recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אצטדיון "ואסקו דה גאמה"** (על שם השכונה בה הוקם), שמכונה גם **אצטדיון סאו ז'נואריו** (בפורטוגזית: **Estádio São Januário**) הוא אצטדיון כדורגל הממוקם בעיר ריו דה ז'ניירו שבברזיל. האצטדיון מכיל 24,584 מקומות ישיבה ומשמש כמגרשה הביתי של קבוצת ואסקו דה גאמה.

היסטוריה
--------

האצטדיון, אשר נקרא על שם הרחוב שאליו פונה חזיתו, נפתח באופן רשמי ב-21 באפריל 1927, במסגרת משחק בין ואסקו דה גאמה לבין לקבוצת סנטוס.

בטרם נפתח אצטדיון המרקנה לקראת טורניר מונדיאל 1950 שהתקיים בברזיל, היה זה אצטדיון הכדורגל המרכזי בריו דה ז'ניירו ובמשך שנים אירח האצטדיון משחקים רשמיים של נבחרת ברזיל, כשמשחקה הראשון של נבחרת ברזיל באצטדיון נערך ב-15 בינואר 1939 במסגרת גביע רוקה. האצטדיון אירח גם משחקי ידידות, משחקים במסגרת הקופה אמריקה וטורנירי כדורגל שונים גם לאחר שהמרקנה נפתח. מלבד זאת אירח האצטדיון גם הופעות וכנסים. שיא המבקרים באצטדיון נשבר בהופעתה של הלהקה מפוארטו ריקו "Menudo" ב-1985 ומוערך בין 80,000 איש לבין 130,000 איש. באותה הופעה אירע אסון כששני צעירים נמחצו למוות בשל הדוחק והצפיפות. 

ב-1943 ו-1945 אירח האצטדיון גם את מצעד בתי הספר לסמבה.

מאפיינים
--------

האצטדיון מתאפיין בחזית ארכיטקטונית מיוחדת בסגנון ניאו קלאסי ובמבנה פרסה בצורת U. יציעי האצטדיון מקורים באופן חלקי. האצטדיון הוותיק נמצא ברשימת "אתרי המורשת הברזילאית באדריכלות, אומנות והיסטוריה". ב-2007 הוקם באצטדיון על הדשא מאחורי אחד השערים פסל ברונזה בגודל טבעי של הכדורגלן רומאריו, ששיחק בקבוצה כחלוץ, וזאת לאחר שהבקיע את הכדור ה-1,000 במדיה. מלבד זאת, בסביבת האצטדיון הוקמו מתקנים נוספים כמו מתחם בריכות שחייה אולימפיות, חדרי כושר, מתחם מנוחה והתכנסות לספורטאים בסגנון מלונית בוטיק, חדר גביעים גדול שמציג בעזרת יותר מ-8,000 פריטים את הישגי הקבוצה וסמליה ומרכז אימון לספורטאים צעירים. 

מלבד זאת נפתחה במתחם ב-15 באוגוסט 1955 קפלה על שם "מריה גבירתנו של הניצחונות" שחשובה מאוד לקבוצה ואוהדיה ולכן נמנעים מלהורסה אף על פי שהיא מפריעה להרחיב את האצטדיון ולבנות לו יציע רביעי.

אצטדיון הכדורגל היה אמור לעבור שיפוץ והסבה לתקופת אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) לאירוח טורניר הרוגבי שביעיות האולימפי שנכלל לראשונה במשחקים האולימפיים. אולם האצטדיון לא גיבש בזמן את תוכניות האירוח שלו ולכן הוחלט להעביר את טורניר הרוגבי שביעיות האולימפי ל"אצטדיון דאודורו", מתקן ספורט זמני המכיל 15,000 מקומות שהוקם בשכונת דאודורו עבור טורניר ה"קרב חמש" האולימפי ויארח גם את טורניר הרוגבי שביעיות האולימפי.

קישורים חיצוניים
----------------

* | מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אצטדיון סאו ז'נואריו** |
* האצטדיון באתר Templos do Futebol (בפורטוגזית)
* האצטדיון באתר World Stadiums (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007287917105171
* LCCN: sh2008004458
* VIAF: 316746977
* WorldCat: viaf-316746977

 |
**קלען ארך-מקור** (שם מדעי: *Tetrapturus pfluegeri*) הוא מין דג ימי ממשפחת המפרשניים המצוי בעיקר סביב האוקיינוס האטלנטי מעל התרמוקלינה בים הפתוח. הוא מצוי בעיקר באזורים הטרופיים.

אורכו של הקלען יכול להגיע ל-254 סנטימטרים (8.33 רגל) ומשקלו המרבי יכול לעלות על 58 קילוגרם (128 ליברות). זהו דג בעל גוף שחור-כחלחל מלמעלה וכסוף-חום בצידיו עם בטן לבנה. סנפיר הגב כחול כהה והוא בעל לסת עליונה ארוכה איתה הוא דוקר את טרפו. הקלען מאיץ במהירות לטרף באמצעות זנבו הישר והארוך.

טרפו העיקרי הוא דגים מתקהלים שונים כמו סרדינים ואנשובי, שפודניים, טונה, כמה צניניתיים ודיונונים. 

דג זה נפוץ באוקיינוס ולא נמצא בסכנה אך דגים אותו למאכל.

קישורים חיצוניים
----------------

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* FB
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  קלען ארך-מקור באתר הרשימה האדומה של IUCN

| מפרשניים |
| --- |
| מפרשן | מפרשן אטלנטי • מפרשן כלל-ימי |  |
| מפרשן שחור (סוג ומין יחיד) | מפרשן שחור |
| מקאירה | מקאירה כחולה • מקאירה הודו-פסיפית |
| קלען | קלען החץ • קלען קצר-מקור • קלען עגלגל • קלען ארך-מקור |
| מפרשן רצעני | מפרשן מפוספס • מפרשן לבן |
Homecoming באוניברסיטה בטקסס בשנת 2014. הראשון משמאל והשלישית משמאל עוטים אבנטים שעליהם הכיתוב מלך ומלכת השיבה הביתה, בהתאמה. המונח "Homecoming" מפנה לכאן. לערך העוסק בשיר של קניה וסט, ראו Homecoming (שיר של קניה וסט).
**Homecoming** (בתרגום חופשי: "שיבה הביתה") הוא מנהג של קבלת פני סטודנטים לשעבר בחזרה וחגיגת קיומו של ארגון מסוים. הוא נהוג בבתי ספר תיכונים, קולג'ים וכנסיות רבות בארצות הברית, ובמידה פחותה יותר גם בקנדה.

מקור המנהג
----------

המסורת של שיבה הביתה מקורה במשחקי כדורגל בוגרים שהתקיימו במכללות ובאוניברסיטאות מאז המאה ה-19. בתי ספר רבים ביניהם אוניברסיטת ביילור (אנ'), סאות'ווסטרן (אנ'), אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין ואוניברסיטת מיזורי טענו כי הם אלה שקיימו את השיבה הביתה המודרנית הראשונה.

עם זאת, ה-NCAA, משחק הלוח Trivial Prusuit ואזכורים מסדרת הטלוויזיה NCIS מייחסים את השיבה הביתה הראשונה למשחק כדורגל מ-1911 של אוניברסיטת מיזורי שאליו הבוגרים עודדו להגיע. אירוע זה היה הראשון מסוגו שהתמקד במצעד ובמשחק כדורגל, ובעקבות ההצלחה הפך לאירוע שנתי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Homecoming** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Carolyn Twersky, The Real Difference Between Homecoming and Prom, Seventeen, ‏25 ביוני 2020 (באנגלית)
2. ↑  Vincent's Views, York News-Times (באנגלית)
3. ↑  Michael Cramton, The History of Homecoming, ACTIVE.com, ‏4 באוקטובר 2007 (באנגלית)
קלע שרשרת צרפתי. המוזיאון הימי בטולון
קלע מוט. פורט נלסון (המפשייר).
**קלע שרשרת** (באנגלית: **Chain-shot**) היה סוג של תחמושת לתותחים ימיים בעידן המפרשים. הקלע היה מורכב משני חצאי כדור ברזל שחוברו יחד בשרשרת. **קלע מוט** (bar-shot או double-headed shot) דמה לו במבנהו, אך שני חצאי הכדור שלו היו מחוברים באמצעות מוט ברזל. שני סוגי קלעים אלה נועדו לקרוע את חלקי החיבל השונים, ועל ידי כך למוטט תרנים וכלונסאות ולשלול מן האונייה את יכולתה לנוע כחפצה. כלי שיט שתנועתו משותקת או מוגבלת אינו יכול לכוון את נשקו אל האויב והוא הופך למטרה נייחת שקל לפגוע בה ולהטביעה.

כשנורה הקלע ויצא מן הקנה, הוא הסתחרר באוויר והשרשרת נמתחה למלוא אורכה. לפנים השתמשו בשרשרת שאורכה עד שישה רגל (1.8 מטר). ברם, בשל תנועת הסחרור היה הקלעים משני הסוגים בלתי מדויקים כשנורו ממרחק, ועל כן שימשו בעיקר לירי מטווח קרוב. 

השימוש בקלעי מוט ושרשרת גווע עם היעלמותה של אוניית המפרשים המלחמתית העשויה עץ והופעתה של אוניית המלחמה המשוריינת במחצית השנייה של המאה ה-19. פיתוחם של תותחים חדישים, הנטענים מן המכנס ויורים פגזים ולא קלעים מוצקים, תרם גם הוא להפסקת השימוש בהם.

