recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**ג'רג' גאבור** (במקור **לֶדֶרֶר**, בהונגרית: **Gábor György**; בודפשט, 6 במרץ 1902 – בודפשט, 3 באוגוסט 1973) היה עיתונאי, סופר, אסתטיקן, מתרגם, מורה יהודי-הונגרי. הוא אחיה של הציירת מריאן גאבור.

ביוגרפיה
--------

ג'רג' גאבור נולד במשפחה יהודית כבנו של איגנץ גאבור, היסטוריון ספרות. הוא למד באוניברסיטה הפוליטכנית במילאנו. בשנים 1924–1925 עבד כעוזר במאי בית האופרה (הישן) בדרזדן ב-Semperoper. הוא למד היסטוריה של הספרות ורומנטיקה בפירנצה, בהיידלברג, בברלין ובפריז. בשנת 1928 קיבל את הדוקטורט בברלין. מחקריו בתחום האסתטיקה והדרמטורגיה וכן ביקורותיו הופיעו בפסטר לויד ובהליקון הטרנסילבני.

אחרי מלחמת העולם השנייה בשנת 1945 הקים גאבור בית יתומים בפוט (Fót), בטירת קארויאי לשעבר, לטיפול בילדים שננטשו כתוצאה מהמלחמה והרדיפות. משנת 1950 תרגם מ: גרמנית, צרפתית, איטלקית, אנגלית, ספרדית. הוא ערך את יצירותיהם של צ'כוב, דרייזר, אגון קיש ושל הסופר היהודי-גרמני אלברט מאלץ.

משנת 1957 ועד מותו, היה בעל הטור האיטלקי-ספרדי של כתב העת "העולם הגדול" (Nagyvilág), שם התמקדה עבודתו בעיקר בתרגום והצגת הספרות האיטלקית של זמנו. הוא בחר וערך את כתביהם של הסופרים ההונגרים-יהודים ינה הלטאי (בן דודו של בנימין זאב הרצל) ושל אלדאר קומיאט. אוסף האפוריזם הצרפתי שנערך ותורגם על ידו פורסם בכמה וכמה מהדורות. עבודתו האחרונה הייתה חיבור אנתולוגיה של ההיסטוריה התרבותית. בשנת 1973 זכה בפרס הספרות פרמיו קלבריה (הפרס הבינלאומי של קלבריה הוקם על ידי חוג התרבות והיחסים הבינלאומיים של וילה ס. ג'ובאני, בראשות פרופ' ג'וזפה מוראביטו.

כתביו
-----

* Die Misanthropie Chamforts (ברלין, 1928)
* ספר מחשבות. רנסרים צרפתיים לאפוריזם (1958)
* הכינור של אינגרס (תוספים ואנתולוגיה של תולדות התרבות, 1972)

פרסים
-----

* בשנת 1973 Premio Calabria

לקריאה נוספת
------------

* ג'רג' גאבור ומשפחתו המורחבת
* ג'רג' גאבור בלקסיקון ביוגרפי

קישורים חיצוניים
----------------

* ביוגרפיה של ג'רג' גאבור באתר Arcanum (בהונגרית)
* ביוגרפיה ג'רג' גאבור
* הכינור של אינגרס - Ingres hegedűje ספרו של ג'רג' גאבור

הערות שוליים
------------

1. ↑  תמונתו בגיל 14 (העומד באמצע) עם בני דודים, שצולמה בשנת 1916 בסטודיו של הצלם גוסטב מץ
2. ↑  הפרס מטפח את היחסים בין איטליה לבין אירופה לצורך שיפור הקשר התרבותי והעלאת המודעות לבעיות דרום איטליה ושל קלבריה.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007281405605171
* BnF: cb12869467m (data)
* ISNI: 0000 0001 1954 5412
* LCCN: n96088122
* NTA: 132210959
* SUDOC: 159835968
* VIAF: 121371790
* WorldCat (עם VIAF): 121371790

 |
תחנת הרכבת של הנמל
**נמל התעופה הבינלאומי וילנה** הוא נמל התעופה האזרחי הגדול ביותר בליטא. הנמל ממוקם כ-5.9 ק"מ דרומית לעיר וילנה, בירת ליטא ומשרת כ-5 מיליון נוסעים בשנה, עם טיסות לכ-50 יעדים ב-25 מדינות אירופה והמזרח התיכון.

נמל התעופה משמש כבסיס עבור החברות אייר בלטיק, וויזאייר וריינאייר. 

חברות הלואו-קוסט וויזאייר וריינאייר מפעילות מספר טיסות שבועיות מהשדה לנמל התעופה בן גוריון בישראל.

היסטוריה
--------

נמל התעופה בווילנה הוא נמל התעופה האזרחי הגדול ביותר מבין ארבעת נמלי התעופה שפועלים בליטא, ועוברת בו כמות הנוסעים הגדול ביותר. הנמל נמצא באחזקת ממשלת ליטא.

הנמל נבנה בתחילה כשדה תעופה צבאי בשנת 1932, והטרמינל המקורי שנבנה בו לא שרד עם השנים ונהרס. פעולתו האזרחית חודשה ב-1944.

הטרמינל
-------

הטרמינל הייחודי של נמל התעופה נבנה בשנות ה-50 ומיועד לתנועה של עד 20 מטוסים. הוא בנוי בצורה ייחודית הכוללת מבחוץ פסלי חיילים וטייסים, ומבפנים תקרתו מעוטרת בפרחים, עלי דפנה, כוכבים ועד לא מזמן סמל הפטיש והמגל של התקופה הסובייטית. בניית המבנה החלה בשנת 1949 והסתיימה ב-1954. הטיסה הראשונה שיצאה מהנמל הייתה לכיוון מוסקבה.

משנת 1993 משמש הטרמינל רק לנוסעים המגיעים אל הנמל. לאחרונה שופץ הנמל וכתוצאה מכך הוגדל שטח הטרמינל, שופרה והוגברה בו האבטחה, נוספו לו שישה גשרי עלייה למטוסים, חנויות ומסעדות ונפתח בו אזור V.I.P.

תאונות ותקריות
--------------

ב-12 בספטמבר 2007, במהלך טיסת סקנדינביאן איירליינס 2748 מקופנהגן במטוס מסוג דאש 8, התגלתה בעיה בפתיחת גלגלי המטוס. לקראת נחיתה בנמל נאלץ המטוס לנחות ללא גלגל ימני. כל הנוסעים ואנשי הצוות יצאו ללא פגע.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נמל התעופה הבינלאומי וילנה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של נמל התעופה הבין-לאומי וילנה
* נמל התעופה הבין-לאומי וילנה, ברשת החברתית פייסבוק

* נמל התעופה הבין-לאומי וילנה, ברשת החברתית אינסטגרם

הערות שוליים
------------

1. ↑  VNO, www.ltou.lt (באנגלית)
חמסן טפיל נטפל לריסה שחורת-רגל.
 *Stercorarius parasiticus*
**חמסן טפיל** (שם מדעי: ***Stercorarius parasiticus***) הוא עוף ימי גדול ממשפחת החמסניים החי בחצי הכדור הצפוני.

חמסן זה מגיע לאורך 41–48 ס"מ ולמוטת כנפיים של 107–125 ס"מ. ראשם של החמסנים אפור כהה עם צוואר ופלג גוף תחתון לבן וכנפיים שחורות. המקור חזק ומעוקל והנוצות עבות ועוזרות לשמור על חום גופם. רגליהם בעלות קרומי שחייה והם יודעים לשחות.

הם מעופפים מעל צפונה של אירואסיה ושל אמריקה הצפונית. הוא חורף באזורים טרופיים שונים, אך מקנן בקיץ בטונדרה. הם מטילים 2 ביצים ומגוננים עליהם מכל פולש, כולל משועלים ומבני אדם ויכולים לצלול אליהם מלמעלה.

החמסנים נוהגים להציק לעופות ים אחרים כדי להשיג את שללם שדגו, ומכאן שמו. כמו כן הם ניזונים מדגים, גוזלים, מכרסמים, חרקים ופגרים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חמסן טפיל** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IBC
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  חמסן טפיל באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007534029905171

 |
חמצן דו פלואורי הוא תרכובת אי אורגנית המורכבת מחמצן ופלואור שנוסחתה OF2. כחזוי ממודל VSEPR המולקולה מכופפת בדומה למולקולת המים. החומר הוא מחמצן חזק.

הכנה
----

חמצן דו פלואורי הופק לראשונה בשנת 1929 באלקטרוליזה של אשלגן פלואורי מותך וחומצה הידרופלואורית בנוכחות כמות קטנה של מים. כיום מפיקים את החומר בתגובה של פלואור עם נתרן הידרוקסיד

{\displaystyle 2F\_{2}+2NaOH\longrightarrow OF\_{2}+H\_{2}O+2NaF}

### תגובות

החומר הוא מחמצן חזק בשל דרגת החימצון הלא יציבה של אטום החמצן במולקולה (2+). בטמפרטורה שמעל 200°C חמצן דו פלואורי מתפרק לחמצן ופלואור.

OF2 יגיב עם מתכות ויתקבלו תחמוצות ומלחי פלואוריד, תגובה עם זרחן נותנת PF5 ו POF3, עם גופרית יתקבל SO2 ו SF4.

