recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**מיקשה מרקוש** (בהונגרית: **Márkus Miksa**; פשט, 10 ביוני 1868 – בודפשט, 27 באפריל 1944) היה עיתונאי יהודי-הונגרי, עורך עיתון. מיקשה מרקוש היה אחיו של האדריכל גזה מרקוש ושל המנצח דז'ה מרקוש.

ביוגרפיה
--------

מיקשה מרקוש נולד במשפחה יהודית כבנם של איגנץ מרקוש, סוחר זכוכית, ושל אנה (נינה) קוֹהְן (הגרסה ההונגרית-גרמנית לכהן). לאחר שסיים את לימודיו באוניברסיטה, הצטרף בשנת 1891 למערכת היומון "עיתון הונגרי" (Magyar Hírlap), שם עבד כמעט בכל דסק. מאוחר יותר הפך לעורך הראשי וגם בעל ההוצאה לאור של העיתון. בשנת 1923 נפרד מהיומון. משנת 1926 היה איש צוות בכיר ביומון "פשטי הירלפ" (Pesti Hírlap), ואחר כך העורך שלו עד תחילת שנות ה-40 של המאה ה-20. בשנת 1908 הוענק לו תואר "יועץ חצר המלך" על עבודתו העיתונאית. משנת 1912 (בהפסקה קלה) היה נשיא "איגוד העיתונאים ההונגרים" ובמשך תקופה ארוכה היה המזכ"ל של חוג כותבי הבית והעיתונאים (חוג כותבי הבית והעיתונאים הייתה קבוצת סופרים הונגרים, עיתונאים ואמנים בבודפשט בשנים 1891 עד 1948). בצעירותו מרקוש עורר רושם רב בביקורות התיאטרון והמוזיקה שלו. רבים מסיפוריו הקצרים הופיעו בעיתונים. הוא תרגם את המחזה "הבית" (Heimat) של הסופר והמחזאי הגרמני הרמן זודרמן להונגרית.

הוענק לו אות לגיון הכבוד של הרפובליקה הצרפתית בשנת 1934 על ארגון הקונגרס של Fédération Internationale des Journalists (FIJ) בבודפשט.

מרקוש מת בבודפשט בשנת 1944 מהתקף לב ומסרטן המעי הגס.

לקריאה נוספת
------------

* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. מיקשה מרקוש
* Magyar életrajzi lexikon II. (L–Z). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1969. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי)
* "A magyar társadalom lexikonja" (PDF). Mtdaportal.extra.hu. 1930. (לקסיקון חברתי הונגרי)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Születési bejegyzése a pesti neológ izraelita hitközség születési akv. 620/1868. folyószáma alatt".
2. ↑  "Márkus Miksa". Magyar Életrajzi Index / PIM.
3. ↑  A *Magyar életrajzi lexikon* tévesen azt írja, hogy német koncentrációs táborban halt meg.
4. ↑  Halálesete bejegyezve a Bp. VIII. ker. állami halotti akv. 1077/1944. folyószáma alatt.
5. ↑  "MUOSZ". אורכב מ-המקור ב-2015-04-07.
6. ↑  "Márkus Miksa". PIM.
7. ↑  Több helyen tévesen szerepel, hogy a holokauszt áldozata lett.
8. ↑  Holokauszt Emlékközpont(הקישור אינו פעיל, 2019-02)
9. ↑  "Magyar Hírlap archívum". אורכב מ-המקור ב-2014-12-09.
**אריק אקוטו** (באנגלית: **Eric Akoto**; נולד ב-20 ביוני 1980) הוא כדורגלן עבר טוגולזי-גנאי ששיחק בעמדת הבלם.

קריירת מועדונים
---------------

אקוטו התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל ליברטי פרופשיונלס מליגת העל הגנאית וכעבור חצי עונה בקבוצה הבוגרת חתם בגראצר א.ק. מליגת העל האוסטרית. ב-28 באוקטובר 1998 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד טירול. ב-10 באוקטובר 2001 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0-3 נגד ריד.

בקיץ 2002 אקוטו חתם באוסטריה וינה. בקיץ 2004 חתם ברוט-וייס ארפורט מהבונדסליגה השנייה במדיה רשם רק 4 הפעות ושוחרר מהמועדון בסיום העונה. ב-1 ביוני 2005 חתם באדמירה ואקר מדלינג וכעבור שנה חזר לקדנציה שנייה בגראצר.

ביולי 2007 חתם באינטרבלוק ליובליאנה מליגת העל הסלובנית וכעבור שנה חתם בקפפנברג. בקיץ 2009 חתם במכבי אחי נצרת מליגת העל במדיה שיחק 9 משחקים ושוחרר מהמועדון כעבור מספר חודשים וחתם ב-OFI כרתים.

בהמשך הקריירה שיחק בנורת'רן קווינסלנד יונייטד, פלוריאנה ואוסטריה קלגנפורט.

קריירה בינלאומית
----------------

אקוטו נולד בגאנה אך בחר לייצג את טוגו. ב-8 באוקטובר 2000 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0-3 נגד אוגנדה. ב-6 במאי 2001 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 2-3 נגד זמביה. אקוטו השתתף עם הנבחרת 3 פעמים בגביע אפריקה לאומות ובמונדיאל 2006.

ב-8 בינואר 2010 היה נוכח באירוע תקיפת האוטובוס של הנבחרת בו נהרגו 3 אנשים ששהו בו. כתוצאה מכך, החליטה הנבחרת לפרוש מגביע אפריקה לאומות 2010.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אריק אקוטו** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר National Football Teams

| **נבחרת טוגו – מונדיאל 2006** |
| --- |
| 1 צ'אגנירו • 
2 ניבומבה • 
3 אבאלו • 
4 אדבאיור • 
5 צ'אנגאי • 
6 אזיאוונו • 
7 סאליפו • 
8 אגבו • 
9 דוסאבי • 
10 מאמם • 
11 מאלם • 
12 אקוטו •
13 פורסון • 
14 אולופאדה •
15 רומאו •
16 אגאסה •
17 קאדר •
18 סנאיה •
19 אסמואסה •
20 אראסה •
21 אטסו •
22 אובילאלה •
23 טורה •
מאמן: פריסטר | טוגוטוגו |
**אילן בוקארה** (נולד ב-14 במאי 1993) הוא כדורגלן עבר יהודי ממוצא צרפתי-הולנדי, ששיחק בעמדת הקשר.

קריירה
------

בוקארה נולד בפרבר בולון-ביאנקור, ממזרח לעיר פריז לאמא הולנדית ואבא צרפתי. בוקארה החל את קריירת הכדורגל שלו בגיל שש בקבוצת הנוער אי.אס שש עשרה מהרובע השישה-עשר של פריז. לאחר עונה עבר לאתלטיק קלאב בולון-ביאנקור, ובמדיה שיחק במשך כשש שנים.

בגיל 13, התגלה בוקארה על ידי סקאוטרים מקבוצת הפאר הצרפתית פריז סן-ז'רמן שצירפו אותו לאקדמיה שלהם. לאחר שסיים את מחלקת הנוער, עבר לשחק בקבוצת המילואים והשתתף באליפות צרפת לחובבנים בעונת 11–2010. בעקבות הופעותיו זומן בוקארה לסגל נבחרת הולנד עד גיל 19.

בשנת 2011 בעקבות רכישתה של פריז סן ז'רמן על ידי קבוצת רוכשים מקטר רכשה הקבוצה שחקנים מובילים בכדורגל העולמי ובוקארה החליט לעזוב לקבוצה ההולנדית איאקס.

בקיץ 2012, חתם בוקארה לשלוש עונות באיאקס תמורת 500.000€. את הקריירה בקבוצה ההולנדית החל בקבוצת המילואים שלה אך בהמשך קודם והצטרף לסגל הראשון באוגוסט 2012. משחק הבכורה שלו בליגת העל ההולנדית היה מול הירנפיין כשעלה מהספסל בדקה ה-77'.

ב-2 בספטמבר 2013 הושאל לעונה אחת לקבוצת אוויאן מהליגה הראשונה בצרפת. במחציתה הראשונה של העונה שיחק לרוב בקבוצת המילואים שלה המועדון וב-8 במרץ 2014 ערך הופעת בכורה בסגל של הקבוצה בניצחון 0–1 על גנגאן .

בעונה שלאחריה חזר הקשר לאמסטרדם והצטרף לקבוצת המילואים של איאקס. הוא ערך ארבע הופעות בלבד במהלך עונת 15–2014. ב-25 בינואר 2015 הודיעה איאקס על שיחרורו מהמועדון.

בספטמבר 2015 חתם בהפועל כפר סבא מליגת העל ושיחק במדיה עונה אחת. בקיץ 2015, נבחן במכבי נתניה ולאחר שלא הרשים חתם בהפועל ירושלים. בסוף עונת 2016 עזב את הפועל ירושלים ופרש מכדורגל פעיל.

בוקארה ייצג את נבחרת צרפת במשחקי המכביה העשרים ב-2017.

נבחרת הולנד
-----------

על אף שהוא בעל אזרחות צרפתית והולנדית, בחר בוקארה לשחק בנבחרת הולנד וזומן לנבחרת עד גיל 19 עימה סיים במקום השלישי בטורניר טולון ב-2012.

