ביתו של ברנקו ראדיצ'ביץ' בסלבונסקי ברוד
ביתו של ברנקו ראדיצ'ביץ' בסרמסקי קרלובצי
אנדרטת ברנקו ראדיצ'ביץ' בסרמסקי קרלובצי
**בְּרַנְקוֹ רַאדִיצֶ'בִיץ'** (בסרבית: **Алексије Бранко Радичевић**; ‏18 במרץ 1824 – 18 ביוני 1853) היה משורר סרבי שכתב בתקופת התנועה הרומנטית.

קורות חיים
----------

ברנקו ראדיצ'ביץ' נולד בסלבונסקי ברוד ב-15 במרץ 1824. אלכסיי היה שם הטבילה שלו לפני ששינה אותו לברנקו, שם סרבי נפוץ יותר. הוא סיים את התיכון בסרמסקי קרלובצי, התפאורה של מיטב שיריו. לאחר מכן למד בווינה. בשנת 1847 הופיע ספר השירה הראשון של ראדיצ'ביץ', שהשיק עידן חדש בשירה הסרבית. הוא נסע לסרביה אך עד מהרה חזר לווינה כדי ללמוד רפואה, שם היה מוקף באינטלקטואלים סרבים, שגרו בעיר או שעברו דרכה, כולל חברו לכל החיים בוגובוי אטנאקוביץ', ווק סטפנוביץ' קראג'יץ', ג'ורו דניצ'יץ', מיליקה סטוייאדינוביץ'-סרפקינייה (אנ') ופטאר השני פטרוביץ'-נייגוש (אנ'). אוסף השירים השני של ראדיצ'ביץ' נחשב לחלש יותר מהאוסף הראשון שלו. סמוך למותו כתב שיר בולט בשם Kad mlidijah umreti (כשחשבתי על מוות).

הוא היה מהסופרים הראשונים שכתבו שירה בשפה הפשוטה של העם הפשוט. הוא ניסה לשחזר את הקצב של שיר העממי, ובכך תמך באמונה של ווק קראג'יץ' שאפילו שירה יכולה להיכתב בשפה הסרבית המתוקנת. ראדיצ'ביץ' הוכיח את עצמו כחשוב מאוד לניצחונו של ווק קראג'יץ' מכיוון שהוא אסף את דור הסופרים והמשוררים הצעירים שלו סביב מטרת הרפורמה בשפה.

סקרליץ' כתב ב"היסטוריה של הספרות הסרבית החדשה" שלברנקו ראדיצ'ביץ' הייתה השפעה משמעותית על יובאן יובאנוביץ' זמאי (אנ'), בוגובוי אטנאקוביץ', קוסטה רובארק, יובאן גרצ'יץ' מלינקו ועוד משוררים וסופרים סרבים בני התקופה.

ראדיצ'ביץ' מת משחפת בווינה ב-1853 ובשנת 1883 נקברו שרידיו בסטרז'ילבו (אנ').

שירה
----

Đački rastanak (הפרידה מחברים לבית הספר) הוא הפופולרי ביותר מבין יצירותיו. בו, ראדיצ'ביץ' תיאר את חיי סטודנטים. לזמן מה הוא מתמסר לרשמים החולפים של הרגע.

ב-Put (מסע), אלגוריה אצילה, ראדיצ'ביץ' מראה מיומנות במינוח סאטירי על ידי סטיגמה של יריביו של ווק סטפנוביץ' קראג'יץ' אשר פסלו את הרפורמות בשפה ובכתיב.

עם Bezimena (בזימנה) הוא שינה את סגנונו, מהשפעות של ביירון והתנועה הרומנטית, לעבר יבגני אונייגין של אלכסנדר פושקין ומאמרו של ויסאריון בלינסקי משנת 1843 על פושקין והריאליזם.

עבודתו העניקה תרומה חשובה לניצחונו של ווק בקרב התרבותי לרפורמה בשפה.