ראו גם
------

* כדור תותח

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קלע שרשרת** בוויקישיתוף
**גרִיגוֹל חַאנדזתֶלִי** (בגאורגית: **გრიგოლ ხანძთელი** או **גרגורי מחַאנדזתָה** (759 – 5 באוקטובר 861) היה דמות כנסייתית גאורגית בולטת, ומייסד ומנהיג קהילות נזירים רבות בטאו קלארג'תי (אנ'), אזור היסטורי בדרום-מערב גאורגיה.

גריגול, שנולד למשפחה אריסטוקרטית (אנ') בכארתלי, עזב את ביתו כשהיה צעיר והפך לנזיר באזור קלארג'תי (אנ') (כיום בצפון-מזרח טורקיה), האזור היחיד בגאורגיה שהיה ללא נוכחות ערבית. לאחר שהות קצרה במנזר אוֹפִּיזָה (אנ'), הוא ייסד מנזר משלו בחַאנדזתָה (אנ') אשר תוך זמן קצר משך אליו מספר הולך וגדל של נזירים. הוא ייסד מספר מנזרים נוספים בקלארג'תי ונבחר כארכימנדריט (אנ') שלהם. המנזרים והסקריפטוריום שלהם פעלו כמרכזי חוכמה נוצרית במשך מאות שנים ושיחקו תפקיד חשוב בהתפתחותה של תרבות לאומית גאורגית.

עם זאת בחר אשוט השני קורופלאטס (אנ'), הנסיך שעמד בראש איבריה הבגרטידית, באַרטַאנוּגִ'י (גאו') שבקלארג'תי, כמקום מושבו ומעוזו במאמציו לשמור על עצמאות ממלכתו מול המעצמות האזוריות, כמו הח'ליפות העבאסית או האימפריה הביזנטית. גריגול מילא תפקיד חשוב בגיוס הרגשות העממיים נגד הנוכחות המוסלמית בקווקז. השפעתו גברה כל כך עד שהצליח להשפיע הן על החיים הפוליטיים והן על החיים הפרטיים של הנסיכים הגאורגים.

הקדוש גריגול מחאנדזתה האריך ימים נפטר בשנת 861, בגיל של מעל 100 שנה (אנ'), מוקף חסידיו ותלמידיו. הכנסייה הגאורגית מציינת את זכרו ביום מותו ב-18 באוקטובר. סיפורי חייו לוקטו ביצירה הגיוגרפית שכתב גיאורגי מֶרצ'וּלֶה (אנ') בשנת 951.

כתב יד, דף מלוח שנה דתי גאורגי משנת 1718. על הדף מופיעות מיניאטורות של חאריטינה מאמיסוס (אנ'), גריגול מחאנדזתה ותומאס הקדוש

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גריגול חאנדזתלי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  ארכימנדריט (אנ') אדם נושא משרה כנסייתית האחראי ומפקח על מספר מנזרים שבכל אחד מהם יש הגומן (אנ') משל עצמו

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no2005032160
* VIAF: 76045266
* WorldCat: lccn-no2005032160

 |
**גריבוב** (בפולנית: **Grybów**; ביידיש: **גריבאוו**) היא עיירה במחוז נובי סונץ' שבפרובינציית פולין קטן בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

לגריבוב הוענקו זכויות עיר בשנת 1340 בידי קז'ימייז' השלישי, מלך פולין. במאה ה-19 הוקמה בעיירה תחנת רכבת, אשר תרמה להתפתחותה הכלכלית.

יהודי גריבוב
------------

באמצע המאה ה-18 נמנו בגריבוב 41 משפחות יהודיות. מסוף המאה ה-19 ישבו בעיירה אדמו"רים מענף של שושלת אדמו"רי צאנז, שהיוו את חסידות גריבוב, ובעיירה פעל תלמוד תורה.

מראשית המאה ה-20 התקיימה בעיירה גם פעילות ציונית ערה, כשהמפלגה הבולטת הייתה הציונים הכלליים, וכן פעלו במקום תנועות נוער ציוניות.

בשנים שלאחר מלחמת העולם הראשונה וטרם מלחמת העולם השנייה נערכו ביהודי העיירה פרעות בידי פולנים מקומיים.

### בשואה

בימים הראשונים למלחמת העולם השנייה נמלטו רבים מיהודי העיירה מזרחה. עם כניסת הגרמנים למקום בספטמבר 1939, החלו בחטיפת יהודים מהעיירה לעבודות כפייה, והטילו על יהודי המקום גזירות שונות, ובהן חובת ענידת סרט על הזרוע, הגבלות תנועה, וחובת תשלום סכומי כופר גבוהים. כמו כן, הוקם בעיירה יודנרט, אשר נצטווה לספק לגרמנים כוח אדם יהודי לעבודות כפייה. בסתיו 1940 נמנו בגריבוב 1,320 יהודים, שיעור גבוה מאוכלוסייתה.

במאי 1941 הובאו לעיירה כ-400 יהודים שגורשו בחוסר כל מיישובי הסביבה, והקהילה המקומית התגייסה לעזרתם. כמו כן, פעל בעיירה סניף של יס"ס. בתחילת 1942 פונו היהודים ממרכז העיירה, ורוכזו במספר סמטאות בפאתיה, שם סבלו מרעב, תוך שהמשטרה הפולנית אוסרת על העברת מזון ליהודים במקום.

בפברואר 1942 נלקחו מהעיירה 30 יהודים שהשתייכו למפלגות ציוניות, והוצאו להורג בנובי סונץ', ו-10 יהודים נוספים הוצאו להורג בגריבוב עצמה באופן פומבי. באותה עת התגברו חטיפות יהודים מהעיירה למחנות עבודה, וקשישים וחולים יהודים שנתפסו ברחובותיה הועברו להסגר בראבקה. כמו כן, הוטלו על יהודי העיירה סכומי כופר נוספים.

באמצע אוגוסט 1942 ציוו הגרמנים על כל יהודי העיירה לעבור לנובי סונץ'. בעת הגירוש הופרדו הזקנים והחולים, ונרצחו בסביבות העיירה. כ-1,500 היהודים הנותרים הועברו לגטו בנובי סונץ', וגורלם היה כגורל יתר יהודי המקום. כמה עשרות צעירים יהודים הושארו באופן זמני בגריבוב עבור איסוף וסידור הרכוש היהודי בה.

באוגוסט 1944 הוקם בגריבוב מחנה עבודה בו הועסקו כ-200 אסירים, ובהם יהודים. מחנה זה חוסל בינואר 1945.

* בית הכנסת של גריבובבית הכנסת של גריבוב
* שער בית הקברות היהודי של גריבובשער בית הקברות היהודי של גריבוב

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גריבוב** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של גריבוב
* גריבוב באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* "גריבוב", באתר השטעטל הווירטואלי
* מרטין דין (אנ'), גריבוב, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק A, עמ' 510–512), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
* גריבוב (פולין), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007535528305171
* GND: 4324282-0
* LCCN: n95010045
* NKC: ge563444
* VIAF: 159603542
* WorldCat (עם VIAF): 159603542

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בעיר האוקראינית ברסלב. אם התכוונתם לערים אחרות בעלות שם דומה, ראו ברסלב (פירושונים).

**בְּרֶסְלַב** (באוקראינית: **Брацлав** או **Браслав**, מבוטא "בְּרַצְלַוו" ו"בְּרַסְלַוו", בהתאמה; פולנית: **Bracław**; יידיש: **בראָסלעוו**) היא עיירה השוכנת בקרבת נהר הבוג הדרומי בדרום-מזרח פודוליה, בנפת נמירוב שבמחוז ויניצה באוקראינה. העיר, שבימי הביניים ובתחילת העת החדשה הייתה מרכז אזורי חשוב, שקעה ואיבדה את השפעתה במהלך המאות ה-19 וה-20.

בשנת 1926 מנתה אוכלוסיית העיירה 7,842 נפש.

בשנת 2019 מנתה אוכלוסייתה כ-5,250 איש.

היסטוריה
--------

האזכור הכתוב הראשון של ברסלב מתוארך לשנת 1362. העיר זכתה לזכויות מגדבורג ב-1564.

ברסלב השתייכה לדוכסות הגדולה של ליטא עד לאיחוד לובלין בשנת 1569, אז הפכה למרכז וויוודת ברצלב באיחוד הפולני-ליטאי, והיוותה מוצב הגנה חשוב. בעת מרד חמלניצקי בשנת 1648, הפכה ברסלב לעיר במדינה הקוזאקית, בחסות צאר רוסיה. בחוזה אנדרוסובו בשנת 1667, הושבה העיר לפולין. לאחר החלוקה השנייה של פולין בשנת 1793 הפכה העיר לחלק מן האימפריה הרוסית, יחד עם יתר הגדה הימנית של אוקראינה (השטח שממזרח לנהר דנייפר). תחת השלטון הרוסי הייתה ברסלב מרכז מחוז בגוברניית פודוליה. מאחר שלא הייתה לעיר גישה למסילת ברזל, פחתו חשיבותה ואוכלוסייתה בהדרגה.

העיר ברסלב ידועה בעולם היהודי כמקום שבו חי ולימד רבי נחמן מברסלב.

