדול", בו השתתפו גם הוריו ושלושת אחיו של כהן. בשנת 1997 ביצע יחד עם אורן חן את הדואט "ברכנו", ושנה לאחר מכן חידש את השיר "כבר עברו השנים" של זוהר ארגוב, לאלבום המחווה "חברים שרים זוהר", שהוקלט לזכרו של ארגוב.

ב-2015 הוענק לו פרס מפעל חיים מטעם אמ"י.

בשנת 2017, עקב סיבוכים כתוצאה ממחלת הסוכרת, עבר בהצלחה השתלת כליה. עם זאת, שפתות הקול שלו נפגעו בעקבות ההליכים הרפואיים שעבר.

חיים אישיים
-----------

כהן היה נשוי לדיאנה, ממנה התגרש ב-1982, ולשניים נולדו בן ובת. ב-1992 נישא לסימה והתגרש ממנה ב-2004, וממנה נולדו לו שתי בנות נוספות.

ב-3 ביולי 2023 נפטר בבית החולים תל השומר מסיבוך נדיר של דלקת גרון. נקבר בבית הקברות נחלת יצחק.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **חופני כהן** |

* חופני כהן, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* חופני כהן, באתר שירונט
* חופני כהן, דף שער בספרייה הלאומית
* חופני כהן, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט)
* שגיא בן נון, עין רעה: חופני כהן מתגעגע להצלחה, באתר nrg‏, 2 במרץ 2012
* ערן סויסה, התקווה של חופני, באתר ישראל היום, 6 ביולי 2017
* בעקבות השתלת כליה: הזמר חופני כהן כבר לא מסוגל לשיר, באתר וואלה!‏, 7 בדצמבר 2017
* עדי חשמונאי, "זו הרגשה נפלאה ועצומה לתרום משהו שאתה לא חייב למען מישהו אחר", באתר ישראל היום, 5 ינואר 2018
* חופני כהן: "לא האמנתי שלא אשיר שוב", סרטון בערוץ "חדשות 13", באתר יוטיוב (אורך: 11:56)
* דודי פטימר, ‏הראיון האחרון עם חופני כהן: "חייתי את החיים הטובים ונהניתי מכל רגע", באתר מעריב אונליין, 5 ביולי 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  רן בוקר, הזמר חופני כהן הלך לעולמו בגיל 76, באתר ynet, 3 ביולי 2023

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007593115405171
* VIAF: 90145304383578570402
* WorldCat: viaf-90145304383578570402

 |
בקבוק חומצה טאנית, הצורה המסחרית של עפצן (טאנין)
**עֲפִיצוּת** (באנגלית: Astringency) היא מילה ששפים המציעו חספוס בפה הנגרמת מאכילת מזונות או שתיית משקאות המכילים עפצן (טאנין), כמו יין אדום ותה.

הרוק המופרש מבלוטות הרוק שבלסת התחתונה (באנגלית: Submandibular salivary gland) ומהבלוטות שמתחת ללשון (באנגלית: Sublingual salivary glands) מכיל גליקופרוטאין (חלבון אליו קשורות קוולנטית מולקולות סוכר) הנקרא מוצין (mucin). המוצין מקנה לרוק צמיגות ו"שמנוניות" המאפשרת תנועה חלקה של הלשון בחלל הלוע. כאשר טאנינים שמקורם בקליפת הענב ממנו ייצרו את היין (או מכל מקור אחר) מגיבים עם המוצין שבפה, החלבון שאמור לצפות את החך מתכווץ ונוצרים גושים הניתקים מפני השטח. הרוק מאבד מצמיגותו והלשון מרגישה חיכוך מוגבר שהמוח מפרש כ"יובש". תחושה זו היא ה"עפיצות".

אחת המטרות של טועם יינות כשהוא מגלגל את היין בפיו היא להבחין במידת העפיצות של היין על פי הקלות בה נעה הלשון בפה. כיוון שהפה אינו יבש באמת, שתיית מים לא מפחיתה מיד את תחושת היובש והחספוס בפה.

העפיצות מבדילה בין יינות אדומים (עפיצים) ללבנים (חסרי עפיצות ולכן "קלים" יותר).

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **עפיצות** |

* טאנינים ביין: למה יש יינות שמתים מהר יותר? - שגיא קופר, המרקקה היומית
* אתר למנויים בלבד ענר אוטולנגי, מה זה בעצם עפיצות ומה גורם לה?, באתר הארץ, 2 במרץ 2022
**אום רומאן זיינב בנת עאמר בן עווימר בן עבד שמס בן עתאב אל-כּנאניה** (בערבית: **أمّ رومان زينب بنت عامر بن عويمر بن عبد شمس بن عتاب الكنانية**), הידועה פשוט כ"**אום** **רומאן**", הייתה אחת מהצחאבה, אשתו של אבו בכר, ואמה של עאישה.

חייה
----

אום רומאן נולדה באזור שנקרא אל-שׂרה, בחצי האי ערב. היא התחתנה עם עבדאללה בן אל-חארת' בן סח'ברה, איתו היא הביאה לעולם את אל-טופייל. ביחד הם עברו למכה, שם הם חברו לאבו בכר. זמן מה לאחר פטירתו של בעלה הראשון, נישאה אום רומאן לאבו בכר.

### הגירה

בשנת 622, הגרה אום רומאן לאל-מדינה ביחד עם עאישה ועוד שניים מילדיה החורגים. בכך הייתה למעשה אום רומאן אחת המוהאג'רון.

### פטירה

לפי אבן סעד, אום רומאן נפטר בשנת 628 באל-מדינה. לעומת זאת, אבן חג'ר אל-עסקלאני גרס כי היא נפטרה בשנת 630.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Hazrate Umm Ruman (R.A), www.janathimessage.co.uk
2. ↑  PeoplePill, Umm Ruman: (n/a-0628) - Biography and Life, PeoplePill (באנגלית)
3. ↑  Umm Ruman, alchetron.com

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TDVİA: ummu-ruman

 |
**מריה מגדלנה אנדרייצ'יק** (בפולנית: **Maria Magdalena Andrejczyk**; נולדה ב-9 במרץ 1996) היא אתלטית פולנייה, סגנית אלופה אולימפית (טוקיו 2020) בהטלת כידון.

ביוגרפיה
--------

אנדרייצ'יק נולדה בסובאלק שבפולין.

### 2015

#### אלופת אירופה עד גיל 20

באליפות אירופה עד גיל 20 שנערכה ביולי באסקילסטונה שבשוודיה זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בשיא אישי חדש של 59.73 מטר.

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבייג'ינג שברפובליקה העממית של סין סיימה במקום 28 בהטלת כידון בתוצאה של 56.75 מטר.

### 2016

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו שנערכה באוגוסט סיימה במקום רביעי בהטלת כידון בתוצאה של 64.78 מטר, 2 ס"מ בלבד אחרי זוכת מדליית הארד בארבורה שפוטאקובה מצ'כיה. בשלב המוקדמות קבעה שיא פולין חדש של 67.11 מטר.

#### סגנית אלופת עולם

באליפות העולם שנערכה בספטמבר-אוקטובר בדוחה שבקטר סיימה במקום 22 בהטלת כידון בתוצאה של 57.68 מטר.

### 2021

בתחרות שנערכה ב-9 במאי קבעה שיא פולין חדש של 71.40 מטר.

