recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
בית סאנדרינגהאם, נורפוק
בית סנדרינגהאם, שנת 1880 לערך
**בית סאנדרינגהאם** (באנגלית: **Sandringham House**) הוא אחוזה ששטחה כ-32 קמ"ר, השוכנת סמוך לכפר סאנדרינגהאם שבמחוז נורפוק, באנגליה. 

האחוזה נמצאת בבעלות צ'ארלס השלישי, מלך הממלכה המאוחדת שירש אותו אחרי מות אימו אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת ב-2022. בשונה מאחוזות אחרות בבעלות כתר הממלכה המאוחדת, בית סאנדרינגהאם לצד טירת בלמורל, הוא מעון פרטי של המונרך.

היסטוריה
--------

האזור בו נמצאת האחוזה היה מיושב מאז התקופה האליזבתנית. בשנת 1771 הרס האדריכל קורניש הנלי את המבנים שהיו במקום והחל לבנות את בית האחוזה. מבנה בית האחוזה הורחב במאה ה-19 ביוזמת צ'ארלס ספנסר קואופר, אשר הורה על הוספת רחבת כניסה וחממה, על-פי תכנון של האדריכל סמיואל סנדרס טאולון.

בשנת 1862 רכשה את האחוזה המלכה ויקטוריה לבקשת בנה, נסיך ויילס (לימים, המלך אדוארד השביעי), בעלות של 22,000 ליש"ט. בשנת 1865, שנתיים לאחר שעבר אדוארד להתגורר באחוזה, הורה אדוארד לאדריכל א. ג'. יומברט להרוס את מבנה האחוזה ולהקים מבנה גדול יותר, בשל היות המבנה הקיים קטן מדי לצרכיו.

המבנה שתכנן יומברט הושלם בשנת 1870 והיה בנוי בסגנון מעורב מלבנים אדומות. מבנה האחוזה אינו מרשים, אולם היה מודרני יחסית לתקופתו – והיו בו תאורת גז, מים זורמים ואף מקלחות.

חלק מבית האחוזה ניזוק בשרפה שאירעה בעת ההכנות לחגיגות יום ההולדת החמישים של אדוארד השביעי, בשנת 1891. לאחר השרפה שופץ המבנה.

המלכה אלכסנדרה, ובנה ג'ורג' החמישי מלך אנגליה, נפטרו בעת שהותם באחוזה; אלכסנדרה בשנת 1925 וג'ורג' החמישי ב-20 בינואר 1936. גם נכדה של אלכסנדרה, ג'ורג' השישי נפטר באחוזה ב-6 בפברואר 1952. מאז מותו, נהגה המלכה אליזבת השנייה להתגורר במבנה בכל יום שנה למותו של אביה, ובתקופה הסמוכה לתאריך זה, עד למותה בעת שהותה בטירת בלמורל בספטמבר 2022. משפחת המלוכה הבריטית נוהגת לחגוג את השנה האזרחית החדשה באחוזה, והמלכה אליזבת שהתה בה עד חודש פברואר מדי שנה.

בשנת 1977 נפתח המבנה לציבור, והוקם בו מוזיאון המציג את תולדות המבנה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית סאנדרינגהאם** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של בית סאנדרינגהאם
* תיאור בית סאנדרינגהאם

| ארמונות מלכותיים בבריטניה |
| --- |
| בשימוש כיום | ארמון בקינגהאם • ארמון הולירוד • ארמון וסטמינסטר • ארמון סנט ג'יימס • ארמון קנזינגטון • בית סאנדרינגהאם • בית קלרנס • הייגרואוב • טירת בלמורל • טירת הילסבורו • טירת וינדזור • פארק באגשוט • גטקום פארק |
| ארמונות היסטוריים | ארמון אלת'ם • ארמון בוליו • ארמון בומונט • ארמון בריידוול • ארמון דנפרמליין • ארמון וייטהול • ארמון לינלית'גו • ארמון נונסאץ' • ארמון פלסנטיה • ארמון סבוי • ארמון קיו • בית אוסבורן • בית המלכה • בית מרלבורו • המפטון קורט • טירת אדינבורו • טירת ביינארד • טירת בלוודיר • טירת מיי • טירת סטירלינג • מצודת לונדון • קינגס לאנגלי • הביתן המלכותי |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007291430605171
* BIBSYS: 12052471
* GND: 4607969-5
* LCCN: sh97000268
* MusicBrainz: 6395b035-0a6c-4a50-87cd-1f8e5aedb0aa
* VIAF: 248729433
* WorldCat: viaf-248729433

 |
**פלקונקולוס פרונטטוס** (שם מדעי: *Falcunculus frontatus*) היא מין של ציפור שיר אוסטרלית, השייכת למשפחה מעובי ראש, אם כי כמה חוקרים רואים בה מין במשפחה נפרדת (**Falcunculidae**). זוהי הציפור היחידה בסוגה. מצב שימורה הוא "ללא חשש", אך כמה מהתת-מינים סובלים מאוכלוסיות מפורדות וכן מהרס בתי גידולם.

