recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**חינוך תזונתי** כחלק מחינוך לבריאות הוא מכלול דרכי למידה שנועדו לסייע בביצוע החלטות מושכלות בנוגע למזון הנצרך ובעידוד אורח חיים בריא, תוך מתן דגש על בישול ותזונה מאוזנת והקפדה על התעמלות וכושר. החינוך כולל שילוב של אסטרטגיות חינוכיות, המלוות בתמיכה סביבתית, שנועדו להקל על אימוץ מרצון של בחירות מזון ושל התנהגויות אחרות הקשורות לתזונה, המסייעות לשמירה על בריאות. 

מערך החינוך התזונתי משלב פעילויות ברמת הפרט, הקהילה והמדיניות הממשלתית. שיעורי החינוך התזונתי מועברים על ידי מחנכים מתחום התזונה במכללות, אוניברסיטאות ובתי ספר, סוכנויות ממשלתיות, תאגידים, חברות תקשורת ויחסי ציבור, תעשיית המזון, ארגוני התנדבות ועוד. שיעורי חינוך תזונתי בבתי ספר מועברים במדינות רבות ברחבי העולם, כאשר בחלקן מדובר בשיעור חובה, כולל רבות ממדינות האיחוד האירופי.

חינוך תזונתי בארצות הברית
-------------------------

ב -1969, קבע כנס של הבית הלבן בנושא מזון, תזונה ובריאות, כי החינוך התזונתי צריך להיות חלק מתוכניות הלימודים של בתי הספר והוא אושר על פי חוק תזונה לילדים. בשנת 1978, יצר משרד החקלאות האמריקאי את התוכנית לחינוך והכשרה של תזונה (NET), במטרה לסייע באמצעות מענקים במימון תוכניות לחינוך תזונתי במערכות החינוך הממלכתיות. 

בשנת 2010 העביר הממשל את חוק "ילדים בריאים ושבעים" שכלל הוראות שהובילו רפורמות שקבעו דרישות מינימום בהן כל המזון והמשקאות שנמכרים בקמפוסים ובבתי הספר חייבים לעמוד. הסטנדרטים החדשים כוללים מגבלות על כמות הסוכר, הנתרן, הקלוריות והשומן הרווי שמכיל כל פריט.

חינוך תזונתי כחלק מתוכנית הלימודים הכללית
-----------------------------------------

לעיתים התכנים לא מועברים בשיעורים ייעודיים, אלא משולבים בעולמות תוכן שונים, כמו בשיעורי מתמטיקה או שפה, ומשמשים לתרגול החומר הנלמד תוך העמקת ההבנה בחשיבות התזונה הבריאה. כך למשל בתחילת 2019 שולבו בשיעורי המתמטיקה בבתי הספר היסודיים בבריטניה מטלות כמו ספירת קוביות סוכר במשקאות ממותקים, המרתן לגרמים ושקלול הכמויות בצריכה ממושכת של שבועות, חודשים ושנים.

חינוך תזונתי בישראל
-------------------

תוכנית חינוך תזונתי אינה נכללת במערך שיעורי תוכנית הליבה במשרד החינוך, אולם החל משנת 2009 אושרה תוכנית לימודים נוספת (תל"ן) לשיעורי תזונה מעשיים בשם "אוכלים בריא", המועברת בעשרות מוסדות חינוכיים ברחבי ישראל, גנים, בתי ספר יסודיים וחטיבות הביניים.

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑  Barbara; Mullis, Rebecca; Bernardo, Valerie; Ervin, Bethene; Poehler, David L. (1992). "The Status of School-Based Nutrition Education at the State Agency Level". Journal of School Health. 62 (3): 88–92. doi:10.1111/j.1746-1561.1992.tb06024.x
3. ↑  Womach, Jasper. "Agriculture: A Glossary of Terms, Programs, and Laws, 2005 Edition." CRS Report for Congress, 16 June 2005, digital.library.unt.edu/ark:/67531/metacrs7246/m1/1/high\_res\_d/97-905\_2005Jun16.pdf.
4. ↑ . שירות כלכליסט, "החוק של מישל אובמה הכניס 30 מיליון ילדים למשטר הרזיה", באתר כלכליסט, 4 באוגוסט 2014
**טניה בוגוסלובסקי** (נולדה ב-1957), היא רופאה מומחית לרפואה פנימית וגריאטרית ומוסמכת במנהל בריאות, מנהלת המרכז המשולב לרפואה גריאטרית שהם בפרדס חנה-כרכור.

ביוגרפיה
--------

בוגוסלובסקי גדלה באודסה שבאוקראינה, כבת יחידה לזוג הורים רופאים. היא סיימה את לימודי הרפואה בהצטיינות בפקולטה לרפואה באודסה בשנת 1981. ב-1986 הגיעה לביקור אצל קרובי משפחה ברמת גן, ביקור שהשפיעה עליה עמוקות. לדבריה, "כשהייתי צריכה לחזור הביתה, ממש לא רציתי. משהו משך אותי להישאר. הייתה לי תחושה חזקה שעוד אחזור". ב-1991, עלתה לארץ עם בעלה, רופא גם הוא, ובתם. בשנתיים הראשונות אחרי עלייתה לארץ, נאלצה לפרנס את משפחתה באמצעות עבודות ניקיון ועבודות בלתי-מקצועיות אחרות.

בשנים 1993–1999 התמחתה ברפואה פנימית וברפואה גריאטרית בבית החולים "שערי צדק" בירושלים. במקביל להתמחות ואחריה, עבדה כרופאה מטפלת באשפוז בית בשירותי הבריאות של קופות החולים. לאחר מכן, שימשה כרופאה גריאטרית מחוזית בקופת חולים מאוחדת ואז כמנהלת היחידה לאשפוז בית במחוז ירושלים בקופת חולים מאוחדת ולאחר מכן בקופת חולים כללית.

בשנת 2000 מונתה לגריאטרית המחוזית הראשונה של משרד הבריאות בירושלים, תפקיד בו שימשה עד שנת 2008, אז הפכה לאישה הראשונה ששימשה כסגנית מנהל בית החולים השיקומי "קפלן-הרצפלד".

לצד תפקידים אלה, שימשה ד"ר בוגוסלובסקי כיו"ר הוועדה המחוזית למניעת אלימות במשפחה, כחברה במועצה הלאומית לגריאטריה, במועצה הלאומית לשיקום ובוועדה הארצית לקביעת מדדי איכות בגריאטריה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Shoham Medical Center - Shoham Medical Center, www.shoham-medical.org.il
2. ↑  ד"ר טניה בוגוסלובסקי, רופאה, מנקה ושוב רופאה
3. ↑  News1 | סגנית מנהל חדשה מונתה בבי"ח הרצפלד, באתר www.news1.co.il
4. ↑  "מנהלת חדשה למרכז המשולב לרפואה גריאטרית "שהם"". *דוקטורס אונלי Doctors Only*. נבדק ב-2018-03-18.
**דון אייסלי** (באנגלית: **Donn Fulton Eisele**; ‏23 ביוני 1930, קולומבוס – 1 בדצמבר 1987, טוקיו) היה טייס חיל האוויר של ארצות הברית, אסטרונאוט שהשתתף במשימת אפולו 7 ואיש עסקים.

ביוגרפיה
--------

אייסלי נולד בקולומבוס, אוהיו. לאחר סיום בית הספר הוא למד מדעים באקדמיה ימית של ארצות הברית. בשנת 1952, אחרי סיום הלימודים, הוא התגייס לחיל האוויר של ארצות הברית.

בשנת 1954 אייסלי סיים קורס טיס ושירת במספר בסיסים של החיל. בשנת 1960 הוא קיבל תואר שני באווירונאוטיקה במכון הטכנולוגי של חיל האוויר. בשנת 1962 לאחר קורס בבסיס חיל האוויר אדוארדס הוא קיבל הסמכה של טייס ניסוי. בסך הכול הוא עשה 4,200 שעות טיסה.

### שירות בנאס"א

אייסלי נמנה עם הקבוצה השלישית של אסטרונאוטים שנבחרה על ידי נאס"א באוקטובר 1963. הוא היה חבר צוות של אפולו 1 אך נפצע במהלך האימונים ולכן הועבר לצוות של "אפולו 2". לאחר תאונת אפולו 1, הוא הועבר למשימה מאוישת הקרובה שקיבלה שם אפולו 7 כטייס משימה.

ב-11 באוקטובר 1968 אייסלי שוגר לחלל במשימה אפולו 7 כאיש צוות, יחד עם וולטר שירה ווולטר קנינגהאם. זו הייתה המשימה המאוישת הראשונה של תוכנית אפולו. במהלך משימה זו בוצע שידור הטלוויזיה החי הראשון מהחלל.

לאחר משימת אפולו 7, הוא היה בצוות גיבוי של אפולו 10. בשנת 1970 הוא עזב יחידת האסטרונאוטים ועבד במרכז מחקרים של נאס"א בלנגלי. בשנת 1972 הוא פרש.

### לאחר נאס"א

ביולי 1972 אייסלי מונה למנהל חיל השלום בתאילנד. לאחר שנתיים הוא חזר לארצות הברית והשתלב בתעשייה הפרטית.