#### סגנית אלופה אולימפית

באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט זכתה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 64.61 מטר, אחרי ליו שיאינג מהרפובליקה העממית של סין (66.34 מטר) ולפני קלסי לי ברבר מאוסטרליה (64.56 מטר).

### 2022

באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, סיימה במקום 21 בהטלת כידון בתוצאה של 55.47 מטר.

שיאים אישיים
------------

* הטלת כידון: 71.40 מטר (2021), **שיא פולין**

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מריה אנדרייצ'יק** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**
תבנית {{מדען}} ריקה מתוכן. יש להזין פרמטרים בערך או בוויקינתונים. 
דוד אביטבול
חאן אביטבול, רחוב יפת 16 ביפו
**דוד אביטבול** (1861 – 1924) היה איש עסקים, פעיל ציבור, מראשוני היוצאים מחומות יפו.

קורות חיים
----------

נולד בשנת 1860 ביפו, לאברהם אביטבול וזהרה. סבו, יעקב אביטבול ושני בניו על נשותיהם עלו ממרוקו דרך גיברלטר והיו מראשוני המתיישבים היהודים ביפו בעת החדשה. אביו של דוד, אברהם, היה מחלוצי המסחר בטקסטיל בארץ באותה העת

בנעוריו התחנך בתלמוד תורה של העדה הספרדית, ונשא לאשה את רוזה, בתו של הרב מרדכי חסון. לאחר מותו של אביו, החל להשתתף בעסקי המסחר שלו וניהל את עסקיו.

אביטבול היה פעיל בעסקי הציבור, ויחד עם שמעון רוקח וד"ר שמעון מויאל הניחו את היסודות לחיים ציבוריים ביפו. הוא השתתף ביסודה של חברת "עזרת ישראל" ויתר המוסדות - בית חולים, עזרת נצרכים, עזרת עולים וכו'. דוד אביטבול היה חלוץ בכך שהיה מראשוני היוצאים מחומות יפו. הוא לקח חלק בחברה שיזמה את הקמת שכונת נווד צדק, וייסד את בית כנסת אביטבול שהיה קיים עד פרוץ מלחמת העולם הראשונה.

אחיינו, משה אביטבול (1863 - 1908) היה חבר וועד העיר יפו. הוא נבחר יחד עם עוד 10 נציגים לוועד, זאת לאחר דיונים רבים שהתקיימו בעברית בלבד, דבר שלא היה מקובל באותה עת.

בשנת 2001 זכה שלמה אביטבול, צאצא אחיו, בפרס יקיר העיר תל אביב.

לקריאה נוספת
------------

* **היישוב היהודי ביפו מקהילה ספרדית למרכז ציוני** (הוצאת כרמל), חנה רם, 1960.

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד אביטבול מאתר חלוצי היישוב ובוניו מאת דוד תדהר

הערות שוליים
------------

1. ↑  887| Encyclopedia of the Founders and Builders of Israel, www.tidhar.tourolib.org
**עמית כהן גרטל** (נולד ב-21 בנובמבר 1998) הוא כדורגלן ישראלי, המשחק בעמדות המגן והקשר במכבי יפו.

קריירה
------

כהן החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל רעננה. ב-9 באוגוסט 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, בניצחון 2–4 נגד מכבי נתניה.

בקיץ 2018, הצטרף בספורט להפועל חדרה, העולה החדשה לליגת העל. ב-3 בספטמבר 2018, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–1 מול בית"ר ירושלים. ב-6 באפריל 2019 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 1–3 מול מכבי חיפה.

בסיום העונה חזר לרעננה, וב-24 באוגוסט 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו, בהפסד 3–4 למכבי חיפה. שבוע לאחר מכן, הבקיע את שער הבכורה שלו, בניצחון 1–2 נגד בית"ר ירושלים.

ב-4 בספטמבר 2020 הושאל לבני יהודה.

ב-22 ביוני 2021 הושאל לבית"ר ירושלים לעונה אחת, עם אופציה לרכישה. בתום העונה שב לבני יהודה, ולאחר העברת הבעלות של בית"ר ירושלים לברק אברמוב, הגיע כהן בהעברה לבית"ר ירושלים, וחתם על חוזה לשנה.

ב-20 בספטמבר 2023 חתם במכבי יפו.

לכהן שבע הופעות בנבחרת הצעירה.

תארים
-----

בית"ר ירושלים
* גביע המדינה: 2022/2023

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  ניר לוין פרסם סגל של 24 שחקנים לקראת המשחקים במסגרת מוק' יורו 2021 לנבחרות צעירות, באתר ההתאחדות לכדורגל
2. ↑  מאור רחמני, ‏עמית כהן הושאל לבני יהודה: שמח להיות חלק, באתר ONE‏, 4 בספטמבר 2020
3. ↑  גיא בן זיו, ‏עמית כהן חתם לעונה אחת בבית"ר ירושלים, באתר ONE‏, 22 ביוני 2021
דיוקנו של ראזין
סטפן ראזין (וסילי סוריקוב)
**סְטֵנְקָה (סְטֵפַּן) ראזין** (ברוסית: **Степан Тимофеевич Разин**; ‏1630 – 16 ביוני 1671) היה קוזאק, מנהיג המרד הגדול ברוסיה הצארית במאה ה-17.

ראזין נולד בכפר זימובייסקיה במחוז וולגוגרד של ימינו (שם נולד מאוחר יותר ימליאן פוגצ'וב – מנהיג המרד הגדול הבא). בשנת 1661 הוא ניהל משא ומתן עם הקלמיקים, ומכאן ניתן להסיק שהוא היה כבר בעל מעמד ומוניטין בין הקוזאקים של הדון. גם לאחיו, איוואן ופרול, היה מוניטין צבאי. בשנים 1662–1663 פיקד ראזין על יחידה קוזאקית בפשיטות לשטחים של חאנות קרים והאימפריה העות'מאנית. באותה תקופה, הוויוודה האציל יורי דולגורוקוב החליט להוציא להורג את אחיו הבכור של ראזין, איוואן ראזין. ככל הנראה, תרם אירוע זה במידה רבה להתנהגותו בהמשך של סטפן ראזין.

בשנת 1667 הוביל ראזין פשיטה מוצלחת של קוזאקים על הערים בוולגה התחתונה, בנהר אורל ובפרס.

המרד
----

באביב 1670 החל ראזין במרד גלוי נגד השלטון. הוא שלח כרזות בהן הציע לכל האיכרים והצמיתים להצטרף לכוחותיו תוך הבטחת חופש והנהגת השיטה הנהוגה ביישובים קוזאקים בשטחים שיכבוש. לא הייתה לו כוונה לסלק את הצאר אלכסיי הראשון מהשלטון, אך בהתאם לכרזות כל הסובבים את הצאר מושחתים ויש להחליפם. הוא גם פיזר שמועות שבמחנה שלו נמצא הבן של הצאר (שכבר לא היה בחיים) וראש הכנסייה לשעבר ניקון (שהיה בגלות ונשללו ממנו כל תאריו). בכל הערים שהצליח לכבוש הנהיג ראזין ממשל קוזאקי, תוך הריגת נציגי השלטונות וביזה של מעמד הביניים. בכל השטחים סביב הוולגה החלו מרידות של איכרים ושל עמי הוולגה: מארי, צ'ובשים ומורדבה. לאחר כיבוש אסטרחן, צאריצין, סראטוב וסמרה התקדם ראזין עד לסימבירסק אך לא הצליח לכבוש אותה. ב-4 באוקטובר 1670, במהלך קרב סמוך לעיר, נפצע ונמלט לאזור נהר הדון. במקביל, החלו כוחות גדולים מטעם השלטון להתקדם לכיוון נהר הדון.