ציפור זו נראית כמו שילוב של ירגזי או זהבן ואולי גם חנקן, אך למעשה קרובה יותר לעורביים ולעדניים. כמה חוקרים רואים בציפור מין במשפחה עצמאית, אך אחרים מכלילים אותה עם בני המשפחה מעובי ראש.

ישנם 3 תת-מינים של הציפור:

* *Falcunculus frontatus whitei*
* *Falcunculus frontatus leucogaster*
* *Falcunculus frontatus frontatus*

הזכר בעל גוונים צהובים עם ראש גדול בצבע לבן ובעל פסים שחורים עבים ולראשו ציצה זקורה. הנקבה קטנה יותר בצבע ירוק-זית. אורכם הממוצע 16 סנטימטרים ומשקלם עד 27 גרם. המקור של הציפורים עבה יחסית, מזכיר מבנה של מקור תוכי, מה שמאפשר לו להיזון מזחלי חרקים שונים הקבורים מתחת לענפים. בנוסף הוא יאכל חיפושיות, חגבים, עכבישים ואף גוזלים בעונת הרבייה.

הציפורים הקטנות חיות בקרבת נחלים ואזורים מיוערים או מיוערים בדלילות ברחבי אוסטרליה.

בדומה למרבית העופות הם מונוגמיים החיים עם בן זוג קבוע. זוג הציפורים מקנן על עצי אקליפטוס והנקבה תטיל 2 עד 3 ביצים הבוקעות כעבור 20 יום בערך.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פלקונקולוס פרונטטוס** בוויקישיתוף
* פלקונקולוס פרונטטוס, באתר ITIS (באנגלית)
* פלקונקולוס פרונטטוס, באתר NCBI (באנגלית)
* פלקונקולוס פרונטטוס, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  פלקונקולוס פרונטטוס באתר הרשימה האדומה של IUCN
רבי **יעקב יוסף וייס** (י"ב בניסן ה'תרע"ו, 1916 – י"ט בניסן ה'תשמ"ח, 1988) היה האדמו"ר מספינקא, משקם החצר לאחר השואה. הקים מרכזים בארצות הברית ובישראל.

ביוגרפיה
--------

נולד בעיירה ספנצה (ספינקא) לרבי ישראל חיים וייס, בן רבי יצחק אייזיק וייס, האדמו"ר ה"חקל יצחק" מספינקא. נישא למלכה, בת רבי אלתר מנחם מנדל הגר, האדמו"ר מבורשא (בן רבי פנחס מבורשא, ונכד רבי ברוך מוויז'ניץ).

בשואה נספו בני משפחתו, בהם סבו האדמו"ר ושלושת בניו, וכן רוב נכדיו. 
לאחר השואה התאחסן בבית משפחות שבשוביץ ומושקוביץ ברומניה, שהיו חסידי ספינקא לפני השואה וניצלו מן המחנות יחד איתו. נישא בשנית לפערל בת דודו רבי אביש הורוביץ מקראלי, חתן סבו רבי יצחק אייזיק.

כנצר כמעט יחיד לסבו, הוכתר על ידי שרידי החסידים לאדמו"ר מספינקא ולממשיך השושלת.

היגר לארצות הברית בשנת תש"ט, ופתח את בית מדרשו בקראון הייטס. בהמשך העתיק את חצרו לבורו פארק. הקים גם בתי מדרש בישראל, בבני ברק ובירושלים, וכן ישיבת ספינקא בבני ברק. היה מגיע לישראל לתקופות ממושכות.

דברי תורתו נלקטו ויצאו לאור בספר בשם "שיח יעקב יוסף".

משפחתו
------

גיסו (אח אשתו) היה בן דודו רבי שמואל צבי הורוביץ, מקראלי, שגם כיהן כאדמו"ר מספינקא בארצות הברית.

בניו
* רבי אביש וייס, חתן רבי נתן אייכנשטיין האדמו"ר מזידיטשויב. נפטר ממחלה בצעירותו.
* רבי נפתלי צבי וייס, האדמו"ר מספינקא בבורו פארק. חתן רבי חיים שמחה ישכר בער רובין מטומשוב.
* רבי ישראל חיים וייס, האדמו"ר מספינקא בבני ברק. חתן רבי ירחמיאל צבי יהודה רבינוביץ, האדמו"ר מביאלא פשיסחה.
* רבי מאיר אלעזר וייס, מכהן גם כאדמו"ר מספינקא בבורו פארק, ומגיע לעיתים לישראל. חתן רבי מרדכי דוד רובין מסאסרגן.
* רבי יצחק אייזיק וייס, נהרג בשנת תשמ"ד בתאונת דרכים. בניו רבי מאיר אביש ורבי אהרן ישראל חיים מכהנים כאדמו"רים מספינקא בבני ברק.