חמצן דו פלואורי יגיב כמחמצן אפילו עם הגז האציל קסנון

{\displaystyle Xe+2OF\_{2}\longrightarrow XeF\_{4}+O\_{2}}

בתגובה עם מים מתקבלת חומצה הידרופלואורית (HF)

{\displaystyle OF\_{2}+H\_{2}O\longrightarrow 2HF+O\_{2}}

זהירות
------

הגז נחשב לגז בלתי יציב עקב תכונותיו כמחמצן חזק. חומצה הידרופלואורית, שמתקבלת כתוצאה מהידרוליזה של התרכובת עם מים, היא חומר משתך ורעיל ביותר אשר יכול לגרום לנקרוזיס, לספיחת סידן מהעצמות וכן לנזק ללב ולמערכת כלי-הדם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חמצן דו-פלואורי** בוויקישיתוף
**מוזיאון אפרו-ברזיל** (**Museu Afro Brasil**) הוא מוזיאון להיסטוריה, אמנות ואתנוגרפיה המוקדש למחקר, שימור ותצוגה של חפצים ויצירות הקשורות לתחום התרבותי של אנשים שחורים בברזיל. זהו מוסד ציבורי המוחזק על ידי המזכירות לתרבות של מדינת סאו פאולו ומנוהל על ידי אגודת Museu Afro Brasil. המוזיאון ממוקם בפארק Ibirapuera, פארק עירוני מרכזי בסאו פאולו .

המוזיאון שנפתח בשנת 2004, מכיל כ-6000 פריטים ויצירות כולל ציורים, פסלים, תמונות, מסמכים וארכיונים שנוצרו בין המאה ה-15 לימינו. פריטי המוזיאון כוללת יצירות רבות מתחום התרבות האפריקאית ואפרו-ברזילאי, החל נושאים ונושאים כמו דת, עבודה ואמנות ועד לתפוצות אפריקה ועבדות. הוא מתאר את המסלול ההיסטורי וההשפעות האפריקניות בברזיל ואת בניית החברה הברזילאית. המוזיאון מציע גם מגוון רחב של פעילויות תרבותיות וחינוכניות, תערוכות זמניות, ומכיל תיאטרון וספרייה מיוחדת.

ביתן Manoel da Nóbrega, שתוכנן על ידי אוסקר נימאייר ב-1959, שוכן במוזיאון.

גלריה
-----

* Artur Timóteo da CostaStudy of the CraniumsArtur Timóteo da Costa  
*Study of the Craniums*
* Joaquim José da NatividadeBandeiras da Procissão de CristoJoaquim José da Natividade  
*Bandeiras da Procissão de Cristo*
* Santa IfigêniaSanta Ifigênia
* Jacques Etienne Aragoעניישה של עבדיםJacques Etienne Arago  
*עניישה של עבדים*
* האלה האפריקאית אטיהאלה האפריקאית אטי

ראו גם
------

* אפרו-ברזילאים
* עבדות בברזיל
* ביטול העבדות בברזיל
* דמוגרפיה של ברזיל

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מוזיאון אפרו ברזיל

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מוזיאון אפרו ברזיל** בוויקישיתוף
* מוזיאון אפרו ברזיל, ברשת החברתית אינסטגרם

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no2005067879
* SUDOC: 116465832
* VIAF: 127028570
* WorldCat: lccn-no2005067879

 |
**יורבה לינדה** (באנגלית: **Yorba Linda**) היא עיר פרוורית במחוז אורנג' שבמדינת קליפורניה, הממוקמת כ-37 קילומטרים מדרום-מזרח למרכז העיר לוס אנג'לס. הספרייה והמוזיאון הנשיאותיים על שם נשיאה ה-37 של ארצות הברית, ריצ'רד ניקסון ממוקמים בעיר, מאחר שניקסון נולד וגדל בבית שנמצא במתחם בצעירותו.

היסטוריה
--------

ראשית ההיסטוריה של יורבה לינדה מתוארכת לסביבות 1769. העיר נקראת על שמו של ברנארדו יורבה (Bernardo Yorba), שהיה בנו המוצלח ביותר של חוסה אנטוניו יורבה (José Antonio Yorba), חייל ספרדי שהתיישב בקליפורניה הספרדית. חוסה אנטוניו יורבה היה חלק ממשלחת ספרדית שהגיעה לחקור את האזור הידוע כיום כמחוז אורנג'. בשנת 1809, חוסה אנטוניו יורבה הגיש עתירה למלך ספרד לקבלת מענק קרקע והלה העניק לו 62,000 דונם של קרקעות אשר נודעו בשם "רנצ'ו סנטיאגו דה סנטה אנה", כיום מחוז אורנג'.

כמעט מאה שנה מאוחר יותר, ב-1907, ג'ייקוב סטרן, תושב העיר פולרטון ובעל חלקים מאדמות יורבה, מכר שטח גדול מהאדמות לתאגיד "ג'נס" (Janss Corporation). מאוחר יותר התאגיד חילק את האדמות לחלוקות משנה וכינה את הנכס בשם העיר החדשה "יורבה לינדה". התושבים הראשונים הגיעו ליורבה לינדה מתוך כוונה לתחזק חוות קטנות. משפחות אלה הגיעו בין 1910 ל-1920.

בתקופה שלאחר מלחמת העולם השנייה, יורבה לינדה שמרה על צביונה כעיירה קטנה. עם גידול האוכלוסייה במחוז אורנג' בשנות השישים, אוכלוסיית העיירה הקטנה גדלה במידה ניכרת, עם למעלה מ-1,000 תושבים במפקד האוכלוסין של ארצות הברית מ-1960. ב-2 בנובמבר 1967, יורבה לינדה הפכה לעיר.

דמוגרפיה
--------

במפקד האוכלוסין של ארצות הברית מ-2010 דווח כי ליורבה לינדה אוכלוסייה בת 65,237 נפש. צפיפות האוכלוסין עמדה על 1,238.9 נפש לקילומטר מרובע.

כלכלה
-----

במהלך שנות העשרים המשיכה יורבה לינדה לגדול כעיירה ולשגשג כלכלית, בעוד החקלאות נותרה עמוד התווך של הכלכלה המקומית. כמה מבנים מסחריים חדשים נבנו ברחוב הראשי של העיירה, אך אופייה הכללי נותר בעיקרו חקלאי. השפל הגדול בשנות השלושים הביא להאטה כלכלית ביורבה לינדה, אך האוכלוסייה נותרה יציבה.

בעיר למעלה מ-1,000 עסקים, לא כולל 1,500 נוספים הפועלים מתוך בתי מגורים. ליורבה לינדה קהילה עסקית חזקה; היא דורגה כמקום השני הטוב ביותר בקליפורניה לעסקים קטנים, אחרי פאלו אלטו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יורבה לינדה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של יורבה לינדה (באנגלית)
* יורבה לינדה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  יורבה לינדה, באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
2. 1 2 3 4 5  היסטוריה של יורבה לינדה, באתר Wayback Machine (נלקח מאתר העיר) (באנגלית)
3. ↑  ציר זמן (באנגלית)
4. ↑  2010 Census Interactive Population Search
5. ↑  Yorba Linda Chamber of Commerce
6. ↑  The 8 Best Cities for Small Business in California

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007564417505171
* GND: 4398575-0
* LCCN: n83220585
* MusicBrainz: 0c85d30d-37b0-4891-ae9c-c1eeccbeecf9
* NARA: 10040624
* SUDOC: 204575567
* VIAF: 137849963
* WorldCat: lccn-n83220585

 |
**איפּוֹן** (בקאנג'י: **本**, מילולית: "נקודה אחת מלאה") הוא הניקוד הגבוה ביותר שספורטאי, אמן לחימה יכול להשיג בקרב אמנויות לחימה יפניות כגון: ג'ודו, ג'ו ג'יטסו, קראטה וקנדו.

בג'ודו
------

בג'ודו, איפון הוא ניצחון מוחלט. השגת איפון מסיימת באופן מיידי את הקרב. איפון יוענק עבור כל אחד מהמקרים הבאים:

* הטלת היריב על גבו, בכוח ובמהירות, תוך כדי שליטה.
* ריתוק גב היריב למזרן למשך 20 שניות.
* הכנעת היריב על ידי חניקה או בריח.
* עונש הנסוקו-מאקה ליריב, כלומר עונש פסילה, שווה ערך לאיפון.
* הטלת היריב בניקוד וואזארי ולאחר מכן ריתוקו למשך כ-10 שניות.
* הטלת היריב בניקוד וואזארי ולאחר מכן הטלת היריב בניקוד וואזארי בשנית.
* אובדן הכרה/עילפון של היריב בעקבות חניקה.
* שבירת המרפק של היריב בעקבות בריח.

בקראטה
------

בקראטה, איפון הוא ניצחון מיידי והוא מוענק כאשר הספורטאי מבצע טכניקה התקפית בצורה טובה וליריב הזדמנות קטנה להגן.

ניקוד זה מוענק במקרים של בעיטות מוצלחות לראשו של היריב או הטלות ג'ודו שמיד אחריהן מגיעות מכות נוספות.

