המצבה משמאל, בבית הקברות העתיק בטבריה, היא המצבה המקורית שהונחה על קברו של הרב ישראל זאב הלוי הורביץ, טרם חידושה לפני כ-20 שנים. במצבה נכתב: "פ"נ (=פה נקבר) הרב ר' ישראל זאב הלוי מאונגרן בן בלומא נבש"ט (=נפטר בשיבה טובה) ח"י סיון תרכ"א תנצב"ה". המצבה בצד ימין היא של בנו.
**הרב ישראל זאב הלוי (איש) הורביץ** (תקל"ח – י"ח בסיוון, תרכ"א; 1777 – 1861) היה אב בית דין וראש הישיבה בקהילת יהודי אוהעל שבעיירה שאטוראליאויהיי שבהונגריה. בסוף ימיו עלה לארץ ישראל.

תולדות חייו
-----------

נולד בקאלוב שבהונגריה, כבן שלישי (מתוך 5 בנים ובת) לבלומא ור' שמואל, והוא צאצא של השל"ה. נישא ללאה קריינדל, בתו של ר' מרדכי מאוהלי, ועבר להתגורר שם. צאצאיו הידועים לנו הם: בנו הרב מרדכי יצחק אייזיק, בנותיו: סימא, מרים, רבקה-דבורה, נכדו רבי בנימין זאב אדלער בן חתנו רבי צבי אריה מעיר בערגסאז. אשתו נפטרה בשנת תרט"ו (1855), ונקברה בבית הקברות הישן שבאוהלי.

למד אצל רבי יואב רוזנבוים רבה של סאנטוב (מחבר הספרים "חן טוב" ו"אמרי נועם") וכן למד אצל החתם סופר. כמו כן קיבל תורה מרבי יצחק אייזיק מקאליב, ובספרו מביא פסק הלכה ממנו.

עוד בצעירותו שימש כראש הישיבה בעיר אוהלי, ובשנת תקע"ו (1816) מונה לדיין בעיר אוהלי, ועל פי בקשת רב העיר, הרב משה טייטלבוים, התמנה להיות ראש בית דין. הוא שימש בתפקיד זה עד שנת ה'תרט"ז (1856), אז עזב את אוהלי על מנת לעלות לארץ ישראל ביחד עם בנו. טרם עלייתו הוא הוציא לאור את הספר "ארץ חמדה" על ארץ ישראל, והוא הספר היחידי מבין כתביו שיצא לאור בחייו. בכ"ט בתשרי ה'תרי"ז (אוקטובר 1856) הם הגיעו לנמל יפו, ומשם עברו לטבריה. הרב ישראל זאב הלוי נפטר ארבע שנים לאחר מכן ונקבר בבית הקברות העתיק בטבריה, בחלקת תלמידי הבעש"ט.

בתו מרים נפטרה בכ"ז אלול, תרל"ה (1875) ונקברה בבית הקברות העתיק בטבריה - חלקה ב שורה 20ג  קבר 1665

בתו סימא נפטרה בד' תשרי תרל"ו (1875) ונקברה בקרבת אחותה - חלקה ב שורה 20ג  קבר 1661 

בתו רבקה-דבורה נפטרה בט' אדר תרל"ד (1874) ונקברה בבית הקברות בבערעגסאז

חתנו צבי-אריה אדלער נפטר בה' כסלו תרנ"ו (1895) ונקבר בבית העלמין העתיק בטבריה - חלקה ב', שורה 8, קבר 493

בנו רבי מרדכי יצחק אייזיק נפטר בכ"ב תמוז ה'תרס"ז (1907) ונקבר ליד אביו.

ניניו הם הרב ישראל זאב הלוי הורביץ שנקרא על שמו, חוקר ארץ ישראל ומחבר האנציקלופדיה הגאוגרפית-היסטורית "ארץ ישראל ושכנותיה" והרב אברהם הלוי הורביץ מחבר הספרים "נתיב ישר", ו"מאמר גלות וגאולה".