בראשית המאה העשרים חיו בעיר כ-6,000 יהודים – יותר ממחצית אוכלוסייתה. בפוגרומים של כנופיות אוקראינים בין מאי 1919 לאפריל 1921 נרצחו בה יותר מ-450 יהודים. בעקבות הפרעות עזבו יהודים רבים את ברסלב ומספרם ירד לרבע ממספרם קודם לכן. 
הגרמנים כבשו את ברסלב ב-22 ביולי 1941. העיירה נכללה בתחום טרנסניסטריה.
בספטמבר 1941 הוקם בעיר גטו. בינואר 1942 הועברו רוב היהודים למחנה הריכוז פצ'רה (Pechera). באוגוסט 1942 הוקמו בברסלב שני מחנות עבודה גרמניים. מפעם לפעם נעשו במחנות סלקציות, אך בסוף 1943 עדיין נותרו בהם עובדים יהודים. 

לאחר השחרור חיו בברסלב כ-200 יהודים מקומיים וכ-30 יהודים מרומניה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ברסלב** בוויקישיתוף
* ברסלב - מתוך האנציקלופדיה של אוקראינה
* ברצלב (Bratslav), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* ברצלב במיזם "הסיפורים שלא סופרו - אתרי רצח יהודים בשטחי ברית המועצות הכבושים", באתר "יד ושם" (באנגלית)
* ברסלב (אוקראינה), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Columbia-Lippincott Gazetteer.

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007531022005171
* BnF: cb11974570t (data)
* LCCN: n95086996
* NKC: ge146360
* VIAF: 126829115
* WorldCat (עם VIAF): 126829115

 |
**פריאויקים** (ביוונית: **Περίοικοι**) היו קבוצה חברתית אוטונומית של תושבי ספרטה שאינם אזרחים. שמם מורכב מצירוף המילים "פרי" (περί, "מסביב") ו"אויקוס" (οἶκος, "בית"), שפירושו "הגרים מסביב". הפריאויקים ישבו בעיקר בערי החוף בלאקוניה.

מוצא הפריאויקים
---------------

לגבי מוצאם של הפריאויקים קיימת מחלוקת בין החוקרים. המסורת בקרב היוונים הייתה כי הפריאויקים הם צאצאי השכבות העליונות של האכאים שחיו בלאקוניה (או לחלופין, יושבי ההר האכאים), שנשארו במקום כתושבים מדרגה שנייה לאחר הפלישה הדורית, בעוד שהשכבות הנמוכות (יושבי המישור) הפכו להלוטים בחברה הספרטנית. אחרים, כדוגמת איסוקרטס, טענו כי הפריאויקים הם צאצאי הפולשים הדורים שהתיישבו מחוץ למרכז לאקוניה, ולאחר הקמת הפוליס לקאדימון (ספרטה) נכללו כל היישובים שסביבה בתחומה ואיבדו את עצמאותם.

הפריאויקים בחברה הספרטנית
-------------------------

כאמור, הפריאויקים השתייכו לעיר המדינה הספרטנית והיו כפופים לשליטתה של הפוליס, אף שלא היו אזרחיה. הם נחשבו למעמד השני בספרטה, נחותים מהספרטנים אך עליונים על ההלוטים. עם זאת, איסוקרטס טען (Panathenaecus, xii) כי "המגורשים (הפריאויקים) לא הפכו אמנם לעבדים, אבל איבדו את כל זכויותיהם... הספרטנים שיעבדו את נשמות הפריאויקים לא פחות מאשר את נשמות ההלוטים". בין תפקידיהם של הפקידים הגבוהים בספרטה, האפורוס, היה פיקוח על הפריאויקים על מנת שלא יתמרדו.

הפריאויקים חיו בכמאה יישובים סביב לפוליס הספרטנית. והייתה להם אוטונומיה ביישוביהם ובעלות על חלק מהאדמות שמחוץ לגבולות הפוליס (שנקראו פריאויקיס, Περίοικις), אם כי לא הייתה להם כל השפעה בקביעת מדיניותה או במוסדותיה. הם היוו חלק מהצבא הספרטני כהופליטים, אך לא היו מגיעים לעמדות פיקוד גבוהות. עיקר עיסוקם היה מסחר ומלאכה.

ראו גם
------

* היסטוריה של ספרטה
* המשטר הספרטני
* הלוטים
* מותאקס

לקריאה נוספת
------------

* משה עמית, **תולדות יוון הקלאסית**, מאגנס, תשנ"ח, עמ' 149-146. (הספר בקטלוג ULI)
**פרטיופליס** (שם מדעי: *Pratifelis*; מלטינית: "pratum" - שדה/מישור ו-"felis" - חתול) הוא סוג טורף ממשפחת החתוליים, אשר חי במשך תקופת המיוקן באמריקה הצפונית שלפני 10.3 עד 4.9 מיליון שנה מזמננו.

הפרטיופליס ידוע ממספר מאובנים שנאספו ב-1911 בקנזס ותואר ב-1934 בידי החוקר קלוד ו. היברד (Claude W. Hibbard) והוא כולל מין יחיד - ***Pratifelis martini***, הקרוי על שם H.T. Martin שאסף את הדגימה.

מאפיינים
--------

הממצאים שלו שכללו שרידי שיניים ולסת תחתונה העלו שהיה קרוב לחתולים הקטנים וקשור מעט לשונר או לסוג פסדאלורוס הנכחד. מבנה השיניים ובייחוד הטוחנות שהתגלו היו כבדות יחסית, מה שאפיין אותו בלסתות קצרות יחסית בעלות עוצמה חזקה. ככל הנראה היה גדול יותר מפומה ומהגדולים שבחתולים הקטנים מעולם. מספר חוקרים טוענים שמבנה הלסת מרמז שהיה קרוב יותר לשנחרבים ששגשגו לאורך המיוקן בצפון אמריקה, אך הדבר נתון בוויכוח מדעי.

מאחר שחתול זה התקיים בערבות עשב שופעות ייתכן שהיה צייד מהיר של פרסתנים בינוניים עד גדולים שצד בדומה לפומה המודרנית.

קישורים חיצוניים
----------------

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  Lane, H.H. (1947). "Survey of the Fossil Vertebrates of Kansas: Part V: The Mammals (Continued)" (PDF). Transactions of the Kansas Academy of Science (1903–). Kansas Academy of Science (published December 1947). 50 (3/4): 273–314. doi:10.2307/3625600. JSTOR 3625600.
מבט על ברצ'ו מצפון סרק
**ברצ'ו** (באנגלית: **Brecqhou** או **Brechou**) הוא אחד מאיי התעלה שבתעלת למאנש, השוכן מערבית לאי סרק. שטחו של האי הוא כ-809 דונם, והוא מהווה שטח חכור של סרק - חלק מהבייליוויק של גרנזי (אף שהחוכרים הנוכחיים מתנגדים לבעלות סרק על האי). האי מופרד מהאי סרק במצר ים רדוד הקרוי מעבר גויו (**Le Goulliot Passage**).

בדומה למרבית שמות האיים בתעלת למאנש, מקורו של שם האי בנורדית עתיקה. הסיומת "הו" (**hou**) מקורה במילה הנורדית העתיקה "הולם" (**holm**) שמשמעה "אי" או "איון", והקידומת "**ברקה**" או "**ברצ'ה**" מקורה במילה "צוק".

בהתאם לחוק משנת 1951 חוכר האי זכאי לשבת בפרלמנט של סרק. מאחר שנתונה מחלוקת בין החוכרים השונים באשר לזכות החכירה על סארק, החוכרים דייוויד ופרדריק ברקלי (שני אחים, חוכרי האי משנת 1993) דורשים עצמאות מסרק, ולאות עצמאותם נוהגים באי בכלי רכב, ואף בנו מנחת מסוקים באי - שני אמצעי תחבורה האסורים על פי חוקי סרק.

החוכר הקודם של האי, לאונרד ג'וזף מטצ'ן, חוכר האי משנת 1966 ועד מותו ב-6 באוקטובר 1987, עיצב לאי דגל, הזהה לדגל סרק, למעט שלט האצולה של מטצ'ן שהופיע ברביע הימני התחתון של הדגל. דגל זה נחשב על פי כללי שלטי האבירים דגל אישי, ואינו מהווה דגל רשמי של האי. מטצ'ן אף הנפיק בולים לאי בשנת 1969. החוכרים הנוכחיים הנפיקו בולים לאי מדי שנה מאז שנת 1999.

לקריאה נוספת
------------

* *Le Dicotentin*, Lepelley, Cherbourg 2001, מסת"ב 2-913920-06-3

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ברצ'ו** בוויקישיתוף

| איי התעלה |
| --- |
|  ביליוויק ג'רזי | ג'רזי • מינקווירס ואקרהוס | איי התעלה |
|  ביליוויק גרנזי | גרנזי • אולדרני •  סרק •  הרם • ג'ת'ו • ליהו • ברצ'ו • בורהו • לה קסקט |
**טרבור באסיט** (באנגלית: **Trevor Bassitt**; נולד ב-26 בפברואר 1998) הוא אתלט אמריקאי, זוכה מדליית ארד באליפות העולם (יוג'ין 2022) בריצת 400 מטר משוכות וסגן אלוף העולם באולם (בלגרד 2022) בריצת 400 מטר.

ביוגרפיה
--------

באסיט נולד בבלאפטון שבאוהיו, ארצות הברית.