אייסלי נפטר בשנת 1987 בטוקיו בה היה במסגרת נסיעת עסקים. הוא נטמן בבית הקברות הלאומי ארלינגטון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דון אייסלי** בוויקישיתוף
* ביוגרפיה
* דון אייסלי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ריאיון עם ילדים של אייסלי
* דון אייסלי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1124188525
* LCCN: n2016034205
* PIC: 391799
* SNAC: w61k6wx4
* VIAF: 58146937697713831076
* WorldCat: lccn-n2016034205

 |
**חיסום** הוא סוג של טיפול תרמי הניתן לחומרים לשם שינוי חלק מתכונותיהם המכניות. החיסום מתבצע על ידי חימום החומר לטמפרטורה גבוהה, החזקתו זמן מה בטמפרטורה זו ולאחר מכן קירור מהיר. בסיום החיסום מבצעים לעיתים פעולה של **הרפיה** המצמצמת במידת מה את תוצאות החיסום על ידי שחרור מאמצים בחומר.

חיסום מבוסס על הפולימורפיזם של החומרים, יכולתם להופיע בצורות גבישיות שונות. החיסום משנה את רשת הגבישים הפנימית, שינוי הגורר גם שינויים בתכונות החומר.

פעולת החיסום מוכרת לאדם זה זמן רב והיא מוזכרת באודיסיאה, כאשר אודיסאוס וחבריו, הכלואים במערת הקיקלופ, הכינו את המוט שניקר את עין הקיקלופ. בכרוניקה של בית מקדש מאסיה הקטנה מסופר איך מבצעים את חיסומה של פלדת דמשק: "מחממים את הפלדה עד שתאיר כמו השמש הזורחת במדבר ואז מקררים אותה עד להשגת צבע ארגמני על ידי תקיעתה לתוך גוף של עבד שרירי. חיוניות העבד תעבור אל החרב[דרוש מקור]."

חיסום פלדה
----------

הפלדה היא סגסוגת של ברזל ופחמן ותהליכי החיסום וההרפיה מיועדים לשפר את התכונות המכניות שלה, על ידי חימומה ובכך שינוי המבנה המטלוגרפי שלה. את החיסום וההרפיה מבצעים בעזרת תרשימים של ברזל ופחמן, שמגדירים את המבנה המטלוגרפי של סגסוגת ברזל-פחמן, בהתאם לטמפרטורה ולאחוזי הפחמן בסגסוגת.

חיסום זכוכית
------------

בייצור רגיל של זכוכית, הזכוכית מתקררת בהדרגה לטמפרטורה של החדר. חיסום זכוכית מתבצע על ידי קירור פתאומי (בעזרת מים קרים מאוד) של זכוכית המצויה בטמפרטורה גבוהה, קרובה לטמפרטורת ההמסה שלה. הקירור הפתאומי גורם לכך שפני הזכוכית מתקררים מהר יותר ולכן גם מתכווצים וכולאים את יתר החומר, שעדיין לא הספיק להתכווץ. תהליך זה יוצר לחץ גדול בפני הזכוכית ומגדיל את קשיותה פי חמישה.

ראו גם
------

* חישול
* ריתוך

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **חסום** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **חיסום** |

* חישול וחיסום באתר של הוצאת ענבר
* ייתכן שנחשף סוד פלדת דמשק (באנגלית)(הקישור אינו פעיל)
* חיסום, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
**מפרץ קבינט** או **לשון הים קבינט** (באנגלית: **Cabinet Inlet**; מילולית: מפרץ הקבינט) הוא מפרץ מכוסה קרח, בין כף אלכסנדר לכף רובינסון, בחוף המזרחי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה. 

אורכו של המפרץ 58 קילומטרים, ורוחב פתחו של המפרץ (בין כף אלכסנדר וכף רובינסון) 48 קילומטרים.

היסטוריה
--------

### גילוי המפרץ

הכף מופה לראשונה על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד, וצולם מן האוויר על ידי משלחת רון לחקר אנטארקטיקה בדצמבר 1947. 

### מקור השם

המפרץ נקרא על שם הקבינט המלחמתי של בריטניה, אשר הקים את סקר שטחי חסות איי פוקלנד בשנת 1943.

לקריאה נוספת
------------

• Suzanne L. Bevan, Adrian Luckman, Bryn Hubbard, Bernd Kulessa, David Ashmore, Peter Kuipers Munneke, Martin O’Leary, Adam Booth, Heidi Sevestre, and Daniel McGrath
, **Intense Winter Surface Melt on an Antarctic Ice Shelf**, Geophysical Research Letters, 45.  
• Suzanne L. Bevan, Adrian Luckman, Bryn Hubbard, Bernd Kulessa, David Ashmore, Peter Kuipers Munneke, Martin O’Leary, Adam Booth, Heidi Sevestre, and Daniel McGrath
, **Centuries of intense surface melt on Larsen C Ice Shelf**, The Cryosphere, 11, 2743–2753, 2017

קישורים חיצוניים
----------------

* מפרץ קבינט באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* מפרץ קבינט באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR
* תצלום לוויין של אזור מפרץ קבינט

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
**נפתלי צבי לאבין** (ו' בתמוז תרע"ו, 1916 – י' באדר תשס"ט, 8 במרץ 2009) היה האדמו"ר מזידיטשוב בארצות הברית.

קורות חייו
----------

נולד בקולומיאה בגליציה (היום אוקראינה), בן בכור לרב אלכסנדר יו"ט ליפא, האדמו"ר מזידיטשוב-ברגסז, ולהינדה, בתו של רבי משה לאבין מדרוהביטש. נקרא על שם סבו רבי נפתלי צבי הורוביץ מרופשיץ. 

בגיל 14 לערך שלחו אותו הוריו לעיירה סעליש, שם למד שנתיים אצל הרב יצחק אייזיק וייס מספינקה וקיבל ממנו "היתר הוראה". היה חבר בחבורת "שומר אמונים" של הרב אהרן ראטה.

### בתקופת השואה

טרם השואה נישא הרב לאבין לבת דודו, הרב חיים אברהם פולק מברגסז, שהיה נכדו של הרב יוסף מאיר וייס מספינקה. היא נהרגה בשואה. בתקופת מלחמת העולם השנייה נמלט לעיירה סאטו מארה (סאטמאר) ומאוחר יותר עבר לעיירה דז' (דעזש), שם למד עם הרב משה יהושע הגר, לימים האדמו"ר החמישי של חסידות ויז'ניץ.

לאחר סיום המלחמה החל הרב לאבין לשמש כדיין בקהילת "שארית הפליטה" של הרב יקותיאל יהודה הלברשטאם במחנות הריכוז קאופרינג. הוא נישא בשנית לבת הרב יחיאל אלתר הלוי שטיינברג.

### פיתוח החסידות

בשנת ה'תש"י (בערך) היגר הרב לאבין ללונדון, שם פתח בית כנסת. בשנת תשכ"ח התאלמן ונשאר עם 7 ילדים. הוא התחתן עם הרבנית ניסל האס ממונטריאל ועקר לשם. בשנת ה'תשל"א עבר לוויליאמסבורג שבניו יורק. הקים מוסדות בברוקלין, בבריטניה ובישראל.

הרב לאבין היה מקורב לרבי יואל טייטלבוים, האדמו"ר מסאטמאר.

נפטר בי' באדר תשס"ט (8 במרץ 2009) ונטמן בבית הקברות בקריית יואל בסמוך לקברו של האדמו"ר יואל טייטלבוים.

משפחתו
------

בניו:

* רבי אלכסנדר יו"ט ליפא - חתנו של רבי מרדכי הלפרין מקוז'ניץ. נפטר בחיי אביו
	+ רבי משה אליקים בריעה - אדמו"ר מ'זידיטשוב (לי גרדנס)
* הרב משה - רב בית הכנסת קהל חרדים-זידיטשויב בוויליאמסבורג
* הרב שלמה דב - אדמו"ר מזידיטשוב-לונדון
* הרב ישעיה - אדמו"ר מזידיטישוב-ברגסז בוויליאמסבורג
* הרב אהרן מאיר - חבר בד"צ "התאחדות הרבנים" ואבדק"ק באלחוב-זידיטשוב
* הרב יצחק אייזיק - אדמו"ר מזידיטשוב-בני ברק

חתניו:

* רבי דוד קאהן - האדמו"ר מתולדות אהרן
* רבי אלימלך לאווי - האדמו"ר מטאהש

* הר' מזידיטשוב עם הר' מטהאשהר' מזידיטשוב עם הר' מטהאש
* בהדלקת נרות חנוכהבהדלקת נרות חנוכה
* שער הספר חיבת צבישער הספר חיבת צבי

לקריאה נוספת
------------

* **חיבת צבי** בהוצאת כולל שומרי החומות בשיתוף עם מכון אור הנצח, ברוקלין ה'תש"ע

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נפתלי צבי לאבין** בוויקישיתוף
* ר' נפתלי צבי לאבין מזידיטשוב, באתר אידישע וועלט (באידיש)

הערות שוליים
------------

1. ↑  נעלם בשנת תשמ"ז. לאחר כמה שנים נמצאה גופתו והתברר שטבע בים
2. ↑  בלוח מודעות יומית, דבר יום ביומו, יו"ל בויליאמסבורג
**קטיפנית גלים** או **קטיפנית משברים** (שם מדעי: ***Melanitta perspicillata***) הוא מין של עוף ימי ממשפחת הברווזיים המצוי בחופי אמריקה הצפונית.