קישורים חיצוניים
----------------

* מכתב מהאדמו"ר רבי יעקב יוסף וייס האדמו"ר מספינקא, באתר Bidspirit
* רבי יעקב יוסף ווייס זצ״ל מספינקא - י״ט ניסן תשמ״ח - ובניו באתר אייוועלט (ביידיש)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007304419005171

 |
**SM U-29** הייתה צוללת דיזל-חשמלית של הצי הקיסרי הגרמני שנטלה חלק בלחימה במלחמת העולם הראשונה.

היסטוריית שירות
---------------

U-29 הושקה ב-11 באוקטובר 1913 במספנה הקיסרית בדנציג והוכנסה לשירות ב-1 באוגוסט 1914 בפיקודו של קפיטן-לויטננט וילהלם פלנגה. ב-16 בפברואר 1915 תפס קפיטן-לויטננט אוטו ודיגן את הפיקוד.

ב-10 במרץ 1915, U-29 עזבה את זיברוחה למשימתה הראשונה תחת ודיגן. היא הגיעה לאזור הפעילות שלה בים האירי ובמהלך הימים הבאים הטביעה את ספינות הקיטור הבריטיות The Headlands‏, Indian City‏, Andalusian וספינת הקיטור הצרפתית Auguste Conseil בהיקף כולל של 12,934 טון. ספינות הקיטור הבריטיות אדנוון ואטאלנטה ניזוקו קשות.

בהפלגה חזרה סביב סקוטלנד, U-29 נתקלה בצי הגדול ב-18 במרץ 1915, מזרחית לפנטלנד פירת' (בין סקוטלנד היבשתית לאיי אורקני). הצי היה בדרכו הביתה לבסיס בסקפה פלו. לאחר ירייה שהחטיאה לעבר אוניית המערכה אה"מ נפטון, הפריסקופ של הצוללת זוהה על ידי אוניית המערכה אה"מ דרדנוט. ודיגן לא הצליח לצלול לעומק בזמן. בסביבות השעה 13:40 בצהריים נגחה דרדנוט את הצוללת הגרמנית, שחרטומה עלה לזמן קצר אל פני השטח. מספר הצוללת זוהה ואז U-29 שקעה. אוטו ודיגן וכל הצוות שלו נהרגו. זו הייתה פעולת הלחימה היחידה של דרדנוט במהלך לוחמה ימית במלחמת העולם הראשונה.

הקואורדינטות הבאות נחשבות למיקום המשוער של טביעת הצוללת: 58°20′ צפון, 0°57′ מזרח.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **SM U-29** בוויקישיתוף
**מבצע פרקופ** נערך במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה בתאריכים 7 בנובמבר 1920 - 17 בנובמבר 1920 על ידי הצבא האדום נגד הצבא הלבן. כתוצאה מהמתקפה חודש המשטר הסובייטי בחצי האי קרים ושרידי הצבא הלבן פונו דרך הים לטורקיה. בהיסטוריוגרפיה הסובייטית המבצע סימן את סיום מלחמת האזרחים.

כוחות הצבא האדום
----------------

בראש החזית הדרומית הועמד מיכאיל פרונזה. ברשותו היו ארמיית הפרשים הראשונה (בפיקוד סמיון בודיוני, ארמיית הפרשים השנייה (בפיקוד פיליף מירונוב), הארמייה ה-4 (בפיקוד ולדיסלב לזרביץ'), הארמייה ה-6 (בפיקוד אבגוסט קורק) וארמייה של נסטור מאכנו (בפיקוד סמיון קרטנקי). בסך הכול רוכזו כ-146 אלף חיילים בחיל רגלים, 40 אלף פרשים, 985 תותחים. חלק פעיל בקרבות לקחו יחידות של הרובאים הלטביים שהיו יחידות עילית של הצבא האדום.