### 2022

#### סגן אלוף העולם באולם בריצת 400 מטר

באליפות העולם באולם שנערכה בחודש מרץ 2022 בבלגרד שבסרביה זכה באסיט במדליית כסף בריצת 400 מטר בשיא אישי חדש של 45.05 שניות, אחרי ג'רים ריצ'רדס מטרינידד וטובגו (45.00 שניות) ולפני קרל בנגטסטרם משוודיה (45.33 שניות).

#### מדליית ארד באליפות העולם בריצת 400 מטר משוכות

באליפות העולם שנערכה בחודש יולי 2022 ביוג'ין שבארצות הברית זכה באסיט במדליית ארד בריצת 400 מטר משוכות בשיא אישי חדש של 47.39 שניות, אחרי אליסון דוס סנטוס מברזיל (46.29 שניות) וראיי בנג'מין מארצות הברית (46.89 שניות).

קישורים חיצוניים
----------------

* טרבור באסיט, ברשת החברתית טוויטר
* טרבור באסיט, ברשת החברתית אינסטגרם
* טרבור באסיט, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 14719193

 |
בגאומטריה אלגברית ובאנליזה מרוכבת, **משפט אקס-גרותנדיק** קובע כי העתקה פולינומית מ-{\displaystyle \mathbb {C} ^{n}} ל-{\displaystyle \mathbb {C} ^{n}} שהיא חד חד ערכית היא גם על. באופן כללי יותר, הטענה נכונה גם אם נחליף את שדה המספרים המרוכבים בשדה (סגור אלגברית) כלשהו.
את המשפט הוכיחו - באופן בלתי תלוי - ג'יימס אקס ואלכסנדר גרותנדיק.
למשפט יש גרסה כללית יותר שבה מחליפים את {\displaystyle \mathbb {C} ^{n}} ביריעה אלגברית כלשהי.

הוכחה
-----

רעיונות הוכחתו של גרותנדיק היו כדלקמן:

* **הוכחת הטענה עבור שדה סופי**.

אם F שדה סופי אז כל פונקציה מ-{\displaystyle F^{n}} לעצמו שהיא חד-חד-ערכית היא גם על. בפרט נכון הדבר עבור העתקות פולינומיות.

* **הוכחת הטענה עבור הסגור האלגברי של שדה סופי**.

יהי F שדה סופי מסדר {\displaystyle p^{m}}, אזי הסגור האלגברי של F, נאמר, K שווה לאיחוד שרשרת השדות הסופיים מסדר {\displaystyle p^{l}} לכל l. כעת תהי \phi  העתקה פולינומית מ-{\displaystyle K^{n}} לעצמו, אזי יש שדה סופי גדול דיו שמכיל את כל המקדמים של \phi. לכן על כל שדה סופי גדול דיו בשרשרת \phi  מוגדרת (באמצעות צמצום טבעי) והחד חד ערכיות נשמרת, מכאן שעל פי הצעד הראשון היא על כל שדה סופי גדול דיו. לכן \phi  על.

* **הכללת הטענה עבור שדה סגור אלגברית כלשהו**, תוך שימוש בעקרון ליפשיץ (על שמו של סולומון ליפשיץ).

עקרון ליפשיץ הוא שם כולל לתכונות התורה מסדר ראשון של שדות סגורים אלגברית. בפרט, בתורה זו ישנו חילוץ כמתים והיא קטגורית לכל עוצמה גדולה דיה (תורה היא \kappa -קטגורית אם כל שני מודלים מעצמה \kappa  שלה איזומורפיים זה לזה). 

את משפט אקס-גרותנדיק ניתן לנסח כסכמת פסוקים בלוגיקה מסדר ראשון. עבור כל אחד מהפסוקים האלו, אם קיימת דוגמה נגדית בשדה F סגור אלגברית ממציין p כלשהו, אז קיימת גם דוגמה נגדית בסגור האלגברי של השדה הסופי עם p איברים (שהוא תת-מודל של F, ובעזרת חילוץ הכמתים - תת-מודל אלמנטרי). לכן, הצעד השני מוכיח את משפט אקס-גרותנדיק לכל שדה סגור אלגברית ממאפיין חיובי. 

ממשפט הקומפקטיות נובע כי אם פסוק מסדר ראשון תקף עבור שדות סגורים אלגברית ממאפיין חיובי גדול שרירותית אז הוא תקף גם לשדה סגור אלגברית ממאפיין אפס, והדבר משלים את הוכחת משפט אקס-גרותנדיק.

למשפט ניתנו הוכחות נוספות, ובין היתר ארמנד בורל הביא הוכחה טופולוגית.

הכללות
------

ההוכחה שלעיל תקפה גם כשמחליפים את {\displaystyle \mathbb {C} ^{n}} ביריעות אלגבריות מעל שדה כלשהו. יתר על כן ניתן להכלילה עבור סכמות תחת הגבלות מסוימות.

בספרו 'יסודות הגאומטריה האלגברית' (EGA) מביא גרותנדיק שתי הכללות:

* אנדומורפיזם מטיפוס סופי (כזה שבו לסכמת הטווח יש כיסוי פתוח סופי של סכמות אפיניות, המשרה הומומורפיזמים של חוגי המבנה של הסכמות האפיניות ותמונותיהן ההפוכות כך שכל חוג נוצר סופית מעל התמונה של החוג המתאים לו) שהוא חד חד ערכי אוניברסלית (radicial, כלומר לכל שדה המורפיזם המושרה בין הסכמות מעל השדה הוא חד-חד-ערכי) של סכמה הוא גם על.
* אם הסכמה מוצגת סופית והאנדומורפיזם הוא מונומורפיזם אז הוא אוטומורפיזם.

בנוסף קיימים מספר ניסוחים לטענות הפוכות (באשר להעתקות על שהופכות לחד חד ערכיות).

הערות שוליים
------------

1. ↑  Serre, Jean-Pierre (2009), "How to use finite fields for problems concerning infinite fields", Arithmetic, geometry, cryptography and coding theory, Contemp. Math. 487, Providence, R.I.: Amer. Math. Soc. pp. 183–193, arXiv:0903.0517, MR 2555994
**פיסורניס** (שם מדעי: ***Physornis***; מילולית: "עוף טבעי") הוא סוג נכחד של עוף גדול ממשפחת הפורוסרקוסיים. הוא חי באמריקה הדרומית במשך אמצע עד לסוף תקופת האוליגוקן, לפני 29.2 עד 26.3 מיליון שנה. סוג זה התגלה בתצורות סרמיאנטו (Sarmiento Formation), במחוז צ'ובוט שבפטגוניה, ארגנטינה, ותואר בידי החוקר פלורנטינו אמגינו (אנ').

בסוג זה נכלל מין יחיד - *Physornis fortis*. הממצאים כללו רק שבר של לסת תחתונה באורך 137 מ"מ. בהמשך התגלו ממצאים נוספים שייתכן שהשתייכו לסוג זה. עם זאת, כמה חוקרים כמו בריאן פטרסון (Bryan Patterson), סוברים שכל הממצאים שהתגלו מהעוף הם למעשה שרידים של יונקים. החוקרים הרקולנו מרקוס אלברנגה (אנ') ואליזבת הופלינג (Elizabeth Höfling) קבעו ב-2003 שסוג זה הוא טקסון מוטל בספק, אך רוב החוקרים רואים בו טקסון תקף. שרידים מאוחרים יותר שלו הוצעו לסוג חדש קרוב, פרפיסורניס, שהתקיים גם במיוקן.

הפיסורניס היה עוף גדול מאוד, בדומה לברונטורניס הענקי, והגיע לגובה של מעל שני מטרים ומשקל של קרוב ל-180 ק"ג. הוא משתייך לתת-משפחה Brontornithinae, בה היו הברונטורניס והפרפיסורניס מהגדולים במשפחה, וכמותם היה בעל כנפיים מנוונות ומבנה מקור ענקי בעל קצה מעוקל שהתאים לקריעת טרף בקלות. עוף זה היה טורף-העל של היבשת במשך האוליגוקן, אך נראה ששינויי האקלים של סוף התקופה הובילו אותו להכחדה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פיסורניס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |
**אלכסנדר בריילובסקי** (באנגלית: **Alexander Brailowsky**, ‏16 בפברואר 1896 – 25 באפריל 1976) היה פסנתרן רוסי-צרפתי ממוצא יהודי, שהתמחה ביצירותיו של פרדריק שופן. לעיקר פרסומו זכה בשנים שבין מלחמת העולם הראשונה והשנייה.

קורות חייו
----------

בריילובסקי נולד בקייב, אוקראינה, אז באימפריה הרוסית, למשפחה יהודית (אם כי על פי מקורות מסוימים היה פולני). הוא החל את לימודי הפסנתר אצל אביו, פסנתרן מקצועי, ולמד בקונסרבטוריון של קייב, שם סיים את לימודיו עם מדליית זהב בשנת 1911. בין 1911 ל-1914 למד בווינה אצל תאודור לשטיצקי ואצל פרוצ'ו בוזוני בציריך והיה לאזרח צרפת בשנת 1926.

הופעתו הראשונה בקונצרט פומבי הייתה בפריז בשנת 1919. את הקלטותיו הראשונות עשה בברלין בשנים 1928 עד 1934 (בתקליטי 78). בשנת 1938 הקליט בלונדון לחברת "HMV". תקליטיו הבאים נעשו בחברת RCA ויקטור ולבסוף, בשנות ה-60', בחברת CBS. לצד תפוקתו העצומה ביצירות שופן, כלל ברפרטואר שלו גם את רחמנינוב, סן-סנס, ליסט, דביסי ועוד.