הקטיפנית היא ציפור שחורה בעלת מקור כתום בעל כתמים לבנים רבים ועיניים לבנות אצל הזכרים בעוד הנקבות אפורות. אורכה 44 ס"מ ומשקלה 900 גרם בנקבות, כשהזכרים גדולים יותר ואורכם 48 ס"מ ומשקלם עד 1 ק"ג. הם בנויים לשחייה במים המלוחים של חופי ארצות הברית וקנדה באוקיינוס האטלנטי והאוקיינוס השקט והם מצפינים עד לאזור הארקטי. הם נפוצים גם במים מתוקים, בעיקר בימות הגדולות. בחורפים הם נודדים יחדיו כדי להימלט מהקור.

לברווזים אלה מקור גדול ורגליים בעלות קרומי-שחיה והם צוללים כדי לתפוס את מזונם: סרטנים או רכיכות שונות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קטיפנית גלים** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IBC
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  קטיפנית גלים באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007542228205171

 |
**טימו ק' מוקה** (בשם מלא בפינית: **Timo Kustaa Mukka**; ‏ 17 בדצמבר 1944 – 27 במרץ 1973), סופר פיני.

ביוגרפיה
--------

טימו ק' מוקה נולד בבולנס שבשוודיה. במשך חייו הקצרים למד מוקה באקדמיה לאמנויות של הלסינקי והספיק לפרסם תשעה ספרים, שברובם כתב בלשון פיוטית על תנאי החיים הקשים בלפלנד, הסביבה שבה עברו עליו ילדותו ורוב שנות בגרותו. תשעת ספריו ראו אור בשש השנים שבין 1964 ו-1970, וחיי יוצרם היו מאבק עיקש ועגום של אדם, אשר לא ידע לבעור על אש קטנה, נגד זמנו ההולך וכלה.

בראשית שנות השישים של המאה העשרים התחיל להתפתח בספרות הפינית זרם הקרוי "סיפורת וידויית ספונטנית". זרם זה הושפע מכתיבת הנרי מילר, ושניים מנציגיו הבולטים ביותר בפינלנד הם "הילדים הנוראים" של הספרות הפינית – המשורר והמתרגם פנטי סאריקוסקי (Pentti Saarikoski) והסופר הנו סלמה (Hannu Salama). בקרב הכותבים המשויכים לזרם זה מתבלט מוקה, הנחשב ליוצר המקורי והעקבי ביותר בדרכו. יצירתו הייחודית מאופיינת בהתמקדות כותבהּ בנופי הטבע והאנוש החשוכים של צפון פינלנד, שלנכחם מצטיירים מעשיהם הנואשים של הגיבורים ותשוקותיהם העזות כאש המסרבת לכבות, מעֵין רעל המוסיף לפעפע על אף הרגעים הקצרים של הטוּב והאושר בין תהפוכות החיים.

תיאורם הלירי של ההיסטריה הארקטית, המוצאת פורקן באהבה האסורה, ושל הלהט הדתי החשוך, הגורם להתהוותן של תחושות אשם מייסרות, ניכר כבר ביצירתו הראשונה של מוקה, הרומן "האדמה היא שיר של חטא" (1964). ספרו השני, הרומן "טאבו" (1965), מתעד את המלכוד שנמצאת בו גיבורת הספר, נערה בראשית התבגרותה, הנסחפת למערכת יחסי רגש ומין עם גבר מבוגר, המקיים בו בזמן קשרים אינטימיים עם אמה. גם ספריו השלישי והרביעי של מוקה היו רומנים: "מאיזשהו מקום כאן" (1965) הוא רומן מחאה חברתית המגולל את סיפורו של חייל פיני צעיר, הסובל מהתמוטטות עצבים במהלך שירותו הצבאי, ואילו "השיר על ילדי סיביר" (1966), עוסק, בין השאר, בטיב התלות של היחיד בחֶברה ובאפשרות לסמן גבולות ברורים במסגרת אותם יחסי תלות. שני הרומנים הנוספים שהספיק מוקה לכתוב הם "שיבולת הקיץ מתה" (1968), יצירה אלגורית שכמסגרתה משמש סיפורו של אדם הנורה ביער ומתאמץ לשרוד למרות הכדור התקוע בבטנו, ו"היונה והפרג" (1970), הספר האחרון שכתב – תיעוד ארוטי, פיוטי ונועז של מערכת יחסים, הגורפת נערה צעירה ותמימה וגבר בשל ומתוסכל למערבולת מסחררת של כמיהה, תשוקה ואובדן על רקע נופי האגמים והיערות של לפלנד. בנוסף על הספרים הנזכרים לעיל פרסם מוקה גם את ספר השירים "אדום" (1966) ואת קובצי הסיפורים "מות הכלב" (1967) ו"פחד השלג" (1970). לספריו שמור מקום של כבוד בספרות פינלנד, והם משפיעים גם כיום על הסיפורת הנכתבת בארץ זו. 
שלושת ספרי מוקה שהתפרסמו בעברית, בתרגומו של רמי סערי, הם: "טאבו" (1998) בהוצאת ידיעות אחרונות, היונה והפרג (2002) ו- השיר על ילדי סִיבִּיר (2005) בהוצאת כרמל.

מוקה הלך לעולמו ב-27 במרץ 1973 בגיל 28, בעיר רובניימי, בירת מחוז לפלנד שבפינלנד.

ראו גם
------

* היונה והפרג
* השיר על ילדי סיביר
* רמי סערי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טימו ק. מוקה** בוויקישיתוף
* דן לחמן, השיר על ילדי סיביר / טימו ק' מוקה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007298237805171
* BIBSYS: 90257241
* BnF: cb131654547 (data)
* GND: 119363518
* ISNI: 0000 0001 0963 8615
* LCCN: no89016831
* MusicBrainz: d4630a28-b354-48fc-a052-fd3405943271
* NKC: ola2003169725
* NTA: 069899711
* SELIBR: 78373
* SUDOC: 035075910
* VIAF: 34595543
* WorldCat: lccn-no89016831

 |
תמנון עינוני שוחה
**תמנון עֵינוֹנִי**[דרוש מקור] או **תְּמָנוּן שׁוּנִית** (שם מדעי: *Octopus cyanea*) הוא מין של רכיכה ימית ממשפחת התמנוניים החי בשוניות אלמוגים ברחבי האזור האינדו-פסיפי.

אורכו של התמנון 16 ס"מ, אך הזרועות יכולות להגיע לאורך 80 ס"מ ומשקלו יכול להגיע ל-6 ק"ג. למרות ששמו המדעי פירושו "כחול", פעמים רבות הוא דווקא אדום, אך הוא מחליף את צבעיו ללא הרף על פי הצורך ויכול גם לשנות את מרקם עורו. כשהוא מוסווה, הוא מידמה לאלמוגים או לסלעים שבסביבתו. רק עיניו אדומות תמיד. התמנון שוחה בעזרת הנעה סילונית אך גם נאחז בעזרת הזרועות באלמוגים וזוחל עליהם. בניגוד לתמנונים אחרים, תמנון זה הוא פעיל ביום. שאר הזמן הוא חוזר למאורתו שבין כמה סלעים או אלמוגים.

התמנון צד רכיכות, סרטנים, חסילונים ודגים קטנים בין האלמוגים. הוא מחבב במיוחד סרטנים, ומשנה את צבעיו למראה המים שמעליו או למראה צלליתי. כך הסרטן אינו רואה טורף בסביבה ויוצא ממחבואו. הטרף מומת על ידי נשיכה ארסית.

ראו גם
------

* תמנון אינסולריס

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תמנון עינוני** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  תמנון עינוני באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  מילון בעלי חיים: רכיכות (תשס"ד), 2003. האקדמיה ללשון העברית
**מעשיה מגונה** הוא מחזה מאת המחזאית זוכת הפוליצר פולה ווגל. הוא מגולל את השערורייה סביב המחזה אל נקמות מאת המחזאי שלום אש, אשר הועלה בברודוויי בשנת 1923, ושחקניו ומפיקיו נעצרו בעוון הפצת תועבה.

הפקות
-----

"מעשיה מגונה" הועלה לראשונה בתיאטרון הרפרטוארי של אוניברסיטת ייל בארצות הברית, באוקטובר 2015. לאחר מכן הועלה לזמן מוגבל בתיאטרון La Jolla Playhouse בסן דייגו. 

המחזה הועלה בתיאטרון מסחרי, בניו יורק באוף-ברודוויי בתיאטרון ויניארד באמצע 2016. ההפקה בוימה על ידי רבקה טייכמן, הכוריאוגרפיה נעשתה על ידי דייוויד דורפמן, וליסה גוטקין ואהרון חלבה יצרו את המוזיקה המלווה. טייכמן זכתה בפרס אובי על בימוי מעשה מגונה לשנת 2017. ההפקה עברה לתיאטרון קורט בברודוויי ב-18 באפריל 2017 והייתה ההפקה הראשונה של מחזה מאת ווגל על במות ברודוויי. ההפקה בברודוויי זיכתה את טייכמן בפרס טוני לבימוי הטוב ביותר וכן בפרס טוני נוסף על התאורה הטובה ביותר. 