מורשת
-----

ראדיצ'ביץ' השאיר כמה עבודות לא גמורות. הוא השאיר לפחות טקסט אחד הראוי לתשומת לב רבה בכל חקירה על האירוניה הרומנטית הסלאבית, והשיר השאפתני הבלתי גמור בן 1477 שורות, שחובר ב-1849 ובו שני כותרים: Ludi Branko (ברנקו השוטה) ו־Bezimena (ללא שם). שבעים וארבע שנים מאוחר יותר, מבקרי הספרות פאבלה פופוביץ' (אנ') ואחיו בוגדאן פופוביץ' (אנ') מצאו כי בפרגמנט השירי הזה "אין שירה כלשהי" וכי היא "לא ראויה למחמאה מכל סוג שהוא".

הוא נכלל ב-100 הסרבים הבולטים ביותר (אנ'). הוא השפיע על הדורות הבאים של משוררים סרבים, כולל ג'ורה יאקשיץ' (אנ'), יובאן מילנקו גרצ'יץ' (אנ') ומילוש צרנייאנסקי (אנ').

הפסל שלו שנעשה על ידי יובאן סולדאטוביץ' (אנ') ולוח על בית הולדתו הוסרו במהלך שנות ה-90 מסלבונסקי ברוד. יש שיחות מתמשכות לבניית הפסל מחדש.

חלק משיריו הולחנו.

פרס ברנקו נוסד ב-1954 לכבודו. הוא מוענק עבור ספר השירה הטוב ביותר בסרבית, שכתב על ידי משוררים מתחת לגיל 30.

על שמו נקראו כיכרות בזמון ובסרמסקי קרלובצי.

על שמו נקראים בתי ספר בבטאיניצה (אנ'), וליקה מושטאניצה (אנ'), נובי ביוגרד (אנ'), נובי סאד, באניה לוקה, נגוטין (אנ'), סמדרבו וערים נוספות.

כתבים נבחרים
------------

* *Kad mlidijah umreti* (כשחשבתי על מוות)
* *Tuga i opomena* (עצב ואזהרה)
* *Đački rastanak* (הפרידה מחברים לבית הספר)
* *Put* (מסע)
* *Bezimena* (חסר שם)
* *Utopljenica*
* *Osveta*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ברנקו ראדיצ'ביץ'** בוויקישיתוף
* ברנקו ראדיצ'ביץ', באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

* Branko Radičević Pesme Biografija

ביאורים
-------

הערות שוליים
------------

כוס שתייה עם דיוקן של ראדיצ'ביץ'

1. ↑  *Kulturno istorijski spomenici*.
2. ↑  Večernje novosti: *Sve adrese Branka Radičevića* (All Addresses of Branko Radičević), 26 Mar 2011
3. 1 2 3 4 5 6  "Jovan Deretic: Kratka istorija srpske knjizevnosti". *www.rastko.rs*.
4. 1 2  Bogert, Ralph (1996). "The burden of Vuk's philological reform on the lyrics of Branko Radičević". *Facta universitatis - series: Linguistics and Literature*. **1** (3): 157–168. ISSN 0354-4702.
5. ↑  "Hrvati neće Branka Radičevića". *NOVOSTI*.
6. ↑  "БРАНКОВА награда". *Народна библиотека "Илија М. Петровић" Пожаревац* (בסרבית). 2018-03-20.
7. ↑  "Trg Branka Radičevića u Sremskim Karlovcima: Pokrajinski zavod za zaštitu spomenika kulture". *www.pzzzsk.rs*.
8. ↑  "Trg Branka Radičevića Zemun, ulica i objekti na mapi". *PlanPlus.rs* (בSerbian (Latin script)).
9. ↑  "ТУГА И ОПОМЕНА | Енциклопедија Српског народног позоришта".
10. ↑  "Đački rastanak – Branko Radičević – Portalibris".

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb12509370g (data)
* GND: 118787632
* ISNI: 0000 0001 0891 6468
* LCCN: n80113215
* NKC: jo2004213393
* NTA: 071029206
* SUDOC: 066860148
* Trove: 1106734
* VIAF: 41946613
* WorldCat: lccn-n80113215

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"ברנקו ראדיצ'ביץ'"**.