כוחות הצבא הלבן
---------------

בפיקוד פיוטר וראנגל היו כ-40 אלף חיילים וכ-213 תותחים. לצורך חיזוק ההגנה נבנה קו ביצורים שכלל ביצורים באורך של כ-11 ק"מ שסגרו כניסה יבשתית לחצי האי קרים. לצורך הגנת האזורים הפנימיים של חצי האי כ-6 אלף חיילים הועברו מהחזית.
הצבא אורגן כדלקמן:

* האוגדה הראשונה בפיקוד אלכסנדר קוטפוב
* האוגדה השנייה בפיקוד יעקב סלשצ'ב
* אוגדת דון בפיקוד פיודור אברמוב. האוגדה כללה בעיקר פרשים מקרב הקוזאקים
* אוגדת פרשים בפיקוד איוואן גאבוביץ'

מהלך הקרב
---------

תחילה מיכאיל פרונזה תכנן לתקוף לכיוון צ'ונגר, אך לאור מזג האוויר ואי-יכולת לנצל את הספינות של שייטת ים אזוב הוא שינה את כיוון המתקפה והחליט לתקוף באזור מצר פרקופ.

בליל 8 בנובמבר יחידות של הארמייה ה-6 החלו בחציית המכשול המימי תוך מסע רגלי במים רדודים וקרים באורך של כ-8 ק"מ. לאור יום 8 בנובמבר הם כבשו שטחים ביבשה. במקביל, החלה מתקפה חזיתית על קו הביצורים. מתקפה זו לא הניבה תוצאות. למחרת, ב 9 בנובמבר, עברו יחידות פרשים בהיקף של כ-7 אלף פרשים את המכשול במים הרדודים ונתנו תגבורת משמעותית לכוחות חיל הרגלים שכבר רוכזו ביבשה. במהלך היום הצבא האדום הצליח לפרוץ את קו הביצורים הראשון והתקרב לקו הביצורים השני. במהלך מספר ימים נערכו קרבות בקו הביצורים השני ובסופו של דבר גם הוא נפרץ למרות התנגדות חזקה של כוחות הצבא הלבן אך לצבא האדום הייתה עדיפות מספרית ברורה ויכולת להביא יחידות חדשות לשדה המערכה. ב-13 בנובמבר 1920 נכנסו יחידות הצבא האדום לסימפרופול הנמצאת במרכז חצי האי. עד ל-17 בנובמבר נכבשו ערי הנמל והמאבק המזוין הסתיים.

פינוי הצבא הלבן
---------------

אוניות הצבא הלבן בעזיבת חצי האי קרים
לאחר פריצת קווי הביצורים בצפון חצי האי החל פינוי הצבא והאוכלוסייה האזרחית בחצי האי. בסך הכול פונו כ-146 אלף אנשים מהם עשרות אלפי חיילים וקצינים של הצבא הלבן ואזרחים רבים. השייטת שעזבה כללה 126 אוניות והגיעה לאיסטנבול.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מבצע פרקופ** בוויקישיתוף
* תיאור מפורט של המערכה בקרים (ברוסית).
**עיוורון קשבי** הוא התופעה הקוגניטיבית של אי תפיסת עצמים נראים בהיעדר הפניית קשב עבורם. תופעה זו היא סוג של עיוורון קוגניטיבי, בדומה לעיוורון לשינויים.

מחקרים המדגימים את העיוורון הקשבי
---------------------------------

מחקר ראשון בתחום הראה כי הפניית קשב לגירוי ויזואלי אחד עשוי לגרום לגירוי שני לא להיתפס כלל, על אף שהוא נמצא במרכז שדה הראייה
. המסקנה שהסיקו אותם חוקרים היא ש**אין תפיסה ללא קשב**.

תופעת העדר תפיסה בהיעדר קשב תוארה במחקרים נוספים. באחד המחקרים הבולטים הוצג בפני נבדקים סרטון וידאו ובו שתי קבוצות של ילדים מתמסרות בשני כדורים. הנבדקים התבקשו לעקוב אחר מספר המסירות באחת הקבוצות. לאחר הצפייה נשאלו הנבדקים האם שמו לב למשהו יוצא דופן בסרטון. כ-50% מהנבדקים לא שמו לב לאדם לבוש בתחפושת גורילה שחצה באיטיות את המסך.

תפיסה ללא קשב
-------------

בשנת 1997 הוכח כי יכולה להתרחש תפיסה ללא קשב. החוקרים חשפו נבדקים לגירויים ללא הפניית קשב (ברקע של מטלה אחרת), ואף על פי שהנבדקים דיווחו שלא הבחינו בהם, נמצא שהגירויים השפיעו על תשובותיהם במטלה מאוחרת יותר (הנבדקים התבקשו לשפוט מבין שני קווים איזה קו יותר ארוך. הגירויים אליהם 'לא שמו לב' הכילו רמז ויזואלי). הנבדקים בניסוי דיווחו שהם הימרו על התשובות, אך בפועל ביצועם היה טוב בהרבה מניחוש. כלומר, המערכת הקוגניטיבית ידעה לתפוס ולעבד את הגירוי ולהגיב בהתאם, אף על פי שלתהליך לא ניתן קשב ושהוא לא נכנס למודעות.
מניסוי זה מתבקשת פרפרזה על מסקנת המחקר המוקדמת יותר - **אין תפיסה מודעת ללא קשב**.

