במתמטיקה, **סדרה הנדסית** או **סדרה גאומטרית** היא סדרה של מספרים, כך שהיחס בין כל שני איברים סמוכים הוא קבוע. במילים אחרות, ניתן לחשב כל איבר בסדרה על ידי הכפלת האיבר הקודם לו במספר קבוע q (היחס בין האיברים; נקרא גם מנת הסדרה). סדרה הנדסית קרויה כך, משום שכל איבר בה הוא הממוצע ההנדסי של האיבר הקודם לו והאיבר העוקב לו.

הסבר כללי
---------

מקובל לסמן את האיבר במקום ה-n בצורה a\_{n} (את האות a עשויה להחליף אות אחרת). אם ידוע לנו האיבר הראשון (מסומן a\_{1}) ומנת הסדרה (הקבועה לכל אורכה; מקובל לסמן אותה באות q), אז ערכו של האיבר במקום ה-n נתון בנוסחה:


a

n

=

a

1

⋅

q

n
−
1

=

a

1

⋅

q
⋅
q
⋅
⋯
⋅
q

⏟

n
−
1
 

t
i
m
e
s



{\displaystyle a\_{n}=a\_{1}\cdot q^{n-1}=a\_{1}\cdot \underbrace {q\cdot q\cdot \cdots \cdot q} \_{n-1\ {\rm {times}}}}

{\displaystyle a_{n}=a_{1}\cdot q^{n-1}=a_{1}\cdot \underbrace {q\cdot q\cdot \cdots \cdot q} _{n-1\ {\rm {times}}}}

הגדרה פורמלית
-------------

### האיבר הכללי

תהי סדרה {\displaystyle \{a\_{n}\}\_{n=1}^{\infty }}. נאמר שהסדרה **הנדסית**, אם קיים q כך שלכל {\displaystyle n\geq 1},

{\displaystyle a\_{n+1}=q\cdot a\_{n}}
מההגדרה נובע כי ניתן לאפיין כל סדרה הנדסית בעזרת שני ערכים:

* a\_{1} – האיבר הראשון בסדרה
* q – מנת הסדרה

במילים אחרות, הסדרה מוגדרת על ידי נוסחת נסיגה, {\displaystyle a\_{n+1}=q\cdot a\_{n}}, עם ערך התחלתי a\_{1}.

ההגדרה לפי נוסחת הנסיגה שקולה להגדרה לפי הנוסחה לאיבר כללי בסדרה:


a

n

=

a

1

⋅

q

n
−
1

{\displaystyle a\_{n}=a\_{1}\cdot q^{n-1}}

{\displaystyle a_{n}=a_{1}\cdot q^{n-1}}

סכום סדרה הנדסית
----------------

מקובל לסמן את סכום האיברים בסדרה (כלשהי) {\displaystyle S=a\_{1}\sum \_{n=N\_{1}}^{N\_{2}}q^{n}\displaystyle }, כאשר {\displaystyle N\_{1}} ו - {\displaystyle N\_{2}} הם הגבולות הרצויים. 

מקרה פרטי הוא סכימה מהאיבר במקום ה-1 ועד האיבר במקום ה-n (ועד בכלל). מקובל לסמן סכום זה בביטוי S\_n, ניתן לחשב את הסכום ישירות, על ידי חיבור כל הערכים. 

עם זאת, במקרה של סדרה הנדסית קיימת גם נוסחה סגורה; 

עבור המקרה הכללי:



S
=

a

1

(

q

N

1

−

q

N

2

+
1

1
−
q

)

{\displaystyle S=a\_{1}\left({\frac {q^{N\_{1}}-q^{{N\_{2}}+1}}{1-q}}\right)}

{\displaystyle S=a_{1}\left({\frac {q^{N_{1}}-q^{{N_{2}}+1}}{1-q}}\right)}

ועבור המקרה הפרטי:



S

n

=

a

1

⋅
(

q

n

−
1
)

q
−
1


{\displaystyle S\_{n}={\frac {a\_{1}\cdot (q^{n}-1)}{q-1}}}

{\displaystyle S_{n}={\frac {a_{1}\cdot (q^{n}-1)}{q-1}}}
למשל, סדרה הנדסית סופית שמנתה היא 3, האיבר הראשון שלה הוא 2, ומספר איבריה הוא 5. בפירוש:

{\displaystyle 162,54,18,6,2.}
ניתן לסכום את הסדרה בפירוש,

{\displaystyle 2+6+18+54+162=242}
הנוסחות שמופיעה לעיל נותנות את אותו סכום, ללא סכימה מפורשת:

לפי הנוסחה הכללית:
{\displaystyle S=2\cdot \sum \_{n=0}^{4}{3^{n}}=2\cdot {\frac {3^{0}-3^{4+1}}{1-3}}=2\cdot {\frac {1-243}{-2}}=242}
לפי הנוסחה הפרטית:
{\displaystyle S\_{n}={\frac {a\_{1}\cdot (q^{n}-1)}{q-1}}={\frac {2\cdot (3^{5}-1)}{3-1}}={\frac {2\cdot (243-1)}{2}}=242}
חשיבותה של הנוסחה מתבררת כאשר מעוניינים לסכום עד n גדול. במקרה כזה, סכימה ידנית עשויה להיות מייגעת, ואילו הזמן שלוקח לחשב את הנוסחה הוא בערך קבוע.

