המונחים המוזיקליים המשמשים במוזיקה המזרח-תיכונית. המונחים משמשים כיום בשפה הערבית בשל היותה השפה השלטת באזור המזרח התיכון (לינגואה פרנקה) במאות השנים האחרונות וכן בשפותיהן של האימפריות הגדולות ששלטו באזור, כלומר הפרסית והטורקית.

א
-

* **אהאת أهات**

אחד מפרקי סוגת הדור. אלתור של הזמר על ההברה "אה" ותגובות של המקהלה.

* **אע'ניה أغنية**

ערבית, המונח הנפוץ לשיר, בעיקר בעשורים לאחר מלחמת העולם השנייה.

* **אחסאס إحساس**

ערבית, היכולת להביע רגש באופן מוזיקלי.

* **אסתאד' أستاذ'**

שם תואר למלומד בכלל ולמלומד מוזיקלי בפרט.

* **אנסג'אם إنسجام**

להיות בתוך התעלות מוזיקלית (מילולית- מלא הרמוניה).

* **איקאע إيقاع**

מודוס או תבנית ריתמית. נקרא גם וזן או צ'רב.

* **אראצ'י أراضي**

הרגיסטר או התווים הנמוכים (מילולית- ארצי, נמוך). 

* **ארצ'ייה أراضيّة**

חזרה רפטטיבית על תווים נמוכים. מקובלת במוזיקת הד'כר הסופית.

ב
-

* **בשרף بشرف**

סוגה מוזיקלית כלית, שקולה, מולחנת מראש ובעלת מבנה דמוי רונדו. התפתחה מהפשרו העות'מאני.

ג'
--

* **ג'ו جوّ**

אווירה מוזיקלית.

* **ג'ואב جواب**

תו באוקטבה גבוהה יותר או תשובה מוזיקלית (מילולית- תשובה).

* **ג'ואבאת جوابات**

התוים הגבוהים בכלי או יצירה מוזיקלית.

ד
-

* **דוזאן دوزان**

מפרסית, הדרך שבה כלי מוזיקלי מכוון או תהליך כיוונו.

* **דולאב دولاب**

מפרסית, הקדמה מוזיקלית קצרה המולחנת מראש. מטרתה לבסס את המקאם של היצירה הבאה אחריה (מילולית- גלגל).

* **דור دور**

סוגה מוזיקלית וקאלית שהתפתחה במצרים בסוף המאה ה-19. יחודה הוא דו-שיח בין הזמר הסולן למקהלה (מילולית- תור).

ד'
--

* **ד'כר ذكر**

אחד מטקסי הסופיים. כולל בתוכו בחלק מהמסדרים חזרה רפטטיבית על הברות דתיות עם ליווי מוזיקלי (מילולית - זכירה).

ה
-

* **הנכ هنك**

אחד מפרקי סוגת הדור. דיאלוג טקסטואלי בין הזמר הסולן למקהלה.

* **האוי هاوٍ**

מוזיקאי חובב.

ו
-

* **וחדג'י وحدخي**

מוזיקאי בעל חוש קצב מצוין.

* **וצלה وصلة**

אוסף יצירות המנוגנות ברצף וחולקות אותה תבנית מלודית. הייתה נפוצה בקאהיר של תחילת המאה ה-20.

ח
-

* **חפלה حفلة**

קונצרט, אירוע מוזיקלי גדול.

ח'
--

* **ח'אנה خانة**

בית מוזיקלי. מופיע בסוגות בשרף, סמאעי ומושח (מילולית-בית).

ט
-

* **טאבלה طبلة**

תוף בצורת גביע, דרבוקה.

* **טבקה طبقة**

גובה הצליל.

* **טקטוקה طقطوقة**

סוגה קולית קלילה בערבית מדוברת.

* טרב طرب

רגש ההתעלות שיוצרת המוזיקה. מתייחס גם למוזיקה העירונית המסורתית.

כ
-

* **כיף كيف**

הרגשה מהנה כתוצאה ממוזיקה.

* **כמאן كمان**

הכינור המערבי.

* **כמאנג'ה كمانجة**

הכינור המזרחי המוקדם.

ל
-

* **לאזימה لازيمة**

קטע מעבר כלי קצר בין שורות וקאליות.

* **לון لون**

סגנון מוזיקלי (מילולית-צבע).

* **לחן لحن**

לחן, מנגינה.

* **ליאלי ليالي**

צורה ווקאלית אשר הזמר חוזר בה על המילים "יא ליל" או "יא עין". ככלל מובילה למואל.

מ
-

* **מואל موال**

צורה ווקאלית מאולתרת אשר הטקסט בה הוא בשפה המדוברת. בדרך כלל יבוא לפניה ליאלי.

* **מונולוג' مونولوج**

סוגה ווקאלית בעלת מבנה לא קבוע ומילים רגשניות. הייתה פופולרית בשנות ה-30 של המאה ה-20 במצרים. 

* **מושח موشح**

סוגה ווקאלית, מולחנת מראש ושקולה.