קישורים חיצוניים
----------------

* מדריך שיטות ניקוד בג'ודו באתר 'judoinfo.com'

הערות שוליים
------------

1. ↑  מדריך ניקוד בג'ודו, אתר 'judoinfo.com'
2. ↑  ‏"The Judo Handbook", ‏רוזן הוצאה לאור, גוגל ספרים
מטוס נוסעים בנמל התעופה הבינלאומי מאטאוורי
טרמינל הנוסעים
**נמל התעופה הבין-לאומי מאטאוורי** ממוקם בהאנגה רואה, העיירה הגדולה ביותר באי הפסחא. זהו נמל התעופה המרוחק ביותר בעולם, היעד היבשתי הקרוב אליו ביותר היא בירת צ'ילה, סנטיאגו דה צ'ילה, הנמצאת במרחק של 3,759 קילומטרים ממנו. LATAM צ'ילה, חברת התעופה הלאומית של צ'ילה, היא החברה היחידה בעולם שמפעילה טיסות סדירות לנמל תעופה זה. נמל התעופה כמעט וחוצה את חלקו הדרומי של אי הפסחא מחלקו הצפוני.

נמל זה הוא האתר הראשון בו עוברים מרבית התיירים הנכנסים לאי הפסחא בבואם לראות את פסלי המואי. יש נוסעים העוצרים בנמל בדרכם אליו מהעיר פפאטה שבאי טהיטי.

מידע נוסף
---------

הטיסות הראשונות מצ'ילה לאי הפסחא החלו בשנת 1967. מטוסי דאגלס DC-6 של LATAM צ'ילה גמאו את המרחק בתשע שעות, ונמל התעופה החל את דרכו בתור בסיס טיסה של צבא ארצות הברית. בשנת 1970 החלו להטיס מהנמל נוסעים במטוסי בואינג 707, כיום משתמשים בדגמים מודרניים יותר.

אורכו של מסלול ההמראה היחיד בנמל הוא 3,318 מטרים. בעבר, תוכנן שהנמל ישמש את ארצות הברית ואת נאס"א כאתר השלכת פסולת לוויינית ורכבי חלל של טילים המשוגרים מבסיס חיל האוויר ונדנברג. התוכנית לא יצאה אל הפועל, אבל עד לשנת 1987 נאס"א האריכה את מסלול ההמראה וכיום מטוסי נוסעים גדולים יותר יכולים לנחות ולהמריא ממנו.

מצידו המזרחי של הנמל ישנן גבעות. ההמראה והנחיתה אל שדה התעופה היא מעל הים ולא מעל הגבעות או ההרים באי הפסחא.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נמל התעופה הבין-לאומי מאטאוורי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
הרב **רון ש' קליינמן** (נולד בכ"ג בתשרי ה'תשכ"ו, 19 באוקטובר 1965) הוא פרופסור חבר למשפט עברי, דיני נזיקין ודיני לשון הרע בקריה האקדמית אונו משנת 2002.

מכהן כיו"ר הוועדה הישראלית של האיגוד הבינלאומי למשפט עברי (The Jewish Law Association).

ביוגרפיה
--------

נולד וגדל בקיבוץ טירת צבי. למד בישיבת הר עציון באלון שבות בין השנים 1990-1983. קיבל תעודת הוראה בתורה שבעל פה ממכללת "יעקב הרצוג" להכשרת מורים. הוסמך לרבנות וקיבל כושר לרבנות עיר על ידי הרבנות הראשית לישראל. ב-1994 סיים תואר ראשון במשפטים בהצטיינות באוניברסיטת בר-אילן וב-1995 הוסמך כעורך דין על ידי לשכת עורכי הדין. ב-2001 הוענק לו תואר שלישי במשפטים באוניברסיטת בר-אילן, במסלול ישיר לדוקטורט לתלמידים מצטיינים. במשך כל שנות לימודיו למד במקביל במכון הגבוה לתורה באוניברסיטה.

שימש כמרצה בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן ובמכללת "שערי משפט" בהוד השרון. ב-2002 מונה למרצה בפקולטה למשפטים בקריה האקדמית אונו. ב-2008 נבחר לכהן כיו"ר הוועדה הישראלית של האיגוד הבינלאומי למשפט עברי (The Jewish Law Association) במקום פרופ' נחום רקובר. ב-2012 קיבל דרגת פרופסור חבר.

פרופסור קליינמן מרצה בכנסים בינלאומיים בנושאים שונים בתחום המשפט העברי וההלכה וכן מעביר שיעורים בתחומים אלו במקומות שונים ברחבי הארץ. הוכתר כמרצה מצטיין מטעם רקטור אוניברסיטת בר-אילן בשנות הלימודים תשנ"ט ותשס"ב. פרסם ספר ועשרות מאמרים בנושאי משפט עברי, הלכה, חקר המנהגים ודיני נזיקין.

פרופסור קליינמן מתגורר בגבעת שמואל, נשוי לחני לבית גולן ואב לחמישה.

פרסים
-----

* פרס קרן איהל לדוקטורט מצטיין, אוניברסיטת בר-אילן (תשס"א)
* פרס ריקליס לחוקר מצטיין במשפט עברי, אוניברסיטת בר-אילן (תשס"ב)
* פרס הרב שאול ישראלי זצ"ל ליצירה תורנית (תשע"ה)

ספרו
----

* דרכי קניין ומנהגי מסחר במשפט העברי: משפט, ריאליה והיסטוריה, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן (תשע"ג) – תוקפם של מנהגים בתחום הקניין והחיוב (דין "סיטומתא") למן תקופת המשנה, ויישומים מודרניים של דין זה, כגון תוקפם של חוזים, רישום בטאבו, כרטיס אשראי ומסחר אלקטרוני.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופסור רון ש' קליינמן - באתר "הקריה האקדמית אונו"
* רון שלמה קלינמן, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  האתר הרשמי של הקריה האקדמית אונו - "ד"ר רון קליינמן נבחר לכהן כיו"ר הוועדה הישראלית של איגוד המשפט העברי"
2. ↑  דרכי קניין ומנהגי מסחר במשפט העברי: משפט, ריאליה והיסטוריה, רמת גן: ההוצאה לאור של אוניברסיטת בר-אילן, תשע"ג
3. ↑  רשימת המאמרים המלאה באתר הקריה האקדמית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007311493705171

 |
**מלמעלה אנו משבחים את ממלכת החופש** (באנגלית: **High We Exalt Thee, Realm of the Free**) הוא ההמנון הלאומי של סיירה לאון.

מילות ההמנון
------------

### באנגלית

High we exalt thee, realm of the free;
Great is the love we have for thee;
Firmly united ever we stand,
Singing thy praise, O native land.
We raise up our hearts and our voices on high,
The hills and the valleys re-echo our cry;
Blessing and peace be ever thine own,
Land that we love, our Sierra Leone.

One with a faith that wisdom inspires,
One with a zeal that never tires;
Ever we seek to honour thy name,
Ours is the labour, thine the fame.
We pray that no harm on thy children may fall,
That blessing and peace may descend on us all;
So may we serve thee ever alone,
Land that we love, our Sierra Leone.

Knowledge and truth our forefathers spread,
Mighty the nations whom they led;
Mighty they made thee, so too may we
Show forth the good that is ever in thee.
We pledge our devotion, our strength and our might,
Thy cause to defend and to stand for thy right;
All that we have be ever thine own,
Land that we love, our Sierra Leone.

ראו גם
------

* דגל סיירה לאון
* סמל סיירה לאון

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המנון סיירה לאון** בוויקישיתוף

| המנוני מדינות אפריקה |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| אוגנדה • אלג'יריה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בורונדי • בורקינה פאסו • בוטסואנה • בנין • גבון • גאנה • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • לוב • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • מצרים • מרוקו • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניז'ר • ניגריה • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה • סיישל • סיירה לאון • סנגל • צ'אד • קומורו • קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה • תוניסיה
המנוני מדינות שההכרה בהן מוגבלת באפריקה
המנון רפובליקת סהרה הערבית דמוקרטית • המנון סומלילנד | אפריקה |

 |
דגל ישראל מונף בחצי התורן בטקס אזכרה ממלכתי בבית עלמין צבאי ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל
**דגל בחצי התורן** הוא מנהג המבטא אבל, כבוד או מצוקה, שבו מונף דגל באמצע התורן, אם כי מקובל כל מיקום בין חצי התורן לשני שלישים של הגובה.

המסורת של הנפת הדגל בחצי התורן החלה לפני מאות שנים על מנת לאפשר את הנפתו של הדגל הסמלי הבלתי נראה של המוות בראש התורן מעל הדגל המונף ובכך להכיר בנוכחותו הבולטת ובכוחו של המוות. במדינות מסוימות, לדוגמה, בממלכה המאוחדת, במיוחד בהקשרים צבאיים, "דגל בחצי התורן" מונף בדיוק רוחבו של דגל אחד למטה על התורן, אך לא למטה מכך, ובכך לפנות מקום לדגל המוות. זה היה האטיקט המקורי. אולם, כאשר דגל גדול מונף על תורן קצר (בייחוד על גגות בניינים ציבוריים), מנהג הנפת הדגל בחצי התורן כלשונו הפך למנהג נפוץ, והדגל מונף בחצי התורן ברחבי העולם (למעט הממלכה המאוחדת) ללא קשר לגודלו של הדגל או לגובהו של התורן.

כאשר מניפים דגל על מנת להציגו בחצי התורן, מניפים אותו בתחילה עד לראש התורן ולאחר מכן מרכינים אותו לחצי התורן. כמו כן, כאשר הדגל מורד מן התורן בסופו של היום הוא מונף תחילה לראש התורן.