ראשי הקוזאקים המקורבים לשלטון הבינו היטב שהצאר עלול לנקום בכל האוכלוסייה הקוזאקית, ולכן, באפריל 1671, כבשה האצולה הקוזאקית בקרב עקוב מדם את מעוזו של ראזין והסגירה אותו לידי השלטונות הרוסיים ושליחי הצאר.

הוצאתו להורג
------------

ב-6 ביוני 1671 הוצא ראזין להורג בכיכר בּוֹלוֹטְנַיָה שבמוסקבה, בחברת אחיו הצעיר פְרוֹל.

השיר
----

אודות סטפן ראזין נכתב שיר רוסי עממי המתאר את מעלליו. כותרת השיר היא "סטנקה ראזין". השיר, שנכתב בסביבות שנת 1883, זכה להצלחה מסחרית במערב דווקא במאה ה-20 תחת הכותרת "The Carnival is Over", לאחר שהוקלט על ידי להקת הפולק האוסטרלית "המשחרים". השיר צעד בראש מצעדי המכירות בבריטניה ובאוסטרליה בשנת 1965. בשנות השמונים הוקלטה לשיר גרסה נוספת על ידי להקת הדיסקו הגרמנית "בוני אם".

ברוסיה הסובייטית זכה רזין למעמד יוקרה כמנהיג מרד עממי נגד המלוכה. במסגרת זו ביצע הזמר הנודע ליאוניד חריטונוב, בלוויית מקהלת הצבא האדום בשנת 1965 את השיר 'הצוק' (The Cliff), המתאר באופן דרמטי כיצד הצליח רזין בלבד להגיע לפסגת הצוק המאיים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סטפן ראזין** בוויקישיתוף
* סטפן ראזין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007273700805171
* BnF: cb16261445w (data)
* GND: 118641883
* ISNI: 0000 0000 8205 8695
* LCCN: n82233827
* LNB: 000150341
* NDL: 00621350
* NKC: xx0008515
* NLP: a0000001185784
* NTA: 071231218
* SUDOC: 084720425
* VIAF: 21042472
* WorldCat: lccn-n82233827

 |
**ג'רמי פוגל** (נולד ב-5 במרץ 1981) הוא פילוסוף, מרצה ומשורר ישראלי.

ביוגרפיה
--------

פוגל נולד בבלגיה ועלה לישראל בנעוריו. מתגורר בתל אביב. בוגר תואר ראשון בפילוסופיה מאוניברסיטת קיימברידג' ותואר שני ותואר דוקטור בפילוסופיה מאוניברסיטת תל אביב.

פוגל הוא חבר סגל אקדמי בכיר בחוג לפילוסופיה יהודית באוניברסיטת תל אביב, בה הוא חוקר פילוסופיה יהודית מודרנית, פילוסופיה של הדת והגות עידן הנאורות. מחקריו מתמקדים בניסוחים של הגות אוניברסלית בקרב פילוסופים יהודים מודרניים, בקשר בין תהליכי חילון לבין מהלכים רעיוניים בחשיבתם של הוגי הנאורות ובצורות של דתיות חדשה בפילוסופיה המודרנית.

נוסף על עבודתו באוניברסיטת תל אביב פוגל מרצה ומלמד במסגרות שונות, בהן סמינר הקיבוצים, עלמא בית לתרבות עברית, Think & Drink Different, והוא חבר סגל במכון מנדל למנהיגות.

פוגל הוא גם מנחה של הסכתים פופולריים, בהם ההסכת של "Think & Drink Different" ו"הקרקס המטאפיזי" בכאן תאגיד השידור הישראלי.

פוגל הוא גם משורר ומסאי, חבר מערכת כתב העת הבה להבא, בו הוא מפרסם מיצירותיו באופן קבוע, בהן מסות פילוסופיות והומוריסטיות על טבע היקום.

בעבר היה סולן להקת הרוק הישראלית "פיסוק רחב".

מספריו
------

* תל אביב היא מים ועוד מחשבות חופימיות, הוצאת הבה לאור, 2019
* Jewish Universalisms: Mendelssohn, Cohen, and Humanity's Highest Good, הוצאת Brandeis University, 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  ד"ר ג'רמי פוגל | הפקולטה למדעי הרוח ע"ש לסטר וסאלי אנטין, באתר humanities.tau.ac.il
2. ↑  ד"ר ג'רמי פוגל, באתר institute.mandelfoundation.org.il
3. ↑  ההסכת של Think & Drink Different
4. ↑  הקרקס המטאפיזי
5. ↑  ארכיון ג'רמי פוגל, באתר הבה להבא
6. ↑  "הצהרת נאמנות: ראיון עם סולן להקת פיסוק רחב ג'רמי פוגל". *הארץ*. נבדק ב-2024-01-11.
מוסלמים בתנוחת הרוכוע
**רוכוע** (בערבית: **رُكوع**, בתעתיק מדויק: **רֻכּוּע**) הוא מושג באסלאם המתייחס לפעולת הקידה בתפילה הסטנדרטית, הנקראת "צלאה" (הגייה מקורבת בעברית: "סָלָא").

הרוכוע הוא למעשה קידה שקד המוסלמי בעת תפילתו, לאחר שסיים לקרוא חלק מהקוראן, כחלק מהתפילה. הרוכוע מתבצע על ידי כך שהמתפלל מתכופף קדימה עד שהידיים שלו מונחות על הברכיים. הוא נשאר בתנוחה הזאת ומשבח את אללה, בדרך כלל על ידי חזרה משולשת על המילים "ישתבח ריבוני העצום".

לפי האימאם אל-ע'זאלי, כאשר המוסלמי משתחווה, הוא מחדש את כניעותו וענוותנותו, בשאיפה לשכלל את הרגשתו הפנימית באמצעות מודעות רעננה לערכו, ולחוסר חשיבותו לפני הכוח והגדולה של אלוהיו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רוכוע** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Panutan.com, panutan.com
2. ↑  Wikidocumentaries, wikidocumentaries-demo.wmflabs.org
3. ↑  Imam al-Ghazali, **Inner Dimensions of Islamic Worship**, Kube Publishing Ltd, 29 ביוני 2012, ISBN 978-0-86037-516-6. (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TDVİA: ruku

 |
**פאח'יתה בנת אבי טאלב** (בערבית: فاختة بنت أبي طالب) הידועה גם בשם **הינד** ובכוניה **אום האני**, הייתה בתם הבכורה של אבו טאלב ופאטמה בנת אסד, אחותו של האימאם עלי בן אבי טאלב, בת דודו של מוחמד נביא האסלאם, ואחת מהצחאבה.

נישואים
-------

לפני שנת 594, מוחמד ביקש מאבו טאלב לשאת את פאח'יתה לאישה, אך אבו טאלב סירב, ובמקום זה הסכים לחתן אותה עם הוביירה בן אבי ווהב אל-מח'זומי. אחת ההשערות היא שאבו טאלב סירב להצעתו של מוחמד מכיוון שמוחמד לא היה מספיק אמיד מבחינה כלכלית.