ההפקה בברודוויי צולמה ב-3 באוגוסט ושודרה ברשת PBS האמריקאית ב-17 בנובמבר 2017.

הפקה ישראלית עלתה לראשונה בתיאטרון הקאמרי ב-27 ביולי 2018 בבימויו של יאיר שרמן. ההצגה תורגמה על ידי המחזאי יהושע סובול. באותה עונה העלה התיאטרון הקאמרי גם את ההצגה אל נקמות בבימויו של איתי טיראן.

המחזה הועלה לראשונה בלונדון בתיאטרון Menier Chocolate Factory ב-13 במרץ 2020 בבימויה של טייכמן. ההפקה הופסקה לאחר שתי הצגות בלבד בעקבות פריצת מגפת הקורונה.

רקע
---

במאית ההפקה, רבקה טייכמן, הייתה סטודנט לתואר שני במחלקת הדרמה של אוניברסיטת ייל. בעבודת התזה שלה, היא כתבה וביימה מחזה המבוסס על "אל נקמות" מאת שלום אש. טייכמן קראה למחזה שלה "העם נגד 'אל נקמות'".

טייכמן הסבירה: "כתבתי את הגרסה שלי [של המחזה], אבל אני לא מחזאית, אז זה אף פעם לא לגמרי התחבר. אבל זה אף פעם לא עזב אותי. כל הזמן רציתי להמשיך את זה, ובסופו של דבר מצאתי את פולה ווגל, שהתעניינה בדיוק כמוני, ומאז יצרנו יחד את המחזה."

שיר הערש שכתבה המשוררת היהודייה אילזה ובר (שנרצחה באוושוויץ בשנת 1944), "Wiegala", הוא אחד משירי המחזה.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מעשיה מגונה
* מעשיה מגונה במאגר המידע של ברודוויי.
* מעשיה מגונה באתר התיאטרון הקאמרי

הערות שוליים
------------

1. ↑  Yale Rep begins its new season with world premiere of 'Indecent', YaleNews, ‏2015-09-23 (באנגלית)
2. ↑  Isherwood, Charles (2016-06-12). "Review: 'Indecent' Revisits a Play Colliding With Broadway Mores and More". *The New York Times* (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2020-02-08.
3. ↑  2017 Obie Winners and Performances, Obie Awards, ‏2017-05-22 (באנגלית)
4. ↑  Jeremy Gerard, Jeremy Gerard, Audience Member Shouts "Let’s Hear It For Women Producers!" As Broadway’s Tony-Winning ‘Indecent’ Extends Run, Deadline, ‏2017-06-23 (באנגלית)
5. ↑  תיאטרון - מעשייה מגונה - הקאמרי, באתר www.habama.co.il
6. ↑  ננו שבתאי, "מעשייה מגונה": הקהל יצא מההצגה הזאת כעדר שפוף ומותש, באתר www.haaretz.co.il, ‏25.11.18
7. ↑  Klein, Alvin (2000-04-30). "THEATER; Another Take on a Yiddish Play". *The New York Times* (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2020-02-08.
8. ↑  Adrienne Onofri, BWW Interview: A Women's History Month Special with FAMILIAR Director Rebecca Taichman, BroadwayWorld.com, ‏Mar. 23, 2016 (באנגלית)
**תמיר כחלון** (נולד ב-29 באוקטובר 1987) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי.

קריירה
------

כחלון החל את דרכו בקבוצות הצעירות של מכבי תל אביב, ובשנת 2004 הועלה לקבוצת הנוער של המועדון. הוא שיחק בקבוצת הנוער במשך שלוש עונות, ואף זכה עמה באליפות הליגה הלאומית לנוער (כיום ליגת העל לנוער) ב-2005. 

בתחילת עונת 2006/2007 ערך כחלון את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, במשחק גביע הטוטו מול הפועל פתח תקווה, ובהמשך העונה הבקיע את שערו הראשון בקבוצה הבוגרת, במשחק באותו טורניר נגד מכבי חיפה. עם זאת, הוא לא שיחק באף משחק בקבוצה הבוגרת במסגרת הליגה.

לפני תחילת עונת 2007/2008 הושאל כחלון לבני יהודה תל אביב על מנת לצבור ניסיון ודקות משחק. בכך ערך כחלון את הופעת הבכורה שלו בליגת העל לבוגרים. הוא שיחק בקבוצה במשך שתי עונות בהן כבש ארבעה שערי ליגה. עונתו השנייה (2008/2009) הייתה מוצלחת לקבוצה, שסיימה במקום החמישי בליגת העל והעפילה למוקדמות הליגה האירופית. בסיום עונה זו, לאחר בוררות שנערכה בין השחקן לבין מכבי תל אביב, הוחלט כי כחלון צריך לשוב למכבי תל אביב מההשאלה. לאחר שחזר מהשאלה, כחלון נתן עונה טובה בקבוצה ובמועדון החליטו להשאיר אותו לעוד עונה, למרות התנגדותה של משפחתו.

בינואר 2011, לאחר ששותף רק ב-2 משחקי ליגה בעונה זו, הושאל על ידי מכבי תל אביב לקבוצת שרלרואה הבלגית עד לסיום העונה, בה הוא שיחק יחד עם עוד שלושה שחקנים ישראלים, מתן אוחיון, דודו ביטון וחאתם אלחמיד. בסיום עונה זו, הושאל כחלון לקבוצת קרקוביה קרקוב הפולנית.

בינואר 2012 חזר כחלון לישראל, והושאל למועדון ספורט אשדוד עד לסוף העונה. בקיץ 2012 שוחרר מאשדוד ועבר להפועל עכו.

ביוני 2013 חתם כחלון לשנתיים בעירוני קריית שמונה, בעסקה שכללה את מעברו של דן איינבינדר למכבי תל אביב. בתחילת עונת 2013/2014 כבש כחלון ארבעה שערים ב-11 הופעות, אך בדצמבר 2013 נפצע ולא חזר לשחק עד תום העונה, בה זכתה קבוצתו בגביע המדינה. בתחילת העונה שלאחר מכן היה אמור לחזור לשחק, אך במחנה האימונים של הקבוצה התברר שעליו לעבור טיפולים נוספים, ולבסוף נאלץ לפרוש ממשחק פעיל.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* רענן ברנובסקי, תמיר כחלון: "אכלתי את עצמי מרוב עצבים", באתר וואלה!, 7 בינואר 2011
* מוטי פשכצקי, ‏"תכננתי להיקבר במגרש. לא חשבתי שככה זה ייגמר", באתר ערוץ הספורט, ‏5 ביולי 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  מוטי פשכצקי, ‏"תכננתי להיקבר במגרש. לא חשבתי שככה זה ייגמר", באתר ערוץ הספורט, ‏5 ביולי 2015
**קיק סמיט** (בהולנדית: **Johannes Chrishostomus "Kick" smit**; ‏3 בנובמבר 1911 – 1 ביולי 1974) היה כדורגלן הולנדי, ששיחק בעמדת החלוץ. היה לשחקן הראשון בהיסטוריה לכבוש עבור נבחרת הולנד במונדיאל.

ביוגרפיה
--------

סמיט נולד ב-3 בנובמבר 1911 בבלומנדל, שבהולנד למשפחה קתולית. הוא שיחק בקבוצה הארלם לכל אורך הקריירה שלו, וגם אימן אותה לאחר פרישתו ממשחק.

במדי נבחרת הולנד סמיט עשה את הופעת הבכורה ב-11 במרץ 1934 במסגרת משחק ידידות בניצחון 2–9 על בלגיה, אותו סיים עם צמד. הוא עזר לה להעפיל למונדיאל 1934 שנערך באיטליה עם צמד במוקדמות על אירלנד ושער אחד נגד בלגיה. בטורניר עצמו הולנד הודחה בשמינית הגמר עם הפסד 3–2 לשווייץ, אך באותו משחק סמיט עשה היסטוריה כשכבש את השער הראשון במונדיאל עבור נבחרתו.

ארבע שנים אחר כך במונדיאל 1938 כבש במוקדמות נגד לוקסמבורג אך היא הודחה באותו השלב, הפעם בהפסד 3–0 בהארכה נגד צ'כוסלובקיה. בעקבות שינויו ב-HBC הקתולית בשנת 1940 הוא לא הורשע בידי התאחדות הכדורגל ההולנדית לשחק בנבחרת, אך בפועל החמיץ מכך רק שלושה משחקים עקב מלחמת העולם השנייה. אחריה סמיט השתתף בשני משחקים אחרונים בשנת 1946 כשבאחד מהם היה הקפטן. משחקו האחרון היה ב-27 בנובמבר בתבוסה 8–2 לאנגליה, בו הצליח לכבוש בדקה ה-87'.