עיוורון קשבי בחיי היום יום
--------------------------

אף על פי שעיוורון קשבי ניכר בתפיסתנו בכל עת, אנו מודעים אליו רק במקרים בהם יש השלכות לכך שלא תפסנו עצמים שהיינו 'אמורים לראות'. דוגמה מצערת היא הקושי של נהגים להבחין בכלי רכב דו-גלגליים. כיוון שרוב הנהגים מכוונים קשבית להבחנה במכוניות, קיימת נטייה שלא להבחין ברוכבי האופנוע והאופניים, מה שגורם לפגיעותם על הכביש.

ראו גם
------

* הפרעת קשב, ריכוז והיפראקטיביות
* מצמוץ קשבי
* קשיי קשב

קישורים חיצוניים
----------------

* נועה לימונה, חושבים שאתם רואים הכל? תחשבו שוב, באתר הארץ, 29 בפברואר 2012
* אמיר חרש, איך מפספסים גורילה, מתוך גליליאו

הערות שוליים
------------

1. ↑  A. Mack et al. "Perceptual organization and attention", **Cognitive Psychology**, Oct. 24 (4)1992 pp. 475-501
2. ↑  visual cognition lab, University of Illinois
3. ↑  Daniel J Simons & Christopher F Chabris, "Gorillas in our midst: sustaining inattentional blindness for dynamic events", **Perception** 28, 1999, pp. 1059-1074.
4. ↑  Cathlene M Moore & Howard Egeth, "Perception Without Attention: Evidence of Grouping Under Conditions of Inattention", **Journal of Experimental Psycology: Human Perception and Performance**, 23 (2), 1997, pp. 339-352
**למי שייכת הארץ הזאת?** הוא ספרו של פרופ' נסים דנה, ועניינו עיון מחודש בקוראן ובמקורות אסלאמיים קלאסיים נוספים על עם ישראל, תורתו וזיקתו לירושלים וארץ הקודש. הספר יצא בהוצאת אוניברסיטת אריאל ומוסד ביאליק בשנת 2013.

הספר מסתמך על מקורות קלאסיים בלבד, כגון הקוראן, החדית'ים, התפסירים וגדולי מפרשיהם. מחקרו של פרופ' דנה במקורות אלה שולל את פרשנותם של כהני דת מוסלמים מסוימים הרותמים במאה השנים האחרונות את הקוראן לכפור "באשר לזכות כלשהי של היהודים על הארץ", כפירה, שפעמים רבות במסגרת הניסיון לייצר שיח פלסטיני חדש, גולשת לאנטישמיות מוסלמית, ענף של האנטישמיות בעולם הערבי.

המחבר יליד דמשק. סבו, יוסף דנא, היה בן לשושלת רבנים בעיר ואב בית דין הקהילה, ומאוחר יותר ראש קהילת יהודי סוריה והלבנון בחיפה. נסים דנה הקדיש את הספר לזכר אחיו דוד, שהיה בין 11 הנרצחים היהודים בידי פורעים ערבים בטבח בית הכנסת אלמנשה בדמשק בשנת 1949.

הספר ראה אור גם בשפה האנגלית, בשם The Struggle for Jerusalem and the Holy Land, ותורגם לערבית.

עיקרי הציטוטים מן הקוראן
------------------------

במרכז הספר ניצבים הציטוטים הקובעים את עמדת הקוראן כלפי זכותו הבלעדית של עם ישראל על ארץ ישראל:

* אללה הוריש דווקא לבני ישראל את "הזכות הבלעדית על ארץ הקודש".

> 
> "מבקשים אנו (מאללה) להעניק חסד לאלה אשר נרדפו בארץ ישראל (בני ישראל) ולעשותם מנהיגים ויורשים ולהושיבם בארץ, ולהראות לפרעה ולהמן ולצבאותיהם את כל אשר חששו מפניו"
> 
> 
> 
> 

* זכותם וחובתם של בני ישראל לרשת את הארץ.

> 
> "אמר משה לבני עמו, בני עמי, זיכרו את הטוב שהעניק לכם אללה בהקימו בכם נביאים ובעשותו אתכם מלכים ובנותנו לכם את אשר לא נתן לאיש משוכני עולמים. בני עמי, הכנסו אל הארץ הקדושה אשר כתב אללה לכם, ואל תיסוגו לאחור פן תאבדו"
> 
> 
> 
> 

* ירושלים מובטחת ליהודים.