תארים
-----

אייאקס אמסטרדם
* אליפות הולנד: 2012/2013

חיים אישים
----------

בוקארה נולד למשפחה יהודית. הוא בן דודו השני של יו"ר הדירקטוריון של קבוצת המילואים של איאקס, מייקל קינסברגן.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway

הערות שוליים
------------

1. 1 2  שלמה וייס‏, הפועל כפר סבא: הקשר היהודי צרפתי-הולנדי אילן בוקארה חתם, באתר וואלה!‏, 22 באוקטובר 2015
2. ↑  שירלי בר דיין, ‏מנבחרת הולנד הצעירה לחתימה בהפועל כפ"ס, באתר ערוץ הספורט, 22 באוקטובר 2015
**פרידריך גראף פון בק-רז'יקובסקי** (בגרמנית: **Friedrich Graf von Beck-Rzikowsky**;‏ 21 במרץ 1830 - 9 בפברואר 1920) היה גנרל בצבא האוסטרו-הונגרי אשר שימש כראש המטה הכללי בין 1881–1906.

ביוגרפיה
--------

נולד ב-21 במרץ 1830 בשם "פרידריך בק", בעיר פרייבורג. אביו קרל יוזף היה פרופסור לכירורגיה ורפואת עיניים. ב-1846 בק התגייס לצבא האוסטרו-הונגרי, והשתתף בדיכוי המרד ההונגרי של 1848. ב-1854 הוא החל לשרת במטה הכללי. ב-1859 הוא נשלח לאיטליה כראש מטה דיוויזיית ריישאך. הוא לחם במלחמת אוסטריה-סרדיניה בהצטיינות, נפצע קשה, ועוטר באות מסדר כתר הברזל מדרגה שלישית.

ב-1861 הוא הועלה לדרגת מאיור, והוענק לו תואר האצולה "ריטר" מאת פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה. באותה שנה הוא נישא לאנה מריה רז'יקובסקי פון דובז'יץ'. ב-1865 הוא הועלה לדרגת אוברסט-לויטננט. הוא הפך ליועץ קרוב של הקיסר, ובמלחמת אוסטריה-פרוסיה נשלח למלא משימות מיוחדות עבורו בחזית. ב-1874 הוא מונה לחבר בגהיימראט (המועצה הפרטית) של הקיסר. ב-1878 הוא הועלה לדרגת פלדמרשל-לויטננט ונשלח מטעם הקיסר לבוסניה והרצגובינה (שנכבשו בידי האוסטרים באותה שנה). כמו כן, באותה שנה הוענק לו תואר האצולה "פרייהר".

ב-1881 הוא מונה לראש המטה הכללי. הוא כיהן בתפקיד במשך 25 שנים, שבמהלכן ביסס את המטה הכללי ואת מעמדו של הרמטכ"ל כמפקד בפועל של הצבא שכפוף לקיסר בלבד. בשל יחסיו הקרובים עם הקיסר והשפעתו הרבה עליו, הוא נודע בכינוי "סגן הקיסר". ב-1885 הוא הפך לחבר במועצה האימפריאלית, וב-1888 הוא הועלה לדרגת פלדצויגמייסטר.

ב-1906 הורעו יחסיו עם הקיסר, והוא פוטר מתפקיד ראש המטה הכללי. כפיצוי, שודרג תואר האצולה שלו ל"גרף". ב-1913 אישר לו הקיסר להוסיף לתואר האצולה שלו את שם משפחתה של אשתו - רז'יקובסקי, וזאת מתוך מטרה לשמור על שם השושלת העתיקה שהיא הייתה היורשת היחידה שלה. הוא נפטר ב-9 בפברואר 1920.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרידריך פון בק-רז'יקובסקי** בוויקישיתוף
* פרידריך פון בק-רז'יקובסקי באתר פורום אוסטריה
* פרידריך פון בק-רז'יקובסקי בלקסיקון הביוגרפי האוסטרי
* פרידריך פון בק-רז'יקובסקי באתר הספרייה הלאומית הגרמנית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007305139505171
* BnF: cb13171740m (data)
* GND: 119114747
* ISNI: 0000 0000 1350 5762
* LCCN: n95016489
* NKC: jn20000700139
* NLG: 142299
* VIAF: 20483428
* WorldCat: viaf-20483428

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק באביזר להצמדת עצמים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו סיכה (פירושונים).
כרית סיכות לתפירה
**סיכה** היא אביזר המשמש להצמדת עצמים, עשוי תיל שקצהו מחודד כדי לאפשר נעיצה, וראש רחב וקהה לבטיחות המשתמשים. סיכות עשויות לרוב פלדה, נחושת או פליז.

סיכות משמשות כבר למעלה מ-4000 שנה. אצל השומרים הן היו עשויות ברזל ועצם ושימשו להצמדת בדים. מאוחר יותר הן שימשו גם להחזקת דפים, על ידי נעיצתן בפינה העליונה.

סיכה ויקינגית (סיכת נחושת עם טבעת בראשה) שהתגלתה בחוף בנורטון, סאוונסי, ויילס, מוכיחה לדברי ארכאולוגים מקומיים כי הוויקינגים הגיעו לוויילס
.

סיכות יוצרו בעבר מפליז, מתכת רכה. מאוחר יותר נעשה שימוש בפלדה, החזקה יותר. כיוון שלא היה קיים תהליך קל למניעת החלדת פלדה, סיכות איכותיות צופו בניקל, אך מתכת זו נטתה להישבר ולהתפורר בלחות גבוהה, כך שהתאפשרה היווצרות חלודה. למרות זאת שימשו סיכות פלדה לשימושים ביתיים של הצמדת אריגים כעזר לתפירה.

באנגליה לא היו הסיכות מוכרות עד לקראת סוף תקופתו של הנרי השמיני (אמצע המאה ה-16). הסיכות הראשונות היו בלתי איכותיות עד כדי כך שנאסרו בצו מלכותי.
בין המאה ה-17 למאה ה-19 היה אזור גלוסטר ובריסטול באנגליה מרכז חשוב של יצרני סיכות. ב-1863 הוערך כי האומה האנגלית צורכת 20 מיליון סיכות ביום.

בימינו ראשן של סיכות תפירה עשוי לעיתים פלסטיק צבעוני, בצורת עיגול או כדור (בדומה לחלק מסוגי הנעצים) כדי להוזיל עלויות יצור, להקל על האחיזה ולאפשר סימון בולט. קיימות גם סיכות מעוטרות למטרות קישוט, למשל בעלות ראש דמוי פנינה. כרית סיכות היא אביזר קטן דמוי כרית לאחסון סיכות, המקל על שליפתן המהירה תוך כדי עבודת תפירה.

ראו גם
------

* סיכת ביטחון
* סיכת בגד
* מחט

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סיכות** בוויקישיתוף
* סיכה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Petroski, Henry, "From Pins to Paper Clips", The Evolution of Useful Things, Knopf, New York, 1993, p. 53
2. ↑  Viking Pin, Swansea Museum
3. 1 2  A Brief History of the Pin ,Uniclectica
4. ↑  Doreen Street, "Not worth a pin" - A history of pin making in Kingswood area
5. ↑  לאשה, פרחי אהבה: כך תכינו בעצמכם זר לכלה, באתר ynet, 17 ביולי 2008
דוגמה למכשיר ליטוגרפיה של קרן אלקטרונים
**ליטוגרפיה של קרן אלקטרונים** (**EBL**) היא שיטה בה סריקת קרן אלקטרונים ממוקדת מייצרת צורות מותאמות אישית על גבי ציפוי רגיש לאלקטרונים הנקרא רזיסט (בדרך כלל פולימר). קרן האלקטרונים משנה את המסיסות של הרזיסט, ומאפשרת הסרה סלקטיבית של האזורים החשופים או הלא חשופים על ידי טבילה בממס (פיתוח). המטרה, כמו בפוטוליתוגרפיה, היא ליצור פיצ'רים קטנים מאוד אשר לאחר מכן ניתן לבצע העברת תצורה אל המצע, לעיתים קרובות על ידי איכול.

היתרון העיקרי של ליטוגרפית של קרן אלקטרונים הוא שהיא יכולה לצייר דפוסים מותאמים אישית (כתיבה ישירה) עם רזולוציה של מתחת ל-10 ננומטר. לצורה זו של ליטוגרפיה נטולת מסכה יש רזולוציה גבוהה ותפוקה נמוכה, המגבילה את השימוש בה לייצור מסכות, ייצור בכמויות גדולות של מוליכים למחצה ומחקר ופיתוח.

המערכת
------

מערכות ליתוגרפיה של קרני אלקטרונים מסחריות הן מערכות כתיבה ייעודיות לקרני אלקטרוניים והן יקרות מאוד (> מיליון דולר). ליישומי מחקר, מקובל מאוד להמיר מיקרוסקופ אלקטרונים למערכת ליתוגרפיה באמצעות תוספים בעלות נמוכה יחסית (<100 אלף דולר). מערכות כאלו בעלות רזולוציה קווית של ~ 20 ננומטר (מאז 1990), בעוד שהמערכות הייעודיות הנוכחיות בעלות רזולוציה קווית בסדר גודל של 10 ננומטר או פחות.