הוא נפטר ב-1 ביולי 1974 בגיל 62, שבוע לפני גמר מונדיאל 1974 בו הולנד שיחקה. הדמות "קיק וילסטרה" מסדרת הטלוויזיה ההולנדית נקראה בחלקה על שמו וגם על שמם של השחקנים פאס וילקס ואבה לנסטרה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קיק סמיט** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר National Football Teams
**עבודת שדה**, מונח כללי המגדיר איסוף של חמרי גלם ונתונים בשטחי המדע השונים כמו ביולוגיה,  אקולוגיה, גאולוגיה, גאוגרפיה, פלאונטולוגיה, ארכאולוגיה, אנתרופולוגיה, אתנוגרפיה, אתנומוזיקולוגיה, בלשנות וסוציולוגיה. עבודת השדה מתאפיינת בכך שהיא מתבצעת "בשטח" – בסביבה הטבעית, בהקשר התרבותי הישיר ולא במוסדות המחקר בהם הסביבה מבוקרת ולעיתים זרה למושאי המחקר. המונח ידוע בדרך כלל בתחום של שיטות המחקר המדעי.

בעבודת שדה בתחום של חקר חברת האדם ותרבותו או באתנרופולגיה חברתית ותרבותית, החוקר לומד את בין היתר את השפה הפולקלור ואת המבנה החברתי המקומי בסביבה הטבעית ולעיתים הוא חלק מן ההתרחשות עצמה בשטח. לשם איסוף הנתונים אפשר לבצע גם צילומים הקלטות ורישומים שונים. יש לתעד את כל הפעולות בפרוטוקולים כדי להקל על ניתוח מאוחר יותר של הנתונים ולאפשר ביקורת ומחקר עתידי בעזרת הנתונים שנאספו. הפרוטוקולים הם גם כלי חשוב למניעת התופעה של אפקט הצופה או הטיית הצופה.

ראו גם
------

* אתנוגרפיה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עבודת שדה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4016674-0
* LNB: 000330433
* NDL: 01125550
* NKC: ph496683

 |
**מעשי פטרוס** הוא טקסט השייך לספרים החיצוניים של הברית החדשה - כתבי הקודש של הנצרות. ספר זה הוא אחד הספרים האפוקריפיים הקדומים ביותר של כתבי הקדוש הנוצריים.

הספר שרד עד ימינו בתרגומו הלטיני בכתב יד ורצ'לי, וידוע בתיאור שני אירועים: הקרב בין השליח פטרוס לשמעון מאגוס, ותיאור צליבתו של פטרוס כשראשו כלפי מטה (משום שרצה למות בדרך שונה מאשר ישו).

הספר נכתב במקורו ביוונית, ככל הנראה במחצית השנייה של המאה השנייה, ככל הנראה באסיה הקטנה.

תוכן הספר
---------

הספר מתאר את הקרב בין פטרוס לשמעון הקוסם. במסגרת קרב זה מבצע פטרוס ניסים כגון החיאת דגים מעושנים, וגורם לכלבים לדבר. מספר גרסאות של הספר כוללות סיפורים בהם מתוארת אישה המעדיפה שיתוק על קיום יחסי מין - ובאחת הגרסאות מדובר בבתו של פטרוס (כפי שמופיע בגרסת קודקס ברלין).

בסופו של הספר מתוארת סצנת מותו של פטרוס שהוא נצלב שראשו כלפי מטה. תיאור זה מופיע בטקסטים קדומים נוספים ובהם טקסטים בקופטית, געז, ערבית וארמנית ולכן משערים כי חלק זה של הספר הוא הקדום ביותר, ושאר התיאורים נוספו בשלב מאוחר יותר.

ראו גם
------

* מעשי פטרוס ואנדריאס
* מעשי פטרוס ושנים עשר השליחים
* מעשי פטרוס ופאולוס

קישורים חיצוניים
----------------

* תרגום לאנגלית של הספר

| ספרי הברית החדשה |
| --- |
| **הבשורות** | הבשורה על-פי מתי • הבשורה על-פי מרקוס • הבשורה על-פי לוקאס • הבשורה על-פי יוחנן |  |
| **מעשי השליחים** | מעשי השליחים |
| **איגרות פאולוס** | אל הרומאים • הראשונה אל הקורינתים • השנייה אל הקורינתים • אל הגלטים • אל האפסים • אל הפיליפים • אל הקולוסים • הראשונה אל התסלוניקים • השנייה אל התסלוניקים • הראשונה אל טימותיוס • השנייה אל טימותיוס • אל טיטוס • אל פילימון • אל העברים |
| **האיגרות הכלליות (קתוליות)** | איגרת יעקב • איגרת פטרוס הראשונה • איגרת פטרוס השנייה • איגרת יוחנן הראשונה • איגרת יוחנן השנייה • איגרת יוחנן השלישית • איגרת יהודה |
| **חזון יוחנן** (ההתגלות) | חזון יוחנן |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb12068412q (data)
* GND: 4173964-4
* LCCN: n00087605
* SUDOC: 028955552
* VIAF: 185068871
* WorldCat (עם VIAF): 185068871

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בפרח מקסיקני. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו דליה (פירושונים).

**דליה** (שם מדעי: *Dahlia*) היא פרח רב שנתי בעל פקעות השייכת למשפחת המורכבים. מקורה במקסיקו, שם היא מוגדרת פרח לאומי.

שניים מ-30 המינים של הדליה הובאו לאירופה במאה ה-18. היו אלה הדליה הרבגונית והדליה האדומה שטופחו וגודלו בידי הבוטנאי השוודי אנדריאס דאהל, ועל שמו קרוי הצמח.

חרף מוצאה האמריקני, שפע הזנים של הדליה (כ-20,000 זנים) הוא תולדת מאמציהם של גננים אירופאים. הדליה מקובלת כיום כפרח קיץ הגדל בכל הארצות שאקלימן ממוזג.

בתפרחת של הדליה המקסיקנית המקורית יש מרכז צהוב ושוליים אדומים, אבל בזנים השונים אפשר למצוא כיום מכלול גוונים של אדום, צהוב וארגמן. הם שונים מאוד זה מזה בצורת הפרח ובגודלו, אך על פי רוב ניתן ללמוד משמותיהם על מראיתם. קיימים זנים שקוטר הקרקפת של פרחיהם מגיע ל-20 ס"מ. המין העיקרי, הדליה המנוצה, הוא בן כלאיים ונבדל משאר המינים בכך שהוא פוליפלואידי, כלומר מספר הכרומוזומים שלו כפול ממספר הכרומוזומים הבסיסי של שאר המינים.

ריבוין של הדליות השונות נעשה באמצעות פקעות. פקעות אלו מכילות כמויות ניכרות של חומר דמוי עמילן הקרוי אינולין. לאחר גמר הפריחה יש להוציא את הפקעות בזהירות מן הקרקע ולשמרן במקום יבש, עד למועד השתילה באביב הבא.

זנים מודרניים פופולריים כוללים:

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

* | מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **דליה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **דליה** |
| ויקימינים טקסונומיה בוויקימינים: **Dahlia (Asteraceae)** |

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IPNI
 |

* דליה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007540978605171
* BnF: cb12650572r (data)
* LCCN: sh85035416
* NDL: 00561273
* NKC: ph257841

 |
**קיקבוקסר** (באנגלית: **Kickboxer**) הוא סרט פעולה העוסק באמנות הלחימה התאילנדית "קיקבוקס" (איגרוף תאילנדי) בכיכובו של השחקן ז'אן-קלוד ואן דאם.

תקציר העלילה
------------

אלוף העולם במשקל כבד באיגרוף תאילנדי אריק סלואן (דניס אלכסיו) טס לתאילנד על מנת לנצח בקרב את אלוף תאילנד טונג פו (מישל קיסי). בסוף הקרב בו נוצח אריק הכה טונג פו את אריק בגבו והפך אותו לנכה. אחיו של אריק, קורט (ז'אן-קלוד ואן דאם), מבטיח לנקום את נקמת אחיו ולשם כך הוא נוסע בעזרת חברו להרים על מנת ללמוד אצל מאמן בשם "זיאן" מואי תאי.

לאחר אימונים מפרכים בהם גם התחבר עם אחייניתו של זיאן, מאי לאי, הוא הוזמן על ידי אמרגנו של טונג פו, פרדי לי, לקרב עם אחד מטובי הלוחמים שתחת חסותו. קורט ניצח ניצחון מהיר ומרשים כשבסופו מריעים לו הקהל "ניק סו קאו" (הלוחם הלבן). לאחר מכן הוא הוזמן לדו-קרב המיוחל עם טונג פו, אך במטרה להחלישו אנס טונג פו את ידידתו של קורט, מאי לי, ובנוסף חטף את אחיו על מנת להשתמש בו כבן ערובה כדי להבטיח את ניצחונו. לבסוף במהלך קרב קשה ומתיש בו נפצע קורט קשות חולץ אחיו על ידי מאמנו זיאן במהלך מתוחכם ומבריק וכך ביחד עודדו את הקהל להריע "ניק סו קאו" כמו בקרב הקודם. בקורט ננסכים כוחות חדשים והוא מתחיל להכות בטונג פו עד שמפילו מן הזירה. הוא יורד אחריו ומפילו לקרקע וגם בועט באמרגנו של טונג פו.