מוסיף דנה וקובע שהזיהוי העצמי של הפלסטינים עם הכנענים הוא בבחינת גול עצמי כי על פי האסלאם עצמו בני ישראל נצטוו על ידי אללה לכבוש את הארץ מידיהם של העמים שטמאו אותה - הכנענים, היבוסים והענקים. זאת ועוד, "אין שום אזכור בקוראן המוריש את הארץ למוסלמים לערבים לפלסטינים או לכל אומה אחרת שאינה עם ישראל".

קישורים חיצוניים
----------------

* דף הספר בהוצאת אוניברסיטת אריאל
* נסיה שמר, ביקורת ספר: למי שייכת הארץ הזאת, נסים דנה, באתר "מידה", 18 באפריל 2014
* נסים דנה בראיון אצל לונדון וקירשנבאום, סרטון באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. 1 2  נסים דנה, **למי שייכת הארץ הזאת?**, הוצאת אוניברסיטת אריאל ומוסד ביאליק, 2013, עמ' 13
2. ↑  Nissim Dana, **The Struggle for Jerusalem and the Holy Land**, U.S.A.: Academic Studies Press, 2013
3. ↑  נסים דנה, **למי שייכת הארץ הזאת?**, עמ' 194
4. ↑  נדב שרגאי, הקוראן: ארץ ישראל - ליהודים, באתר ישראל היום, 6 במרץ 2015
**אגם היערות** (באנגלית: **Lake of the Woods**, בצרפתית: **lac des Bois**) הוא אגם בפרובינציות אונטריו ומניטובה שבקנדה וכן במדינת מינסוטה שבארצות הברית. במינסוטה, האגם מפריד חלק יבשתי של המדינה שמכונה הזווית הצפון-מערבית מיתר ארצות הברית. באזור זה נמצאת העיירה אנג'ל, שעל מנת להגיע אליה יש לעבור דרך קנדה או לחצות את האגם. זהו גם האזור הצפוני ביותר ברצף 48 המדינות של ארצות הברית (ללא אלסקה והוואי).

לאגם היערות מתנקזים הנהר הגשום, אגם שואל, אגם קאקאגי ומספר נהרות קטנים יותר. האגם עצמו מתנקז לנהר ויניפג.

גובה האגם הוא 322 מטר מעל פני הים, אורכו 110 קילומטר, רוחבו 95 קילומטר ושטחו 4,350 קילומטר רבוע. עומקו המרבי הוא 64 מטר, ויש בו 14,552 איים. האגם הוא ימת המים המתוקים השישית בגודלה בארצות הברית אחרי חמש הימות הגדולות.

מקור שמו של האגם הוא בחזותו המיוערת.

Piping Plover
האיים באגם מהווים בתי גידול ל-Piping Plover, ציפור ממשפחת החופמיים וכן למספר גדול של שקנאים אמריקניים. עד ראשית המאה ה-20 הם סיפקו מחסה גם לתת-מין של אייל הצפון. כמו כן, ישנם גם מאות זוגות של עיטם לבן-ראש שמקננים באיים שבאגם.

שלטון
-----

בניית סכרים בשקעי האגם בשלהי המאה ה-19 הביאה לחששות מפני מפלסי מים קיצוניים בתחילת המאה ה-20. בתגובה, הקימו ממשלות קנדה וארצות הברית את הוועדה המשותפת הבינלאומית (IJC) ב-1912. בשנת 1917 המליצה הוועדה על הקמת ועדי בקרה וכן על התנאים בהם ינוהל האגם. הראשון בסדרת הוועדים הוקם בשנת 1919. בשנת 1922 נחתם ההסכם המשולש קנדה-אונטריו-מניטובה. בתחילה, רק קנדה ואונטריו מינו חברי הנהלה מאחר שבאותה עת משאבי הטבע במניטובה נוהלו על ידי קנדה.

בעקבות המלצות ה-IJC הדיונים בין ממשלות קנדה וארצות הברית הביאו לוועידת הפרוטוקול ארצות הברית-קנדה ב-1925 בנוגע לאגם היערות. האמנה שנחתמה קבעה את טווח מפלס המים באגם וכן את אופן הניהול הכללי שלו. עוד סוכם כי בכל מקרה בו לא תהיה הסכמה בין קנדה לארצות הברית, הנושא יועבר להחלטת IJC.

איי האגם
--------

### חצי האי אולנאו

האזור היבשתי הגדול ביותר באגם הוא חצי האי אולנאו. הוא מחובר ליבשה באמצעות רצועת אדמה צרה בפינתו הדרום-מזרחית, אך תעלה שנחצבה ברצועה זו הפכה את אולנאו לאי למשך מספר שנים, עד שמולאה באדמה. שטחו של האי כ-32 קילומטר ורוחבו 16 קילומטר. ממוקמים בו מעל שמונים אגמים, הגדול שבהם הוא אגם החץ, בתוכו נמצאים 13 איים.