ניתן לסווג מערכות ליתוגרפיה של קרן אלקטרונים על פי צורת הקרן ואסטרטגיית הסטת הקרן. מערכות ישנות יותר השתמשו בקרניים גאוסיאניות וסריקת רסטר (הלוך ושוב). מערכות חדשות יותר משתמשות בקרניים מעוצבות, שיכולות להיות מוסטות למיקומים שונים בתחום הכתיבה (זה מכונה גם **סריקת וקטור**).

### מקורות אלקטרונים

ברזולוציות נמוכות נעשה שימוש במקורות תרמיונים. עם זאת, מערכות עם דרישה לרזולוציה גבוהה יותר נדרשות להשתמש במקורות של פליטת שדה, כגון W / ZrO 2. מקורות פליטה של שדה תרמי עדיפים על פני מקורות פליטת שדה, מכיוון שהם מאפשרים יציבות טובה יותר לאורך זמני כתיבה אופייניים של מספר שעות.

### זמן כתיבת קרן אלקטרונים

הזמן המינימלי לחשיפת אזור במינון נתון ניתן על ידי הנוסחה הבאה:

{\displaystyle D\cdot A=T\cdot I\,}
כאשר T משך חשיפת האובייקט (ניתן לחלק לזמן חשיפה חלקי גודל צעד), I זרם הקרן, D הוא המינון ו A שטח האזור הנחשף.

ראו גם
------

* טכנולוגיות של קרן האלקטרונים
* ננוטכנולוגיה
* פוטוליתוגרפיה
* ננואלקטרוניקה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ליטוגרפית קרן אלקטרונים** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  McCord, M. A.; M. J. Rooks (2000). "2". *SPIE Handbook of Microlithography, Micromachining and Microfabrication*.
2. ↑  Parker, N. W.; et al. (2000). "High-throughput NGL electron-beam direct-write lithography system". *Proc. SPIE*. Emerging Lithographic Technologies IV. **3997**: 713. Bibcode:2000SPIE.3997..713P. doi:10.1117/12.390042.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: ph760839

 |
תבנית {{אמן}} ריקה מתוכן. יש להזין פרמטרים בערך או בוויקינתונים. 
**ארקדי רילוב** (ברוסית: **Арка́дий Рыло́в**; ‏  29 בינואר 1870 - 22 ביוני 1939) היה צייר סימבוליסט רוסי וסובייטי.

ביוגרפיה
--------

רילוב נולד בכפר איסטובנסק, במחוז וייטקה של האימפריה הרוסית (מחוז קירוב, רוסיה). הוא אומץ על ידי משפחת אביו החורג, שהיה נוטריון. הוא עבר לסנט פטרסבורג ולמד בבית הספר לעיצוב טכני של הברון שטיגליץ (1888–1891), ולאחר מכן באקדמיה הקיסרית לאמנויות אצל ארכיפ קוינדג'י (1894–1897).

פרחי בר
רילוב היה חבר בתנועת מיר איסקוסטבה ובאיגוד האמנים הרוסים, וגם חבר באיגוד האמנים של רוסיה המהפכנית.

הוא התחיל כצייר היסטורי אך הפך בעיקר לצייר נוף, אם כי ברבים מציוריו יש רמיזות להיסטוריה הרוסית.

רבים מהנופים שלו שצוירו לאחר מהפכת אוקטובר נתפסו כסמלים לחופש מהפכני. באותה תקופה הוא גם צייר כמה יצירות טיפוסיות לריאליזם סוציאליסטי כמו לנין ברזליב.

הוא לימד באקדמיה לאמנויות. בסטודיו שלו הוא יצר את מה שאפשר לתאר כשמורת טבע קטנה: היו שם סנאים, ארנבות, קוף, הרבה ציפורי בר ושני סלי נמלים. לדברי מיכאיל נסטרוב, חיות בר וציפורים אהבו את רילוב והגיעו לעיתים קרובות לסטודיו שלו.

גלריה
-----

* נוף ימינוף ימי
* ביערביער
* נהר גועשנהר גועש
* שקיעהשקיעה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארקדי רילוב** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**

הערות שוליים
------------

1. ↑  ЛЕМНОССКИЙ ЯЗЫК | Энциклопедия Кругосвет, www.krugosvet.ru (ברוסית)
2. ↑  Horizons - Artist Biographies - Arkadiy Alexandrovich Rylov, web.archive.org, ‏2006-05-30
3. ↑  РЫЛОВ Аркадий Александрович. Монтер. 1928. Масло, staratel.com
**קוכיה הודית** (שם מדעי: *Bassia Indica*; ידועה גם בשם Kochia indica Wight) היא שיח חד-שנתי גדול השייך למשפחת הסלקיים. נפוץ בכל הנגב. גבול התפשטותו הצפוני במישור החוף הוא באזור צומת ראם (מעודכן ל-1977) במזרח - בקעת ים המלח ובקעת הירדן ובדרום בערבה ובאילת. צומח בעיקר בצידי שדות, לאורך גדרות ולאורך כבישים.

השיח, בעל הצורה הכדורית, מגיע לגובה של 1-2 מטרים. גדל בשלהי האביב ובקיץ, עונות בהן רוב הצמחים החד שנתיים כבר מתייבשים. אורך העלים כ-1-1.5 סנטימטר. העלים איזמלנים בצורתם. הפריחה מתרחשת בחודשים יוני ויולי. הפרחים הזעירים בעלי צבע צהוב, אולם, בדומה לצמחים אחרים ממשפחת הסלקיים, הם אינם בולטים ונראים רק ממבט קרוב.

כאשר הצמח מתייבש בשלהי הסתו, ניתק בסיסו היבש מן הקרקע והשיח הקל מתגלגל בעזרת הרוח למרחקים גדולים ומפיץ את זרעיו בצורה זו. ניתן לראות את הכדורים היבשים הגדולים של השיח כשהם צמודים לגדרות או לתעלות בצידי הכבישים, שם נעצר גלגולם.

הגעת הצמח לארץ ישראל
--------------------

על פי הידוע, אין הקוכיה ההודית צמח טבעי בישראל. הוא נפוץ בייחוד בהודו, פקיסטן ואפגניסטן. על מוצאה של הקוכיה ההודית חלוקות הדעות. מיכאל זהרי טוען כי ארץ המוצא היא אוסטרליה, בה גדלים רוב מיני הקוכיה, אך לפני שהספיקו להגדירה, הובאה להודו כצמח מספוא, שם התפשטה ואף הוגדרה כ"הודית". לארץ ישראל הגיע הצמח לראשונה, כנראה, במלחמת העולם הראשונה עם גייסות מהודו ואחד מבוטנאי התקופה אף הגדירו ב-1921 כ"בסיה יפואית". בשנים לאחר מכן ניסו לאתר את הצמח, אך כנראה הוא נעלם עד אשר הגיע שנית לארץ ישראל עם הפלישה המצרית במלחמת העצמאות ב-1948.

אבינעם דנין טוען לעומתו, כי זרעי הקוכיה ההודית הגיעו מהודו לאוסטרליה ומשם למצרים התחתונה במטרה לשמש כצמח מרעה. גבעוליה המסועפים והרכים שימשו לריפוד ארגזי התחמושת של חיל המשלוח המצרי לארץ ישראל ב-1948, נפוצו בנגב הצפוני והתפשטו.

נראה שבסוף מלחמת העולם השנייה קיבל קצין בריטי במצרים זרעי קוכיה וזרע אותם באזור החוף של המדבר המערבי. התפשטות הצמח במצרים הייתה מהירה מאוד. חיילי הצבא המצרי נהגו לארוז חלק מהציוד והתחמושת בארגזים מרופדים בענפי קוכיה. במהלך הקרבות ב-1948 ועם השלל בתום המלחמה נפוצו הזרעים בנגב ומשם התפשטו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קוכיה הודית** בוויקישיתוף
* קוכיה הודית, באתר NCBI (באנגלית)
* קוכיה הודית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* קוכיה הודית, באתר צמח השדה
* קוכיה הודית, באתר צמחיית ישראל ברשת
* קוכיה הודית, באתר Tropicos (באנגלית)
* קוכיה הודית, באתר GBIF (באנגלית)
* קוכיה הודית, באתר The Plant List (באנגלית)
* קוכיה הודית, באתר IPNI (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אבינעם דנין, **הצומח בנגב מצפון לנחל פארן**, עמ' 15, ספרית פועלים, 1977
2. 1 2  יהושע זמרה, **אופקים**, 1989, עמ' 270
3. ↑  מיכאל זהרי, **נופי הצומח של הארץ**, עמ' 231, הוצאת עם עובד, 1980
**אלברטו סורו אלברס** (בספרדית: **Alberto Soro Álvarez**; נולד ב-9 במרץ 1999) הוא כדורגלן ספרדי, המשחק בעמדת הקשר בגרנדה הספרדית.

קריירת מועדונים
---------------

סורו נולד באג'ה דה לוס קבאלרוס, סרגוסה, ספרד, והצטרף לקבוצות הנועל של ריאל סרגוסה כבר בשנת 2009 כשהיה בן 10. סורו ערך את הופעות הראשונה בקבוצת הנוער של ריאל סרגוסה, ב-14 במאי 2017, כאשר עלה כמחליף במשחק ליגה של הליגה הספרדית הרביעית בכדורגל.