בריילובסקי היה הראשון לנגן מחזור שופן שלם בשנת 1934 בפריז, ובחלק מן הרסיטל ניגן בפסנתר של המלחין עצמו. בהמשך הגיש עוד שלושים רסיטלים מיצירות שופן, בניו יורק בשנת 1938 ואחר בפריז, בריסל, ציריך, מקסיקו סיטי, בואנוס איירס ומונטוידאו. בשנת 1960 החליט לחדש את המחזורים בבריסל ובפריז. נגינתו כבר לא הייתה בשיאה בשלב זה, אך היו בה עדיין מן הניואנסים המרהיבים שאפיינו אותה בעבר והשליטה הכללית בכלי.

אלכסנדר בריילובסקי מת בניו יורק בגיל 80, מסיבוכים של דלקת ריאות.

בסוף שנות החמישים בקר בישראל ונגן את הקונצרט השני של רחמנינוב

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלכסנדר בריילובסקי** בוויקישיתוף

* אלכסנדר בריילובסקי, באתר AllMusic (באנגלית)
* אלכסנדר בריילובסקי, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* אלכסנדר בריילובסקי, באתר Discogs (באנגלית)
* אלכסנדר בריילובסקי באתר bach-cantatas

הערות שוליים
------------

1. ↑  Although his playing by now was past its best, but none-the-less, still delivered some superb nuances and an overall mastery.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007447148805171
* BIBSYS: 4074849
* BNE: XX821795
* BnF: cb13926796s (data)
* CiNii: DA12077545
* GND: 133319768
* ISNI: 0000 0000 8395 6710
* LCCN: n87831067
* LNB: 000259727
* MusicBrainz: 7cc6147c-8406-454e-ab20-213314bd75d5
* NKC: pna2006322588
* NLA: 35370461
* RERO: 02-A019179806
* SNAC: w64t6gqt
* SUDOC: 079489532
* Trove: 928775
* VIAF: 76502692
* WorldCat: lccn-n87831067

 |
המנצח אלכסנדר ברנשטיין והקאמרטה הישראלית ירושלים בביצוע הסימפוניה השביעית של בטהובן, 2017
**אלכסנדר ברנשטיין** (נולד ב-6 במאי 1988) הוא מנצח ישראלי. ניצח על תזמורות שונות בחו"ל ובישראל, בין היתר ניצח על הקאמרטה הישראלית ירושלים, התזמורת הסימפונית ירושלים, התזמורת הפילהרמונית של פראג ואחרות. בעבר כיהן כמנהל המוזיקלי של "פסטיבל אופוס".

קריירה
------

ברנשטיין החל את לימודי הניצוח בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה שבאוניברסיטת תל אביב, מאוחר יותר השתלם אצל ויקטור ימפולסקי באוניברסיטת נורת'ווסטרן בשיקגו ואצל המנצח מנפרד הונק. כמו כן, השתלם רבות במוזיקה קאמרית אצל הכנר חיים טאוב.

הוא החל את לימודי המוזיקה בגיל 9 כחצוצרן, והופיע בגיל 14 כסולן עם תזמורת הגליל הקאמרית בפסטיבל קול המוסיקה בגליל העליון.

ברנשטיין מתמחה ברפרטואר הכנרי והופיע עם כנרים נודעים לרבות קוליה בלאכר (אנ'), אוגוסטין הדליש (אנ') וסאיאקה שוג'י (אנ'), איתה הופיע בנגינת הקונצ'רטו לכינור מאת צ'ייקובסקי עם הכינור הסטרדיווארי "Madame Récamier" משנת 1729 (רכושו לשעבר של נפוליאון בונפרטה).

מאז שנת 2016 משמש כמנהל אמנותי בפסטיבל אופוס למוזיקה קלאסית, בו הופיעו הכנרים גיא בראונשטיין, ודים גלוזמן (אנ'), קוליה בלאכר ושלמה מינץ, החלילן עמנואל פהו, נגן קרן היער ראדק באבורק (אנ'), נשפני הפילהרמונית של ברלין, זמרת הסופרן לורה קלייקום (אנ') ואחרים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלכסנדר ברנשטיין** בוויקישיתוף
**פיסת קרום** (מאנגלית: **Terrane**) הוא מונח בגאולוגיה המתאר חתיכות קרום שנפרדו מלוח טקטוני אחד והתלכדו או אוחו עם קרום יבשתי של לוח טקטוני אחר. נקודת החיבור בין חתיכת הקרום לקרום עצמו נקראת בדרך כלל בשם העתק.

כללי
----

פיסות של קרום יבשתי וכן מבנים יבשתיים בקרום אוקייני כגון קשתות איים, איים געשיים, הרי געש ימיים ועוד, נישאים על גבי הלוח האוקייני כחלק מטקטונית הלוחות. כאשר הלוח האוקייני נפגש עם לוח יבשתי באזור הפחתה, הלוח האוקייני נוחת מתחת ללוח היבשתי. פיסות הקרום שנישאו על הלוח האוקייני אינן נוחתות כיוון שהן עבות או קלות ממנו. פיסות הקרום מתנתקות מהלוח האוקייני ומתלכדות עם הלוח היבשתי.

פיסות קרום שאוחו עם שולי יבשה באזור הפחתה מכונות פיסות קרום מלוכדות (accreted terranes). פיסות קרום שאוחו ומקורן לא ידוע מכונות פיסות קרום אקזוטיות (exotic terranes).

פיסות הקרום עשויות להינשא על גבי הקרום האוקייני למרחק גדול, לעיתים אף אלפי קילומטרים בטרם התנגשו והתאחו. לתהליך זה חשיבות רבה בהגדלת שטח היבשות.

ראו גם
------

* לוח פרלון

לקריאה נוספת
------------

* שלמה שובאל, **צפונות כדור הארץ**, האוניברסיטה הפתוחה, 2006, מסת"ב 965-06-0872-9

קישורים חיצוניים
----------------
**קו מנוי דיגיטלי מהיר מאוד (באנגלית: VDSL Very high direct subscriber line)** **וקו מנוי דיגיטלי מהיר מאוד 2** (**VDSL2**) הם טכנולוגיות קו מנוי דיגיטלי (DSL) המספקות שידור נתונים מהיר יותר מהסטנדרטים הקודמים של קו מנוי דיגיטלי אסימטרי (ADSL).

| גרסה | שם תקני | שם | מהירות הורדה מרבית | מהירות העלאה מרבית | אושר ב |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| VDSL | ITU G.993.1 | VDSL | 55 מגה-ביט לשנייה | 3 מגה-ביט לשנייה | 29-11-2001 |
| VDSL2 | ITU G.993.2 | VDSL2 | 200 מגה-ביט לשנייה | 100 מגה-ביט לשנייה | 17-02-2006 |
| VDSL2-Vplus | ITU G.993.2 Amendment 1 (11/15) | VDSL2 Annex Q Vplus/35b | 300 מגה-ביט לשנייה | 100 מגה-ביט לשנייה | 06-11-2015 |

VDSL
----

VDSL מציע מהירויות של עד 52 מגה-בייט הורדה ו-16 מגה-בייט העלאה, על פני זוג יחיד של חוטי נחושת שזורים, באמצעות התדרים מ-25 קילו-הרץ עד 12 מגה-הרץ. מהירויות אלה מאפשרות לרשת VDSL לתמוך ביישומים כגון שידורי טלוויזיה באיכות גבוהה, כמו גם שירותי טלפון (VoIP) וגישה כללית לאינטרנט, דרך חיבור יחיד. VDSL נפרס על גבי תשתית קיימת המשמשת לשירותי טלפון אנלוגיים וחיבורי DSL במהירויות נמוכות יותר.

תקן זה אושר על ידי איגוד התקשורת הבינלאומי (ITU) בנובמבר 2001.

VDSL2
-----

הדור השני (**VDSL2)** שאושר בפברואר 2006 משתמש בתדרים של עד 30 מגה-הרץ כדי לאפשר מהירויות העולות על 100 מגה-בייט לשנייה בו-זמנית בהעלאה ובהורדה.

VDSL2 הוא שיפור לדור הראשון של VDSL שאושר בנובמבר 2001, תקן זה תומך בשירותים הצורכים תעבורת רשת גבוהה כגון קטעי קול, וידאו וטלוויזיה באיכות גבוהה (HDTV). VDSL2 נועד לאפשר למפעילי תקשורת ולספקי תשתית לשדרג בהדרגה את תשתית xDSL. 

השם התקני ל- VDSL2 של איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי (ITU-T) הוא G.993.2. התקן הוכרז רשמית ב-27 במאי 2005, ופורסם לראשונה ב-17 בפברואר 2006. מספר שינויים ותיקונים פורסמו מ-2007 עד 2011.

VDSL2 מאפשר שידור של קצבי נתונים מצטברים אסימטריים וסימטריים של עד +300 מגה-בייט לשנייה העלאה והורדה בזוגות שזורים של נחושת, תוך שימוש ברוחב פס של עד 35 מגה-הרץ. המהירות המרבית יורדת ככל שמתרחקים מארון התקשורת המקומי כך שמהירות המקסימום התאורטית של 350 מגה-בייט לשנייה יורדת ל-100 מגה-בייט לשנייה במרחק של 500 מ' מארון התקשורת, ו-50 מגה-בייט לשנייה במרחק של 1000 מ', במרחקים גדולים יותר המהירות יורדת למהירויות בתקן VDSL ופחות.