הוביירה היה משורר, ותואר כאדם חכם ובעל השפעה. הוא ופאח'יתה הביאו לעולם שבעה ילדים, מהם ארבעה בנים ושלוש בנות.

בינואר 630, התגרשו פאח'יתה והוביירה. מוחמד שוב הציע לה נישואין, אך שוב היא סירבה.

פטירה
-----

פאח'יתה בנת אבי טאלב נפטר בשנת 661.

ראו גם
------

* אהל אל-בית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Fakhitah bint Abi Talib, newikis.com
2. ↑  Fakhitah "Umm-e-Haani" Bint Abu Talib, geni\_family\_tree
3. ↑  Lings, M, **Muhammad: his life based on the earliest sources**, Islamic Texts Society, 1983, עמ' 33
4. ↑  Fakhitah\_bint\_Abi\_Talib, wikimili
5. ↑  fakhitah bint abi talib, www.myheritage.co.il
**היי-און-וואי** (באנגלית: **Hay-on-Wye**, בוולשית: **Y Gelli Gandryll** או **Y Gelli**) אשר מכונה בחיבה "עיר הספרים", היא עיירת שוק קטנה במחוז פוויס אשר בוויילס.

גאוגרפיה
--------

העיירה שוכנת לצד נהר וואי אשר מהווה את הגבול הטבעי והמנהלי בין אנגליה לוויילס ונמצאת בתוך הפארק הלאומי ברקון ביקונס, מרחק קילומטרים בודדים צפונית להרים השחורים בוויילס.

בהיי מתגוררים כ-1,900 תושבים והעיר הקרובה ביותר היא הרפורד במרחק של 35 קילומטרים מזרחה.

חלק מהיי-און-וואי גולש לתוך מחוז הרפורדשייר. חלק זה של העיירה מהווה כפר נפרד הקרוי קיוזופ (Cusop).

מרכז העיירה

עיר הספרים
----------

היי-און-וואי נחשבת לגן-עדן עבור חובב הספרים שכן בעיירה הקטנה ישנם יותר מ-30 חנויות ספרים, דבר אשר עבורו מפורסמת היי ברחבי העולם וידועה כ"עיר ספרים".
רוב החנויות מוכרות ספרים מיד שנייה ואין זה נדיר למצוא בחנויות ספרים מימי המאה ה-19.

בנוסף, מפוזרים בעיר דוכני ספרים המבוססים על יושר (Honesty Bookshops), כלומר ללא קופאים. לדוגמה, בחצר של טירה או מבנה ישנו ארון ספרים והמבקרים רשאים לעלעל בהם, לבחור ולשלשל את הסכום המבוקש לתיבה הממוקמת קרוב לדוכן.

חורבות טירה
-----------

האתר הבולט בעיר הספרים הוא הטירה אשר שוכנת בכניסה למרכז העיירה, אשר למרות מצבה הנוכחי ההרוס עדיין נראית מרשימה. הטירה נבנתה במאה ה-13 וספגה נזק משמעותי במרד הוולשי אשר הונהג על ידי אווין גלינדור (Owain Glyndwr) בשנת 1400, אך עדיין חיו בה עד לתחילת המאה ה-20.

חורבות הטירה

פסטיבל הגארדיאן היי
-------------------

מאז שנת 1988 נערך בהיי פסטיבל ספרות בשיתוף עם העיתון היומי "הגארדיאן". את הפסטיבל פוקדים כ-80,000 מבקרים לאורך עשרת ימיו בתחילת חודש יוני בכל שנה, כדי לראות ולשמוע סופרים ומשוררים חשובים מרחבי העולם.

ערים תאומות
-----------

להיי שתי ערים תאומות:

* בלגיהבלגיה רדו, בלגיה
* מאלימאלי טימבוקטו, מאלי

ראו גם
------

* שבוע הספר העברי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **היי-און-וואי** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של היי-און-וואי
* פסטיבל הגארדיאן היי - מכיל מידע גם בנוגע לפסטיבלים נוספים המתקיימים בעיירה

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ward/Town population 2011
2. ↑  "חנויות ספרים בהיי-און-וואי". *hay-on-wye.co.uk*. נבדק ב-2007-12-04.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007482432805171
* GND: 4537553-7
* LCCN: n2003037945
* VIAF: 152642220
* WorldCat: lccn-n2003037945

 |
**פיליפ דה קונינק** (בהולנדית: **Philip de Koninck**  או **Philips Koninck**, **פיליפס קונינק**; ‏5 בנובמבר 1619 – 4 באוקטובר 1688) היה צייר נוף הולנדי ואחיו הצעיר של יאקוב קונינק (אנ').

חייו
----

פיליפ דה קונינק, נוף נהר עם אדם עומד,

פיליפ דה קונינק היה בנו של תכשיטן.  הוא היה נשוי פעמיים - בשנת 1641 עם קורנליה, אחותו של אברהם פורנריוס, שהתגוררה ברוטרדם, ובשנת 1657 עם מרגרטה ואן ריין מאמסטרדם. פיליפ למד ציור אצל אחיו ג'ייקוב ברוטרדם. לאחר נישואיו השניים עבר לאמסטרדם. על פי חוקר האמנות ההולנדי ארנולד אובראקן, פיליפ קונינק סיים את הכשרתו בסטודיו של רמברנדט באמסטרדם.

בשלהי שנות 1640, החל דה קונינק לצייר פנורמות. הבדים שלו היו מחולקים אופקית לשניים, במידות שוות של פני האדמה והשמיים. נראה כי קונינק הושפע רבות מחריטות של רמברנדט כמו 'שדה הזהב', שנשקף על פני רחבה של שכבות עם פסי אור. כמו כן, ניתן לאתר אצלו גם את הסגנון של הרקולס סגרס.  פיליפס קונינק, החל לצייר כך בעשור שלאחר מכן. כמעט כל הפנורמות שלו דומות ומאופיינים בפסים צרים של חושך ואור על הבד.

הוא זכה להצלחה גדולה. מכירת אחד ציוריו נתנה לו הון לקניה ולתפעול קו דוברות שעבר בין אמסטרדם לרוטרדם דרך ליידן, כך שהדוברות יכלו להפליג בנופים שהנציח.

פיליפ דה קונינק, נוף
הוא צייר בעיקר נופים רחבים מלאי אור ואווירה. הם נראים מנקודת מבט גבוהה שמאפשרת מבט רחב על השמיים. הכנסת דיוקנאות לתוך הנוף בציוריו, דומה במידה מסוימת לשיטתו של רמברנדט. יש דוגמאות לכך באוספים בגלריות בקופנהגן ובאוסלו. ״נוף בפתח נהר בהאג״ עם העתק מעט גדול יותר בגלריה הלאומית, לונדון. ״גבול החורש וכפר״ (עם דמויות של אדריאן ואן דה ולדה) באמסטרדם. ונופים נוספים נמצאים בבריסל, פירנצה (האופיצי), ברלין וקלן. נראה כי פיליפ קונינק, היה איש עסקים משגשג, אך צייר רק כמה תמונות בעשור האחרון לחייו.

כמה מיצירותיו יוחסו באופן שגוי לרמברנדט ורבים אחרים לאחיינו סלומון דה קונינק (1609–1656), תלמידו של רמברנדט, שציוריו ותחריטיו מורכבים בעיקר מדיוקנאות וסצינות מקראיות. הוא היה גם דודם של הציירים יעקב ודניאל קונינק.