חצי האי אולנאו נקרא על שמו של האב ז'אן-פייר אולנאו, כומר צרפתי קתולי שנהרג על ידי הילידים באמריקה ב-8 ביוני 1736 באגם.

### איים נוספים

* האי הגדול
* אי ביגסבי
* אי הסבך
* אי הקפלה
* אי הדגל
* גארדן איילנד
* אי האלון הקטן
* האי של מגנוסון
* האי המפוצל
* אי אוק

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אגם היערות** בוויקישיתוף
* Lake of the Woods Minnesota
* אגם היערות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑   https://archive.org/details/bub\_gb\_9V1IAAAAMAAJ/mode/2up, בארכיון האינטרנט

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007535735105171
* GND: 4385885-5
* LCCN: n98032604
* NARA: 10038674
* VIAF: 157284006
* WorldCat (עם VIAF): 157284006

 |
**גי רו** (בצרפתית: **Guy Roux**; נולד ב-18 באוקטובר 1938 בקולמר, צרפת) הוא מאמן ושחקן כדורגל לשעבר שידוע בזכות התקופה הארוכה בה אימן את אוסר - 44 שנים ובזכות הצלחתו בהובלת הקבוצה הצנועה והחובבנית לאחת הבולטות בצרפת ובעולם כולו.

ביוגרפיה
--------

רו שיחק באוסר מ-1952 וב-1961 מונה למאמן-שחקן כאשר הקבוצה הייתה בליגה השלישית בצרפת. רו הוביל אותה לגמר הגביע הצרפתי ב-1979 ולעלייה לליגת העל הצרפתית בכדורגל ב-1980. ההצלחה נמשכה כשהקבוצה זכתה באליפות בעונת 1995/1996 וזכתה בגביע הצרפתי ארבע פעמים.  

בזירה הארופית זכתה אוסר בגביע האינטרטוטו ב-1997 והגיעה לחצי גמר גביע אופ"א ב-1993.

רו נודע בכישרונו למצוא שחקנים צעירים בעלי פוטנציאל ולהפוך אותם לכוכבים גדולים שנמכרו לקבוצות גדולות באירופה ושיחקו בנבחרת צרפת, כדוגמת אריק קאנטונה, לורן בלאן, ג'יבריל סיסה ופיליפ מקסס.

ב-1999 זכה רו בתואר אביר בלגיון הכבוד, אותו קיבל מידי נשיא צרפת ז'אק שיראק וב-2008 קודם לדרגת קצין במסדר.

ב-2000 הוענק לרו פרס נשיא אופ"א על תרומתו לכדורגל באירופה.

לאחר 44 שנות אימון, הוא פרש ביוני 2005 והוחלף על ידי ז'אק סנטיני. הוא חזר מהפרישה לזמן קצר כאשר ביוני 2007 חתם על חוזה אימון לשנתיים בקבוצת לאנס. לאחר חודשיים, באוגוסט 2007 הוא התפטר לאחר ארבעה משחקים בלבד ללא ניצחון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גי רו** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt

הערות שוליים
------------

1. ↑  אחרי 44 שנה: גי רו עוזב את אוקזר, באתר ynet
2. ↑  הידיעה בעיתון "לה דפש דה מידי" הצרפתי (בצרפתית)
3. ↑  גי רו התפטר: ללאנס מגיע מאמן צעיר יותר, באתר nrg

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb12943058v (data)
* GND: 1161480552
* ISNI: 0000 0000 7247 6340
* LCCN: n96001681
* MusicBrainz: 22b22846-1e60-4e92-a102-8a0ff88a10fd
* RERO: 02-A012501391
* SUDOC: 031960944
* VIAF: 5062526
* WorldCat: lccn-n96001681

 |
**קוֹסְטִינְבְּרוֹד** (בבולגרית: **Костинброд**) היא עיר במערב בולגריה בשטח מחוז סופיה, השוכנת 15 קילומטרים מהבירה סופיה ושניים מיובליו של הנהר איסקר חולפים דרכה.

היסטוריה
--------

לפי המסורת הבולגרית, בתקופת האימפריה הבולגרית השנייה הקים נווד בשם קוסטה פונדק דרכים אשר מסביבו התפתח בהדרגה כפר. הכפר מתועד לראשונה בכתובים בתקופת איוון אלכסנדר, קיסר בולגריה. במחצית השנייה של המאה ה-14 נכבש השטח על ידי צבא האימפריה העות'מאנית. במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) נכבש הכפר על ידי צבא האימפריה הרוסית ובהמשך הפך חלק מנסיכות בולגריה, מתוקף סיכומי קונגרס ברלין. לאחר מלחמת העולם השנייה החליט השלטון הקומוניסטי לאחד מספר כפרים ובכלל זה קוסטינברוד לכדי עיר.

