איור של הצייר אוברי בירדסלי לספרו של מלורי "מות ארתור" (1894).
סר **תומַאס מַלורי** (באנגלית: **Thomas Malory**;‏ 1415 - 14 במרץ 1471) היה המחבר או המהדיר של "מות ארתור" ("Le Morte d'Arthur"), הגרסה הקאנונית ביותר של סיפורי המלך ארתור ואבירי השולחן העגול. חוקר-העתיקות ג'ון לילנד האמין שהוא היה ולשי, אך רוב החוקרים כיום מניחים שהיה סר תומאס מלורי מניובולד-רבל שבוורויקשייר. שם המשפחה מופיע במגוון איותים, לרבות Maillorie, Mallory, Mallery ו-Maleore. השם נובע משם התואר maleüré בצרפתית עתיקה (שמקורו בביטוי הלטיני male auguratus) ומשמעו - ביש-גדא או מבשר-רעות.

חייו
----

מעטות הן העובדות הידועות בוודאות אודות תולדות חייו. לפי ההנחה הנפוצה המזהה אותו עם סר תומאס מלורי מניובולד-רבל שבוורויקשייר, הוא נולד ככל הנראה בסביבות שנת 1405 (הגם שישנם חוקרים שהציעו תארוך מוקדם יותר). בדומה לאביו הוכתר לאביר. נלחם בצרפתים בקאלה במלחמת מאה השנים, ונבחר לפחות פעמיים לכהן בפרלמנט של אנגליה. כמו כן, במהלך שנות החמישים של המאה ה-15 הואשם ברשימה מרשימה של אישומים פליליים, שכללו פריצה, אונס, שוד צאן וניסיון לארוב לדוכס מבקינגהאם. הוא נמלט ממאסר פעמיים, תוך לחימה במגוון כלי-נשק וצליחת תעלת-המגן של הכלא בשחייה, במקרה אחד.

הוא נכלא במספר אתרים בלונדון, לפרקים היה משוחרר בערבות אך מעולם לא הועמד לדין בגין האישומים שהוגשו נגדו. בשנות השישים של המאה ה-15 נחון לפחות פעם אחת על ידי המלך (הנרי השישי), אך לעיתים קרובות יותר הוא היה מוצא במפורש מרשימת החנינות על ידי הנרי השישי ואף על ידי יריבו ויורשו, אדוארד הרביעי. ניתן להבין מהערות שמלורי כותב בירכתי קטעים מספרו, שהוא חיבר לפחות חלק מעבודתו במהלך שהותו בבית-הסוהר. התיאור העצמי שהוא כותב בקולופון של "מות ארתור" הוביל להשערה שייתכן שהוא היה כומר, אך זו אינה סברה מקובלת:

> 
> אני מתפלל שכולכם, אדונים נכבדים וגברות כבודות הקוראים ספר זה על ארתור ואביריו, מתחילתו ועד סופו, תתפללו בעבורי בעודי בחיים, שאלוהים ידון אותי לכף זכות, ולכשאמות, תפילתי היא שכולכם תשאו תפילה לעילוי נשמתי. אשר על כן ספר זה הושלם בשנה התשיעית למלכות המלך אדוורד הרביעי, בידי סר תומאס מלורי, אביר, שישו מסייע בעדו בעוצמתו כי רבה, שהוא משרתו של ישו יומם וליל.
> 
> 
> 
> 

מלורי נפטר במרץ שנת 1471, פחות משנתיים לאחר שסיים לכתוב את יצירתו הגדולה.

השפעתו
------

**מלורי** הצעיר הופיע כדמות בסוף ספרו של ט.ה. וייט, "המלך לשעבר ולעתיד", שהתבסס על "מות ארתור"; הופעה קצרה זו נכללה במחזמר "קמלוט" שהועלה בברודוויי. רבים משורשי העיבודים המודרניים לאגדה על המלך ארתור נטועים ביצירתו של מלורי, לרבות הסרט "אקסקליבר" של ג'ון בורמן מ-1981, שהכיל בתוכו את כל יסודות הספר.

מתוך יצירתו הגדולה, "מות ארתור":

> 
> הדבר אירע בימי מלכותו המהוללים של אטר פנדרגון מלך אנגליה. 
> 
> 
> בן נולד למשפחת המלוכה; ואף-על-פי שלא ידע דבר על מוצאו הרם, הגיע לכס-המלכות ויהי למלך ארתור
> .
> 
> 
> 
> — "אבירי השולחן העגול", הוצאת מודן
>

לקריאה נוספת
------------

* אריה סתיו, **עלילות אבירי השולחן העגול - מבחר פרקי שירה מן הסאגה הארתוריאנית**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2007.
* תומאס מלורי, **אבירי השולחן העגול**, הוצאת מודן.
* יוג'ין וינבר, **סר תומאס מלורי** בתוך "הספרות הארתוריאנית בימי הביניים", רוג'ר ס. לומיס (עורך), הוצאת קלרנדון, 1959.
* פיטר פילד, **חייו ותקופתו של סר תומאס מלורי**, הוצאת ד.ס. ברואר, 1993.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תומאס מלורי** בוויקישיתוף
* תומאס מלורי, באתר אנציקלופדיית ההיסטוריה העולמית (באנגלית)
* תומאס מלורי, ברשת החברתית Goodreads
* "מות ארתור, חלק ראשון - בואו של המלך ארתור, סעיף 1 - מרלין", תרגומו של יובל ווליס באתר בלי פאניקה
* אגודת **תומאס מלורי**, אתר האינטרנט
* ארתוריאנה: כתב-העת ללימודים ארתוריאניים
* "מות ארתור", מהדורת קקסטון באנגלית-תיכונה, באתר אוניברסיטת מישיגן
* "מות ארתור"(הקישור אינו פעיל) באתר אוניברסיטת אדלייד
* כתבי **תומאס מלורי** באתר פרויקט גוטנברג
* : "מות ארתור", כרך א', באתר פרויקט גוטנברג
* : "מות ארתור", כרך ב', באתר פרויקט גוטנברג
* תומאס מלורי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* תומאס מלורי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* כתבי תומאס מלורי בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
* תומס מלורי, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  ויליאם אולדיס, **הערך על ויליאם קקסטון**, ביוגרפיה בריטניקה, עמ' 1747-66.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007422045505171
* BIBSYS: 90079718
* BNE: XX880275
* BnF: cb12047520z (data)
* CANTIC: a11870825
* CiNii: DA02132589
* GND: 118576836
* ISNI: 0000 0001 2145 0754
* LCCN: n80067109
* LNB: 000133231
* MusicBrainz: 90fabd1a-4d5e-4593-b78b-63cb6b796e55
* NDL: 00448632
* NKC: jn19990005345
* NLA: 35324733
* NLG: 81215
* NLK: KAC200004638
* NLP: a0000001181444
* NSK: 000369366
* NTA: 068889887
* RERO: 02-A000109698
* SELIBR: 206456
* SUDOC: 028691148
* Trove: 912058
* VcBA: 495/217862
* VIAF: 54166393
* WorldCat: lccn-n80067109

 |