הנס המלכותי של הממלכה המאוחדת, אשר משמש את ריבון הממלכה המאוחדת, להבדיל מדגל הממלכה המאוחדת אשר משמש את המדינה, אינו מורכן לעולם לחצי התורן, אפילו לאות אבל על מותו של הריבון, משום שאף על פי שהריבון מת, תמיד יהיה מי שימלוך תחתיו, לפי העיקרון של "המלך מת, יחי המלך!". גם דגל ערב הסעודית אינו מורכן לחצי התורן, אך מסיבה אחרת – הוא נושא את השהאדה, הכרזת האמונה האסלאמית, ולכן הרכנתו עלולה להיחשב לכפירה. 

במדינת ישראל דגל המדינה מורד לחצי התורן על פי חוק ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, ביום הזיכרון לשואה ולגבורה וביום הזיכרון ליצחק רבין. כמו כן מורד הדגל גם ביום לוויות אישים לשעבר כגון: נשיא המדינה, ראש ממשלה או יושב ראש הכנסת.

ראו גם
------

* יום אבל לאומי
* סרט שחור
* פרוטוקול הדגל

קישורים חיצוניים
----------------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל דגלים וסמלים** |

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דגל בחצי התורן** בוויקישיתוף
* על דגל בחצי-התורן (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Franklyn, Julian, *Shield and Crest: An Account of the Art and Science of Heraldry* (London: MacGibbon & Kee, 1961), 176
2. ↑  מונחי דגלים באתר הלורד ליון
**תרגום ניק** (או תרגום ראש), פותח ב-1977 על ידי ריגבי ופול ברג, הוא טכניקת תיוג בביולוגיה מולקולרית בה DNA פולימראז 1 משמש להחלפת כמה נוקלאוטידים ברצף DNA, באנלוגים מתויגים, ויוצר רצף DNA מתוייג שיכול לשמש כבדיקה בפלואורסצנט באתר הכלאה של טכניקת ספיגה. זה יכול גם לשמש לתיוג-רדיו.

התהליך הזה נקרא תרגום ניק כיוון שה-DNA שיעובד מטופל ב-DNase (-אנזים שמקטלז הידרוליזה של DNA לאוליגונוקלאוטידים ומולקולות קטנות יותר) כדי ליצור גדילי "ניק" בודדים. זה מלווה בהחלפה באתרי ניק על ידי DNA פולימראז 1, שמאריך את קצה 3' הידרוקסיל, מסיר נוקלאוטידים בפעילות 3'-5' אקסונוקלאז, מחליף אותם ב-dNTP (נוקלאוטיד טריפוספאט עם דאוקסיריבוז). כדי לתייג באופן רדיואקטיבי קטע DNA לשימוש כבדיקה בתהליך הספיגה, אחד הנוקלאוטידים המשולבים המסופקים בתגובה רדיו-מתוייג בעמדת פוספאט אלפא. באופן דומה, פלואורופור יכול להיות מחובר במקום תיוג-פלואורסצנטי, או אנטיגן לזיהוי חיסוני.
כאשר DNA פולימראז 1 בסופו של דבר מתנתק מה-DNA, הוא משאיר עוד ניק בשלד הפוספאט. הניק "תרגם" מרחק-מה, כתלות בפרוססיביות של הפולימראז. הניק יכול להיאטם על ידי DNA ליגאז, או קבוצת ההידרוקסיל 3' שלו יכולה לשרת כתבנית לפעילות DNA פולימראז עתידית. תערובות אנזים קנייניות זמינות באופן מסחרי לביצוע כל השלבים בתהליך בהדגרה בודדת.

תרגום ניק יכול לגרום לשבירת DNA דו-גדילית, אם DNA פולימראז 1 נתקל בעוד ניק בגדיל הנגדי, וכתוצאה מכך יש שני קטעים קצרים יותר. זה לא משפיע על הביצועים של הבדיקה המתויגת בהיברידיזציה באתר.
**אפקט הפרפר** (באנגלית: **The Butterfly Effect**) הוא דרמת מתח עם אלמנטים של מדע בדיוני משנת 2004. שמו של הסרט מתייחס לאפקט הפרפר, שהוא ביטוי מתחום תורת הכאוס ומתמקד, בהתאם, בשינויים המשמעותיים העשויים להתחולל במסלול חייהם של אנשים בעקבות שינוי מזערי בנקודות מפתח בהתפתחותם. בסרט מככבים אשטון קוצ'ר, איימי סמארט, אלדן הנסון, ויליאם לי סקוט ואריק סטולץ. לסרט יצאו שני המשכים: "אפקט הפרפר 2" ב-2006 ו"אפקט הפרפר 3: התגלות" ב-2009.

עלילה
-----

אוון טרבורן (קוצ'ר) מגלה, כילד (שחקן: לוגאן לרמן), כי ברגעים מתוחים מסוימים הוא מאבד את זיכרונו ואינו יכול להיזכר באירועים שהתרחשו באותם רגעים. בעצת פסיכולוג, הוא מתחיל לתעד את אירועי יומו ביומן, וממשיך בכך משך שנים, עד שהתקפי אובדן הזיכרון נעלמים.

עם התבגרותו, במהלך לימודי פסיכולוגיה במכללה, הוא מחליט להתעמק בעברו ופוגש באהובת נעוריו, קיילי (איימי סמארט). טרבורן הבטיח בנעוריו לקיילי כי ישוב אליה אחרי שעבר להתגורר במקום אחר, אך לא עשה כן, והוא מגלה כי מצבה עגום. ידיד ילדותו האחר, לני (אלדן הנסון), חווה אף הוא טראומה ומסתגר בביתו.

זמן קצר אחרי מפגשו עם קיילי, מגלה טרבורן כי היא התאבדה וברוב יאושו הוא מתעמק בקריאה ביומניו ומגלה כי ביכולתו לשוב בזמן אל רגעי אובדן הזיכרון של ילדותו ו'לתקן' את המעוות. טרבורן עורך מספר מסעות כאלו אל העבר ומגלה שתיקון העבר אינו משימה פשוטה: בכל פעם בה הוא מנסה לתקן את מהלך העניינים עבור עצמו, עבור קיילי, עבור אחיה מר הנפש טומי (ויליאם לי סקוט) ועבור לני, הוא מגלה כי לפעולתו יש תוצאות בלתי צפויות, וכי נוכחותו בחיי הנפשות הפועלות גורמת נזק לו או להם.

סופו של הסרט, לפי הגרסה שהוצגה בבתי הקולנוע, הוא בהחלטתו של אוון להתנכר לקיילי, כך שהיא ואחיה יעדיפו לעבור להתגורר עם אמם, במקום להישאר לגור בסמוך, אצל אביה השתיין והמתעלל. בגרסה המצורפת ל-DVD מוצג סיום חלופי, שהוא הסיום המועדף על הבמאי, בו בוחר אוון לשנות את חייו כך שלא ייוולד כלל.

ראו גם
------

* פרדוקס הסבא

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אפקט הפרפר

* "אפקט הפרפר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* "אפקט הפרפר", באתר נטפליקס

* "אפקט הפרפר", באתר AllMovie (באנגלית)

* "אפקט הפרפר", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)

* "אפקט הפרפר", באתר Box Office Mojo (באנגלית)

* "אפקט הפרפר", באתר Metacritic (באנגלית)

* "אפקט הפרפר", באתר אידיבי

* "אפקט הפרפר", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
**רון פטר פלאר** (הולנדית: **Ron Peter Vlaar**; נולד ב-16 בפברואר 1985) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בא.ז. אלקמאר. ייצג את בנבחרת הולנד ביורו 2012 ובמונדיאל 2014.

קריירה
------

פלאר החל לשחק בגיל שש בקבוצת אפולו 68' המשחקת בעיר הולדתו הנסברואק. ב-1996 הוא מצטרף לאקדמיית הנוער של א.ז. אלקמאר וב-2004 הוא מצטרף לקבוצה הבוגרת. בעונתו הראשונה הוא משחק רק בסוף העונה בעקבות הרחקות ופציעות של השחקנים הבכירים ולכן משחק רק 3 משחקי ליגה ושני משחקים בגביע אופ"א. גם בעונה השנייה המאמן לואי ואן חאל מעדיף את השחקנים הבכירים ופלאר משחק רק בשבעה משחקי ליגה. בדצמבר 2005 הוא חותם בקבוצת פיינורד על חוזה לשלוש עונות וחצי. בפיינורד, פלאר הופך מהר מאוד לשחקן הרכב ראשון ועד לתום אותה עונה משחק 16 משחקים. בתחילת עונת 2007/8 הוא נפצע בצורה חמורה ונדרש לניתוח ברצועה הצולבת שמשביתה אותו לכל העונה. הוא חוזר לאימוני טרום עונת 2008/9 אך נפצע באימונים ונזקק לניתוח נוסף הפעם ברצועה העקיפה התיכונה, גם פציעה זו משביתה אותו לעונה נוספת. לאחר שתי עונות בהן הושבת, פלאר חוזר ליכולתו הקודמת ואף כובש שער מ-60 מטר במשחק גביע בספטמבר 2009. 