סורו ערך את הופעות הרשמית בקבוצה הבוגרת, ב-25 באוגוסט 2018, במשחק הבית של ריאל סרגוסה במסגרת הליגה הספרדית השנייה בכדורגל. הוא כבש את שערו המקצועי הראשון ב-8 בספטמבר 2018, בניצחון קבוצתו 0–4 נגד ריאל אוביידו.

ב-5 באוקטובר 2018 האריך את חוזהו בריאל סרגוסה עד לשנת 2022 הוא הפך לשחקן קבוע בקבוצה וכבש ארבעה שערים אך קבוצתו לא הצליחה להעפיל ללה ליגה.

ב-26 ביולי 2019 חתם בריאל מדריד על חוזה עד לשנת 2024 תמורת 2.5 מיליון יורו. הוא הושאל חזרה לריאל סרגוסה עד לתום עונת 2019/2020.

ב-1 בספטמבר 2020 חתם לחמש שנים בגרנדה.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Official Announcement: Alberto Soro | Real Madrid CF, Real Madrid C.F. - Web Oficial (באנגלית)
**בריהו ארגאווי** (נולד ב-28 בפברואר 2001) הוא אתלט אתיופי, זוכה מדליית ארד באליפות העולם עד גיל 20 (טמפרה 2018) בריצת 10,000 מטר. שיאן העולם הנוכחי (2023) בריצת 5 ק"מ.

ביוגרפיה
--------

### 2018

#### מדליית ארד באליפות העולם עד גיל 20 בריצת 10,000 מטר

באליפות העולם עד גיל 20 שנערכה ביולי בטמפרה שבפינלנד זכה ארגאווי במדליית ארד בריצת 10,000 מטר בשיא אישי חדש של 27:48.41 דקות, אחרי רונקס קיפרוטו מקניה (27:21.08 דקות) וג'ייקוב קיפלימו מאוגנדה (27:40.36 דקות).

#### מדליית כסף במשחקים האולימפיים לנוער

במשחקים האולימפיים לנוער שנערכו באוקטובר בבואנוס איירס שבארגנטינה זכה ארגאווי במדליית כסף בריצת 3000 מטר.

### 2021

באולימפיאדת טוקיו שנערכה ביולי בטוקיו שביפן סיים ארגאווי במקום הרביעי בריצת 10,000 מטר בתוצאה של 27:46.16 דקות.

ב-31 בדצמבר קבע ארגאווי שיא עולם בריצת 5 ק"מ בתחרות שנערכה בברצלונה שבספרד כשקבע תוצאה של 12:49 דקות, שיפור של שתי שניות לשיאו של ג'ושוע צ'פטגאי מאוגנדה.

### 2022

באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בבלגרד שבסרביה סיים ארגאווי במקום 23 בריצת 3000 מטר בתוצאה של 7:58.59 דקות.

באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית סיים ארגאווי במקום השביעי בריצת 10,000 מטר בתוצאה של 27:31.00 דקות.

### 2023

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה סיים ארגאווי במקום הרביעי בריצת 10,000 מטר בתוצאה של 27:55.71 דקות.

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* 3000 מטר: 7:26.81 דקות (2022)
* 5000 מטר: 12:40.45 דקות (2023)
* 10000 מטר: 26:46.13 דקות (2022)
* 5 ק"מ: 12:49 דקות (2021), **שיא עולם**
* 10 ק"מ: 26:33 דקות (2023), **שיא אתיופיה**

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בריהו ארגאווי** בוויקישיתוף
* בריהו ארגאווי, ברשת החברתית פייסבוק
* בריהו ארגאווי, באתר olympedia.org
* בריהו ארגאווי, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ethiopia's Berihu Aregawi and Ejegayehu Taye shatter 5K world records באתר Canadian Running Magazine, ‏ 31 בדצמבר 2021 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 14848753

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"בריהו ארגאווי"**.
**The WB** הייתה רשת שידור אמריקנית שנוסדה בתאריך 11 בינואר 1995 על ידי חברת האחים וורנר וחברת טריביון. ב-2006 הודיעו ראשי הערוץ על סגירת הערוץ ומיזוגו עם "UPN" לרשת החדשה "The CW".

היסטוריה של הערוץ
-----------------

בעקבות ההצלחה של רשת FOX שהוקמה ב-1986 והייתה לרשת השידור הרביעית הארצית בארצות הברית, החליטו אולפני האחים וורנר להקים ערוץ טלוויזיה חדש בדומה לרשתות הטלוויזיה האחרות. בינואר 1995 החל בשידוריו הערוץ בשם "The WB". מלבד הלוגו, לרשת היה גם קמע: דמות הצפרדע המצוירת מישיגן ג. פרוג שליוותה את הרשת עד לסגירתה ב-2005.

עד 1997, לא הצליח הערוץ לקבל נתח חשיפה משמעותי ורוב הסדרות ששודרו היו סדרות שבוטלו וחודשו על ידי הערוץ.

החל מ-1997, "The WB" החליטה הרשת לעבור לסדרות נוער, בזמן ש-FOX שעשתה זאת קודם עם בוורלי הילס 90210 החלה לפנות לקהל בוגר יותר. הסדרה הראשונה שפנתה לנוער כקהל יעד הייתה "באפי ציידת הערפדים" שהייתה הצלחה בתחילת דרכה. הרשת המשיכה עם "מכושפות", "פליסיטי" ועוד.
הרשת סייעה לקריירה של כמה שחקנים, כגון שרה מישל גלר, קייטי הולמס, ג'יימי פוקס ומישל ויליאמס.
למרות ההצלחה היחסית, עם שנת 2000, איבד הערוץ מאחוזי הצפייה שלו לרשת המתחרה UPN שהוקמה גם בסמוך לערוץ.

### סגירת הערוץ ומיזוג

למרות רווחיות יחסית שהייתה לערוץ בשלב מסוים בניגוד ל-UPN, החליטו קברניטי הערוץ ב-2006 על סגירת "The WB" ומיזוג עם "UPN" לרשת חדשה בשם "The CW".

ב-24 בינואר 2006 הודיעו החברות CBS והאחים וורנר על השקת ערוץ חדש בשם The CW, שעתיד להציג תוכניות וסדרות מהערוצים The WB ו-UPN ולהוות מיזוג בין שני הערוצים הללו. ב-17 בספטמבר 2006 חדלו שידורי The WB.

בערב השידורים האחרון לערוץ שודרו פרקי הבכורה של הסדרות המצליחות של הערוץ וגם הופיע בפעם האחרונה אי פעם קמע הערוץ מישיגן ג. פרוג. ערב השידורים קיבל רייטינג נמוך של 2 מיליון צופים. אחת הסיבות היא מעברן של תחנות השידור המקומות לרשת מתחרה חדשה "MyNetworkTV".

### החייאה בתור ערוץ אינטרנט

התקוות שהערוץ החדש יקבל נתח צפייה גדול משקיבלו כל אחת מהרשתות בנפרד לא התממשו ולכן, החליטו אולפני וורנר ב-2008 להחזיר את המותג והערוץ "The WB" בתור ערוץ המשדר באינטרנט בלבד. הערוץ האינטרנטי שידר מספר סדרות מקוריות וגם סדרות שהופקו על ידי אולפני "האחים וורנר" כמו The O.C.‎ וחברים.

סדרות
-----

* "מכושפות"
* "אחיות או לא להיות"
* "תאומות"
* "אנג'ל"
* "באפי ציידת הערפדים"
* "דוסון קריק"
* "אברווד"
* "פליסיטי"
* "ג'ק ובובי"
* "קרובות"
* "רוזוול"
* "ככה זה בחיים"

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **The WB** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של The WB (באנגלית)
* The WB, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

| רשתות טלוויזיה עיקריות בארצות הברית |
| --- |
| רשתות מסחריות | ABC • CBS • FOX •‏ NBC • The CW • MyNetworkTV |
| רשתות ציבוריות | PBS • ‏PBS Kids |
| כבלים ולוויין |
| ערוצי בידור | USA • SyFy • E! • AMC •‏ TNT •‏ TBS‏ • HBO‏ • Showtime • Comedy Central •‏ FX |
| ערוצי חדשות | CNBC • MSNBC • CNN • פוקס ניוז |
| ערוצי ספורט | Versus‏ • ESPN‏ |
| ערוצי מוזיקה | MTV • VH1 |
| ערוצי ילדים ונוער | Cartoon Network • ניקלודיאון • דיסני • Freeform |
| ערוצי טבע ומדע | דיסקברי • נשיונל ג'יאוגרפיק |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: nr96006811
* VIAF: 152888202
* WorldCat: lccn-nr96006811

 |
**חורים ברשת** הוא אתר חדשות ותכנים בעברית שנפתח כבלוג באוקטובר 2006 על ידי גל מור ועם השנים צמח לגוף מדיה ישראלי המיועד לדור המחובר על פי הגדרתו. המסקרת מגוון נושאים כמו תרבות רשת, חדשנות, סטייל, מדיה, בעלי חיים, בריאות, צילום ועוד. התכנים בערוצי המדיה של חורים ברשת מיועדים לקהל הצורך אותם דרך מובייל ורשתות חברתיות, בהתאם לשינויים בהרגלי הצריכה במדיה בשנים האחרונות.