שחקנים
------

| שם בסרט | שם אמיתי |
| --- | --- |
| אריק | דניס אלכסיו |
| קורט | ז'אן-קלוד ואן דאם |
| טונג פו | מישל קיסי |
| פרדי לי | קה טינג לי |

קישורים חיצוניים
----------------

* "קיקבוקסר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "קיקבוקסר", באתר נטפליקס
* "קיקבוקסר", באתר AllMovie (באנגלית)
* "קיקבוקסר", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "קיקבוקסר", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "קיקבוקסר", באתר Metacritic (באנגלית)
* "קיקבוקסר", באתר אידיבי
* "קיקבוקסר", באתר Hulu סרטים (באנגלית)
* "קיקבוקסר", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
"סר מורדרד" (1902) מאת הנרי ג'אסטיס פורד
**מורדרד** או **מודרד** (באנגלית: Mordred או Modred, בוולשית: ***Medrawt***) הוא דמות באגדת המלך ארתור, הידוע כבוגד שלחם במלך ארתור בקרב קמלן, בו הוא נהרג וארתור נפצע אנושות.

באגדת המלך ארתור
----------------

האזכור הראשון של מורדרד (בו הוא מכונה *מודרדוס*) נמצא בספר "ההיסטוריה של מלכי בריטניה" (*Historia Regum Britannia*e), אשר נכתב על ידי ג'פרי ממונמות' בשנת 1136 לערך. בספר, מורדרד מתואר כאחיינו וכבוגד של ארתור. מסופר כי ארתור השאיר את מורדרד אחראי לכס המלוכה בזמן שהוא חצה את תעלת למאנש כדי להילחם בנציב הרומי, לוסיוס. במהלך היעדרו, מורדרד הכתיר עצמו למלך ונאף עם אשתו של ארתור, גווינביר. ג'פרי לא מציין עד כמה גווינביר שיתפה פעולה עם מעשיו של מורדרד, אלא כותב כי המלכה "הפרה את נדריה" וכי הוא "מעדיף לא לומר דבר בעניין." בעקבות זאת, ארתור שב לבריטניה ולחם נגד מורדרד בקרב קמלן, ולבסוף הרג אותו. ארתור נפצע אנושות בקרב ונשלח לאבלון.

קשר משפחתי
----------

העדויות בנוגע לקשר המשפחתי בין מורדרד וארתור אינן חד-משמעיות, אך כיום מורדרד ידוע כבנו הממזר של ארתור מאחותו למחצה, מורגן, למרות שבעיבודים מודרניים, דמותה של מורגן מיוחסת לזו של מורגן לה פיי. בספרות המוקדמות, מורדרד נחשב לבנה הממזר של מורגן, שהייתה ידועה בשם אנה, מבעלה, המלך לוט מאורקני. אחיו הביולוגיים ואחיו למחצה של מורדרד הם גאווין, אגרביין, גאהריס וגארת'.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מורדרד** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007546069005171
* GND: 129663506
* LCCN: sh85087236
* VIAF: 13394485
* WorldCat: viaf-13394485

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 

בכלכלה, בעסקים ובחשבונאות, **עלות** היא מחיר ששולם, אירוע מסחרי או עסקה כלכלית. יתר על כן, לעיתים עלויות מתאפיינות בהתבסס על עיתוי (תקופת התשלום) או צורת היישום (תשלום במזומן, באשראי או כדומה). בארגונים יצרניים קיימת הבחנה בין עלות הייצור של מוצר (או שירות), שהיא סכום התשלומים ששולמו כדי לייצר לפרסם ולשווק את המוצר, ובין מחיר המוצר לצרכן. כדי שהארגון ירוויח עליו לוודא כי העלות המשולמת קטנה מן המחיר המתקבל.

עלות היסטורית לעומת עלות אלטרנטיבית
-----------------------------------

עלות היסטורית מייצגת את סך הכסף (או ערך כספי של נכסים) שהושקעו במהלך קניית נכס.

עלות אלטרנטיבית היא ערך החלופה הטובה ביותר שנזנחה כדי להשלים את האלטרנטיבה הנבחרת, אשר נשאף שתניב רווח גדול יותר. כלומר, השימוש הטוב ביותר באמצעים ומקורות שהושקעו עבור האפשרות הנבחרת. עלות זו מייצגת את החלופות שנזנחו.

לדוגמה, אם לאדם יש אפשרות לעבוד תמורת 25 ש"ח לשעה, אך בוחר לחטוף תנומה, אזי העלות ההיסטורית היא אפס - האדם לא שילם דבר תמורת השינה. לעומת זאת, העלות האלטרנטיבית היא 25 ש"ח שיכול היה להרוויח בעבודתו.

כאשר מצוין "עלות" ללא סימוכין בתחום הכלכלה, מדובר לרוב בעלות אלטרנטיבית; ובתחום החשבונאות - מדובר בעלות היסטורית.

עלות ישירה, עקיפה, חברתית ונפשית
--------------------------------

כאשר מתרחשת עסקה, היא כרוכה בעלויות ישירות, עלויות עקיפות כמו גם רווחים ישירים ועקיפים. העלויות הישירות הן אותן עלויות שהקונה משלם למוכר. לעומת זאת, העלויות העקיפות הן אותן עלויות שנאלצים אחרים[דרוש מקור] לשלם בעקבות העסקה. נושאי עלויות אלו יכולים להיות אנשים ספציפיים או אף החברה בכללותה. לעיתים עלויות עקיפות אינן עלויות כספיות ולכן קשה לכמת אותן כדי להשוותן לערכים כספיים. זיהום אוויר ועלויות חברתיות עתידיות הן דוגמאות לעלויות עקיפות.

עלויות חברתיות הן סכומן של העלות הישרה והעלות העקיפה גם יחד. כלומר, אם מדובר במפעל תעשייתי, אזי העלות החברתית לייצור מוצרים במפעל זה היא פונקציית הייצור של המפעל ועוד העלויות העקיפות אשר אינן כלולות בפונקציית הייצור.

לדוגמה, מחיר הרכישה של מכונית מייצגת את העלות הישירה בהתאם לחישובי היצרן. עלויות עקיפות יכולות להיות זיהום אוויר הנגרם כתוצאה מייצור הרכב ומהשימוש בו. רווח ישיר של רכישת הרכב יהיה ההנאה מהשימוש בו, עלייה באיכות החיים כמו גם חיסכון לרוכש בעלויות אחרות. רווח עקיף הוא למשל שיפור התברואה הציבורית בכך שנמנעת הצפת הדרכים בגללי סוסים (כפי שהיה עד התחלת השימוש ברכב מנועי).

העלויות הנפשיות הן עלויות ספציפיות הגורמות למתח נפשי או לירידה באיכות החיים, בין אם אלו עלויות ישירות, עלויות עקיפות או שתיהן גם יחד.

ראו גם
------

* תורת התמחיר
* עלות המכירות
* עסקה
* ניתוח עלות-תועלת

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עלות** בוויקישיתוף
* עלות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4032579-9
* NKC: ph115498

 |

הערות שוליים
------------

1. ↑
**קו 3** או בשמו המלא **קו מהיר ברודוויי–השדרה השביעית** (באנגלית: **Broadway–Seventh Avenue Exspres**) הוא קו רכבת תחתית באגף A (אנ') של הרכבת התחתית של ניו יורק. סמל המסלול של הקו הוא בצבע אדום והוא אחד מארבעת הקווים שמרכיבים את אגף IRT (אנ') במערכת הרכבת התחתית. הקו נקרא "קו מהיר" שכן הוא מדלג על תחנות רבות במנהטן ומשלים את השירות של שאר הקווים בברוקלין וברובע הברונקס, שם הוא עוצר ברוב התחנות.

היסטוריה
--------

ב-23 בנובמבר 1904 נפתח הקו לראשונה בין רחוב 96 לרחוב 145 בניו יורק. וב-1 ביולי 1918 הושלמה בניית המסילה מתחת לרחוב ברודוויי והשדרה השביעית. החל משנת 1934, הורחב משמעותית שירות הקו וחלק מהרכבות החלו לדלג בשעות העומס על חלק מהתחנות.

ב-13 במאי 1968 הורחבה המסילה עד למסוף הרכבות החדש שהושלם באותו הזמן. מאוחר יותר באותה שנה, ב-15 בדצמבר, הובא שירות הסעות כל הלילה בין רחוב 148 לרחוב 135 בפעם הראשונה מאז 1955.

ב-23 במאי 1976 החל הנוהג הנוכחי של תחילת שירות ראשון (9 או 10 בבוקר). ב-10 ביולי 1983 החליפו רכבות 2 ו-3 את מסופי ברוקלין, וה-3 הוצבו לצמיתות בשדרת ניו לוטס (אנ'), כדי שיוכלו להגיע לחצר ליבניה ולחנויות.