פלאר חותם באוגוסט 2012 חתם באסטון וילה מהפרמייר ליג. בעונת 2012/13 הוא מונה לקפטן הקבוצה לאחר היעדרותו של סטיליאן פטרוב בעקבות מחלת הסרטן בו לקה. בתום עונת 2014/15 הוצא לפלאר חוזה חדש באסטון וילה אולם הוא דחה אותו ואפשר לשחקן חופשי. ב-7 בדצמבר 2015 חתם בקבוצת נעוריו אלקמאר. 

הוא שיחק בנבחרות הצעירות של הולנד ואף היה שותף בזכיות נבחרת הולנד בכדורגל עד גיל 21 באליפות אירופה על גיל 21 - 2006 וב-2007. פלאר הרשים את מאמן הולנד מרקו ואן באסטן וזומן לנבחרת ב-2005. בעקבות שתי עונות ההשבתה בגלל פציעה הוא לא זומן לנבחרת אך שב לאחר מכן לסגל הולנד. הוא היה בסגל המורחב לפני מונדיאל 2010, אך לא היה חלק מ-23 השחקנים שהשתתפו במונדיאל. הוא זומן לטורניר יורו 2012 ולמונדיאל 2014 שם הצטיין בשורות נבחרת האוראנג' והיה בורג ראשי במרכז ההגנה והוליכם לחצי הגמר.

תארים
-----

**פיינורד**
* הגביע ההולנדי: 2008

**הולנד**
* אליפות אירופה לנוער עד גיל 21 (**2**): 2006, 2007

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רון פלאר** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

| **נבחרת הולנד – יורו 2012** |
| --- |
| 1 סטקלנבורג • 
2 ואן דר ויל • 
3 הייטינחה • 
4 מאתייסן • 
5 בומה • 
6 ואן בומל • 
7 קאוט • 
8 נ. דה יונג • 
9 הונטלאר • 
10 סניידר • 
11 רובן • 
12 וורם •
13 פלאר • 
14 שארס •
15 וילמס •
16 ואן פרסי •
17 סטרוטמן •
18 ל. דה יונג •
19 נארסינג •
20 אפלאי •
21 בולחרוז •
22 קרול •
23 ואן דר וארט •
מאמן: ואן מרוויק | הולנדהולנד |

| **נבחרת הולנד – מונדיאל 2014 (מקום שלישי)** |
| --- |
| 1 סילסן • 
2 פלאר • 
3 דה פריי • 
4 מרטינס אינדי • 
5 בלינד • 
6 דה גוזמן • 
7 יאנמאט • 
8 דה יונג • 
9 ואן פרסי • 
10 סניידר • 
11 רובן • 
12 ורהאג •
13 ולטמן • 
14 קונגולו •
15 קאוט •
16 קלאסי •
17 לנס •
18 פר •
19 הונטלאר •
20 ויינאלדם •
21 דפאי •
22 וורם •
23 קרול •
מאמן: ואן חאל | הולנדהולנד |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1214326315
* VIAF: 2400159613649541030009
* WorldCat (עם VIAF): 2400159613649541030009

 |
**מרי אן קטרין סטאבין** (בשוודית: **Mary Ann-Catrin Stävin**; נולדה ב-20 באוגוסט 1957) היא שחקנית ודוגמנית שוודית. מיס עולם 1977.

ביוגרפיה
--------

סטאבין נולדה במחוז ארברו שבשוודיה, ב-1977 זכתה במקום השני בתחרות מיס שוודיה וכשייצגה את שוודיה בתחרות מיס עולם זכתה במקום הראשון.

ב-1983 שיחקה בסרט של ג'יימס בונד אוקטופוסי, וב-1985 בסרט ג'יימס בונד רצח בעיניים.

ב-1988 שיחקה בסרט האיטלקי "Top Line" לצד פרנקו נרו וכיכבה בסרטים נוספים במהלך הקריירה שלה. היא גילמה אשת עסקים איסלנדית בשני פרקים של הסדרה טווין פיקס. 

היא מתגוררת בבוורלי הילס ולה בת אחת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרי סטאבין** בוויקישיתוף

* מרי סטאבין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* מרי סטאבין, באתר AllMovie (באנגלית)
* מרי סטאבין, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* מרי סטאבין, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* מרי סטאבין, באתר Discogs (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX5326308
* ISNI: 0000 0004 1886 6849
* VIAF: 305306617
* WorldCat: viaf-305306617

 |
יאנוס (מימין למעלה) ואפתימאוס (משמאל למטה), כפי שצולמו על ידי הגשושית קאסיני-הויגנס ב-20 במרץ 2006, 4 חודשים לאחר שהתחלפו במסלולם. הקרבה שלהם היא אשליה אופטית, ולמעשה יאנוס בצילום נמצא 40,000 ק"מ רחוק יותר מהגשושית מאשר אפתימאוס.
המחשה של מסלוליהם המתחלפים של יאנוס ושל אפתימאוס
**יאנוס** (באנגלית: **Janus**) הוא אחד מירחיו של כוכב הלכת שבתאי. שמו ניתן לו על שם האל המיתולוגי יאנוס.

גילוי ומקור השם
---------------

יאנוס התגלה על ידי אודולין דולפוס ב-15 בדצמבר 1966, וקיבל את הכינוי ss2 ירח נוסף של שבתאי התגלה שלושה ימים אחריו ובהתחלה התבלבלו בינו לבין יאנוס בגלל המסלול המשותף שהם חולקים רק ב-1978 הבחינו ביניהם.

ב-1983 התקבל השם הקבוע של יאנוס, על שמו של אל השערים וההתחלות שהיה בעל שני פנים, אחד מביט לעבר והשני לעתיד. היה תחילה ויכוח גדול לגבי השם.

תכונות
------

ליאנוס יש מכתשים שמגיעים לקוטר של עד 30 ק"מ.
פני השטח שלו מעידים על כך שיאנוס נוצר עוד לפני הירח השני של שבתאי – פרומיתאיאוס אך לאחר פנדורה. צפיפותו של יאנוס היא מאוד נמוכה, הטמפרטורה בו נמוכה ביותר ולכן הוא קפוא ונקבובי. כוח המשיכה שלו הוא 0.016 מטר לשנייה בריבוע. מסה: 2.01\*10^18 – מסה די קטנה ביחס לירחים במערכת השמש (למשל מסת הירח שלנו גדולה פי כ-36,000 מאשר מסת יאנוס). נפחו הוא כ-5,731,893 (פי כ-383 פחות מן נפחו של הירח שלנו).

מסלול
-----

המרחק הממוצע שלו משבתאי בזמן הקפתו הוא 151,472 קילומטרים.

לפי קפלר הירח הפנימי ישלים את מסלולו מהר יותר בגלל שהיש לו פחות היקף להשלים - כאשר הירח הפנימי חולף על פני הירח החיצוני הם משפיעים כבידתית על כל אחד מהם ולכן מקבלים מומנטום.

פעם ב-4 שנים יאנוס ואפימתאוס מחליפים מסלולים כלומר הירח החיצוני (הרחוק משבתאי) מתחלף עם הירח הפנימי (הקרוב לשבתאי) ביעילות בצורה בה הם לא מאבדים מומנטום. מסלול מסוג זה נקרא מסלול משותף (Co-orbital) – וזוהי הדוגמה היחידה לכך במערכת השמש.

ההפרש בין רדיוס ההקפות של יאנוס ואפיתמאוס סביב שבתאי הוא פחות מ-50 ק"מ.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יאנוס** בוויקישיתוף
יפןיפן
זהו שם יפני; שם המשפחה הוא איוואסאקי. 
**קיוקו איוואסאקי** (ביפנית: **岩崎恭子**;‏ נולדה ב-21 ביולי 1978) היא שחיינית עבר יפנית, היא האלופה האולימפית הצעירה ביותר בשחייה מעולם, כשזכתה במשחה ל-200 מטר חזה במשחקים האולימפיים בברצלונה בגיל 14 שנים ו-6 ימים.

קריירת שחייה
------------

איוואסאקי ילידת נומאזו, שיזוקה, זכתה באולימפיאדת ברצלונה (1992) במדליית זהב אולימפית במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:26.65 דקות, בהיותה בת 14 ו-6 ימים בלבד והייתה לשחיינית הצעירה ביותר בתולדות המשחקים האולימפיים שזוכה בזהב בגיל כה צעיר. שנייה סיימה לין לי מסין בתוצאה של 2:26.85 דקות ושלישית סיימה אניטה נול מארצות הברית, שיאנית העולם בתוצאה של 2:26.88 דקות. במשחה ל-100 מטר חזה היא לא הצליחה להתברג לשלב הגמר ולכן שחתה בגמר ב' וסיימה במקום ה-13 הכללי בתוצאה של 1:11.06 דקות. בנוסף, היא השתתפה במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב וסיימה במקום ה-7 בתוצאה של 4:09.92 דקות.

באוניברסיאדה שנערכה בפוקואוקה, יפן (1995) סיימה איוואסאקי במדליית ארד במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:31.85 דקות, אחרי פני היינס מדרום אפריקה 2:28.44 ונדין ניומן מאוסטרליה 2:31.66 דקות.

באולימפיאדת אטלנטה (1996) לא הצליחה איוואסאקי לשחזר את ההצלחה הגדולה שלה מהאולימפיאדה הקודמת ובמשחה ל-200 מטר חזה היא אפילו לא העפילה לשלב הגמר וסיימה במקום ה-10 כללי בתוצאה של 2:29.32 דקות ובמשחה ל-100 מטר חזה היא סיימה במקום ה-22 כללי בתוצאה של 1:11.33 דקות.