היסטוריה
--------

בחודש יולי, 2012, חורים ברשת יצא בקמפיין מימון המון דרך הדסטארט במטרה לשדרג את האתר ולהפוך אותו לפלטפורמת חדשות חברתית. הקמפיין גייס יותר מ-209,000 שקלים, הסכום הגבוה ביותר שגויס עד אז לגוף מדיה בישראל.

בחודש מאי, 2015, הכריז חורים ברשת על עסקת פרסום לטווח ארוך עם חברת המלצות התוכן המסחרי "טאבולה", במסגרתה הוסרו כל הבאנרים מהאתר והוחלפו בהמלצות תוכן מסחרי בלבד.

חורים ברשת מפרסם תכנים מדי יום, שנכתבים על ידי כתבי המערכת וכתבים קהילתיים.

בחודש מרץ 2015, נפתחה תוכנית הכתבים הקהילתיים של חורים ברשת. במסגרת תוכנית זו, גויסו כותבים שמתוגמלים על פי צפיות בכתבות שלהם. על פי מודל זה, הכתב לא מקבל תשלום עבור כתיבת התוכן אלא עבור מספר האנשים שהיו באינטראקציה עם התוכן בכל תקופת ההתקשרות שלו עם חורים ברשת. עד כה גויסו שבעה כתבים קהילתיים בסבב הראשון של התוכנית.

בחודש אוגוסט 2015 הכריז האתר על הפסקת השימוש בבאנרים פרסומיים ומעבר לפרסום המתבסס אך ורק על כתבות תוכן הדומות לתוכן המערכתי באתר לצד ציון שם כל מפרסם. בין המפרסמים תכנים במודל הפרסום ב"חורים ברשת" בעבר ובהווה נמנים שטראוס, קוקה-קולה, קולנוע לב, AllJobs והקריה האקדמית אונו.

  

בחודש אוגוסט 2021 האתר עבר לבעלות חברת BUYPOST חברה לקידום תכנים ברשת.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של חורים ברשת
* חורים ברשת, ברשת החברתית פייסבוק

* חורים ברשת, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* חורים ברשת, ברשת החברתית אינסטגרם

הערות שוליים
------------

1. ↑  גל מור, למה "חורים ברשת" אומר שלום ולא להתראות לבאנרים, אתר חורים ברשת, 6 באפריל 2015
2. ↑  חורימבה.נט "חורים ברשת", אתר Headstart,‏ 9 ביולי 2012
3. ↑  רועי גולדנברג, ‏מאאוטבריין לטאבולה: וואלה עובר למערכת המלצת התוכן המתחרה, באתר גלובס, 24 בפברואר 2015
4. ↑  מערכת חורים ברשת, חורים ברשת פותחים את השורות לכתבים חדשים במודל תגמול קהילתי, אתר חורים ברשת, 26 בפברואר 2015

| דגל ישראלדגל ישראל אתרי חדשות בישראל |
| --- |
| אקטואליה | דבר העובדים בארץ ישראל • הארץ • המקום הכי חם בגיהנום • וואלה! • זמן ישראל • חדשות 0404 • חדשות 13 • ישראל היום • ynet • כאן חדשות • מאקו • מגפון ניוז • מידה • מעריב אונליין • News1 מחלקה ראשונה • N12 • רוטר.נט • שיחה מקומית • שקוף |
| המגזר הדתי והחרדי | בחדרי חרדים • המחדש • הקול היהודי • חרדים10 • כיכר השבת •כיפה • סרוגים • ערוץ 7 • JDN |
| המגזר הערבי | א-סנארה • אל-ערב • פאנט • בוקרא תקשורת |
| בידור ופנאי | אימגו • חורים ברשת • ישראל בידור • פנאי פלוס • Xnet |
| מדע וטכנולוגיה | הידען • מזבלה • Geektime • HWzone |
| שונות | ביזפורטל • תיק דבקה • WDG • ONE • GoGay |
**ביכורה**
(למפת עמק בית שאן מוגדלת)ביכורה**ביכורה**(למפת עמק בית שאן רגילה)ביכורה**ביכורה**(למפת ישראל רגילה)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**ביכורה**ביכורה**(למפת ישראל מוגדלת)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**ביכורה**ביכורה**
**ביכורה** הוא מרכז כפרי בדרום עמק בית-שאן המשתייך למועצה אזורית עמק המעיינות, ונמצא כ-6 ק"מ דרומית לעיר בית שאן.

המרכז הוקם בשנת 1956. מקור השם הוא בפירות המבכירים (פירות שמקדימים להבשיל) בעמק בית שאן.

המרכז מספק שירותים ליישובים המקיפים אותו וסמוכים לו: רחוב, רוויה, שדי תרומות ותל תאומים, הידועים גם בשם "ישובי ביכורה", נכון לנובמבר 2022 מתגוררים ביישובי ביכורה כ-2,050 תושבים.

מרכז ביכורה נמצא במרכז שבין 4 היישובים אותם הוא משרת, וכ-200 מטרים מהכניסה לתל תאומים.

בביכורה בית ספר יסודי (בית ספר ביכורה), מוסדות חינוך לגיל הרך, מתנ"ס, ואנדרטה לשלושה חללים מעמק חרוד ועמק יזרעאל שנפלו בספטמבר 1938, לאחר שרכבם עלה על מוקש.

בעבר הייתה במקום גם בריכת שחייה, אך היא ננטשה עם השנים.

ביוני 2003 בוצע בביכורה הפיגוע בשדי תרומות בו נרצח תושב היישוב אבנר מרדכי ונפצע קשה עובר אורח.

הערות שוליים
------------

1. ↑  כל מקום ואתר, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1978, עמ' 67
2. ↑  ביכורה, באתר מפה
3. ↑  מושב שדי תרומות, באתר הרשות לפיתוח הגליל
**אפולון כּוּתָּאתֶלַדְזֶה** (בגאורגית: **აპოლონ ქუთათელაძე** ‏  6 בינואר 1900 - 25 ביוני 1972) היה צייר גאורגי-סובייטי בטביליסי.

ביוגרפיה
--------

כותאתלדזה הולד בכפר איוואנדידי (גאו') שבנפת חוני. הוא התחיל ללמוד בפותי שבגאורגיה והמשיך ללמוד בבית הספר של "החברה הקווקזית לתמיכת אמנים". שם התמחה באמנות בשנים 1914 עד 1915. ב-1915 עזב את פותי כדי להצטרף לאקדמיה לציור ולרישום "ניקולי סקליפוסובסקי" בבירה טביליסי. הוא הצטרף לצבא הגאורגי בשנת 1916 והשתתף בקרבות במערכה בעת פלישת הצבא האדום לגאורגיה.

לאחר השחרור שלו, הוא השתתף בכתב העת הסאטירי "Nalgui" ("תנין") בטביליסי. הוא סיים את לימודיו באקדמיה הלאומית לאמנויות של טביליסי ב-1926 לאחר שלמד ארבע שנים אצל המורים יוג'ין לנסריי, גיגו גבשווילי. הוא ערך מספר נסיעות לימודים ללנינגרד.

### קריירה

משנת 1943 ואילך, אפולון כותאתלדזה התבסס בטביליסי ולימד באקדמיה הלאומית לאמנויות שלה (אנ')  שם הפך לרקטור ב-1959.  הוא הכניס לאקדמיה שיטה פדגוגית חדשה להוראת אמנויות, שכללה חינוך, תרגול (יצירת סדנאות) ובנייה (פרויקטים של שותפים תעשייתיים). גישה זו, הותירה את השיטות הפדגוגיות של האמנות הקלאסית מאחור, לטובת השיטה החדשה שנגזרה משלושת העקרונות של ולטר גרופיוס בבאוהאוס.

במהלך הקריירה שלו, קיבל כותאתלדזה שני אותות מסדרי אות הכבוד ומסדר הדגל האדום של העבודה, והפך לאמן העם של ברית המועצות באמנות חזותית.

### חיים אישיים

אפולון כותאתלדזה נשא לאישה את ורה גאורגיאוונה מֶגְּרֵלָאדְזֶה. נולדו לו שני בנים: טריאל כותאתלדזה (אדריכל) וגוראם כותאתלדזה (צייר) (אנ'). 