החל מ־5 באוגוסט 1990 הופסקו הסעות לילה מאוחרות בין רחוב 148 לרחוב 135 והוחלפו באוטובוסים. ב-4 בספטמבר 1994 חודשו הסעות לילה מאוחרות בין רחוב 148 לרחוב 135, אך הופסקו שוב ב-10 בספטמבר 1995. זה היה אמצעי לחיסכון בעלויות בגלל ירידה נמוכה. מ-2 במרץ ועד 12 באוקטובר 1998 החלו עבודות לשיקום הקו. רוב השירות היה מגיע עד לרחוב 137 ורחוב סיטי קולג'.

לאחר פיגועי 11 בספטמבר, הקו הפך לשירות מקומי במנהטן. לאחר כמה עיכובים במיתוג ברחוב 96, השירות שונה שוב ב-19 בספטמבר 2001. והוא התנהל במנהטן כבעבר בין רחוב הארלם - 148 לרחוב 14 והוחלף על ידי קו 1 של הרכבת התחתית של ניו יורק בברוקלין. הקו חזר לנסוע לניו לוטס אווניו ב-15 בספטמבר 2002.

מסלול הקו
---------

ראשית הקו היא בצפון הארלם שבמנהטן. הקו שחוצה את מנהטן מצפון לדרום מתחבר לקו 2 שתי תחנות לאחר תחילת מסלולו ולקו 1 סמוך לתחנת הרכבת התחתית כיכר טיימס. במנהטן תחתית הוא נפרד שוב מקו 1 ונכנס לברוקלין לכיוון מזרח. סמוך לפארק פרוספקט הוא נפרד גם מקו 2 וממשיך עד לניו לוטס אווניו על מסלולו של קו 4.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קו 3 של הרכבת התחתית של ניו יורק** בוויקישיתוף

| קווי הרכבת התחתית של ניו יורק |
| --- |
| IRT | קו מאסף ברודוויי–השדרה השביעית (1) • קו מהיר ברודוויי–השדרה השביעית (2) • קו מהיר ברודוויי–השדרה השביעית (3) • קו מהיר שדרת לקסינגטון (4) • קו מהיר שדרת לקסינגטון (5) • קו מאסף שדרת לקסינגטון (6) • קו מאסף/מהיר פלאשינג (7) |  |
| IND | קו מהיר השדרה השמינית (A) • קו מהיר השדרה השישית (B) • קו מאסף השדרה השמינית (C) • קו מהיר השדרה השישית (D) • קו מאסף השדרה השמינית (E) • קו מאסף השדרה השישית (F) • קו מאסף חוצה-עיר (G) |
| BMT | קו מאסף/מהיר רחוב נאסו (J/Z) • קו מאסף קאנארסי (L) • קו מאסף השדרה השישית (M) • קו מהיר ברודוויי (N) • קו מהיר ברודוויי (Q) • קו מאסף ברודוויי (R) • קו השדרה השנייה (T) • קו מאסף ברודוויי (W) |
| Shuttle | קו רחוב 42 (S) • קו שדרת פרנקלין (S) • קו פארק רוקאווי (S) |
**שד'א חסוּן** (בערבית: **شذى حسون**) (נולדה ב-3 במרץ 1981) היא זמרת עיראקית ילידת מרוקו, זוכת העונה הרביעית של תוכנית המציאות הלבנונית "סטאר אקדמי".

ביוגרפיה
--------

שד'א חסון נולדה בשנת 1981 בשם **שד'א אמג'ד חסון אלשמרי** בעיר קזבלנקה שבמרוקו לאם מרוקאית ולאב עיראקי שמוצאו ממחוז באבל. בתום לימודיה התיכוניים למדה ספרות אנגלית בקזבלנקה ומאוחר יותר עברה ללמוד בעיר טנג'יר שבצפון מרוקו. את תואר המוסמך שלה קיבלה לאחר שסיימה את לימודיה בצרפת.

חסון התפרסמה בזכות השתתפותה בתוכנית המציאות "סטאר אקדמי", המקבילה הלבנונית ל"כוכב נולד" הישראלי ול"אמריקן איידול" האמריקני. בתוכנית, ביצעה חסון שירים במספר רב של סגנונות מוזיקליים ובשפות שונות, בהן: אנגלית, צרפתית, ספרדית, איטלקית וגרמנית וכן במספר ניבים של השפה הערבית. כמו כן, ביצעה דואטים מוצלחים עם אמנים ערביים ומערביים בולטים. במהלך התוכנית, הועמדה חסון להדחה פעם אחת בלבד.

בגמר שנערך ב-31 במרץ 2007, גברה חסון על המתמודד הלבנוני, המתמודד המצרי, והמתמודדת התוניסית כאשר זכתה בלמעלה מ-40 אחוז מקולות המצביעים וגרפה כשבעה מיליון הצבעות מסרונים. חסון, הפכה הן לנציגת עיראק והן לאישה הראשונה והיחידה עד כה שזכתה בתחרות זו. לאחר ניצחונה, יצא המון לרחובות הערים בעיראק וחגגו את ניצחונה של חסון, מוקדי החגיגות היו בעיקר בעיר ארביל בחבל כורדיסטן, בעיר נג'ף השיעית ובבגדאד הבירה. חסון זכתה לשבחים רבים במולדתה ותמונותיה הופצו בכל העיתונים המובילים במדינה. בראיונותיה לכלי התקשורת, אמרה חסון כי מטרתה הייתה לאחד את העם העיראקי הנתון במשברים פנימיים קשים בעקבות מלחמת עיראק. על אף השבחים להם זכתה הזמרת הוטחה בפניה ביקורת על שימושה במצוקת העם העיראקי כגימיק. המבקרים, טענו כי חסון, ילידת מרוקו, אשר אינה מתגוררת בעיראק, אינה ראויה לייצג את עיראק בתוכנית.

לאחר זכייתה בתוכנית, הוחתמה חסון בחברת ההקלטות "רותאנה", חברת ההקלטות המובילה במזרח התיכון, והחלה חסון לעבוד על תקליטה. באלבום המתוכנן, צפויים להיכלל שירי עם עיראקיים ושירים במספר ניבים של השפה הערבית, בהם: הניב הלבנוני, הניב המצרי, הניב העיראקי והניב המרוקאי. כמו כן, עתידה הזמרת להקליט דואט עם הזמרים הלבנוניים מלחם ברקאת ומרואן ח'ורי אשר אף כתב לה שיר. עד כה, הוציאה הזמרת שלושה סינגלים מצליחים: "רוח", "סמאללה סמאללה", ו"עושאק". בהופעות שלה היא שיתפה פעולה עם ראמי עייאש וג'ורג' וסוף.

נכון לשנת 2008 מתגוררת חסון בפרבר של ביירות, בירת לבנון.

דיסקוגרפיה
----------

### סינגלים

| שם הסינגל | שנה |
| --- | --- |
| רוח (בערבית: روح) | 2007 |
| סמאללה סמאללה (בערבית: اسم الله, תעתיק מדויק: אֶסֱם אללה) | 2007 |
| עֻשאק (בערבית: عشاق) | 2008 |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שד'א חסון** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של שד'א חסון
* שד'א חסון, ברשת החברתית פייסבוק

* שד'א חסון, ברשת החברתית טוויטר

* שד'א חסון, ברשת החברתית אינסטגרם

* שד'א חסון, סרטונים בערוץ היוטיוב

* שד'א חסון, ברשת החברתית MySpace (באנגלית)
* מערכת מחסום, הזמרת העיראקית שד'א חסון זכתה בתחרות "סטאר אקדמי", באתר מחסום (דף ארכיון)
* יוני מנדל, בזכות ה-SMS: עיראקית ניצחה ב"כוכב נולד", באתר וואלה!
**עלות שיתוף פעולה** הוא מושג המורכב משתי מילים, עלות שהוא מושג כלכלי במהותו ושיתוף פעולה שהוא מושג מהקהילות חברתיות.
קליי שירקי עושה שימוש במושג הכלכלי להבהיר מה קורה לארגונים, כאשר עלות התקשורת יורדת באופן דרמטי לנוכח התשתיות הדיגיטליות הזמינות ומהפכת התקשורת באינטרנט. אפשר לשתף, לשוחח ולהתארגן בכל מקום גאוגרפי ללא מגבלה של זמן, עלות וללא צורך בשיטה הארגונית המסורתית. 
מקובל בכלכלה כשארגון לא יכול לעמוד בעלויות העסקה עדיף להעביר לארגון שעלויותיו זולות יותר. אפשר להשליך את התאוריה הכלכלית הזאת למה שקורה היום בעולם התקשורת. קליי שירקי, בספרו "כל אחד יכול: ארגונים ללא ארגונים", מסביר שאפשרי לתכנן מערכות שמתאמות את התפוקה של הקבוצה כתוצר לוואי של המערכת מבלי להתייחס למודלים המוסדיים. החלפת תכנון בתיאום זה ההיבט הכלכלי של מערכות שיתוף פעולה. הארגונים המסורתיים עומדים מול מהפכת תקשורת שמשפיעה על פעילותם.