קישורים חיצוניים
----------------

* קיוקו איוואסאקי, ברשת החברתית אינסטגרם
* קיוקו איוואסאקי, באתר olympedia.org
* קיוקו איוואסאקי (אורכב 03.03.2016 בארכיון Wayback Machine), באתר *Sports123* (באנגלית)

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

|  אלופות אולימפיות - משחה ל-200 מטר חזה (נשים) |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| 1924: לוצי מורטון בריטניהבריטניה • 
1928: הילדה שרדר גרמניהגרמניה • 
1932: קלייר דניס אוסטרליהאוסטרליה • 
1936: הידקו מאהאטה יפןיפן • 
1948: נל ואן פליט הולנדהולנד • 
1952: אווה סקיי הונגריההונגריה • 
1956: אורסולה האפה גרמניהגרמניה • 
1960: אניטה לונסברו בריטניהבריטניה • 
1964: גלינה פרוזומנשיקובה ברית המועצותברית המועצות • 
1968: שרון ויצ'מן ארצות הבריתארצות הברית • 
1972: בוורלי ויטפילד אוסטרליהאוסטרליה • 
1976: מרינה קושבאיה ברית המועצותברית המועצות • 
1980: לינה קאסיוסטיה ברית המועצותברית המועצות • 
1984: אן אוטנברייט קנדהקנדה • 
1988: סילקה הורנר מזרח גרמניהמזרח גרמניה • 
1992: קיוקו איוואסאקי יפןיפן • 
1996: פני היינס דרום אפריקהדרום אפריקה • 
2000: אגנס קובאץ' הונגריההונגריה • 
2004: אמנדה בירד ארצות הבריתארצות הברית • 
2008: רבקה סוני ארצות הבריתארצות הברית •
2012: רבקה סוני ארצות הבריתארצות הברית •
2016: ריאה קנטו יפןיפן •
2020: טטיאנה סקונמאקר דרום אפריקהדרום אפריקה |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 00622424
* VIAF: 254774976
* WorldCat: viaf-254774976

 |
יפןיפן
זהו שם יפני; שם המשפחה הוא ימאשיטה. 
**קיושי ימאשיטה** (באנגלית: **Kiyoshi Yamashita**, ביפנית: **山下清**, ‏10 במרץ 1922 – 12 ביולי 1971) היה אמן יפני, גאון אוטיסט שהתפרסם בשל ציוריו המרשימים והספר שכתב על נדודיו ביפן.

ביוגרפיה
--------

ימאשיטה נולד באסקוסה (Asakusa) שבטוקיו. בגיל 3 חלה בהפרעה חמורה במערכת העיכול והיה על סף מוות. עקב הפגיעה סבל מלקות דיבור קלה ושונות נוירולוגית. אביו מת בילדותו, והוא נשלח לבית-ספר פרטי לחינוך מיוחד. ימאשיטה עסק שם בציור צ'יגירי-אה (Chigiri-e), יצירת תמונות מפיסות נייר צבעוני. הפסיכולוג פרופ' ריוזבורו שיקיבה (Ryuuzaburou Shikiba) גילה עניין בכישרונו וערך ב-1939 באוסקה תערוכה שבה הוצגו תמונותיו הרבות, בעקבותיה התפרסם ימאשיטה.

ימאשיטה החל בגיל 18 לשוטט ולנדוד בכל רחבי יפן, תקופה שנמשכה עד 1954. הוא כתב על האירועים והחוויות שעבר בספרו "יומן נדידה", שיצא לאור בשנת 1956. על בסיס הספר הופקה דרמה טלוויזיונית בשם "ספר נדידתו של Hadaka-no-Taisho"" ("גנרל עירום", כינוי שדבק בימאשיטה עקב נוהגו לנוד בלבוש מצומצם), ובו שיחק גנוסוקה אשייה (Gannosuke Ashiya) בתפקיד ימאשיטה הנודד.

ימאשיטה ניחן בזיכרון צילומי יוצא דופן והיה מצייר מראות ונופים בפירוט, מתוך זכרונו בלבד. לאחר מלחמת העולם השנייה נערכה תערוכה ליצירותיו של "גוך של יפן", כפי שכונה, בה ביקרו כחמישה מיליון איש.

ב-1971 נפטר בגיל 49 בעקבות דימום תוך-גולגולתי.

יצירתו
------

יצירותיו המגוונות והדרמטיות של ימאשיטה, עוסקות בנושאים שונים, החל מציורי נופים שונים ועד לציורים המשלבים דמויות אנושיות ומיתיות. את רוב יצירותיו צייר ימאשיטה בביתו שבטוקיו או במוסד בו שכן, כשהוא משתמש בזכרונו הצילומי לשחזור הנופים והדמויות שפגש במסעותיו. יצירותיו עשירות בצבעוניותם ומשלבות אלמנטים מן התרבות היפנית המסורתית והמודרנית. רוב יצירותיו הידועות צוירו בשיטת Chigiri-e. יצירותיו היו אהודות בקרב הבורגנים היפנים, וידוע על לא מעט זיופים שלהן, כולל כמה שהוצגו בטעות בתערוכות. ימאשיטה לא השתייך לקבוצה אמנותית כלשהי, ולכן קשה למומחי אמנות אקדמיים רבים להבחין בין תמונה אמיתית שלו למזויפת.

ראו גם
------

* גאון אוטיסט
* תרבות אוטיסטית
* קהילה אוטיסטית
* וינסנט ואן גוך

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קיושי ימאשיטה** בוויקישיתוף
* SHOUSENKYO MUSEUM OF ART
* GALLERY KOYAMA

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007404893205171
* GND: 1250365201
* ISNI: 0000 0000 8449 6509
* LCCN: n81098162
* NDL: 00094293
* RKD: 271730
* VIAF: 45627296
* WorldCat: lccn-n81098162

 |
|  |
| --- |
| **מערכות צירים וקואורדינטות** |
| **מערכות צירים נפוצות** |
| * קואורדינטות קרטזיות
* קואורדינטות קוטביות
* קואורדינטות גליליות
* קואורדינטות כדוריות
* קואורדינטות גליליות פרבוליות
 |
| **ראו גם** |
| * קואורדינטות
* קואורדינטות גאוגרפיות
* קואורדינטות (אלגברה)
* חשבון טנזורים
* אנליזה וקטורית
 |

באלגברה, **קוארדינטות** של איבר כלשהו במרחב וקטורי על פי בסיס סדור מסוים שלו הם מספרים המייצגים את המרכיב של כל אחד מאברי הבסיס באותו איבר. מספרים אלו מאורגנים בווקטור קואורדינטות.

המקרה הנפוץ ביותר הוא במרחב האוקלידי עם הבסיס הסטנדרטי. זהו למעשה ייצוג הנקודה במערכת צירים קרטזית.

וקטור קואורדינטות
-----------------

באלגברה ליניארית, **וקטור קואורדינטות** של איבר במרחב וקטורי הוא וקטור עמודה המציג את אותו איבר ביחס לבסיס נתון. וקטורי קואורדינטות מאפשרים לתרגם חישובים וטענות ממרחב וקטורי כללי אל מרחב הווקטורים הסטנדרטיים \ F^{n}. 

יהי {\displaystyle \ B=\{b\_{1},\dots ,b\_{n}\}} בסיס סדור של המרחב הווקטורי V, מעל השדה F. לפי ההגדרה פירוש הדבר הוא שכל וקטור ב-V אפשר להציג, באופן יחיד, כסכום {\displaystyle \ v=\alpha \_{1}b\_{1}+\cdots +\alpha \_{n}b\_{n}}. וקטור הקואורדינטות של v ביחס לבסיס B הוא וקטור העמודה {\displaystyle \ [v]\_{B}=(\alpha \_{1},\dots ,\alpha \_{n})^{T}}. ההעתקה {\displaystyle \ V\rightarrow F^{n}} המוגדרת לפי {\displaystyle \ v\mapsto [v]\_{B}} היא איזומורפיזם של מרחבים וקטוריים, ובעצם קיומה היא מוכיחה שכל מרחב וקטורי n-ממדי איזומורפי למרחב וקטורי העמודה הסטנדרטי. 

וקטור הקואורדינטות של וקטור {\displaystyle \ v\in F^{n}} לפי הבסיס הסטנדרטי, הוא הווקטור v עצמו. 

וקטורי הקואורדינטות של v ביחס לבסיסים שונים קשורים זה בזה דרך מטריצת המעבר בין הבסיסים: {\displaystyle \ [v]\_{C}=M\_{C}^{B}[v]\_{B}}. 