עם אשתו השנייה, מריה איבנובנה אדוקימובה, נולדו לו שתי בנות: מננה כותאתלדזה וננה כותאתלדזה (שנישאה לגוגי תותיבאדזה (אנ')). אשתו השלישית הייתה מירל זדנביץ' ונולד להם בן קארמאן כותאתלדזה(צייר),  לפני מותו של אפולון כותאתלדזה ב-1972.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אפולון כותאתלדזה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Artist Kutateladze Apollon Karamanovich". artinvestment.ru.
2. ↑  "Apollon Kutateladze". The Great Soviet Encyclopedia (3 ed.). Soviet Union: Советская Энциклопедия. 1970–1979.
3. ↑  "Vladimir Kandelaki". www.kandelakiv.com.
4. ↑  "Elegant Baroque-Persian style Tbilisi Academy of Arts in need of restoration". GeorgianJournal.
5. ↑  "Tbilisi Academy of Arts". The Georgia Photo Philes. 2013-01-31. Retrieved 2018-04-20.
6. ↑  "Karaman Kutateladze – It's Absurd As if "Black Lion" Was Officially Purchased From Us - News Agency InterpressNews". interpressnews. Archived from the original on 2018-02-18. Retrieved 2018-04-20.
7. ↑  "Пока все дома — дом четвертый". Archived from the original on 2018-02-03. Retrieved 2018-04-20.
8. ↑  "Зданевичи из Кирпичного переулка - mateshg5". sites.google.com. Retrieved 2018-04-20.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1081214007
* LNB: 000250636
* VIAF: 302590495
* WorldCat: viaf-302590495

 |
**יהדות אוגנדה** כוללת קהילה של שבט אבאיודאיה הטוענת כי הם ממוצא יהודי. בנוסף הייתה באוגנדה, עד לקבלת עצמאותה קהילה של כ-40 משפחות. חלקם היו פקידים יהודים שעבדו עבור ממשל אוגנדה הבריטית, וחלקם היו סוחרים יהודים, יוצאי יהדות קוצ'ין. כמה מאות ישראלים התגוררו באוגנדה עד לניתוק היחסים הדיפלומטיים עם המדינה בתחילת 1972. הקהילה הישראלית כללה עובדים של "סולל בונה" וחברות נוספות שפעלו במדינה, ואנשי מערכת הביטחון שסיפקו סיוע ביטחוני והדרכה לצבא אוגנדה.

אבאיודאיה
---------

 ערך מורחב – **אבאיודאיה**  

**אַבָּאיוּדָאיָה** היא קבוצה אתנית מגויירת במזרח אוגנדה המהווה את רוב יהדות אוגנדה. בשנת 2002 הגיעה משלחת של רבנים קונסרבטיבים מארצות הברית שערכו גיור לחברי הקהילה. נכון ל-2012, הקהילה מוכרת כיהודית על ידי רבנים מהיהדות הרפורמית והקונסרבטיבית, אך לא מהזרם האורתודוקסי, שאינם מכירים בגיור שאינו אורתודוקסי. בינואר 2021, קבע משרד הפנים של ישראל שאין להכיר בקהילת יהודי אוגנדה כזכאית לעלות לישראל מתוקף חוק השבות, על אף שהיא כבר הוכרה ככזו על ידי הסוכנות היהודית ב-2016.

שפותיה של הקהילה הם הלוגנדה, לוגוורה, לוסוגה ואנגלית, אם כי יש בהם שלמדו עברית.

ראו גם
------

* יחסי חוץ של ישראל
* תוכנית אוגנדה
* החלטת האספה הכללית של האו"ם 3379

קישורים חיצוניים
----------------

* המסע אל האבאיודאיה: סיפורה של הקהילה היהודית במזרח אוגנדה, באתר חדשות 13, 7 ביוני 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑  ד. כרמל, ...כי מאוגנדה תצא עליה, מעריב, 9 באוקטובר 1962
2. ↑  אברהם פלג, משרב אוגנדה לחופי אשדוד, מעריב, 12 במאי 1961
3. ↑  עוד 100 ישראלים חזרו אמש מאוגנדה, מעריב, 31 במרץ 1972
4. ↑  אסף סולטן, אוגנדה: יהודים בלב אפריקה, באתר מסע אחר, ‏מרץ 2016
5. ↑  אתר למנויים בלבד ג'ודי מלץ, משרד הפנים לבג"ץ: יהודי אוגנדה אינם זכאים לעלות לישראל מתוקף חוק השבות, באתר הארץ, 25 בינואר 2021

| יהדות אפריקה |
| --- |
| צפון אפריקה | אלג'יריה • הרי האטלס • לוב • מצרים • מרוקו • סודאן • תוניסיה (יהדות ג'רבה • יהדות קרתגו) | אפריקה |
| אחרות | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה •גאנה • ג'יבוטי • גינאה ביסאו • דרום אפריקה • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • כף ורדה • לסוטו • מאוריציוס • מאלי • מוזמביק • ניגריה • נמיביה • קניה |
| ראו גם | אבאיודאיה • האיגבו • למבה |
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
ד"ר **מרטין וייל** (נולד ב-1940 בהולנד) הוא אוצר ישראלי, מנכ"ל מוזיאון ישראל בין השנים 1973 ל-1996, והיה דמות מרכזית במאמץ להקמת פארק אריאל שרון באתר חירייה.

אודות
-----

נולד ברוטרדם שבהולנד כשבועיים לפני כיבושה במלחמת העולם השנייה. אביו של וייל היה עורך דין מצליח ואמו עקרת בית.

משפחתו נשלחה על ידי הנאצים למחנה ברנוולד שהיה מיועד לאליטות ההולנדיות ומשם למחנה המעבר המשטרתי ליהודים וסטרבורק. אחר כך הועברה המשפחה לגטו טרזיינשטט בצ'כיה. עם תום המלחמה הוא ומשפחתו הקרובה חזרו להולנד. בגיל 19 הצטרף לתנועת הנוער הציונית הבונים וב-1959 עלה לישראל והתיישב בקיבוץ בית העמק. שם הכיר את אשתו תמר, אז חברת גרעין נח"ל.

לאחר מכן עבר לירושלים. הוא החל להדריך במוזיאון ישראל שנבנה זה לא מכבר (וייל אף לקח חלק בבנייתו כפועל בניין). במקביל למד תולדות האמנות באוניברסיטה העברית.

הוא התקדם בתפקידים שונים במוזיאון, ושימש בו כאוצר ראשי ולבסוף כמנכ"ל. סך הכל עבד במוזיאון במשך שלושים שנה.. הוא אחראי על הקמת פסל המפלצת המפורסם של ניקי דה סן פאל בקריית היובל ועל הפסל מחווה לירושלים ("הפסל האדום") בהר הרצל. זכה בעיטורי כבוד מממשלות הולנד וצרפת על פועלו לקידום אמנות צרפת והולנד בישראל.

לאחר פרישתו מהמוזיאון שימש כמנכ"ל קרן ברכה עד שנת 2012.

ב-2015 זכה בעיטור יקיר ירושלים.

ספריו
-----

* "חירייה: על צחנה ויופי - יומן אישי", הוצאת עם עובד, בשנת 2010.

קישורים חיצוניים
----------------

* נורית ברצקי, הייתי יכול להיות מאושר בחלל לגמרי נקי, כמו תא במנזר, מעריב, 17 ביוני 1988, המשך
* נועם דביר, בספרו החדש מגולל ד"ר מרטין וייל את מאבקו בהפיכת חירייה מהר זבל לפארק מפואר, באתר הארץ, 27 במאי 2010
* סבינה מסג, "חירייה: על צחנה ויופי, יומן אישי", מאת מרטין וייל | שירת האשפה, באתר הארץ, 11 באוגוסט 2010
* דוד הדר, אתגר גבוה מהאברסט, באתר הארץ, 7 בינואר 2011

הערות שוליים
------------

1. ↑  חזקי עזרא, 12 יקירי ירושלים יקבלו את האות, באתר ערוץ 7, 18 במאי 2015

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007269814005171
* BIBSYS: 90643744
* BnF: cb12236504m (data)
* ISNI: 0000 0001 1561 9779
* LCCN: n82245407
* NTA: 07154321X
* RERO: 02-A003970672
* SUDOC: 031078109
* VIAF: 22195834
* WorldCat (עם VIAF): 22195834

 |
**הלגיון הערבי החופשי** (בגרמנית: **Legion Freies Arabien**; בערבית: **جيش بلاد العرب الحرة**) היה יחידה ערבית שפעלה במסגרת הצבא הנאצי במלחמת העולם השנייה.

חיילי הלגיון הערבי החופשי, 1943.
חייל הלגיון הערבי החופשי ביוון הכבושה על ידי גרמניה, ספטמבר 1943.

היסטוריה
--------

הלגיון הוקם כתוצאה מהשתדלות של המנהיגים הערבים שגלו באירופה, רשיד עאלי אל-כילאני ואמין אל-חוסייני, אשר הציעו להקים יחידה ערבית אתנית בדצמבר 1941. הצעתם נתקבלה כעבור כשנה והוחל בהקמת היחידה.

היחידה נבנתה על בסיסה של היחידה הקטנה בפיקודו של הגנרל הגרמני הלמוט פלמי, בשם "זונדרשטאב פ'". יחידה זאת הוקמה כדי לסייע למרד הפרו נאצי בעיראק, אולם בפועל המרד דוכא על ידי הבריטים לפני שהיחידה יכלה לפעול. היחידה ישבה תחילה בסוריה וכללה כמה עשרות פליטים ערבים מעיראק וכן ערבים מסוריה ומפלסטינה לאחר כיבוש סוריה על ידי בריטניה וכוחות צרפת החופשית, היחידה עברה לשבת בכף סוניון שביוון הכבושה על ידי מדינות הציר.

לאחר ההחלטה על הקמת הלגיון, גויסו אליו גולים ערבים באירופה ושבויי מלחמה ערבים שהיו בידי מדינות הציר, כך שבסופו של דבר הלגיון מנה כמה מאות חיילים ערבים. כוונתם של הגרמנים הייתה להשתמש בלגיון לאחר שיכבשו את הקווקז. לפי התוכנית הגרמנית, המנהיגים הערבים יובאו לטביליסי ושם יכריזו על הקמת ממשלה עיראקית גולה, שיחד עם הלגיון תסייע לכוחות הגרמנים לחדור ולכבוש את עיראק.