השפעות שיתוף פעולה
------------------

פליקר וויקיפדיה מדגימים את מה שטכנולוגיה מתקדמת יכולה לעשות לשיתוף פעולה. במקום תכנון יש תיאום. המשימה מגיעה לפרטים ולא הפריטים למשימה, פליקר הוא אתר שיתוף שבעזרת טכנולוגיית התיוג, מאפשר לארגן תמונות בכל נושא. התמונות נאגרות ברשת בתהליך איטי לאורך זמן, לכן אפשר לארגן אותם לפי קטגוריות מתי שרוצים. אין צורך לשכור עובדים מקצוענים שיתייגו את התמונות. המפרסמים עצמם עושים זאת. בפליקר וויקיפדיה המשתמשים הם גם יצרנים וגם צרכנים. המשתמשים הופכים ליצרנים שעובדים בהתנדבות, מתוך עניין ורצון אישי לתרום. כל אחד יכול להתנדב ולשתף, כמו בלוגים, סרטי וידאו באתר יוטיוב וכן הלאה.
אין משמעות לזמן, התרומה של המתנדבים מורידה את הצורך בתכנון - הכל קיים וצריך רק לארגן ולתאם. החופש ליצור מביא ליזמות וחדשנות בכל רגע. החדשנות איננה עוד עניין למקצוענים בלבד אלא לחובבנים נלהבים, המשתמשים בכלים חדשניים ויוצרים מוצרים שחברות מסחריות אינן יכולות לייצר. גם תפישת העולם משתנה, עולם שבו יש שקיפות, עבודה שיתופית וחברתית יותר.

התאגיד המסורתי מול יוצרים חובבנים
---------------------------------

מצד אחד מודל התאגיד הישן והמסורתי שבו אנשים מיוחדים כגון מתכנתים, דוקטורים ועיתונאים, עובדים תחת ארגון היררכי שדואג לכל העלויות של יצירת התפוקה או המידע שנוצר לפי לוח זמנים מתוכנן ועובר תחת ביקורת הארגון עד לשחרור המידע. עבור צרכנים שמשלמים כסף, שאין באפשרותם להגיב ולשתף. המידע נדחף לציבור פסיבי.

מצד שני קמים בכל מקום חובבנים שרוצים ליצור ולשתף, להיות כותבים ומוציאים לאור, ציבור שמנהל דו-שיח ולוקח חלק בזרימת הידע. אמצעי התקשורת המקצועיים מסורתיים עומדים מול השינוי בעולם האינטרנט. הרבה מוסדות עדיין בהכחשה למצב החדש, קשה לארגונים להשתחרר מהעקרונות של השוק הכלכלי שדוגל בארגונים חזקים ששולטים בשוק לפי התפישה של רולנד קהאוס בספרו "הטבע של הפירמות" שדוגלת בארגונים גדולים שיכולים להפוך לבעלי מונופול ולא דוגלים בשוק תחרותי. הלחץ שיופעל על המונופולים האלו מצד היצרנים החדשים בשוק שגם יוצרים וגם צורכים, יגרום לארגונים להתאים את העסק למציאות החדשה. הפתרון יכול להיות נתינת חלק מהעבודה ללקוחות וכך להוריד עלויות. ישנם חברות שמשתמשות בתשתית האינטרנט למכירת מוצרים ולקניית מוצרים על ידי הלקוחות עצמם. למשל איביי שיצרה פלטפורמה המאפשרת ללקוחות להיות גם צרכנים וגם מוכרים. הלקוחות גם עושים את עבודת הפרסום על ידי נתינת משוב על המוצרים. גם ויקיפדיה יכולה לתת שיעור בביזנס למוסדות הקלאסיים שבה הצרכנים הם גם יצרנים.

קישורים חיצוניים
----------------

* קליי שירקי ב-TED
* הספר: "כל אחד יכול: התארגנות ללא ארגונים"
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 

**לנולין** (באנגלית: **Lanolin**) הוא חומר צהוב ושומני, המופרש מבלוטות חלב שעל העור של בעלי חיים צמריריים, דוגמת כבשים, המונע מטיפות מים להצטבר בתוך הצמר שלהם.

לנולין משמש כחומר גלם עיקרי במשחות לעור, וכחומר דוחה ומגן מפני מים במגוון רחב של שימושים. החומר מופק ממספר זנים של כבשים אשר מפרישות כמות גדולה של החומר לצמר שלהם. על מנת למצות את החומר סוחטים את הצמר באמצעות מכבש (אנ').

הרכב כימי
---------

לנולין מורכב מתערובת של כולסטרול ומספר אסטרים של חומצות שומן שונות. לנולין לא מעובד (לנולין לשימושים שונים שאינם פרמצבטיים) מכיל גם תרכובות כוהלים שונות אשר ידוע שהן גורם אלרגני לאנשים מסוימים. ישנם מחקרים המעידים על נוכחות חומרי אנטיביוטיקה מסוימים ואף קוטלי חרקים שונים בלנולין, שמקורם בתזונה ובתוספים שניתנו לכבשים. לנולין איננו מסיס במים אך יוצר במים אמולסיה.

שימושים
-------

משחת לנולין, אשר משמשת נשים מניקות לריפוי פטמותיהן, אשר נפצעות כתוצאה מההנקה
בתעשיית התרופות לנולין משמש כבסיס להכנת משחות שונות. לנולין בדרגת ניקיון רפואית ונגזרותיו נחשבים לחומרים בטוחים לשימוש חיצוני על ידי ה-FDA. בדרגת ניקיון רפואית לנולין הוא חומר היפואלרגני וסטרילי המשמש כחומר גלם למשחות עור, לריכוך ולהקלה במקרים של יובש או פגיעה בעור. כך, למשל, הוא משמש לריפוי נשים מיניקות שפטמותיהן נפצעו במהלך ההנקה.

בדרגת ניקיון זו משמש החומר גם לטיפול ביובש בשפתיים, תפרחת חיתולים, עור יבש או מגרד, לטיפול בעור כף הרגל, חתכים שטחיים, כוויות שטחיות ושפשופים בעור.

בתעשייה הקוסמטית הוא משמש לריכוך ולמניעת יובש בעור. במספר רב של מוצרים לגילוח משתמשים בלנולין לריכוך הזיפים והעור. השימוש בלנולין כחומר בסיס להכנת משחה נפוץ מאוד שכן הוא נספג במהירות ובקלות בעור ומאפשר העברה מהירה של החומר הפעיל אותו הוא נושא. 

בתעשייה, לנולין משמש כחומר מונע קורוזיה שכן בנוכחותו מים נדחים מפני השטח של מתכות עליהן הוא נמרח ובכך נמנעת התפתחות קורוזיה. ללנולין גם יכולת חדירה, סיכוך והגנה על מתכות, עץ, גומי ומוצרי פלסטיק שונים והוא מיוצר לשם כך הן כנוזל והן כמוצק.

שימוש נוסף בלנולין הוא לריכוך מוצרי עור שונים, כך למשל שחקני כדור בסיס (בייסבול) נוהגים לרכך את הכפפות שלהם על ידי מריחתן בקרם גילוח המכיל לנולין. הוא משמש כמרכיב דוחה מים ומרכך במשחות נעליים.

תהליך הייצור של לנולין
----------------------

מן הצמר של כבשה מזן מרינו ניתן להפיק כ 250-300 מיליליטר של לנולין. החומר מופק על ידי רחיצת הצמר במים חמים ובסבון מיוחד. התשטיפים של הצמר מופרדים באמצעות צנטריפוגה, ומתקבל חומר צהבהב, דמוי גריז, בעל ריח אופייני ונקודת התכה הנעה סביב 38 מעלות צלזיוס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לנולין** בוויקישיתוף
* לנולין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
**פיומיה** (שם מדעי: ***Phiomia***) הוא סוג של פילאי נכחד, אשר חי בתקופת האאוקן והאוליגוקן לפני 30–37 מיליון שנה. המאובנים שלו התגלו בצפון אפריקה וכללו מין אחד - *Phiomia serridens*, אשר תואר ב-1902 בידי החוקר הבריטי צ'ארלס ויליאם אנדרוס. המין שתואר היה שונה משאר הפילאים והוא שויך למשפחה משלו - **פיומיים** (*Phiomiidae*), זאת לאחר שמוין בתחילה כמין של טורף נכחד והועבר למשפחת ההאינודונים. המשמעות של שמו היא: "החיה עם שיני המסור של פיום", שבמצרים, שם התגלה.

פילאי זה דמה דמיון שטחי לפיל מודרני, אך היה קטן בהרבה והגיע לאורך 5 מטר, לגובה 2.5 מטר ולמשקל של 2 עד 3 טון. בניגוד לפילים הקיימים הוא היה בעל עצם אף קצרה וחלשה יותר, שלא תמכה בחדק שרירי אלא בחדק כמו של טפיר. הייתה לו לסת תחתונה מוארכת ביותר בעלות קצה שטוח, בדומה ללסתות של הפלטיבלודון, האמבלודון ועוד כמה גומפותריומיים, אשר התפתחו מאוחר יותר. מטרתם נועדה לחפור באדמה בחיפוש מזון או לביקוע של ענפים. הלסת העליונה גלשה מטה ובקציה בלטו 2 חטים אשר שימשו כנראה להגנה. שיניים נוספות בקצה האחורי של הלסת עזרו ללעוס מזון קשה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פיומיה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* GBIF
 |

גולגולת ושחזור אפשרי של פיומיה