VDSL בישראל
-----------

ראו גם
------

* ADSL

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **VDSL** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  How VDSL Works, HowStuffWorks, ‏2001-05-21 (ב־American English)
פירוש נוסף ערך זה עוסק בקבוצה אתנית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו אינו.

**אַיְינוּ (Ainu, ביפנית: アイヌ)** הם קבוצה אתנית ילידית. מקורם באי הוקאידו ובצפון האי הונשו ביפן, באיי הקוריליים, בחלקים מסחלין ובשליש הדרומי של חצי האי קמצ'טקה.

משמעותה של המילה "איינו" היא "אדם" בשפת האיינו. אמישי (Emishi), אזו או יזו (Ezo, Yezo, ביפנית: 蝦夷) הם המונחים היפניים, ואוטארי (Utari, ביפנית ウタリ), שמשמעותו "חבר" בשפת האיינו, הוא מונח מקובל היום על רבים מחברי הקבוצה.

ככל הנראה, יש בין 150,000 ל-200,000 בני איינו כיום, אך המספר המדויק אינו ידוע מכיוון שרבים מבני האיינו מסתירים את מוצאם או אינם יודעים אותו לאחר שהוסתר מהם, כדי להגן על עצמם מפני אפליה על בסיס גזעי.

היסטוריה
--------

מחקרים משערים שתרבות האיינו נוצרה משילוב בין תרבות ה-Okhotsk (אנ') ותרבות ה-Satsumon (אנ'), שתיהן צאצאיות ישירות של תרבות ג'ומון. כל התרבויות האלו קדמו להתיישבות היפנית ונכבשו על ידי היפנים בראשית המאה התשיעית. בשנת 1264 האיינו פלשו לארצם של בני ה-Nivkh (אנ') באי סחלין. הדבר הוביל למלחמה בין בני האיינו לסינים. האיינו יצרו חברת ציידים-לקטים, והצליחו לשרוד בעיקר בזכות ציד ודיג. דתם המקורית התבססה על תופעות טבע.

בתקופת מורומאצ'י (1336–1573) העימות בין היפנים הפולשים לבין האיינו, התושבים המקוריים, התאפיין במלחמות ומרידות. למשל מרידה בשנת 1456.

בתקופת אדו (1601–1868) האיינו, ששלטו באי הצפוני, הידוע כיום כהוקאידו, נעשו מעורבים במסחר מול היפנים, ששלטו בדרום האי. הממשל היפני העניק לשבט היפני מצומאה זכויות בלעדיות למסחר עם בני האיינו. בהמשך המסחר הותר גם ליתר השבטים היפנים. בתקופה זו האיינו החלו להיות תלויים מאוד במסחר עם היפנים. מגפות שונות פגעו בבני האיינו, ביניהן אבעבועות שחורות. הרחבת המסחר בין האיינו לבין היפנים הגדילה את ההבנה ההדדית, אך גם את החיכוכים ואף מרידות מצד האיינו. המרידה הגדולה של בני האיינו בשלטון המרכזי היפני מכונה Shakushain's revolt והתרחשה בשנים (1669–1672). קרב נוסף התרחש בשנת 1789.

במאה ה-18 נמנו 80,000 בני איינו. בשנת 1868 נמנו 15,000 בני איינו באי הוקאידו, 2,000 בסחלין וכ-100 באיים הקוריליים.

ראו גם
------

* איינו (שפה)

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **איינו** |

* איינו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אינא, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Origins and genetic features of the Okhotsk people, revealed by ancient mitochondrial DNA analysis

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007294773205171
* BNE: XX540233
* BnF: cb11965984n (data)
* GND: 4000847-2
* LCCN: sh85002557
* NDL: 00560106
* NKC: ph117320
* SUDOC: 027666409

 |
ארגונים, בבסיסם, מהווים בעייתיות בכל הנוגע להתייחסות לדמוקרטיה, הן בהתייחסות אליהם כאל חברה העומדת בזכות עצמה, הן בהתייחסות אליהם בתת-חברה של חברה גדולה מהם, והן כגורם המחנך את הפרטים בו ומשפיע על צורת חשיבתם. לבעייתיות זו כמה סיבות עיקריות:

* ארגונים מקבעים בחוק ובנורמה אי-שוויון בין בעלי תפקידים שונים, בזכות ההבנייה הגבוהה בהם וחלוקת העבודה והאחריות. אי-שוויון זה בעייתי במיוחד כאשר מדובר ביחסי הציות של המנהל והכפוף לו.

* ארגונים מדגישים את **הצורה** של הקיום האנושי במקום את **המהות הערכית** שבו, בשל השימוש בפורמליזציה.

* ארגונים נוטים להעמיד את ערכי המקצועיות והיעילות במעמד גבוה, דבר המונע פלורליזם והתבססות ערכים אנושיים בארגון.

* ארגונים מצמצמים את זווית ההשקפה של האדם על העולם האנושי לגבולות הנגזרים מתפקידו המסוים, בשל תהליך ההתמקצעות.

* ארגונים מדגישים את האינטרס (כלכלי או אחר) של הפרט כקובע את יחסיו החברתיים, ומצמצם את היווצרותה והשפעתה של השקפת עולם חברתית-שיתופית בחייו.

תהליך זה מועצם עקב תכונתם של הארגונים ליצור גבולות ברורים בינם לבין סביבתם, עיקרון המקשה על הפרט בהם לתפוס את פעילויות הארגון כחלק בלתי נפרד מן החברה הכללית (ולכן, אין הוא מסוגל לתפוס את השפעתו המלאה על החברה, תפיסה המהווה תנאי לקיום דמוקרטיה)
* בשל הממדים הלא דמוקרטיים בתוכם, מטמיעים הארגונים מידה מסוימת של חשיבה לא-דמוקרטית בחבריהם, גם מחוץ לפעילותם בארגון.

* ארגונים מפתחים אינטרסים כלפי סביבתם (בעיקר הגברת ההכנסות וצמצום ההוצאות) הנובעים מהצורך לפעול ביעילות. אינטרסים אלו פוגעים ביכולת החברה לקיים דפוסי פעולה שיתופיים, שאינם מבוססים על אינטרס צר.

למרות נטיות אלו, קיימים לעיתים בארגונים שונים תהליכים דמוקרטיים מסוימים, שמשמעותם הענקת שליטה מסוימת לחברי הארגון על הארגון עצמו, באופן החורג מההירארכיה הארגונית (לדוגמה: הכרה בסמכויותיו של נציג עובדים שאינו מטעם ההנהלה, קיום בחירות וכו'). כנגד נטיות אלו קיימות נטיות להתנהלות אוטוריטרית, כלומר - עיצוב החיים על ידי ההירארכיה הארגונית. גם בארגונים בהם מידה גבוהה של דמוקרטיה, עדיין קיימים ממדים אוטוריטאריים ניכרים (לעיתים קיימים תהליכים שעוקפים את הדמוקרטיה, כגון צירוף חברי הנהלה שלא דרך בחירות אלא על ידי מינוי ישיר ויצירת משרות חדשות).

תהליכי צמצום הדמוקרטיה בארגונים תוארו על ידי חוקרים שונים, שהידוע שבהם הוא **כלל הברזל של האוליגרכיה**, שנוסח על ידי רוברט מיכלס.

חוקרים נוספים היו ברל ומינס שחקרו ב-1933 תאגידי ענק בהם מפוצלת הבעלות בין בעלי מניות רבים, לכל אחד חלק קטן ביותר מסך המניות (לפי חקירתם, בשנת 1929 לא היה בעל יותר מאחוז ממניות חברות ענק כגון 'מסילת הברזל של פנסילבניה' ו'אמריקן טלפון אנד טלגרף'). חוקרים אלו מצאו כי הנהלת חברות אלו הפכה להנהלה ריכוזית, המקבעת ומשמרת את עצמה.

ראו גם
------

* מונחים במבנה ארגוני
**ארגינין** (**Arginine**) היא אחת מ-20 חומצות האמינו הנפוצות בטבע.

השייר של ארגינין מורכב משלוש קבוצות מתילן (CH2) ומקבוצת גואנידינו (אטום פחמן הקשור לשלוש קבוצות אמין, CNH(NH2)2) הנמצאת בקצה. אחת מקבוצות האמין נוטה לקלוט יון מימן ולהפוך ליון בעל מטען חשמלי חיובי (+NH3); מכאן שארגינין היא אחת משלוש חומצות האמינו הבסיסיות (בסיס מוגדר כתרכובת הנוטה לקלוט יוני מימן); זוהי חומצת האמינו הבסיסית ביותר. ב-pH נייטרלי (7) נוטה קבוצת האמין לקלוט יון מימן ולהופיע בצורת היון החיובי, בעל מטען חשמלי של 1+.

קבוצת האמין יכולה ליצור קשרי מימן עם מולקולות מים. ארגינין היא לפיכך חומצת אמינו הידרופילית, ולמעשה - ההידרופילית ביותר. היא מתמוססת במים טוב יותר מכל חומצת אמינו אחרת, ולפיכך שייר ארגינין נוטים להופיע באזורים החיצוניים של חלבונים, שם הם מסוגלים לבוא במגע עם המים המקיפים את החלבון בסביבה התאית.