### הוכחת הנוסחה

על פי הגדרת הסדרה ההנדסית:

{\displaystyle {\begin{aligned}S\_{n}&=a\_{1}+a\_{2}+...+a\_{n}\\&=a\_{1}+a\_{1}q+a\_{1}q^{2}+...+a\_{1}q^{n-1}\end{aligned}}}
הוספת האיבר הבא בסדרה נותנת את הסכום הבא בתור:

{\displaystyle {\begin{aligned}S\_{n+1}&=a\_{1}+a\_{1}q+a\_{1}q^{2}+...+a\_{1}q^{n-1}+a\_{1}q^{n}\\&=\left(a\_{1}+a\_{1}q+a\_{1}q^{2}+...+a\_{1}q^{n-1}\right)+a\_{1}q^{n}\\&=S\_{n}+a\_{1}q^{n}\end{aligned}}}
ואחרי סידור חדש, מתקבל

{\displaystyle S\_{n+1}-S\_{n}=a\_{1}q^{n}\quad \quad (1)}
מצד שני,

{\displaystyle {\begin{aligned}S\_{n+1}&=a\_{1}+a\_{1}q+a\_{1}q^{2}+\cdots +a\_{1}q^{n}\\&=a\_{1}+q\left(a\_{1}+a\_{1}q+a\_{1}q^{2}+...+a\_{1}q^{n-1}\right)\\&=a\_{1}+q\cdot S\_{n}\end{aligned}}}
לכן:

{\displaystyle {\begin{aligned}S\_{n+1}-S\_{n}&=a\_{1}+qS\_{n}-S\_{n}\\&=a\_{1}+S\_{n}(q-1)\end{aligned}}}
הצבה של משוואה (1) נותנת:

{\displaystyle {\begin{aligned}a\_{1}+S\_{n}(q-1)&=a\_{1}q^{n}\\S\_{n}(q-1)&=a\_{1}q^{n}-a\_{1}\\S\_{n}(q-1)&=a\_{1}(q^{n}-1)\end{aligned}}}
כדי להימנע מחלוקה באפס, נחלק למקרים:

* אם q=1, הסדרה ההנדסית היא גם סדרה קבועה, שכל איבריה זהים, שכן 1 הוא איבר היחידה ביחס לפעולת הכפל. במקרה כזה נוסחת הסכום פשוטה לחישוב: {\displaystyle S\_{n}=n\cdot a\_{1}}.
* אחרת, ניתן לחלק את האגף הימני והשמאלי ב- {\displaystyle (q-1)}, ותתקבל הנוסחה:
{\displaystyle S\_{n}={\frac {a\_{1}(q^{n}-1)}{q-1}}}

סימון חלופי
-----------

לעיתים מתחילים את אינדקס הספירה n מ-0, ואז הנוסחה לאיבר כללי מקבלת את הצורה:


a

n

=

a

0

⋅

q

n

{\displaystyle a\_{n}=a\_{0}\cdot q^{n}}

{\displaystyle a_{n}=a_{0}\cdot q^{n}}
והנוסחה לסכום החלקי


S

n

=

a

0

(

q

n
+
1

−
1
)

q
−
1


{\displaystyle S\_{n}={\frac {a\_{0}(q^{n+1}-1)}{q-1}}}

{\displaystyle S_{n}={\frac {a_{0}(q^{n+1}-1)}{q-1}}}

התכנסות טורים הנדסיים
---------------------

 ערך מורחב – **סדרה הנדסית אינסופית מתכנסת**  

מנוסחת סכום סדרה הנדסית ניתן לראות, שאם |q|<1, גם אם מספר האיברים שואף לאינסוף (סוכמים "אינסוף איברים"), סכום הסדרה יהיה סופי (כלומר, מתכנס למספר מסוים), כיוון ש-{\displaystyle q^{n}\to 0}.

לכן, סכום הטור האינסופי מוגדר להיות גבול סדרת הסכומים החלקיים, והוא

{\displaystyle S\_{\infty }:=\lim \_{n\to \infty }S\_{n}=\lim \_{n\to \infty }{\frac {a\_{1}(q^{n}-1)}{q-1}}={\frac {a\_{1}}{1-q}}}.
אם הגבול של סכום סדרה אינסופית קיים, אז הסכום נקרא טור מתכנס. בפרט, להתכנסות של הטור ההנדסי חשיבות רבה, שכן קיימים מבחני התכנסות לטורים אשר מתבססים על היכולת להשוות את הטור האינסופי שהתכנסותו נבדקת לטור הנדסי.

ראו גם
------

* סדרה (מתמטיקה)
* סדרה הנדסית אינסופית מתכנסת
* סדרה חשבונית
* טור (מתמטיקה)
* נוסחת נסיגה
* התפלגות גאומטרית

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **סדרה הנדסית** |
| ויקיספר ספר לימוד בוויקיספר: **סדרות הנדסיות** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **סדרה הנדסית** |

* מחשבון סכום של סדרה הנדסית, באתר icalc
* סדרה הנדסית, באתר אנציקלופדיה למתמטיקה (באנגלית)
* סדרה הנדסית, באתר MathWorld (באנגלית)

ביאורים
-------

1. ↑  לפעמים קוראים לו גם האיבר ה-n-י
2. ↑  לפעמים נקרא גם הסכום החלקי של הסדרה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4156721-3

 |