אולם התפתחות המאורעות הייתה בניגוד לציפיות הגרמנים. הם לא הצליחו לכבוש את הקווקז ולכן הרעיון של הקמת ממשלה עיראקית גולה והתקדמות, בעזרת הלגיון, לכיבוש עיראק, ירד מן הפרק. במבצע לפיד הנחיתו בעלות הברית את כוחותיהם בצפון אפריקה והיה ברור שצרפת של וישי לא תוכל להתנגד להם. לכן הכוחות הגרמנים-איטלקים כבשו את תוניסיה (שבאופן רשמי עדיין הייתה בשליטת צרפת של וישי), וכוחות הלגיון הועברו לתוניסיה, שם התווסף להם כוח אדם של כמה מאות לוחמים שגויסו מן האוכלוסייה הערבית המקומית.

הלגיון לקח חלק משני בקרבות בין כוחות מדינות הציר לבעלות הברית. המורל של חיילי הלגיון היה נמוך ונראה שהגרמנים לא היו שבעי רצון מתפקודם. לאחר נפילתו בקרב של מפקד הלגיון, אוברסט מאייר-ריקס, הגרמנים החליטו להוציא את הלגיון מן החזית. לאחר מכן הלגיון הוצב ביוון ובשלהי המלחמה נלחם בחזית המערבית.

לקריאה נוספת
------------

* ל. הירשוביץ, **הרייך השלישי והמזרח הערבי**, מרחביה: ספרית פועלים, 1965

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **הלגיון הערבי החופשי** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  Joseph B. Schechtman, **The Mufti and the Fuehrer: The Rise and Fall of Haj Amin El-Husseini**, T. Yoseloff, 1965. (באנגלית) עמ' 135
2. ↑  Nation Associates (New York N.Y.), **The British Record on Partition as Revealed by British Military Intelligence and Other Official Sources**, Author, 1948. (באנגלית) עמ' 45
3. ↑  Heinz Tillmann, **Deutschlands Araberpolitik im Zweiten Weltkrieg**, Deutscher Verlag der Wissenschaften, 1965. (בגרמנית)  עמ' 401
4. ↑  David Motadel, **Islam and Nazi Germany's War**, Harvard University Press, 2014-11-30, מסת"ב 978-0-674-72460-0. (באנגלית) ע'מ 227
|  |
| --- |
| **יש לשכתב ערך זה**. ייתכן שהערך מכיל טעויות, או שהניסוח וצורת הכתיבה שלו אינם מתאימים. |
| אתם מוזמנים לסייע ולתקן את הבעיות, אך אנא אל תורידו את ההודעה כל עוד לא תוקן הדף. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. |

כתף פרוקה בצילום רנטגן
**פריקת כתף** (**glenohumeral dislocation**) היא פציעה בה עצם הזרוע מתנתקת מעצם השכם. כ-95% מפריקות הכתף הן קדמיות, כשעצם הזרוע נמצאת קדמית מדי לשקע המתאים לה בעצם השכם. בדרך כלל הפריקות יגרמו לנפגע להחזיק יד מסובבת כלפי חוץ. 
מטופל עם פריקות כתף חוזרות לרוב ילווה בממצא קליני : 50% ידגימו קרע בגיד ופגיעה שרירית במייצבי כתף עד גיל 40, וכ-80% ידגימו קרע בגיד ופגיעה שרירית במייצבי הכתף מעל גיל 60. תיתכן פגיעה בעצב השחי (axillary nerve), ולאחר 10 שנים מתפתחת אטרופיה שרירית אצל 20% מהנפגעים.

פגיעות נילוות
-------------

בזמן פריקה ייתכנו פגיעות במבנים שונים במפרק:

* שבר היל-זקס (Hills-Sacs Lesion) - שקע שנוצר בראש עצם הזרוע במהלך הפריקה. ראש עצם הזרוע נפגע בחיכוך עם קצה המשטח המפרקי (החלל הגומתי) של עצם השכם. זהו סימן לפריקות חוזרות. את השקע ניתן לראות על ראש עצם הזרוע בצד האחורי חיצוני.
* Bankart Lesion- עוצמת הניתוק של ראש עצם הזרוע ממפרק הכתף מושך את קופסית המפרק והלברום הסחוסי, עד ליצירת קרעים בלברום.
* Slap Lesion – פגיעה בחלק העליון של הלברום.

טיפול ופרוגנוזה
---------------

7-10 ימים ללא תנועת כתף על מנת לאפשר החלמה לקופסית המפרק. תנועתיות מוקדמת ככל הניתן כדי להימנע ממצב של כתף קפואה (Frozen Shoulder).

ככל שהפגיעה בגיל מבוגר יותר גובר הסיכון לכתף קפואה.
טיפול אגרסיבי ומהיר נוסה עם ספורטאים ונמצאה שכיחות של 90% במקרי פריקת כתף חוזרת.
כיום, לטיפול ניתוחי של תיקון הלברום (חומר סחוסי) הפגוע בכתף יש סיכוי הצלחה של 95%.

ראו גם
------

* פציעת מפרק שיא הכתף והבריח

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פריקת כתף** בוויקישיתוף
* ד"ר ערן ממן, הכל על פריקת כתף
* מדריך: על בעיות הכתפיים - ודרכי הטיפול בהן, באתר ynet

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מיקומה של פלאו במפת העולם
**יהדות פלאו** היא ההתיישבות היהודית במדינת האיים פלאו שהתחילה ב-1993, שנה לפני שפלאו קיבלה את עצמאותה מארצות הברית.

היסטוריה
--------

בפלאו חיים פחות מעשרה יהודים, ועוד כמה שהם יהודים מצד אחד. מרבית האוכלוסייה, כולל היהודים, עוסקת בתעשיית התיירות, חלק מרכזי בכלכלת המדינה. ההיסטוריה של יהדות פלאו החלה עם הגעתם של בני הזוג ילידי ישראל טובה ונבות בורנובסקי, וילדיהם, שעברו לפלאו ב-1993 כשנה טרם הקמתה כמדינה עצמאית, כדי להפעיל את מרכז הצלילה Fish 'n Fins. המשפחה התרחבה ונולדו להם שני ילדים, שהיו הילדים היהודים המתועדים הראשונים שנולדו בפלאו. לשני הילדים יש שמות אמצעיים מקומיים.

היהודים המוכרים ביותר במדינה הם סטיוארט בק (אנ'), עורך דין יהודי-אמריקאי שסייע במשא ומתן על ההסכם שהגדיר את פלאו כמדינה עצמאית ב-1994, קיבל באזרחות כבוד, ונבחר ב-2003 לשגריר הקבוע הראשון של פלאו באו"ם. ולארי מילר, שופט בבית המשפט העליון בפלאו.

במשחקי המכביה השמונה-עשרה ב-2009 ייצגו את המדינה שני רוכבי אופניים. הייתה זו הפעם הראשונה בה פלאו יוצגה בתחרות זו.

ראו גם
------

* יחסי פלאו-ישראל
* יהדות פולינזיה הצרפתית
* יהדות ניו זילנד
* יהדות אוסטרליה
* פלאו

הערות שוליים
------------

1. 1 2  היסטוריה יהודית וירטואלית בפלאו (באנגלית)

| יהדות אוקיאניה |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אוסטרליה • איי מרשל • גואם • טובאלו • ניו זילנד • פולינזיה הצרפתית • פיג'י • פלאו • קלדוניה החדשה |

 |
סר ג'ון פופ הנסי, רעייתו ובנו.
קריקטורה של הנסי מעשה ידי קארלו פלגריני שפורסמה במגזין ואניטי פייר בשנת 1875.
סר **ג'ון פופ הנסי** (באנגלית: **Sir John Pope Hennessy**; בסינית: 軒尼詩;‏ 5 באפריל 1834 - 7 באוקטובר 1891) היה המושל השמיני של הונג קונג.

קורות חיים
----------

ג'ון פופ הנסי נולד בשנת 1834 במחוז קורק שבאירלנד למשפחה קתולית. הנסי למד רפואה באוניברסיטת המלכה שבאירלנד, ולאחר תום לימודיו הצטרף לחיל הרפואה של הצבא הבריטי. לימים למד גם משפטים.

הנסי החל את הקריירה הציבורית שלו בתפקיד מזכיר במועצה המלכותית. לאחר מכן הצטרף למפלגה השמרנית ונבחר לכהן בתפקיד חבר פרלמנט בפרלמנט הבריטי מטעם מחוז קינגס בין השנים 1859–1865 (לימים כיהן שוב כחבר פרלמנט מטעם מחוז קילקני שבאירלנד משנת 1890 ועד פטירתו בשנת 1891).

בין השנים 1872–1873 כיהן הנסי כמושל סיירה לאון ובין 1873 -1877 כמושל איי וינדוורד (ובפועל מושל ברבדוס ואיי בהאמה).

