**גלולות חירום למניעת היריון** (המוכרת בשמה המסחרי **גלולת היום שאחרי**) היא גלולה אותה אישה יכולה לקחת לאחר שקיימה יחסי מין כדי למנוע היריון. האפקטיביות המקסימלית של הגלולה מתקבלת כאשר נוטלים אותה תוך 12 השעות הראשונות לאחר קיום יחסי המין. והיא יעילה עד כ-72 (תלוי בסוג התרופה) שעות מרגע המגע המיני. המושג "גלולת היום שאחרי" הוא סימן מסחר של חברת "תרימה" המשווקת בישראל את הגלולה הנפוצה מסוג זה: פוסטינור.

הגלולה מכילה מינון גבוה של הורמונים ובשל כך עלולה לגרום לתופעות לוואי כגון בחילות והקאות.

לגלולה זו יכולות להיות תופעות לוואי והיא לא משמשת כאמצעי עיקרי למניעת הריון, אך היא אחד מאמצעי המניעה בדיעבד הנפוצים במקרים בהם אמצעי המניעה שננקטו מראש כשלו - למשל, כאשר האישה שכחה לקחת גלולה למניעת היריון או כאשר הקונדום נקרע במהלך קיום יחסי מין.

השם "הגלולה היום שאחרי" מטעה, שכן צריך להשתדל ליטול אותם כמה שיותר קרוב למועד קיום היחסים, על מנת להגדיל את סיכוי הצלחתה. כמו כן, הגלולה מעכבת ביוץ, ויעילותה יורדת אם המגע המיני התרחש לאחר הביוץ.

סוגי גלולות
-----------

שיטת הפרוגסטין בלבד משתמשת בלבונורגסטרל (Levonorgestrel) במינון של 1.5 מ"ג. גלולות המכילות פרוגסטין בלבד נגישות כאמצעי חירום למניעת היריון תחת שמות רבים ברחבי תבל: בארצות הברית, קנדה והונדורס הגלולות הללו מכונות "תוכנית ב'" (plan b). בבריטניה, אירלנד, אוסטרליה, ניו זילנד, פורטוגל ואיטליה אמצעי זה קרוי לבונל. בדרום אפריקה הוא קרוי אסקפל, ב-44 מדינת, כולל צרפת, מרבית מדינות מערב אירופה, הודו, מספר מדינות באפריקה, אסיה ואמריקה הלטינית השם הרווח הוא נור לבו, וב-44 מדינות, כולל מרבית מדינות מזרח אירופה, מקסיקו, ישראל, סין, הונג קונג וסינגפור ידועה הגלולה הזו בשם "פוסטינור". גלולה זו יעילה, בדרך כלל, עד 72 שעות לאחר מגע מיני.

השיטה המשולבת (yuzpe regimen) משתמשת במינונים גבוהים הן של אסטרוגן והן של פרוגסטין, לנטילה בשתי מנות, בהפרש של 12 שעות זו מזו. מקובל לחשוב כי שיטה זו יעילה פחות וידידותית פחות למשתמשת משיטת הפרוגסטין בלבד. אפשר להשיג את אותו מינון של הורמונים, ולפיכך – את אותה ההשפעה – על ידי נטילת מספר גלולות משולבות רגילות למניעת היריון. למשל – 4 גלולות של אוברל [ovral] זהות בהשפעתן ל-4 גלולות פריבן. [preven]. ה-FDA אישר ב-1997 את השימוש הזה בסוגים מסוימים של גלולות משולבות למניעת היריון.

אוליפריסטל אצטט (Ulipristal acetate), המוכר כ-"ella" בארצות הברית, אושר כאמצעי חירום למניעת היריון באירופה ב-2009, ובארצות הברית באוגוסט 2010. אמצעי זה יעיל עד 120 שעות לאחר מגע מיני. הוא מונע היריון על ידי דחיית או מניעת ביוץ ומניעת קריעה זקיקית.

אין לבלבל בין גלולות החירום למניעת היריון לבין מיפפריסטון (mifepristone) אשר משמש כ"גלולת הפלה". ואולם, בסין וברוסיה רק מיפפריסטון נגיש או כאמצעי חירום למניעת היריון או כמעודד הפלה, תלוי מתי נוטלים אותו – לפני או אחרי קליטת היריון. כאשר משתמשים במיפפריסטון כאמצעי חירום למניעה, מינון נמוך שלו פחות יעיל ממינונים גבוהים יותר, אך נושא עמו פחות תופעות לוואי.