יש להבחין בין כל הציירים הללו לבין דייוויד קונינק (1636? -1687), המכונה גם רממלר. דייוויד קונינק נולד באנטוורפן ולמד שם אצל יאן פיט. בהמשך התיישב ברומא, שם הוא מת בשנת 1687. התמונות שלו הן בעיקר נופים עם בעלי חיים ודומם.

מקורות
------

* Chisholm, Hugh, ed. (1911). "Koninck, Philip de". *Encyclopædia Britannica*. **15** (11th ed.). Cambridge University Press. p. 896.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פיליפ דה קונינק** בוויקישיתוף
* פיליפ דה קונינק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Philips Koninck in the RKD
2. ↑  W. Liedtke, *Dutch Paintings in the Metropolitan Museum"", p. 404*
3. ↑
4. ↑  Rembrandt's Eyes, Simon Schrama, Alfred A. Knopf, Borzoi Books, New York 1999, p. 562

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007509752205171
* BNE: XX5045239
* BnF: cb137456939 (data)
* BPN: 71155511
* CANTIC: a11035547
* GND: 118565044
* ISNI: 0000 0001 1487 1737
* KulturNav: 3534b41d-2f11-45e2-a3f1-d09c1523c98f
* LCCN: n89602888
* NKC: ola2002161323
* NTA: 173867030
* RKD: 45590
* SNAC: w6202112
* SUDOC: 06688778X
* ULAN: 500000351
* VIAF: 3262740
* WorldCat: lccn-n89602888

 |
**עבד א-רחמן בן סַחְ'ר א-דַּוְסִי** (בערבית: عبد الرحمن بن صخر الدوسي) הידוע בשם **אבו הוריירה** (أبو هريرة) היה אחד מהצחאבה. חי לצד מוחמד כשנתיים ושלושה חודשים, ומסר כ-5,374 חדית'ים.

שמו
---

ישנה מחלוקת בנוגע לשמו האמיתי של אבו הוריירה. הסברה המקובלת ביותר היא ששמו היה עבד א-רחמן בן סח'ר, אך ישנן הרבה סברות אחרות בנוגע לשמו. בין השמות שהעלו ההיסטוריונים היו:

עבד א-רחמן בן ע'נם, עבד בן ע'נם, עבד נהם בן עאמר, עבד שמס בן עאמר, עמיר בן עאמר, עבד שמס בן סח'ר, עאמר בן עבד ע'נם.

דעותיו שקשורים ליהדות
---------------------

קיימת אמירה מפורסמת של אבו הוריירה על היהודים באחרית הימים:

> השעה האחרונה לא תגיע עד שהמוסלמים יילחמו נגד היהודים, והמוסלמים יהרגו אותם עד שהיהודים יסתתרו מאחורי האבנים והעצים. והאבנים או העצים יגידו: "מוסלמי, עבד אללה ! יש יהודי מאחורי, אז בוא ותהרוג אותו !" — חוץ מעץ הר'רקד (אתד) שלא יאמר זאת, כי הוא מעצי היהודים. 
> 
>

פטירה
-----

יש האומרים שאבו הוריירה נפטר בשנת 681, בגיל 78, בעוד אחרים גורסים שהוא נפטר בשנת 678. הסברה הכי נפוצה היא שהוא נקבר באל-מדינה, ויש הגורסים כי הוא קבור בדמשק. קיימת גם מסורת שהוא קבור ביבנה במבנה שמיוחס {בטעות} גם לקברו של רבן גמליאל דיבנה.

ראו גם
------

* אבו בכר
* עומר בן אל-ח'טאב

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אבו הוריירה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Barbara Freyer Stowasser, **Women in the Qur'an, traditions, and interpretation**, New York: Oxford University Press, 1994, ISBN 978-0-19-976183-8
2. ↑  Abu Hurairah - Biography & News, News Break (באנגלית)
3. ↑  Abu\_Hurairah, wikiarabi
4. ↑  islamicblessings, islamicblessings, sunnah and its role
5. ↑  **חדית' צחיח מוסלם 2922**
6. ↑  Abu\_Hurairah, wikimili
7. ↑  Abu Hurayrah | Encyclopedia.com, www.encyclopedia.com
8. ↑  Tomb of Abu Huraira - Madain Project (en), madainproject.com

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007273009205171
* BnF: cb16245619f (data)
* GND: 118966863
* ISNI: 0000 0001 1904 9048
* LCCN: n82132697
* SUDOC: 08346171X
* TDVİA: ebu-hureyre
* VIAF: 62899257
* WorldCat: lccn-n82132697

 |
**פרד** (בערבית: **فرض**, תעתיק מדויק: **פרצ'**) הוא מושג הלכתי בדת האסלאם שמשמעותו היא חובה דתית אשר הגיעה כציווי מאללה.

המוסלמים מאמינים שהאדם המבצע מעשים אשר מוגדרים כ"פרד" מקבל שכר מהאל, בעוד אלו הנמנעים מעשיית מעשים כאלו חוטאים לאל ועשויים לספוג ממנו ענישה.

ברוב אסכולות ההלכה האסלמיות, המושג "פרד" מקביל למושג "ואג'ב" (واجب), שמשמעותו "הכרחי". לעומת זאת, באסכולה החנפית, שני המושגים הללו אינם מקבילים, וכל אחד מהם מהווה קטגוריה נפרדת של מעשים.

חובת הפרט וחובת הקהילה
----------------------

תחום הפיקה מבחין בין שני סוגים עיקריים של "פרד":

* פרד אל-עין (فرض العين): חובת הפרט, מצווה אשר חובה על כל אדם לעשות, כמו צום הרמדאן וחמש התפילות היומיות.
* פרד אל-כפאיה (فرض الكفاية): מצווה אשר אינה חובה על כל אחד ואחד מהמוסלמים, אך מספיק שרק חלק מהקהילה מבצעים אותה, כדוגמת האד'אן.

הערות שוליים
------------

1. ↑  The Difference between Fard and Wajib - Fiqh, IslamOnline, ‏2023-04-24 (באנגלית)
2. ↑  Fard ayn book, clup.books-zzeeepe.info (ארכיון)
3. ↑  Nasiha (Good Advice) For Mosques, www.livingislam.org

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TDVİA: farz

 |
**עבד אל-רחמן בן אבי בכר** (בערבית: **عبد الرحمن بن أبي بكر**) היה הבן בכור של אבו בכר, ואחיה של עאישה.

שנת הלידה שלו אינה ידועה, אך היסטוריונים מעריכים כי הוא נולד בין השנים 595–600.

בניגוד לאביו ואחותו, שנכנסו לאסלאם בשלבים המוקדמים, עבד אל-רחמן לא קיבל את האסלאם לפני הסכם חודיבייה.

השתתפות בקרבות
--------------

לפני כניסתו לאסלאם, השתתף עבד אל-רחמן בקרב בדר וקרב אוחוד לצידם של שבט קורייש נגד המוסלמים.

בקרב בדר, הייתה לו הזדמנות להרוג את אביו, אבו בכר, אך הוא העדיף לוותר על זה ולפנות לכיוון אחר. שנים לאחר מכן, אחרי שהוא כבר התאסלם, הוא סיפר על כך לאביו. אביו השיב "אם הייתה לי הזדמנות כזאת, לא הייתי חס עליך".