את המושג שהוגדר כאן עבור מרחבים וקטוריים אפשר להכליל לכל מודול חופשי, ולמרחבים וקטוריים ממימד אינסופי.

| נושאים באלגברה ליניארית |
| --- |
| מושגי יסוד | שדה • מרחב וקטורי • משוואה ליניארית • מערכת משוואות ליניאריות • העתקה ליניארית • מטריצה |
| וקטורים | תלות ליניארית • צירוף ליניארי • קבוצה פורשת • בסיס • קואורדינטות |
| מטריצות | כפל מטריצות • שחלוף • דטרמיננטה • דרגה • עקבה • מטריצה מצורפת • מטריצת מעבר • מטריצה משולשית • דמיון מטריצות • ערך עצמי • פולינום אופייני • לכסון מטריצות • צורת ז'ורדן |
| העתקות | העתקה ליניארית • קואורדינטות • מטריצה מייצגת • גרעין (אלגברה) • אנדומורפיזם • איזומורפיזם • העתקה אפינית • העתקה פרויקטיבית |
| מרחבי מכפלה פנימית | מכפלה סקלרית • מכפלה וקטורית • אורתוגונליות • מטריצה סימטרית • אופרטור הרמיטי • אופרטור אוניטרי • טרנספורמציה נורמלית |
| תבניות | תבנית ביליניארית • תבנית סימטרית • תבנית הרמיטית • תבנית סימפלקטית • חפיפת מטריצות • משפט סילבסטר • תבנית מולטי-ליניארית אנטי-סימטרית • אוריינטציה • צפיפות • טנזור |

קישורים חיצוניים
----------------
**חוה טבנקין** (נולדה ב-14 באוקטובר 1947) היא רופאה ועורכת דין ישראלית, פרופסור מן המניין בפקולטה לרפואה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, מנהלת המחלקה לרפואת משפחה בבית החולים העמק ויו"ר המועצה הלאומית לבריאות האישה. לשעבר יו"ר איגוד רופאי המשפחה בישראל ויו"ר ארגון הרופאות בישראל. חברה בחוג הפרופסורים לחוסן מדיני וכלכלי ובפורום נהלל.

ביוגרפיה
--------

נולדה במושב בית ינאי לרפאל וצפורה שמושקוביץ. בשנות ה-90 הייתה מנהלת רפואית של מחוז הצפון בשירותי בריאות כללית. בין השנים 1991–1993 כיהנה כיו"ר איגוד רופאי המשפחה בישראל. בשנת 2000 הייתה ממייסדות ארגון הרופאות בישראל ומונתה לעמוד בראשו, כמו כן הייתה חברה בוועדת סל הבריאות. מאז תחילת העשור הראשון של המאה ה-21 היא מנהלת המחלקה לרפואת משפחה בבית החולים העמק בעפולה.

במאי 2009 מונתה פרופ' טבנקין ליו"ר המועצה הלאומית לבריאות האישה במשרד הבריאות. ביוני 2009 מונתה כפרופסור מן המניין בפקולטה לרפואה באוניברסיטת בן-גוריון. היא ראש שלוחת הצפון של המכון להתמחות בחטיבה למדעי הבריאות בבית הספר לרפואה באוניברסיטת בן-גוריון.

בספטמבר 2009 נבחרה פרופ' טבנקין כחברת הנשיאות של ההסתדרות הרפואית בישראל, וכמו כן היא יו"ר ועדת הערר העליונה ויו"ר ועדת חינוך בהסתדרות הרפואית. היא חברה בחבר הנאמנים של המכון הלאומי לחקר מדיניות הבריאות, ושותפה במחקרים עם מכון ברוקדייל לחקר מדיניות הבריאות. כמו כן היא חברה בחבר הנאמנים של אוניברסיטת אריאל בשומרון, וחברת מועצת קרן פרס וולף.

פרופ' טבנקין חברה בחוג הפרופסורים לחוסן מדיני וכלכלי, וחברה במפלגת "התקווה". בבחירות לכנסת ה-18 הייתה ברשימת האיחוד הלאומי כנציגת "התקווה".

הייתה נשואה לאהוביה טבנקין עד לפטירתו ב-2011, ולהם שלושה ילדים. היא חברת קיבוץ עין חרוד מאוחד וחברת הוועד המנהל של יד טבנקין.

ספרה
----

* **בריאות בשגרה - מדריך אישי לאורח חיים בריא**

קישורים חיצוניים
----------------

* חוה טבנקין, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  הארגון היה קיים בעבר אך גווע עם השנים והוא הוקם מחדש במסגרת ההסתדרות הרפואית בישראל.
2. ↑  צפורה שחורי-רובין, "הלוחמות בהדרת נשים ברפואה: ארגון הרופאות הישראלי ויושבת הראש ד"ר שושנה שקופ-פרנקל, הרפואה, כרך 155, חוברת 5, ניסן-אייר תשע"ו, מאי 2016, עמודים 315-319

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007297173205171
* ISNI: 0000 0000 4000 5990
* LCCN: no97040459
* VIAF: 11911512
* WorldCat: lccn-no97040459

 |
**ישראל רדומסקי** (נולד ב-1948) הוא מהנדס ומנהל ישראלי. חתן פרס ביטחון ישראל.

ביוגרפיה
--------

ישראל רדומסקי נולד בשנת 1948 בפולין, וגדל כבן יחיד. בשנת 1957 עלה לישראל עם הוריו. גדל בבני ברק והתחנך בתיכון עירוני כללי ("רמז") ובתנועת הנוער העובד.[דרוש מקור]

ב-1967 החל לימודי הנדסת אלקטרוניקה בטכניון במסגרת העתודה האקדמית, ובשנים 1971 – 1978 שירת בחיל המודיעין. בשנת 1973 מונה לראש צוות פיתוח, ולאחריו שימש בתפקידים פיקודיים שונים, עד לפרישתו משירות בדרגת סגן-אלוף. במהלך תקופה זו, הוא היה שותף לצוותים זוכי פרס ביטחון ישראל עבור פיתוח מערכת אלקטרונית (1973) ופיתוח מערכת מודיעינית (1978).

בשנים 1978 – 1992 עבד רדומסקי במסגרת התעשייה הצבאית. עד 1982 הוא עמד בראש מחלקת הטלמטריקה, תפקיד שבמסגרתו היה אחראי להגדרת וליישום פרויקטים בתחום טילים מונחים ואמצעי לחימה עבור צה"ל. לאחר תפקיד זה, הוא כיהן עד 1988 כראש פרויקט לפיתוח מערכת לוחמה מונחית לייזר. בשנים 1988–1992 שימש רדומסקי כסמנכ"ל למחקר ופיתוח של חטיבת המערכות של התעשייה הצבאית.[דרוש מקור] לאחר פרישתו, הוא פנה למגזר הפרטי, וכיהן בשנים 1993–2003 כנשיא וכמנכ"ל של חברת "אלפז", אותה ייסד.

ב"אלפז" פותחו מגוון טכנולוגיות לזיהוי ולאיתור עצמים באמצעות גלי רדיו ותקשורת אלחוטית. החברה, בראשות רדומסקי, עמדה בקשרים עסקיים עם חברות מובילות בעולם, ומכירותיה הסתכמו במיליוני דולרים. דוגמה למערכת כזו, היא מערכת לזהוי ולגילוי חטיפה של תינוק או החלפתו באחר בבית יולדות בסינגפור אותה התקינה החברה בשנת 2003. אלפז מכרה מאות מערכות כאלו לבתי חולים ברחבי העולם. באותה שנה, מוזגה החברה עם חברת בת של "ויסוניק". החברה החדשה נקראה "ויסוניק טכנולוגיות". רדומסקי מונה למנכ"ל חטיבת הטכנולוגיות של ויסוניק. מתוקף תפקידו, הוא שימש גם כמנכ"ל חברות-בנות של ויסוניק טכנולוגיות, בארצות הברית, בבריטניה ובבולגריה.[דרוש מקור]

בשנים 2005–2006 עסק רדומסקי בייעוץ טכנולוגי ועסקי, בעיקר בתחום הרפואה. לאחר מכן הוא ייסד את חברת "אלתו" עם מייסדים נוספים, בראשה הוא עומד כיום (2009) כמנכ"ל מייסד. "אלתו" עוסקת בפיתוח טכנולוגיות לניטור אלחוטי של אמצעי שליטה ובקרה בתעשיות תהליכיות.

רדומסקי מוכר כמומחה בטכנולוגיות תיוג אלקטרוני באמצעות גלי רדיו (RFID). מאמריו המקצועיים התפרסמו בישראל ובעולם, והוא שותף לרישומם של עשרה פטנטים בשנים 1999–2004. בעבר תרם רדומסקי לגיבוש התקן למערכות איתור בזמן אמת עבור מכון התקנים האמריקני, והוא חבר בוועדה לקביעת התקן הבינלאומי למערכות תקשורת אלחוטיות בתעשייה.[דרוש מקור]

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  סטארט-אפ: המהפכה במערכת הבריאות מתחילה ברצפה, באתר גלובס, 9 בדצמבר 1998
2. ↑  עמוד הנצחה לאביו, בנימין באתר חברה קדישא תל אביב-יפו
3. ↑  דודי גולדמן, מיזוג ענק: ויסוניק מתמזגת עם חברת ההיי-טק אלפס, באתר ynet, 19 במרץ 2003
4. ↑  עודד חרמוני, ויסוניק הישראלית רכשה את אלפז תמורת 6.5 מיליון דולר במניות, באתר הארץ, 18 במרץ 2003
5. ↑  גולן חזני, ישראל מקוב משקיע בתעשייה, באתר כלכליסט, 22 במאי 2008
**מִיוֹריצָה** (רומנית: **Mioriţa**) היא בלדה עממית רומנית. הבלדה נאספה ממקורות עממיים על ידי וסילה אלכסנדרי ואלקו רוסו באמצע המאה ה-19. וסילה אלכסנדרי פרסם עיבוד של הבלדה ובהמשך פורסמו גרסאות שונות שלה.