יעילותן של הגלולות
------------------

יעילותם של אמצעי חירום למניעת היריון מוצגת באופן שונה מיעילותם של אמצעים רגילים [דהיינו – שאינם אמצעי חירום]: חישוב היעילות של אמצעי החירום מוסבר במאמר המופיע ב American family physician כדלקמן:
....אם 1,000 נשים תקיימנה מגע מיני בלתי מוגן באמצע המחזור שלהן, בערך 80 תהרנה. השימוש בגלולת החירום למניעת היריון יפחית את המספר הזה ב-75 אחוז, כלומר ל-20 נשים.

על פי דיווחי ה-FDA השיטה המשתמשת בפרוגסטין בלבד יעילה ב-89 אחוזים מן המקרים. בתווית המופיעה על "תוכנית ב" בארצות הברית [ plan b ] מצוין כי "שבע מתוך שמונה נשים אשר היו נכנסות להיריון לא תהרנה".
ב-1999 ניתוח של 8 מחקרים על יעילות השיטה המשולבת [yuzpe] הראתה שהיעילות המרבית של שיטה זו היא 74 אחוזים. מחקרים אחרים, שהשתמשו בשיטות חישוב אחרות, העלו רמות יעילות של 47 ו-53 אחוזים בלבד.

היעילות של שתי השיטות – שיטת הפרוגסטין בלבד והשיטה המשולבת גבוהה ביותר כאשר נוטלים את הגלולה בתוך 12 שעות מקיום מגע מיני, ופוחתת ככל שעובר הזמן. ב-2002 ארגון הבריאות העולמי חקר את הנושא ומצא כי יעילות סבירה עשויה להמשיך עד 120 שעות (5 ימים) לאחר מגע מיניי.
באשר למינון של 10 מ"ג מיפפריסטון שנלקח עד 5 ימים לאחר מגע מיני נמצא כי יעילותו מגיע ל-83 אחוזים.
בנובמבר 2013 חברת התרופות פרמה (PHARMA) ציינה במידע המצורף לגלולה נורלבו (Norlevo) – שמינונו והרכבו הכימי זהה לגלולות חירום למניעת היריון רבות אחרות – שיעילות הגלולה פוחתת בקרב נשים השוקלות יותר מכ-80 ק"ג, וכי היא איננה יעילה כלל בקרב נשים השוקלות יותר מכ-90 ק"ג.

### ההיסטוריה של שיטות חישוב היעילות

מחקרים מוקדמים של אמצעי מניעה לא ניסו כלל לחשב את אחוזי הכישלון: הם הסתפקו בדיווח על מספר הנשים אשר הרו לאחר השימוש באמצעי חירום למניעת היריון. מ-1980 מחקרים קליניים של אמצעי חירום למניעת היריון חישבו תחילה את מספר ההריונות המשוער בקבוצת ביקורת, שלא קיבלה כל טיפול. את היעילות מחשבים על ידי חלוקת מספר ההריונות שנצפו במספר ההריונות המשוער, ללא טיפול.
השימוש בפלאצבו במחקרים מסוג זה יהיה לא אתי, על כן אחוזי היעילות מבוססים על מספר ההריונות המשוער. מספר ההריונות המשוער מתבסס על השיטה הקלנדרית. ואולם, נשים אשר המחזור שלהן אינו סדיר מכל סיבה שהיא – אינן יכולות להיכלל בחישובים מסוג זה. גם לגבי נשים שכן נכללות בחישובים המתבססים על השיטה הקלנדרית – ידוע שלשיטה זו מגבלות רבות. במאמרם מאפריל 2012 מציינים טרסל וריימונד:
חישוב יעילות כולל בתוכו הנחות רבות, שקשה לאמתן. הסיכון להרות לגבי נשים המבקשות אמצעי חירום למניעת היריון נראה כנמוך יותר ממה שמופיע בהערכות היעילות המקובלות,- כלומר שבהערכות אלו יש נטייה להפריז בסיכון להיריון. עם זאת, ייתכן שחישובים מדויקים של יעילות אינן רלוונטיים לנשים רבות, אשר קיימו מגע מיני בלתי מוגן, מאחר שגלולות חירום למניעת היריון הן הטיפול היחיד הזמין להן.
ב-1999 הועלתה השערה כי בדיקה הורמונלית תהא יעילה יותר כשיטה מדויקת להערכת פוריות במחקרים הנוגעים לאמצעי חירום למניעת היריון.