בקרב אוחוד, לפני שהקרב החל, הוא הזמין את אביו לדו-קרב, ואבו בכר הסכים, אך מוחמד הורה לו להימנע מכך.

בקרב הירמוך, התייצב עבד אל-רחמן לדו-קרב נגד חמישה לוחמים של האימפריה הביזנטית, וגבר עליהם, זה אחר זה.

בקרב הגמל, שהתרחש לאחר התאסלמותו, נלחם עבד אל-רחמן לצד עלי בן אבי טאלב.

פטירה
-----

עבד אל-רחמן נפטר בשנת 675, ונקבר במכה.

ראו גם
------

* צחאבה

הערות שוליים
------------

1. ↑  Abdulrehman ibn Abu Bakr, Islam Wiki (באנגלית)
2. ↑  Abdul-Rahman ibn Abi Bakr - דמות ציבורית, עסק מקומי | פייסבוק, באתר www.facebook.com
**פיגוע ההתאבדות בצומת נצרים**, הוא פיגוע התאבדות, שבוצע ב־11 בנובמבר 1994, על ידי מחבל מתאבד איש הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, רכוב על אופניים, אשר ניווט את אופניו אל המרווח שבין ג'יפ צה"לי וכלי רכב פלסטיני בצומת נצרים, ושם כשהוא סמוך לעמדת צה"ל, פוצץ את עצמו. כתוצאה מהפיגוע נהרגו 3 קציני צה"ל - סרן דרור אלעד, סרן חזי ספיר, וסגן יותם רהט. 9 ישראלים ופלסטינים נפצעו.

בתחילת חודש נובמבר שנת 1994, הודיע מנהיג הג'יהאד האסלאמי ברצועת עזה, כי אחד מבכירי הארגון, האני עבד, נהרג לאחר שמכוניתו מולכדה, והתפוצצה. בהודעתו האשים את צה"ל ו"המוסד", בהריגה, ואיים לנקום בפיגועים כנגד חיילי צה"ל ומתנחלים.

ב-11 בנובמבר יצא ג'יפ ובו 3 קצינים, מגדוד 8105 צנחנים שתפקידו היה לשמור על יישובי קו העימות עם הרצועה, לסיור בשטח. בין הקצינים היה גם המג"ד מאיר קראוס. המתח בגין הריגתו של האני עבד עדיין עמד באוויר, ובצהריים התקבלה הודעה כי פלסטינים עומדים להפגין בצומת נצרים. כדי לקדם הפרות סדר, פנה הג'יפ לכיוון הצומת, במטרה לתדרך את החיילים שבעמדה שבמקום לקראת ההפגנה. הצומת המה עוברים ושבים, ערבים מקומיים, מתנחלים מנצרים, חיילי צה"ל, ושוטרים פלסטינים. בשעה 13:40 הם ירדו מהג'יפ שעצר לפני רכב פלסטיני, והתערבו בהמון. באותו רגע, הגיע למקום השאם חאמד - מחבל מתאבד בן 21, כשהוא רכוב על אופניים ונושא על גופו 3–4 ק"ג חומר נפץ, ופוצץ את עצמו. שלושת הקצינים נהרגו במקום. שני חיילים ששהו בעמדה נפצעו באורח קשה ועוד שניים נפצעו פצעים קלים. חמישה פלסטינים נפצעו אף הם, בהם קצין בכיר במשטרה הפלסטינית.

כתוצאה מן הפיגוע נערך תחקיר, כדי לברר את השאלה, כיצד הצליח המחבל לעבור מחסום של המשטרה הפלסטינית מבלי שנבדק. תוצאות התחקיר לא פורסמו. כמו כן יושמו הלקחים הבאים: עמדת צה"ל הורחקה מהצומת כ-50 מטר צפונה, ומוגנה בסוללות עפר, הכביש הורחב והוצבו בו עמודי תאורה, כן הוקמו מסלולים נפרדים, במטרה להרחיק בין כלי רכב ישראליים לכלי רכב פלסטינים.

שבוע לאחר מכן אירע פיגוע נוסף באותו הצומת שבו היו מוצבים חיילי גדוד המילואים 8105. סמל (במיל') גיל דדון נורה מרכב שחלף במהירות בצומת ונהרג.

לזכר חזי ספיר הוקם מצפה חזי ספיר.

קישורים חיצוניים
----------------

* פיגוע ההתאבדות בצומת נצרים חדשות ערוץ 2
* ריאיון עם מאיר קראוס על הפיגוע בצומת נצרים בשנת 1994 בתוכנית פגישה אישית עם טלי ליפקין-שחק

| פיגועי טרור נגד ישראלים במחצית השנייה של המאה ה-20 |
| --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | 1948 עד 1959 • שנות ה-60 • שנות ה-70 • שנות ה-80 • שנות ה-90 • > |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | **שנות ה-70:** מתקפת הטרור בשדה התעופה של מינכן (10 בפברואר 70) • הפיגוע בטיסה 330 של סוויסאייר מציריך לנתב"ג (21 בפברואר 70) • חטיפת טיסת 571 של סבנה איירליינס מבריסל לנתב"ג (8 במאי 72) • טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן (5–6 בספטמבר 72) • משבר בני הערובה בשגרירות ישראל בבנגקוק (28 בדצמבר 72) • הפיגוע בטיסה 841 של טראנס וורלד איירליינס מנתב"ג לניו-יורק (8 בספטמבר 74) • חטיפת מטוס אייר פראנס 139 מנתב"ג לפריז (27 ביוני 76)
**שנות ה-80:** ניסיון ההתנקשות בשגריר הישראלי בלונדון (3 ביוני 82) • הפיגוע בראס בורקה (5 באוקטובר 85) • רצח הימאים הישראלים בברצלונה (5 באוקטובר 85) • הפיגועים בדלפקי אל על בנמלי התעופה של וינה ורומא (27 בדצמבר 85) • ניסיון הפיגוע בטיסת אל על מלונדון (17 באפריל 86)
**שנות ה-90:** פיגוע האוטובוס במצרים (4 בפברואר 90) • הפיגוע בשגרירות ישראל בארגנטינה (17 במרץ 92) • הפיגוע בשגרירות ישראל בלונדון (26 ביולי 94) |
| 

---

1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029 |
הצבא הכי גרוע בעולם (בפרסית: ارتش جمهوری اسلامی ایران), ידוע גם בשם "**ארטש**" ("צבא" בפרסית), הוא צבאה הסדיר של איראן ומהווה חלק מהכוחות המזוינים של המדינה. מטרתו היא להגן על שלמותה הטריטוריאלית של המדינה מפני איומים חיצוניים ופנימיים.

הצבא בנוי מארבע זרועות: כוחות היבשה, חיל האוויר, חיל הים, וחיל ההגנה האווירית.