מצאצאיו הם הרב ישראל זאב לאבל דיין בעיר אוהלי שנספה בשואה. הרב מאיר סג"ל קליין הי"ד דיין בעיר אוהלי שנספה אף הוא בשואה, מחבר הספרים בירורי המידות והשיעורין ו"תולדות שמואל" ג' חלקים ,הרב המקובל רבי אהרן אברהם סלאטקי ראש ישיבה בישיבת המקובלים שער השמים והרב זלמן מנחם קורן מחבר ספרי "בחצרות בית ה'" ו"ועשו לי מקדש".

חיבוריו
-------

הרב ישראל זאב הלוי הורביץ הניח אחריו חיבורים רבים על כל חלקי התורה. בספרו "ארץ חמדה" שיצא לאור בשנת ה'תרט"ז - הספר היחידי שיצא לאור בחייו - הוא כותב:

> 
> ובכן שאלתי ובקשתי שטוחה מהקורא החביב, אם אמצא חן בעיניו, וישתדל להעלות איזה חיבור על הדפוס, זכור אזכרנו לטוב לו כל הימים בעולם הזה ובעולם הבא, ושכרו הרבה מאוד...
> 
> 
> 
> — "מודעא" בסוף ספר ארץ חמדה
> 

* **ארץ חמדה** - יצא לאור בחייו בשנת ה'תרט"ז (1856). מהדורה שנייה - ה'תשכ"ט (1969).
* **נחלה לישראל** (חלק א'), דרושים על ארץ ישראל. יצא לאור: מהדורה ראשונה - ה'תרמ"ב (1882; יצא לאור על ידי נכדו, ר' פנחס הלוי הורביץ), מהדורה שנייה - ה'תשכ"ט (1969).
* **נחלה לישראל** (חלק ב'). דרושים על מועדי השנה. יצא לאור: מהדורה ראשונה - ה'תרצ"ז (1937), מהדורה שנייה - ה'תשע"א (2011).
* **שו"ת בית ישראל**, בהוצאת מכון ירושלים, ה'תשנ"ח (1998), מהד' שנייה תשע"ז (2017).
* **בית מנוחה** על מסכת שבת, בהוצאת מכון ירושלים, ה'תשס"ג (2003).
* **קדושת יום טוב** על מסכת ביצה, בהוצאת מכון בית אהרן וישראל ה'תשס"א (2001)
* **הגדה של פסח גאל ישראל**, בהוצאת מכון ירושלים, ה'תשס"ד (2004).
* מאמר אסתר (מ.אסתר) + לקחת מוסר (רות +איכה), בהוצאת זיכרון אהרן
* **לקחת מוסר** על התורה, בהוצאת זיכרון אהרן.

לקריאה נוספת
------------

* **פרקי חיים - תולדות חיי הרב ישראל זאב הלוי הורביץ**, בסוף הספר **נחלה לישראל חלק ב'**, מהדורה שנייה, ה'תשע"א (2011).
* **תולדות המחבר**, בראש הספר **הגדה של פסח גאל ישראל**, ה'תשס"ד (2004).

קישורים חיצוניים
----------------

* ישראל זאב הלוי הורביץ, באתר "החכם היומי"
* כתבי ישראל זאב הלוי הורביץ בפרויקט בן-יהודה
* ישראל זאב בן שמואל הורביץ (בערך 1777-1861), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו - הקדמת נכדי המחבר לספר נחלה לישראל (קליינורדיין תרצ"ז)
2. ↑  בספרו שו"ת בית ישראל קורא לחתם סופר מספר פעמים בשם "מורי ורבי".
3. ↑  שו"ת בית ישראל, יורה דעה סימן ס"ח.
4. ↑  ראו בספרו שו"ת בית ישראל, חלק אבן העזר, סימן ס"א.
5. ↑  ראו - הקדמת נכדי המחבר לספר נחלה לישראל (קליינורדיין תרצ"ז)
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007312761005171
* ISNI: 0000 0000 5292 2163
* LCCN: nr99023224
* VIAF: 31917747
* WorldCat: lccn-nr99023224

 |