שיווק בישראל
------------

חברת התרופות "תרימה" החלה לייצור ולשווק בישראל, בשנת 2000, גלולת חירום למניעת היריון המבוססת על לבונורגסטרל תחת שם המותג "פוסטינור". לאחר כשנתיים אושר לשווק אותה כתרופה ללא מרשם, המותרת לפרסום. והיא החלה לשווק אותה עם הסיסמה "גלולת היום שאחרי" שאותה רשמה כסימן מסחרי. ב-2004 החלה גם במסע פרסום בטלוויזיה, לאחר שארבעה תסריטים קודמים לסרטון פרסומת שהוגשו למשרד הבריאות נדחו על ידו, בגין שימוש בהומור שלא תאם את המוצר לטעמם של אנשי משרד הבריאות, או בגין רמזים מיניים. באוגוסט 2010 הורה מנכ"ל משרד הבריאות רוני גמזו לשנות סרטון פרסומת של החברה לאחר שכבר אושר ושודר.

בשנת 2010 קיבלה גם חברת כצט אישור לשיווק גלולת לבונורגסטרל תחת שם המותג "נורלבו". גלולה זו מיובאת לישראל מחברת התרופות הצרפתית HRA. אחר כך החלה כצט לשווק גם תרופה מסוג אוליפריסטל אצטט תחת שם המותג "אלה". 

בשנת 2015 הוכנסה הגלולה לסל התרופות, והיא ניתנת במימון ציבורי לנשים נפגעות אונס. אחר כך אושרה גם עבור נערות הפונות לוועדה להפסקת הריון, מאחר שכ–70% מהן פונות אליה בשלבים מוקדמים מאוד של ההריון.

ראו גם
------

* מניעת היריון
* הפלה תרופתית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גלולת חירום למניעת היריון** בוויקישיתוף
* האתר של פוסטינור בישראל
* האתר של נורלבו בישראל
* פרופ' דניאל זיידמן, גלולת יום המחרת - אמצעי מניעה יעיל? 10 עובדות, באתר ynet, 22 במאי 2011

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אילת לוי, גלולות היום שאחרי: מתי צריך לקחת אותן ואיך הן עובדות?, באתר הארץ, 23 במרץ 2022
2. ↑  אפרת אהרוני, ‏ביהמ"ש: "גלולת היום שאחרי" - כינוי בלעדי לפוסטינור, באתר גלובס, 12 בינואר 2011
3. 1 2  אילון לחמן, על אמצעי מניעה לשעת חירום, באתר הארץ, 19 ביוני 2016
4. ↑  Emergency Contraception
5. 1 2  עפרי אילני, לראשונה: גלולת "היום שאחרי" תמנע היריון גם כעבור חמישה ימים, באתר הארץ, 9 בספטמבר 2009
6. ↑  הארץ, עלייה של 25% במכירות פוסטינור 2 ב-9 החודשים הראשונים של 2005 , באתר TheMarker‏, 15 בספטמבר 2005
7. ↑  ענת ביין, תרימה מעלה בבתי הקולנוע קמפיין לגלולת "היום שאחרי", באתר TheMarker‏, 1 באפריל 2002
8. ↑  סיון קלינגבייל, "תרימה" משקיעה מיליון ורבע שקל בקמפיין טלוויזיוני לגלולת "היום שאחרי" - "פוסטינור 2", באתר TheMarker‏, 1 בינואר 2004
9. ↑  רוני קורן-דינר, תרימה יוצאת בקמפיין טלוויזיוני לגלולת "היום שאחרי", באתר TheMarker‏, 29 בדצמבר 2003
10. ↑  דן אבן, מנכ"ל משרד הבריאות נגד הקמפיין לגלולת היום שאחרי, באתר הארץ, 27 באוגוסט 2010
11. ↑  רוני לינדר, לאחר 10 שנות מונופול לפוסטינור - מתחרה חדשה בשוק גלולות היום שאחרי, באתר TheMarker‏, 6 בדצמבר 2010
12. ↑  עידית צ'רנוביץ, הדרך להרחיב את סל התרופות - בלי לייקר אותו, באתר הארץ, 24 בינואר 2017

  

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007557829505171
* LCCN: sh85031598

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.