**עדעד קנרי** (שם מדעי: *Limonium perezii*) הוא צמח עשבוני רב-שנתי ממשפחת העופריתיים הגדל בר באיים הקנריים שבאוקיינוס האטלנטי. הוא נפוץ בישראל בתור צמח תרבותי, בגינות נוי פרטיות וציבוריות. פריחתו היא כחולה ובולטת ולכן יש המכנים אותו בטעות בשם "עדעד כחול", שהוא שמו של מין אחר מהסוג עדעד הגדל בר בישראל. הפריחה הכחולה מקורה בגביע, שכן הכותרת לבנה. עדעד קנרי נחשב לאחד מצמח "האלמוות" כי הגביע הכחול משתייר ובולט בצבעו על גבי הצמח גם זמן רב לאחר תום הפריחה ונשירת הכותרת.

צריכת המים של הצמח היא נמוכה. לכן נוטים לשתול את השיח באזורי הגינה אליהם לא מגיעה בצורה סדירה השקיה: בשולי גינות או כמילוי בין שיחים צעירים בגינות חדשות. הזנים הנמכרים במשתלות שומרים על התכונות של הצמח הטבעי ועמידים ליובש ומאפשרים ריבוי עצמי, אחרי הקטיף והייבוש של התפרחות וליקוט הזרעים וניתן לזרעם בעונה הבאה.

מאפיינים
--------

תפרחת של עדעד קנרי
עלה ופטוטרת ארוכה
תקריב של פרח
עיקרי המאפיינים הם: העלים גדולים בעלי פטוטרות ארוכות והם ערוכים בשושנת. עלי הכותרת לבנים, עלי הגביע כחולים. הפרחים סדורים בתפרחות מטיפוס מכבד (שיבולת מסתעפת). הם פרחים נכונים (בעלי סימטריה רדיאלית) מטיפוס 5, כלומר בעלי 5 עלי כותרת, 5 עלי גביע, 5 אבקנים ו־5 עלי שחלה.

עדעד קנרי הוא צמח עשבוני רב-שנתי וגובהו מגיע ל-60 ס"מ .

הפטוטרות ארוכות והלוואים חסרים.

העלים תמימים, ערוכים בשושנת והם דמויי מעוין (רומבוס) או דמויי-ביצה או משולש, בסיסם כתום או כמעט קטום. 

הפרחים ערכים על פי רוב בקבוצות של 2 או 3 פרחים (בשיבולים חד־צדדיות) שמלוות 3 חפים דמוי קשקש. השיבולים החד־צדדיות מסודרות בתפרחות דמויות אשכול.

הפרחים דו-מיניים, בעלי שחלה עילית, נכונים (בעלי סימטריה רדיאלית), בעלי עטיף כפול, מאוחי עלי כותרת בבסיסם ובעלי עוקץ ארוך.

הגביע קרומי, ארגמני או כחול על פי רוב והוא דמוי משפך. אוגן הגביע רחב ומפושק, ושפתו נראית משונשנת. הוא בעל 10 עורקים בבסיסו, שעיר במקצת אך, חסר שערות בלוטות ומשתייר גם לאחר נבול הכותרת.

הכותרת לבנה אינה בולטת לעין, וקוטרם קטן מס"מ אחד, בעלת 5 עלים מפורדים שעטופים בחלקם התחתון בגביע. הכותרת נובלת אחרי הפריחה .

האבקנים 5, כמספר עלי הכותרת, ערוכים מול עלי הכותרת ולא ביניהם והם מעורים בבסיס עלי הכותרת או לאורך מחציתה התחתונה.

עמודי השחלה 5, מפורדים לכל אורכם. הצלקות דמוי חוט.

הפרי מסוג הלקט, חבוי בתוך הגביע, דמוי שקיק מוארך בן זרע אחד. השקיק מוקשה בראשו וקרומי בבסיסו ונפתח על ידי פתח דמוי-עפעף או נסדק באופן בלתי סדיר.

ההתאמה לבית הגידול
------------------

העדעד קנרי הוא בעל תכונות דומות לצמח הבר עדעד כחול ובעל תכונות העושות אותו נוח לגידול:

* בגבעול הצמח אין עלים או שהם נושרים לאחר תקופה קצרה ולכן גם ההתאיידות של המים ממנו היא נמוכה. הפטוטרות חובקות בבסיסו את הגבעול ועם נשירת העלים בקיץ נשארים רק הנדנים לאורך הגבעול וההתאיידות מהצמח פוחתת לרמה המינימלית.

* לצמח יש עלים רק בבסיסו, עלים בשרניים שצורתם כשושנים. מיקומם קרוב לפני הקרקע גורם לכך שהם ייפגעו פחות מהרוחות הנושבות לעומת העלים היוצאים מהגבעול כמוקבל בצמחים אחרים.

* השטח החיצוני של העלים בבסיס הצמח ושל הגבעול עטוף בקשקשים סידניים, העושים את פני הצמח עמיד בפני רסיסי מי הים המגיעים מהרוחות הנושבות מהים.

שימוש
-----

העדעד הקנרי כמו מינים אחרים של "עדעד נמכר בחנויות כ"צמח קש". הצבעים של עלי הגביע הם: כחול (הנפוץ וממנו שמו), תכול, לבן, צהוב, ורוד וקרם. הצמחים ניטעו ברוב אזורי הארץ : גליל עליון וגליל מערבי, כרמל, רמות מנשה, השומרון והשרון, מישור החוף וגוש דן.

גלריית תמונות
-------------

* עדעד קנריעדעד קנרי
* עלה של עדעד קנריעלה של עדעד קנרי
* פריחת ה"עדעד קנרי" - קדומים בשומרון - אייר תשס"ז - מבט מקרובפריחת ה"עדעד קנרי" - קדומים בשומרון - אייר תשס"ז - מבט מקרוב
* פרחים מעל ועלים בשרניים מתחתפרחים מעל ועלים בשרניים מתחת
* בחיק סלעי הגינהבחיק סלעי הגינה

ראו גם
------

* עדעד כחול
* עדעד מדברי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עדעד קנרי** בוויקישיתוף
* עדעד קנרי, באתר ITIS (באנגלית)
* עדעד קנרי, באתר NCBI (באנגלית)
* עדעד קנרי, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* עדעד קנרי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* עדעד קנרי, באתר צמחיית ישראל ברשת
* עדעד קנרי, באתר Tropicos (באנגלית)
* עדעד קנרי, באתר GBIF (באנגלית)
* עדעד קנרי, באתר The Plant List (באנגלית)
* עדעד קנרי, באתר IPNI (באנגלית)
* עדעד כחול באתר **שתיל**
* מגל גיורא, **מהשדות לגינות פרח עונה חורפיים מהבר**

הערות שוליים
------------

1. ↑  עדעד קנרי באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  Limonium perezii (Stapf) F.T.Hubb. POWO plants of the World Online. Published on the Internet
3. ↑  נעמי פינברון-דותן, אבינעם דנין, **המגדיר לצמחי בר בארץ ישראל**, ירושלים: כנה, 1998, עמ' 501
4. ↑  א. פאהן, ד. הלר, מ. אבישי, **מגדיר לצמחי התרבות בישראל**, תל אביב: הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1998, עמ' 327-330
5. ↑  מיכאל זהרי תל אביב עם עובד 1989, **מגדיר חדש לצמחי ישראל**, מהדורה חדשה מתוקנת ומורחבת, תל אביב: עם עובד, 1989, עמ' 340-341