המילה "מיוריצה" נגזרה מהמילה הרומנית "מיוֹארה" (mioară), שמשמעותה כבשה צעירה שגילה בין שנה לשנתיים ועוד לא המליטה. "מיוריצה" היא צורה של שם חיבה.

תוכן הבלדה
----------

באחו רחב ידיים נפגשים שלושה רועים המובילים צאן, האחד הונגרי, השני בן מולדובה והשלישי ממחוז ורנצ'אה. שני רועים, ה"הונגרי" (ungurean - הכוונה לרומני טרנסילבני) ובן מחוז ורנצ'אה, מקנאים בבן מולדובה על איכות כבשיו וכלביו וקושרים קשר להרוג אותו. טליה (כבשה צעירה) ששמעה את השיחה, מדוכאת מאוד, לא אוכלת ופועה ללא הפסק. היא מספרת על הקשר לרועה ומציעה לו לשמור לידו את הכלב האמיץ ביותר, כי בקרוב יבואו השניים להרוג אותו. הרועה נותן הנחיות לטליה מה לעשות, אם וכאשר יהרגו אותו. הרועה מבקש מהטליה שתבקש מרוצחיו שיקברו אותו בקרבת מכלאת הצאן, כדי להיות קרוב לכבשיו ולשמוע את כלביו. הוא מבקש שעל קברו יניחו חלילי רועים שונים, מעץ ומעצם, כדי שהרוח הנושבת בהם תנגן וכך יתאספו הכבשים ויבכו אותו. מהטליה הוא מבקש שלא תספר לכבשים על הירצחו, אלא תגיד שהתחתן עם נסיכה בנסיבות נפלאות, חתונה בה השתתפו השמש והירח, ההרים והברושים, הציפורים והכוכבים. הנחיה מיוחדת מקבלת הטליה מה לספר אם תבוא אישה זקנה לשאול עליו - במקרה זה אמורה הטליה להגיד שהתחתן, אך לא להוסיף את הנסיבות הנפלאות ואת המשתתפים.

הבלדה מבטאת את הקשר בין הרועה לצאן שלו ומשום כך אופיינית לעם הרומני שזה היה עיסוקו העיקרי בתקופת התהוותו. היא נחשבת ליצירת מופת של הפולקלור הרומני. מיוריצה קוטלג ב-1940 על ידי ההיסטוריון הספרותי ג'אורג'ה קלינסקו כאחד מארבעת המיתוסים היסודיים של הספרות הרומנית.

לבלדה כמה גרסאות. באחת מהן, שנאספה ב-1926 במחוז ורנצ'אה, הרועה השלישי שקושר את הקשר עם ה"הונגרי" (הטרנסילבני) נגד המולדבי, הוא יהודי. נוסח זה צונזר בתקופה הקומוניסטית.

קישורים חיצוניים
----------------

* מיוריצה ברומנית, עיבוד של המשורר וסילה אלכסנדרי (ברומנית)
* פרשנות של היצירה (ברומנית)
* הקלטה של נוסח מדוקלם (ברומנית)
* הקלטה של נוסח מושר על ידי אירינה לוגין (ברומנית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  בחלוקה להברות: **Mi-o-ri-ţa**; מתוך: mioriță במילון רומני-רומני (ברומנית)
2. ↑  בחלוקה להברות: **mi-oa-ră**; מתוך: mioară במילון רומני-רומני (ברומנית)
**פלה צוקרמן** (נולדה ב-16 במרץ 1935) היא דרמטולוגית, ייסדה והייתה המנהלת הראשונה של מחלקת עור ומין בבית חולים העמק בעפולה, מחלוצות רופאי העור והמין בעמק יזרעאל ובגליל.

ביוגרפיה
--------

צוקרמן נולדה בסמביר, בשנת 1935 בשטח פולין, היום באוקראינה. שרדה את השואה יחד עם אימה. 

בין השנים 1953–1957 למדה רפואה בוורוצלב, פולין.

בשנת 1957 עלתה לישראל. בשלוש השנים שלאחר מכן, המשיכה את לימודי הרפואה, בבית הספר לרפואה באוניברסיטה העברית בירושלים.

בין השנים 1962–1968 התמחתה ברפואת עור ומין, בבית חולים הדסה, והייתה לבוגרת הראשונה במחלקה.

### בבית חולים העמק

בשנת 1970 עברה לעבוד במרכז רפואי העמק, הקימה את מרפאת העור הראשונה בעמק יזרעאל.

בשנת 1978 הקימה את מחלקת העור ומחלות מין, בבית חולים העמק בעפולה, והייתה למנהלתה הראשונה, עד שנת 2000.

### בעבודה ההתנדבותית בצה"ל

משנת 2000 ד"ר פלה צוקרמן שירתה כרופאה מתנדבת בבית החולים 10 של צה"ל. 
בסוף התנדבותה בשנת 2018 אף קיבלה פרס מפעל חיים של חייל התחזוקה והלוגיסטיקה על תרומתה המשמעותית לצבא ולחייליו.

צוקרמן מתגוררת בקריית טבעון.

נשואה להנריק צוקרמן ואם לשתיים.

ראו גם
------

* דרמטולוגיה

הערות שוליים
------------

1. ↑  תולדות רפואת עור ומין בישראל - ד"ר פלה צוקרמן, עמודים 64-65 פרופ' אריה אינגבר / מנהל מחלקת עור ומין בית החולים האוניברסיטאי הדסה (slideserve.com/sancha)
2. ↑  תולדות רפואת עור ומין בישראל - ד"ר פלה צוקרמן, עמוד 62 פרופ' אריה אינגבר / מנהל מחלקת עור ומין בית החולים האוניברסיטאי הדסה (slideserve.com/sancha)
3. ↑  איתי עמיקם, בגיל 83, הרופאה של גולדה מאיר ממשיכה לטפל בחיילים, באתר ynet, 14 במרץ 2019
4. ↑  ד"ר פלה צוקרמן .medically.co.il
**ה"א השאלה** (גם: ה"א הַתֵּמַהּ), בדקדוק עברי, באה בראש מילת שאלה במשפט שאלה ומשמשת לציון שאלה או תמיהה. לרוב, מצטרפת ה"א השאלה לפועל או לשם עצם. 

השימוש בה"א השאלה אינו רווח בעברית מודרנית וכדי לשאול מסתפקים בשינוי הטון. במשלב גבוה אומרים "האם", "כלום" ו"וכי". עם זאת, השימוש נפוץ מאוד בעברית מקראית. דוגמאות: "השומר אחי אנוכי?" (ספר בראשית, פרק ד'); "העוד לכם אח?" (ספר בראשית, פרק מ"ג); "ההייתה זאת בימיכם?" (ספר יואל, פרק ד'). ב־1930 כתב על כך הלשונאי יצחק אבינרי:

> 
> ה"א השאלה - זו בוטלה לגמרי. כמעט אין איש אשר יאמר: "התבוא אלי?" "הקראת את הספר?" אנו מביעים את השאלה רק בשנוי הטון, ואומרים "תבוא אלי וכדו'". זוהי תופעה טבעית בדרך הלשון החיה המתפתחת ואין להלחם בה. ה"א השאלה תשאר רק בכתב, בסגנון המקרא."
> 
> 
> 
> 

ניקודה היסודי של ה"א השאלה הוא בחטף פתח, למשל: "הֲראית איזה יופי?". לפני האותיות אהח"ע בלתי קמוצות ולפני שווא או חטף, ניקודהּ פתח, למשל: "הַעולים אתם?", "הַשְמעתם?". לפני אהח"ע קמוצות ובלתי מוטעמות, ניקודהּ סגול, למשל: "הֶהָיתה כזאת?".


| ניקוד יסודי | לפני אהח"ע בלתי קמוצות  או לפני שווא/חטף | לפני אהח"ע קמוצות לא מוטעמות |
| --- | --- | --- |
| הֲ | הַ | הֶ |

בניגוד לה"א הידיעה, ה"א השאלה לא גוררת אחריה דגש חזק. לכן, עיצורי בכ"פ הבאים אחריה צריכים להיהגות רפויים. למשל, בפסוק המקראי "הֲבֵן יַקִּיר לִי אֶפְרַיִם, אִם יֶלֶד שַׁעֲשֻׁעִים" (ירמיהו, ל"א, י"ט), אין מדובר בה"א הידיעה, ולכן אין להגות "הבּן" אלא "הבֿן". יש במקרא חריגים לכלל זה ("הַכְּצַעֲקָתָהּ").

בערבית, כמו בארמית, האות אל"ף משמשת בתפקידים אותם ממלאת בעברית האות ה"א. כך, למשל, היא משמשת במקום ה' השאלה. למשל, ב-"أَتَكْتُبُ بِٱلْعَرَبِيَّةؚ؟" (תעתיק: אַתַכְתֻבֻ בִאלְעַרַבִיַּה?) שתרגומו: "התכתוב בערבית?", ניתן להשתמש גם במילית هَلْ.

ראו גם
------

* אותיות השימוש
* ה"א הידיעה

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **ה' השאלה** |

* Gesenius' Hebrew Grammar, §100, §150

הערות שוליים
------------

1. ↑  מדובר בפסוק שאלה, בו מובעת תהייה: האם שבט אפרים הוא בן יקיר, שכאשר אביו מדבר בו אינו יכול להפסיק אלא מדבר בו עוד עוד?