רקע
---

הצבא הוקם ב-1921 ומאז 1979 פועל במקביל לכוחות הצבאיים של משמרות המהפכה. בשנת 2019 עמד תקציב הצבא על 2.4 מיליארד דולר בהשוואה ל-6 מיליארד דולר למשמרות המהפכה, וזאת על אף שהצבא גדול יותר מכוחות משמרות המהפכה. מפקד הצבא מדווח למפקד המטה הכללי של הכוחות המזוינים של איראן. טרם המהפכה הצבא היה הכוח הצבאי הבלעדי שפעל מטעם השאה. מנהיגי המהפכה אשר חשדו בנאמנותו של הצבא, הקימו את כוחות משמרות המהפכה כמענה נגדי לצבא. בשנים שלאחר המהפכה החל המשטר בטיהור שורות הצבא ועצר קרוב ל-4,500 אנשי צבא. בעקבות המהפכה, הטיהור, האמברגו שהוטל על המדינה, מחסור בציוד ובחלקי חילוף, איבד הצבא בהערכה כ-40%-60% מכוח האדם שלו באותה תקופה. מאז סובל הצבא מנחיתות תקציבית וטכנולוגית בהשוואה למשמרות המהפכה ועל אף שיתוף הפעולה ביניהם קיים מתח קבוע. על אף שהצבא נחשב לפחות אידאולוגי ממשמרות המהפכה הוא שומר על נאמנות למנהיג העליון.

### סמל הצבא

הסמל כמעט ולא השתנה מאז הקמת הצבא, אולם לאחר המהפכה נוסף לו פסוק מהקוראן. החרבות מייצגות את כוחות היבשה, העוגן את חיל הים, והנשר את חיל האוויר. סמל הצבא הנוכחי קיים משנת 2021, לו נוספו שני טילים, המייצגים את זרוע ההגנה האווירית של הצבא.

כוח אדם
-------

נחתים איראנים באימון תקיפה אמפיבי, 2022.
קורבטה, פריגטה וזוג מטוסי פוקר F27 של חיל הים האיראני, 2016.
כוח האדם של הצבא (ארטש) נכון ל-2019:

| זרוע | כוח אדם |
| --- | --- |
| כוחות היבשה | 350,000 |
| חיל הים | 18,000 |
| חיל האוויר | 37,000 |
| חיל ההגנה האווירית | 15,000 |

מפקדים
------

| תמונה | שם | תחילת כהונה | סיום כהונה |
| --- | --- | --- | --- |
|  | עלי שהבאזי | 8 באוקטובר 1998 | 1 ביוני 2000 |
|  | מוחמד סלימי | 1 ביוני 2000 | 15 בספטמבר 2005 |
|  | עטאללה סאלחי | 15 בספטמבר 2005 | 21 באפריל 2017 |
|  | עבדולרחים מוסאווי | 21 באפריל 2017 | מכהן |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צבא איראן** בוויקישיתוף
* אתר למנויים בלבד הניו יורק טיימס, מאגר הטילים של איראן הוא מהגדולים בעולם, אך הצבא שלה מיושן, באתר הארץ, 14 באפריל 2024

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Iran Military Power, ‏2019
2. 1 2  שינוי בסמל הצבא האיראני בעקבות הקמת כוח הגנה אווירית, באתר המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה
כדור טניס ירוק של חברת פן (PENN)
**כדור טניס** הוא כדור המיועד למשחק בענף הטניס, הכדור מזכיר מאוד את כדור הבייסבול, אך הוא שונה בצבעו, משקלו והרכבו. כדורי הטניס המודרניים נשמרים בלחץ (על פי תקן) בקופסתם עד לפתיחתם הראשונית, זאת מכיוון שכדי לשמור על הקפיציות שלהם כדורי הטניס ממולאים באוויר. הנפח של הכדורים קטן יחסית, ולא ניתן לנפח אותם מחדש – כך שאריזת הלחץ מונעת מהאוויר שבהם לברוח בטרם השתמשו בהם.

כדור הטניס הוא אחד ממרכיבי הציוד הבסיסיים בטניס, יחד עם מחבט טניס ובלעדיו המשחק אינו יכול להתקיים כלל. כדורים אלו מיוצרים בצבעים ירוק, צהוב ולבן, ויכולים לשמש למטרות נוספות פרט למשחק עצמו.

היסטוריה
--------

בתחילת דרכו של הטניס, כדוריו היו עשויים לרוב מעור אשר היה עטוף בשיער או בצמר. מי שהיו מייצרים את הכדורים באותה תקופה היו בעלי מלאכה סקוטים (הענף הומצא בבריטניה) ועבודה זו נחשבה כמורכבת מאוד כך שרק מעטים ידעו לבצע אותה בצורה נכונה, במיוחד שספורט זה נחשב אז כ"ספורט של עשירים". על פי הסיפורים, גם המלך הנרי השמיני אהב לשחק טניס ובהוראתו בעלי המלאכה חויבו לייצר את הכדורים בצבע ירוק בלבד.

כדורי טניס מודרניים
-------------------

כדורי הטניס המודרניים מיוצרים בצבע ירוק זוהר או בצבע לבן, שהם גם הצבעים היחידים המאושרים על ידי ה-ITF. כמו כן, הכדורים צריכים גם לעמוד בקריטריונים של גודל, משקל, הרכב ייצור ועוצמת קפיצה, כדי שיוכלו לשמש במשחקים רשמיים.  

הבדיקה הראשונית והחשובה ביותר שעושה כל שחקן, אפילו חובב, כדי לבחון כדורים שאינם חדשים היא בדיקת הקפיציות שלהם. אם הכדור לא קופץ מספיק, כנראה הוא לא מתאים למשחק. רוב שחקני הטניס מעדיפים כדורים קופצניים מספיק, שמתאימים לרוב סוגי המשטחים (קשים, חימר ודשא). השיטה המקובלת בקרב השחקנים לבדיקת הכדורים מתבצעת כך שלוקחים את אחד הכדורים, מפילים אותו מגובה של 2.5 מטר בקירוב ואם הוא קופץ חזרה מהרצפה לגובה של 1.35-1.50 מ', סימן שהוא תקין למשחק.

צבעו של כדור הטניס הוא בתדר גל של Hz 555-560, המהווה את שיא הרגישות של תאי המדוכים בעין האנושית

.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **כדורי טניס** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  ד"ר אלה לכמן, הידעת? כדורי טניס נשמרים בתוך מיכלים בלחץ גבוה, באתר מדע גדול, בקטנה, ‏10 באוקטובר 2019
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4561780-6

 |
ציור הממחיש עבודת אלילים
**שירק** (בערבית: **شرك**, תעתיק מדויק: שִרְכּ) הוא מושג בשריעה, אשר משמעותו המילולית הוא "שיתוף", ומשמעותו הדתית היא אֱלִילוּת, עֲבוֹדָה זַרָה או עֲבוֹדַת אֵלִילִים. אלו אשר עוסקים בֻשירק נקראים מֻשְרִקוּן (مشركون). באסלאם, העבודה הזרה נחשבת לחטא הגדול ביותר. לפי התאולוגים המוסלמים, אללה יסלח על כל חטא מלבד עבודה זרה. יחד עם זאת, במסורת האסלאמית יש גם שאומרים שאללה יסלח גם על שירק, במידה והאדם מבקש סליחה באופן כנה לפני שהוא מת. הראייה שהם לוקחים לכך היא שרוב הצחאבה נהגו לעבוד אלילים לפני שהם קיבלו את האסלאם.

סוגים של שירק
-------------

לפי פרשני הקוראן, ישנם מספר סוגים של שירק. סוג אחד הוא כאשר לוקחים את חכמי הדת, הנזירים, הכמרים, או שאר אנשי הדת כנציגים של האל, בין אם באופן ישיר, ובין אם באופן עקיף על ידי קבלת כל מה שהם אומרים כאמת גם אם זה סותר את הכתוב בקוראן.