באפריל 1877 החל לכהן כמושל הונג קונג, תפקיד בו כיהן עד שנת 1882. בעת כהונתו כמושל שיפר את תנאי המחיה של הסינים שהתגוררו בהונג קונג, ביטל את האיסורים שהוטלו עליהם (איסורי קניית אדמה ובעלות על חנויות באזור סנטרל), והביא לפריחה כלכלית במושבה בשל צעדים אלה שהביאו לכניסת הון סיני למושבה. הנסי התיר לתושבים הסיניים של המושבה לקבל אזרחות, ומינה לראשונה חבר ממוצא סיני - את וו טינגפאנג, למועצה המחוקקת של הונג קונג.

ב-1 ביולי 1883 החל לכהן כמושל ה-15 של מאוריציוס, תפקיד בו כיהן עד ה-11 בדצמבר 1889.

הנסי נפטר באוקטובר 1891. על שמו קרויה דרך הנסי שבאי הונג קונג, וכן דרך ראשית בפור לואי, בירת מאוריציוס.

נכדו היה ההיסטוריון ג'ון וינדהאם פופ הנסי.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ג'ון פופ הנסי** |

* חברי הפרלמנט הבריטי מטעם מחוז קינגס
* מושלי מאוריציוס

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007314405705171
* GND: 1053186770
* ISNI: 0000 0000 6300 8772
* LCCN: n91063262
* NKC: jo2004232781
* SNAC: w6m62hgq
* SUDOC: 086255665
* Trove: 1306935
* VcBA: 495/43850
* VIAF: 81928866
* WorldCat: lccn-n91063262

 |
|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| SPDSPD | FDPFDP | Alliance '90/The GreensAlliance '90/The Greens |

**קואליציית רמזור** (בגרמנית: **Ampelkoalition**) הוא מונח שמקורו בפוליטיקה הגרמנית והוא מתאר מצב של ממשלה בה חברות המפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה, המפלגה הדמוקרטית החופשית ומפלגת הירוקים הגרמנית. השם "קואליציית רמזור" נובע מהעובדה שהצבעים הראשיים של המפלגות הם אדום, צהוב וירוק בהתאמה וזהו גם סדר הצבעים של רמזור. עם השנים המונח החל לתאר קולאציות דומות בין סוציאל-דמוקרטים, ליברלים וירוקים במדינות אחרות.

היסטוריה
--------

ברמה המדינית, היו מספר קואלציות רמזור. אחת הייתה בברנדנבורג בין 1990 ל-1994 ובברמן בין 1991 ל-1995. ב-2001, במהלך הבחירות שנערכו בברלין התנהל משא ומתן להקמת קואליציה שכזאת אך בסופו של דבר המגעים לא נשאו פרי ונכשלו. כך גם מגעים מוקדמים על הקמת ממשלה במדינת נורדריין-וסטפאליה ב-2010 אך גם הם לא נשאו פרי.

עם זאת, עד נובמבר 2021 טרם הוקמה קואליציית רמזור ברמה הפדרלית. על אף שלשלושת המפלגות יש הרבה במשותף ושלוש המפלגות נחשבות פרוגרסיביות חברתיות, בגלל הליברליזם כלכלי של המפלגה הדמוקרטית החופשית ובגלל יחסיה ארוכי השנים והקרובים עם המפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית, קואליציית שכזאת מעולם לא יצא לפועל עד כה. עם זאת, לאחר הבחירות הכלליות של 2021, עלו הסיכויים להקמת קואליציות שכזאת, במיוחד לאחר שלשלוש המפלגות יהיו מספיק מושבים כדי להקים ממשלה. ב-24 בנובמבר 2021, אושרו ההסכמים הקואליציוניים בין חברות הקואליציה וב-8 בדצמבר הוקמה ממשלה המתבססת על קואליציית הרמזור, בהנהגת הקנצלר אולף שולץ.

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Factbox: German "traffic light" coalition seen as most likely". *Reuters* (באנגלית). 27 בספטמבר 2021. נבדק ב-27 בספטמבר 2021. `{{cite news}}`:  (עזרה)
2. ↑  אייל להמן, למרות שפל היסטורי למפלגתה של מרקל: קרב צמוד בבחירות בגרמניה, באתר ynet, 26 בספטמבר 2021
3. ↑  אתר למנויים בלבד גרדיאן ורויטרס, עם הירוקים, עם השמרנים או כולם ביחד: איך תראה הקואליציה הבאה בגרמניה?, באתר הארץ, 27 בספטמבר 2021
4. ↑  אחרי 16 שנות מרקל: אולף שולץ הוא הקנצלר החדש של גרמניה, באתר חדשות 13
**אוונדרו אלמר דה קרבאליו ברנדאו** (בפורטוגזית: **Evandro Elmer de Carvalho Brandão**; נולד ב-7 במאי 1991) הוא כדורגלן אנגולי המשחק בעמדת החלוץ בראנס נוסנטרה.

קריירת מועדונים
---------------

ברנדאו נולד בלואנדה בירת אנגולה. בילדותו, עבר עם משפחתו לפורטוגל ובגיל 9 לבריטניה. ברנדאו התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של בבלקברן רוברס. בגיל 12 הצטרף לוולסול. בהמשך שיחק גם במנצ'סטר יונייטד, בראגה ובנפיקה ליסבון.

בעונת 2010/2011 הושאל לפאטימה מהליגה השנייה ובינואר עבר לגונדומאר מהליגה השלישית.

ביולי 2011 חתם בווידאוטון, בה התאחד עם פאולו סוזה, מאמנו לשעבר בהנבחרת הנערים של פורטוגל. ב-20 באוגוסט, הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–4 נגד פץ'.

בקיץ 2012 הושאל לאולהאננסה עד לסיום העונה. בקיץ 2013 חתם בטונדלה.

בקיץ 2014 חתם ליבולו מליגת העל האנגולית, עמה זכה בשתי אליפויות. בתחילת 2015 עזב את ליבולו, ליריבתה לליגה, קבוסקורפ.

בקיץ 2015 חזר לפורטוגל כאשר חתם בבנפיקה קסטלו ברנקו.

ב-12 ביולי 2016 חתם בפאפה. ב-15 בינואר 2017, הבקיע שלושער ראשון בקריירה בניצחון 1–4 נגד ספורטינג בראגה ב'. בתום העונה, ירדה קבוצתו לליגה השלישית וברנדאו חתם בליישואש.

ב-10 בספטמבר 2019, ברנאדו חתם במכבי פתח תקווה מהליגה הלאומית. עד לסיום העונה, ברנדאו כבש 5 שערים והיה שותף לחזרה של הקבוצה לליגת העל, אך בסיום העונה שוחרר.

בינואר 2021, חתם בוילפרנקואנסה.

קריירה בינלאומית
----------------

בצעירותו, ברנאדו שיחק בנבחרות הצעירות של פורטוגל. בשנת 2014, ברנדאו עבר לייצג את אנגולה מולדתו, עת שיחק בליגה המקומית.

ב-13 באוגוסט 2014, ברנדאו ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אנגולה בתיקו 0-0 נגד בוטסואנה. את הופעתו השנייה בנבחרת, ערך רק אחרי 5 שנים ב-8 ביוני 2019 בניצחון 0–2 נגד גינאה ביסאו, בו גם כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת.

תארים
-----

פהרוואר
* ליגת העל ההונגרית: 2011/2012
* הסופר קאפ ההונגרי: 2011

ליבולו
* ליגת העל האנגולית: 2014

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
אריה האבן של המדאן
**אריה האבן של המדאן** (בפרסית: **شیر سنگی همدان**, תעתיק: שיר-י סנגי-י המדאן) הוא מונומנט היסטורי בעיר המדאן שבאיראן.

אריה האבן – חלק אחד מתוך "שער האריות" – ניצב על גבעה שבה היה קיים כנראה בית קברות מהתקופה הפרתית.
כאשר נבנה הפסל לראשונה, הוא כלל חלק נוסף, מקביל, ויחד שני החלקים היוו את שער הכניסה העתיק לעיר. במהלך הכיבוש המוסלמי של פרס, הערבים המוסלמים קראו לשער "שער האריה" (בערבית: باب‌ الاسد).
השערים נהרסו בשנת 931 בזמן השתלטות הדילמים על העיר.

מייסד השושלת הזיארית, מרדאוויג' (مرداویج) ניסה ללא הצלחה להעביר את האריות לעיר רַי (شهر ری). מרוב כעס על כישלונו בהעברת הפסלים, מרדאוויג' ציווה להרוס אותם. אריה אחד נהרס כליל, ואילו השני סבל מנזק חלקי: רגליו הקדמיות נשברו והוא הופל ארצה. האריה ההרוס חלקית שכב שרוע על צידו על הארץ עד שנת 1949, אז הוא הורם שנית בעזרת זרוע תומכת שחוברה אליו.

הארגון למורשת תרבותית באיראן מספר כי בתחילה סברו שהאריות נבנו בפקודת אלכסנדר הגדול כדי לציין את מותו של חברו הקרוב הפאיסטיון.

בקרב נשות העיר התפתחה אמונה טפלה לפיה אישה עקרה הנוגעת בפסל תזכה להתעבר וללדת.

לקריאה נוספת
------------

* W. R. Lethaby, "Greek lion monuments", *The Journal of Hellenic Studies,* Volume 38, pp. 37-44

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אריה האבן של המדאן** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  *In Search Of Zarathustra: The First Prophet and the Ideas that Changed the World*, Paul Kriwaczek, chapter 6.