* **מזאג' مزاج**

מצב רוחו של המוזיקאי או המאזין. בנוסף, האווירה הרגשית אשר מעניקה השראה למוזיקאי.

* **מחאסבה محاسبة**

האזנה קשובה ושיפוטית.

* **מטרב مطرب**

זמר.

* **מטרבה مطربة**

זמרת.

* **מנדמג' مندمج**

מצב של התעמקות במוזיקה.

* **מנסג'ם منسجم**

מצב של התעלות מוזיקלית.

* **מקאם مقام**

תבנית מלודית במוזיקה הערבית והטורקית.

נ
-

* **נאי ناي**

חליל הבנוי מקנה סוף או פלסטיק.

* **נפס نفس**

היכולת להעריך ולבצע את מוזיקת הטרב היטב (מילולית- נשימה).

* **נע'מה نغمة**

נעימה או תבנית מלודית.

* **נשאז نشاز**

כיוון לא נכון או זיוף.

ס
-

* **סהרה سهره**

כינוס מוזיקלי לילי.

* **סלטנה سلطنة**

התעלות יצירתית אצל המבצע כתוצאה מהתבנית המלודית.

* **סמאע سماع**

במסורת הסופית, ביצוע של מוזיקה דתית או האזנה לה.

* **סמאעי سماعي**

סוגה כלית במבנה של רונדו, מנוגנת במפעם של עשר שמיניות (סמאעי ת'קיל) למעט הבית האחרון.

* **סמע سمع**

האזנה למוזיקה.

ע
-

* **עוד عود**

לאוטה בעלת צוואר קצר וללא סריגים.

* **עזף عزف**

נגינה בכלי מוזיקלי.

* **עזיף عزيف**

נגן בכלי מוזיקלי.

פ
-

* **פאצל فاصل**

קבוצת יצירות אשר בדרך כלל כתובות באותו מקאם ומבוצעות ברצף. נהוג בעיקר במוזיקה הסורית.

* **פן فنّ**

אומנות, טכניקה.

* **פנאן فنان**

אמן.

* **פרקה فرقة**

הרכב מוזיקלי גדול אשר התפתח בשנות ה-60 של המאה ה-20.

ק
-

* **קאנון قَانُون**

כלי פריטה השייך למשפחת הכלים הכורדופוניים. צורתו טרפז ישר-זווית והוא נפוץ כיום במזרח התיכון, בטורקיה, בצפון אפריקה, בבלקן ובחלקים מאסיה.

* **קדוד قدود**

סוגה וקאלית הכתובה בערבית מדוברת ונפוצה בסוריה.

* **קפלה قفلة**

תבנית מלודית שמטרתה לסיים קטע, מילולית - נעילה.

* **קצידה قصيدة**

סוגה וקאלית אשר מתבססת לרוב על טקסט מהתקופה הערבית הקלאסית.

* **קראר قرار**

טוניקה או צליל סופי.

* **קראראת قرارات**

הצלילים הנמוכים ביצירה או בכלי נגינה.

ר
-

* **רִק رقّ**

תוף קטן בעל מצילות.

* **רבּאבּ או רבּאבָּה ربابة**

כינור בעל מיתר אחד עד שלושה.

* **רבע ربع**

מרווח הקטן מחצי טון בתאוריה המוזיקלית הערבית (מילולית- רבע).

* **רוח روح**

היכולת להעריך ולבצע את מוזיקת הטרב היטב (מילולית- נשמה).

ת
-

* **תג'אלי تجالي**

השראה השורה על המבצע (מילולית- התגלות).

* **תוריק توريق**

ליווי כלי עדין וכמעט בלתי מורגש.

* **תושיח توشيح**

סוגה קולית סופית בעלת מפעם גמיש ודיאלוג בין הזמר הסולן לליווי הכלי.

* **תחמילה تحميلة**

סוגה כלית אשר כוללת בתוכה קטעי אלתור סולניים ופזמון חוזר.

* **תח'ת تخت**

הרכב מוזיקלי קטן הכולל בתוכו זמר, קאנון, כינור, עוד, נאי ותוף רק (מילולית, תח'ת הוא דרגש).

* **תטריב تطريب**

השגת תחושת התעלות באמצעות הארכת הברות ואלתור עליהן.

* **תסלים تسليم**

מעין פזמון חוזר בבשרף או בסמאעי.

* **תצדיר تصدير**

יציאה מחושבת היטב מן התבנית הריתמית.

* **תצויר تصوير**

טרנספוזיציה של היצירה מתו אחד לאחר.

* **תצרוף تصروف**

החופש המוזיקלי אשר ניתן למבצע בפרשו את היצירה.

* **תקסים تقسيم**

סוגה כלית אלתורית של כלי סולן.

* **תראת' تراث**

המסורת המוזיקלית הערבית (מילולית- מורשת)

* **תרג'מה ترجمة**

ליווי מוזיקלי אשר מחקה את שירתו של הזמר (מילולית- תרגום).

* **תרנמאת ترنمات**

מילים והברות אשר מתוספות למילות השיר המקוריות כדי להתאים את המשקל הפואטי למפעם המוזיקלי.