ארגינין מוגדרת כחומצת אמינו חצי חיונית, למרות שחלק מתאי גוף האדם מסוגלים לסנתזה בעצמם. אצל ילדים תהליך זה אינו מתרחש ועליהם לצרוך ארגינין דרך המזון. 

  


| עשרים חומצות האמינו הסטנדרטיות הנפוצות בטבע |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| איזולאוצין (Ile, I) • אלנין (Ala, A) • אספרטט (Asp, D) • אספרגין (Asn, N) • ארגינין (Arg, R) • גלוטמט (Glu, E) • גלוטמין (Gln, Q) • גליצין (Gly, G) • היסטידין (His, H) • ולין (Val, V) • טירוזין (Tyr, Y) • טריפטופן (Trp, W) • לאוצין (Leu, L) • ליזין (Lys, K) • מתיונין (Met, M) • סרין (Ser, S) • פנילאלנין (Phe, F) • פרולין (Pro, P) • ציסטאין (Cys, C) • תראונין (Thr, T) | המבנים הכימיים של 20 חומצות האמינו הסטנדרטיות. |

 |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארגינין** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007549039305171
* GND: 4142987-4
* LCCN: sh90001568
* NDL: 00560336

 |
**מונרכיה פדרלית** היא פדרציה של מדינות עם מלוכה המנהלת את הפדרציה, אך שומרת על מלכים שונים, או מערכת שלטון לא-מונרכית, במדינות השונות שמהוות חלק מהפדרציה.

כמונח במדע המדינה
-----------------

המונח הוכנס לשיח הפוליטי וההיסטורי האנגלי על ידי אדוארד אוגוסטוס פרימן, בספרו *"תולדות הממשל הפדרלי"* (1863). פרימן עצמו חשב שמלוכה פדרלית אפשרית רק כמונח מופשט ותאורטי.

מונרכיות פדרליות
----------------

### מבחינה היסטורית

מבחינה היסטורית, הדוגמה הבולטת ביותר למונרכיה פדרלית בעולם המערבי הייתה האימפריה הגרמנית (1871–1918), ובמידה פחותה, קודמותיה (הקונפדרציה הצפון-גרמנית והקונפדרציה הגרמנית). ראש מדינת הפדרציה היה המונרך, הקיסר הגרמני, שהיה גם ראש מדינת החלק המרכיב הגדול ביותר בפדרציה כמלך פרוסיה; מונרכיות מכוננות אחרות, כמו ממלכות בוואריה, סקסוניה וירטמברג ושלטונות דוכסות שונות, דוכסויות ונסיכויות, שמרו על הממלכות והצבאות שלהם. מלבד 23 המונרכיות (22 מונרכיות מכוננות והקיסר הגרמני) היו גם שלוש ערי מדינה רפובליקניות - ברמן, המבורג וליבק - ואלזס-לוריין, רפובליקה חצי אוטונומית מאז 1912.

הרעיון מילא תפקיד בוויכוחים פוליטיים באיטליה ובאוסטרו-הונגריה במאה התשע-עשרה וביוגוסלביה במאה העשרים, אך היא לא יצאה לפועל באף אחד מהמקרים. לדוגמה, איטליה המודרנית לא התאחדה עד ל*ריסורגימנטו* בסוף המאה ה-19, כאשר אדמתה עדיין הייתה מחולקת למספר ממלכות קטנות יותר, דוכסויות, רפובליקות ועוד, שכל אחת מהן עומדת בראש שושלת או מעמד שליט.

### כיום

כיום, ניתן להשתמש במונח במלואו בהתייחס לאיחוד האמירויות ומלזיה. בשתיהן ראש מדינת הפדרציה כולה נבחר מבין ראשי המדינות (אמיר, סולטאן, יאמטואן בסאר או רג'ה, בהתאמה) השולטים במדינות המרכיבות את הפדרציה.

אף על פי שלא הוכרזה רשמית ככזו, ספרד כונתה כמונרכיה פדרלית, בשל קיומן של קהילות אוטונומיות רבות שאותן כל הנשיאים מדווחים לכתר הספרדי.

רשימת מונרכיות פדרליות
----------------------

| אומה | שם רשמי | חלוקות משנה | ראש המדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| מלזיהמלזיה | מלזיה | מדינות ושטחים פדרליים | שליט עליון |
| איחוד האמירויות הערביותאיחוד האמירויות הערביות | איחוד האמירויות הערביות | אמירויות | נשיא |

ראו גם
------

* ממשלה
* רפובליקה פדרלית

הערות שוליים
------------

1. ↑  E.A. Freeman, *History of Federal Government*, pp. 96-100. Available on google books.
2. ↑  Tommy Thomas, "Is Malaysia an Islamic State?" 2005. (אורכב 02.11.2013 בארכיון Wayback Machine)
3. ↑  Ronald L. Watts, *Comparing Federal Systems*. McGill-Queen's University Press, 2003. מסת"ב 0-88911-835-3


| שיטות ממשל |
| --- |
| צורות שלטון |
| מונרכיה | מונרכיה חוקתית • אוטוקרטיה • מונרכיה פדרלית • מונרכיה מסורתית |
| רפובליקה | רפובליקה אסלאמית • רפובליקה פדרלית • פדרציה חוקתית • משטר נשיאותי • משטר חצי-נשיאותי • רפובליקה עממית • פדרציה מסורתית |
| מקור כח |
| דמוקרטיה | 

|  |  |
| --- | --- |
|  | דמוקרטיה ייצוגית • דמוקרטיה פרלמנטרית • דמוקרטיה נשיאותית |
|  | דמוקרטיה ישירה • סוציאל-דמוקרטיה • דמוקרטיה ליברלית • דמוקרטיה רפובליקנית • דמוקרטיה מסורתית |

 |
| ריכוז כח | 

|  |  |
| --- | --- |
| אוטוקרטיה (אבסולוטיזם פוליטי) | דיקטטורה • דמוקטטורה • טוטליטריזם |
| אוליגרכיה | דיארכיה • משטר צבאי • גרונטוקרטיה • טימוקרטיה • פלוטוקרטיה |

 |
| שונות | משטר כלאיים • ליברליזם • ליברטריאניזם • דמוקרטיה לא ליברלית • דמוקרטיה חלולה • תאוקרטיה • קורפורטיזם • מריטוקרטיה • טטררכיה |
| ראו גם בפורטל:מדע המדינה |
**אזור קהיר רבתי** (בערבית: **القاهرة الكبرى**; בערבית מצרית: **القاهره الكبرى**; תעתיק מדויק: **אלקאהרה אלכברא**, בתרגום מילולי לעברית - קהיר הגדולה) היא המטרופולין הגדולה ביותר במצרים, באפריקה, במזרח התיכון, בעולם הערבי והשישית בגודלה בעולם כולו. המטרופולין כוללת את כל מחוז קהיר, צפון-מזרח מחוז אל-גיזה, דרום מחוז אל-קליוביה ואת עשרה ברמדאן שבמחוז א-שרקיה. לפי אומדן רשמי מתאריך 1 ביולי 2021, אוכלוסיית המטרופולין מנתה מעל 21.3 מיליון בני אדם בשטח של כ-1,710 קמ"ר.

אקלים
-----

אזור קהיר רבתי וסביבתה מסווג כבעל אקלים מדברי חם (BWh) בסיווג קופן-גייגר, כמו כל מצרים. בקהיר ובאזורים הסובבים טמפרטורות דומות מאוד ליום-יום; עם זאת, בחלקים הפחות מאוכלסים במזרח ובמערב אי חום העירוני הוא מופחת.

סוגיות עירוניות
---------------

60% מכלל הבתים הבלתי פורמליים במצרים ממוקמים באזור קהיר רבתי, הסובל מבנייה לא חוקית רבה במיוחד.

ערים ראשיות
-----------

* קהיר
* גיזה
* שוברא אל-ח'ימה
* חלוואן (כולל 15 במאי)

ערים ופרברים
------------

* שישה באוקטובר
* שייח' זאיד
* בדר
* קהיר החדשה (כולל אל רהאב וההתיישבות החמישית)
* הליופוליס החדשה
* אל-עובור
* אל-שורוק
* מדינאתי

ראו גם
------

* קהיר

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קהיר רבתי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑  "Urban Initiatives". *UN-Habitat Egypt*. אורכב מ-המקור ב-30 באוקטובר 2016. נבדק ב-30 באוקטובר 2016. `{{cite web}}`:  (עזרה)
**גזה טולדי** (בהונגרית: **Géza Toldi**;‏ 11 בפברואר 1909 – 16 באוגוסט 1985) היה כדורגלן ומאמן הונגרי, ששיחק בעמדת החלוץ.

קריירה כשחקן
------------

טולדי החל את דרכו בשנת 1927 בקבוצה פרנצווארוש בה שיחק במשך רוב הקריירה, וביסס את מעמדו שם תחת המאמן איסטוואן טות'-פוטיה. יחד עם ג'רג' שארושי ששיחק איתו יחדיו בנבחרת ההונגרית הם זכו במספר אליפויות ובגביע מיטרופה ב-1937. אף על פי שנכשלו לזכות בגביע ב-1935 כשהפסידו בגמר, בטורניר של 1937 הוא כבש שער בשני משחקי הגמר נגד לאציו. ב-1939 עזב טולדי את פרנצווארוש ליריבתה, גאמה, שם שיחק עונה אחת לפני שעבר לשנתיים נוספות לשחק ב-Szegedi. ב-1942 חזר לפרנצווארוש עימה זכה בגביע נוסף. בסך טולדי ערך 324 הופעות בליגה ההונגרית בהם כבש 271 שערים.