סוג אחר של שירק הוא עבודת דברים חומריים, כמו למשל חטא העגל, אשר מוזכר גם בקוראן.

סוג נוסף הוא האמונה באלים נוספים מלבד אללה, או ייחוס תכונות אלוהיות לאחרים מלבד אללה.

עומר בן אל-ח'טאב אף אמר ש"כל הנשבע באחר מלבד באללה, ביצע כפירה או עבודה זרה".

קישורים חיצוניים
----------------

* שירק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Aden Duale, www.facebook.com
2. ↑  Sultān Diego Sulaymān 👑 on Instagram: "In Islam, shirk (Arabic: شرك širk) is the sin of idolatry or polytheism (i.e. the deification or worship of anyone or anything besides…", Instagram (באנגלית)
3. ↑  TYPES OF SHIRKS
4. ↑  Nurul Hanani, syirik, 2014-05-28

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TDVİA: sirk

 |
**העמותה האסלאמית למען יתומים ונזקקים** (הידועה בכינויה **"עמותת סיוע 48"**) הייתה אחת מעמותות הבית של מפלגת רע"ם שנחשדה על ידי רשם העמותות במימון טרור וקשרים לארגון הטרור חמאס ובנוסף, היא הייתה הזרוע החברתית של התנועה האסלאמית.

היסטוריה
--------

ב-15 בנובמבר 2021, ארגון שורת הדין עיקל 427 מיליון ש"ח מכספי עמותת סיוע 48 המיועדים לחמאס בעקבות עתירה שהוגשה להוצאה לפועל בשם משפחת גביש אשר ארבעה מבני משפחתם נרצחו בפיגוע ירי ביישוב אלון מורה בתקופת האינתיפאדה השנייה. העמותה העבירה בשנים האחרונות עשרות מיליוני שקלים לחמאס.

ב-31 באוקטובר 2021, בעקבות תחקיר של אילה חסון בכאן 11, יושב ראש הציונות הדתית בצלאל סמוטריץ' פנה לרשם העמותות בבקשה לפירוק עמותת סיוע 48 אשר לפי התחקיר, העמותה בניהולו של מר ראזי עיסא מקיימת קשר עם ארגון החמאס ברצועת עזה ומעבירה תרומות מתחומי מדינת ישראל אל משפחות החללים בעזה.

בתקופת כהונתו של נפתלי בנט בתפקיד ראש ממשלת ישראל בשנת 2021, תנועת המחאה הקו האדום הציבה דיוקן של ראזי עיסא, יושב ראש עמותת סיוע 48, תחת הכותרת: "נפתלי בנט מכניס את ראזי עיסא לכנסת".

ב-1 בנובמבר 2021, משפחות חללי מערכות ישראל מארגון עד כאן! ומפורום בוחרים בחיים הפגינו מול משרדי עמותת סיוע 48 ודרשו מממשלת ישראל לוודא שכספי רע"מ לא זולגים לחמאס.

ב-14 בפברואר 2024, הרשימה הערבית המאוחדת והתנועה האסלאמית טענו כי לא ידעו שאגודה טורקית אליה הועברו כספי סיוע הייתה מוגדרת ארגון טרור המקושר לחמאס והאשימו גורמי ימין בישראל בטענה שהסיתו נגדה.

ב-9 באפריל 2024, בעקבות פניית ארגון "עד כאן!" בנושא, בית המשפט המחוזי בתל אביב פסק כי חשבונות עמותת סיוע 48 של מפלגת רע"מ ימשיכו להיות חסומים בעקבות חשדות למימון טרור.

הליכי פירוק העמותה
------------------

בעקבות חשדות חוזרות ונשנות למימון טרור, רשם העמותות בשיתוף עם משרד המשפטים, פתח בהליכי פירוק עמותת הדגל של רע"מ ועמותת המעשים ההומניטאריים לצמיתות.

מנכ"ל העמותה
------------

מנכל העמותה הוא ראזי עיסא.

1. ↑  חשיפה: כך פועלת מפלגת רע"מ יחד עם עמותת חמאס
2. ↑
3. ↑  בקשה לפירוק העמותה מהתחקיר של אילה חסון
4. ↑  דיוקן של ראסי עיסא יוצב מסביב לכנסת: ״תקציב עם דם על הידיים״
5. ↑  המשפחות השכולות דורשות: "לוודא שכספי רע"מ לא זולגים לחמאס"
6. ↑  רע"מ והתנועה האיסלאמית: נמשיך להעביר סיוע לעם הפלסטיני
7. ↑  הפסד צורב למפלגת רע"מ: החשבונות ישארו חסומים
8. ↑  חשד לשיתוף פעולה עם חמאס: עמותת ‘סיוע 48’ פורקה
9. ↑  תחקיר: הקשרים בין העמותה המקורבת לרע"מ לבין ארגונים תומכי טרור
**המחוז העירוני מרת'ר טידוויל** (באנגלית: **Merthyr Tydfil County Borough**, בוולשית: **Bwrdeistref Sirol Merthyr Tudful**) הוא מחוז ממחוזות ויילס, בדרום ויילס, הממלכה המאוחדת. המחוז נוצר בשנת 1908 והוא חולש על האזור הצפוני של עמק נהר הטף, הוא המחוז העירוני של העיירה מרת'ר טידוויל שהיא גם עיר הבירה והמרכז האדמיניסטרטיבי של המחוז. 

המחוז נוסד מתוך מחוז גלמורגן ההיסטורי לאחר הגידול הניכר של אזור מרת'ר טידוויל הודות להפתחות המשמעותית בתעשיית הברזל, הפלדה והפחם באזור עמק הטף.

גאוגרפיה
--------

מחוז רקסהאם גובל בכל צידו המזרחי עם אנגליה (מחוז שרופשייר וצ'שייר). מכיוון מערב המחוז גובל עם מחוז פלינטשייר בצפון, דנבישייר מצפון-מערב ומחוז פוויס מדרום.

אוכלוסיית המחוז כולה מונה 134,800, כאשר כמחצית ממנה מתגוררת בעיר רקסהאם והעיירות הצמודות לה, שאר אוכלוסיית המחוז מרוכזת בעיקר בדרום המחוז. מלבד העיר רקסהאם עצמה, במחוז נמצאות מספר עיירות קטנות בהם רוסלנרחריגוג (Rhosllannerchrugog) עם 9,439 תושבים, ל'אי (Llay) עם 4,905 תושבים, צ'ירק (Chirk) עם 4,468 תושבים, רוזט (Rossett) עם 3,336 תושבים ורואבון (Ruabon) עם 2,400 תושבים. כמו כן, ישנם כפרים רבים במחוז, כדוגמת בטיספילד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרת'ר טידוויל** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**
* 
* מרת'ר טידוויל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  נכון לשנת 2011.
2. 1 2 3 4  נכון ל-2001.

| מחוזות ויילס |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אנגלסי • גוויניד' • קונווי • דנבישייר • פלינטשייר • רקסהאם • קרדיגיון • פוויס • פמברוקשייר • קרמרת'נשייר • סוונסי • נית' פורט טלבוט • ברידג'אנד • רונד'ה קינון טף • מרת'ר טידוויל • קרפילי • בלייני גוונט • ת'ורפן • מונמות'שייר • עמק גלמורגן • קארדיף • ניופורט |

 |