באפריל 1929 ערך טולדי את הופעת הבכורה במדי הנבחרת ההונגרית במשחק נגד שווייץ שנגמר בניצחון 4–5 לטובתם. בשנים שלאחר מכן לקח חלק במונדיאל 1934, בו כבש שני שערים במשחק שמינית הגמר נגד מצרים. בשלב רבע הגמר הודחו טולדי ונבחרתו על ידי אוסטריה. שנתיים אחר כך כבש חמישה שערים בטורניר גביע מרכז אירופה, שני לחבר נבחרתו שארושי. במונדיאל 1938 בו הונגריה הגיעה עד לגמר הטורניר כבש טולדי נגד הודו ההולנדית בשמינית הגמר אך לא שיחק במשחק הגמר, אותו החליף במקומו ג'נס וינצ'ה. משחקו האחרון במדים הלאומיים היה ב-1940 נגד רומניה. בסך טולדי ערך 46 הופעות בהן כבש 25 שערים.

קריירה כמאמן
------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
לאחר פרישתו מקריירת משחק היה טולדי למאמן בקבוצה הדנית ארהוס, עימה זכה בדאבל ראשון בהיסטורית הקבוצה בעונת 1954/55. עונה אחר כך הם זכו פעם נוספת באליפות. ב-1958 עבר לאמן בבלגיה בקבוצה K. Berchem Sport, לפני ששב לארהוס וזכה עימה בדאבל נוסף ובכך הפך למאמן המצליח ביותר בהיסטוריה הארוכה של המועדון. בנוסף לכך טולדי היה למאמן נבחרת בלגיה בין השנים 1957–1958.

תארים
-----

### כשחקן

פרנצווארוש
* אליפות הונגריה (4): 1928, 1932, 1934, 1938
* הגביע ההונגרי (4): 1928, 1933, 1935, 1943
* גביע מיטרופה: 1937

נבחרת הונגריה
* סגנית גביע העולם: 1938

אישיים
* מלך השערים בליגה ההונגרית: 1934 (25 שערים)

### כמאמן

ארהוס
* אליפות דנמרק (3): 1955, 1956, 1960
* הגביע הדני (3): 1955, 1960, 1961

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גזה טולדי** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0001 1133 5680
* VIAF: 161806030
* WorldCat: viaf-161806030

 |


| **נבחרת הונגריה – מונדיאל 1938 (מקום שני)** |
| --- |
| 1 באלוך • 
2 מיהאי בירו • 
3 שנדור בירו • 
4 צ'ה • 
5 דודס • 
6 הדה • 
7 קוהוט • 
8 קוראניי • 
9 לזאר • 
10 פלינקאס • 
11 פולגאר • 
12 בלה שארושי •
13 ג'רג' שארושי • 
14 שאש •
15 סאבו •
16 סלאי •
17 סוץ' •
18 ז'נגלר •
19 טיטקוש •
20 טולדי •
21 טוראי •
22 וינצה •
מאמן: שאפר | הונגריההונגריה |
**ארגירוזאורוס** (שם מדעי: ***Argyrosaurus***) הוא סוג של דינוזאור זאורופוד מהענף טיטאנוזאוריה שחי באמריקה הדרומית בקרטיקון העליון לפני 70 מיליון שנה מזמננו. משמעות שמו הוא: "לטאת כסף", עקב כינויה של ארגנטינה "ארץ הכסף".

המאובנים שלו התגלו בתצורת Lago Colhué Huapí במחוזות סנטה קרוס וצ'ובוט בארגנטינה, והוא תואר בשנת 1893 בידי החוקר האנגלי ריצ'רד ליידקר (אנ'). סוג זה הכיל מין בודד - *Argyrosaurus superbus*.

הארגירוזאורוס היה זאורופוד בינוני באורך 17 מטרים ומשקל של עד 12 טונות, על פי החוקר גרגורי ס. פאול. החוקר תומאס הולץ הבן העריך ב-2012 את גודלו של הדינוזאור ב-28 מטרים ואת משקלו ב-43.5 עד 50.8 טונות. חוקרים נוספים העריכו שהגיע לאורך של 21 מטרים ומשקל של 26 טונות. הוא היה בעל מפרקים כבדים, חוליות קצרות ונוקשות יחסית ועצמות זרוע מלבניות. הוא הזכיר במראהו את האופיסטוקוליקאודיה ממשפחת הסלטזאוריים, אך לא ברור אם השתייך למשפחה.

הדינוזאור חי בסופו של הקרטיקון במשך המאסטריכט לצד טיטאנוזאורים גדולים נוספים וטורפים כמו הגיגאנוטוזאורוס שאולי ניזונו ממנו.

גלריה
-----

* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארגירוזאורוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* GBIF
 |
**גזה לנדייל** (במקור **למברגר**, בהונגרית: **Lengyel Géza**; שלגוטריאן, 23 בדצמבר 1884 – בודפשט, 4 ביוני 1965) היה בוטנאי, יהודי-הונגרי אגרובוטנאי, פרופסור למדעים ביולוגיים, חבר נספח של האקדמיה ההונגרית למדעים. בנוסף למחקר הפלוריסטיקה, הפיטוגאוגרפי, האנטומי והטקסונומי של הצמחים, מחקרי הזרעים שלו תרמו לחשיבות יצירתו, כמו גם למאמציו להקים בוטניקה של דבוראות (גידול דבורים) בהונגריה.

ביוגרפיה
--------

גזה לנדייל נולד במשפחה יהודית כבנם של הפקיד מיקשה למברגר ושל מריה ברגר. הוא סיים את לימודיו היסודיים והתיכוניים בבודפשט ובשנת 1907 השלים את הדוקטורט שלו בבוטניקה, בזואולוגיה ובגאוגרפיה באוניברסיטת בודפשט (כיום שמו אוניברסיטת אטווש לוראנד). משנת 1904 עבד כמתמחה אצל שאנדור מאגוצ'י-דיץ במכון הבוטני של האוניברסיטה, שם הפך לעוזר הוראה בשנת 1907. בהזמנתו משנת 1908 של ארפאד דגן, הוא עבד כאסיסטנט, מרצה בכיר וכפרופסור בתחנת הבדיקה של זרעים בבודפשט ואחר כך מ-1937 עד 1940 מנהל המחקר. אז פרש לבקשתו בשל החוקים (האנטי) יהודיים (במיוחד החוק היהודי השני והחוק היהודי השלישי) והוצא לגמלאות. במקביל, משנת 1929 לימד מדעים בנושא זרעים ובדיקה זרעים כפרופסור בפקולטה לכלכלה של אוניברסיטת קורווינוס, ולאחר שנת 1934 באוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה וכלכלה.

הוא חזר לפעילות בשנת 1945 אחרי ששרד הן את השואה והן את מלחמת העולם השנייה, כאשר מונה לראש המחלקה לבוטניקה חקלאית באוניברסיטה ההונגרית למדעי החקלאות בתואר פרופסור באוניברסיטה. הוא פרש שוב בכפייה בשנת 1949, כאשר נטש לחלוטין את מחקריו הבוטניים.

מחקריו
------

לנדייל עסק בעיקר במחקר פלוריסטי, אך עבודתו הבוטנית כיסתה פיטוגאוגרפיה של צמחים, אנטומיית צמחים וטקסונומיה. לעיתים קרובות נסע לסיורי איסוף בוטניים באלפים הדינריים ובהרי הטטרה הנמוכים, אך הוא הכיר מצוין של כל הצומח ההונגרי.

### חברות והכרות

בשנת 1947 נבחר לחבר נספח באקדמיה ההונגרית למדעים, אך בשנת 1949 הורד לדרגת חבר יועץ, וחברותו המלאה הושבה לו רק לאחר מותו בשנת 1989. בין השנים 1925–1934 היה מזכיר המחלקה הבוטנית של האגודה ההונגרית למדעי הטבע, ובין השנים 1934–1937 היה סגן הנשיא. בשנת 1931 נבחר כחבר כבוד באגודת הדבוראים הלאומית.

עבודותיו העיקריות
-----------------

* בחינת מקור זרעי האספסת ההונגרית. בודפשט. 1929
* מבחן הזרעים ההונגרי: ייצור זרעים וסחר זרעים בהונגריה. בודפשט. 1930
* זרעי תלתן מחו"ל. בודפשט. 1931
* לזכרו של ארפאד דגן (1866–1934). פץ'. 1936
* מחלות צמחיות של גרעיני חיטה ודגנים. בודפשט. 1937
* דבורים ופרחים. בודפשט. 1943

לקריאה נוספת
------------

* לקסיקון ביוגרפי הונגרי. 1969
* ביוגרפיות הונגריות בתחום החקלאות. 1988. מסת"ב 963-7092-05-6
* לקסיקון הונגרי גדול 2001 מסת"ב 963-9257-07-9
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש. 2002 מסת"ב 963-547-414-8

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Születési bejegyzése a salgótarjáni izraelita hitközség születési akv. 36/1884. folyószáma alatt".

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* Botanist: Lengyel
* ISNI: 0000 0003 7055 3420
* VIAF: 249845678
* WorldCat: viaf-249845678

 |