כלכלה
-----

בעידן הקומוניסטי של בולגריה התבססה כלכלת העיר על גידול בקר ולולים. בעיר הוקם מפעל לעיבוד בשר עוף. לאחר קריסת השלטון הקומוניסטי התחולל משבר כלכלי חריף במדינה שלא פסח גם על קוסטינברוד ומפעלי המזון נסגרו. בראשית המאה ה-21 הוקם בעיר מפעל של חברת קוקה-קולה המספק מקומות עבודה לתושביה. ב-2010 היה אחוז האבטלה בקוסטינברוד נמוך מהממוצע הארצי הבולגרי. העיר מצויה בצומת עורקי התחבורה 4 ו-10 של נתיבי התעבורה הפאן-אירופיים.

דמוגרפיה
--------

אוכלוסיית קוסטינברוד מצויה במגמת קיטון בשל שיעור תמותה העולה על שיעור הילודה ובשל שיעור הגירה שלילי, בעיקר הגירת עבודה. עם זאת שיעור הגירת העבודה התמתן לאחר הקמת מפעל קוקה קולה בעיר. בין 2007 ל-2010 קטנה אוכלוסיית העיר בשיעור של 21 אחוזים. מרבית תושבי העיר הם ממוצא בולגרי המחזיקים בדת הנוצרית אורתודוקסית ומיעוטם ממוצא טורקי והם מוסלמים סונים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **העיר קוסטינברוד** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קוסטינברוד
* קוסטינברוד, ברשת החברתית פייסבוק

* קוסטינברוד, סרטונים בערוץ היוטיוב

| **רשויות מקומיות וערי מחוז סופיה שבבולגריה** |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| בוטבגרד • אטרופולה • איחטימן • זלאטיצה • קופריבשטיצה • סמוקוב • אנטון • בּוֹז'וּרִישְטֶה • צ'וודר • צ'לופץ' • דולנה בניה • דרגומאן • אלין פלין • גודץ' • גורנה מאלינה • קוסטנץ • קוסטינברוד • מירקובו • פירדור • פראבץ • סליבניצה • סבוגה | מחוז סופיה |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007564295805171
* LCCN: n80159887
* NKC: ge570446
* WorldCat (עם LCCN): n80-159887

 |
הדגמה ויזואלית לתורה ארגודית
**תורת ארגודית** (אנגלית: Ergodic Theory) היא תאוריה מתמטית בתחום של אנליזה ובפרט בתחום של אנליזה מודרנית ושל סטטיסטיקה ותורת הכאוס אשר מנסה לתת כלים ומדדים עבור "התנהגויות ארוכות טווח" של מערכת ידועה (דיטרמיניסטית) תחת אילוצים מתמטים שונים. בפרט בתורה הארגודית נחקרים תחומים כמו אנטרופיה, תוחלת, מרחבים משמרי מידה וכו'. כיום משתמשים בתורה ארגודית לחקר סטוכוסטי של תהליכים מתמטים ומדעיים למיניהם.

הגדרה
-----

נאמר כי {\displaystyle {\mathfrak {K}}=(X,{\mathcal {B}},\mu ,T)} מרחב משמר מידה היא *ארגודית* אם לכל {\displaystyle A\in {\mathcal {B}}} אינווריאנטית (שמור) תחת T ({\displaystyle T^{-1}A=A}) מתקיים {\displaystyle \mu (A)\in \{0,1\}}

כלומר באופן מילולי, מרחב משמר מידה היא ארגודית אם כל קבוצה שלא משתנה תחת T היא זניחה (בתרגום חופשי אינה מהותית) או ממידה 1 (בעלת גודל ולעיתים כל המרחב).

אפיונים שקולים לארגודיות
------------------------

ישנם מכלול של אפיונים לכך שמרחב משמר מידה הוא ארגודית, בפרט נציג כאן חמישה אפיונים חשובים אשר מהם ניתן להסיק את השאר ומסקנות חשובות מהם

*טענה* יהי {\displaystyle {\mathfrak {K}}=(X,{\mathcal {B}},\mu ,T)} מרחב משמר מידה אזי התנאים הבאים שקולים:

1. {\displaystyle {\mathfrak {K}}} היא ארגודית
2. לכל {\displaystyle A,B\in {\mathcal {B}}} אם {\displaystyle \mu (B\bigtriangleup T^{-1}B)=0} אזי{\displaystyle \mu (B)\in \{0,1\}} כאשר הסימון {\displaystyle \bigtriangleup } מסמן הפרש סימטרי בין A ל-B
3. לכל {\displaystyle B\in {\mathcal {B}}} אם {\displaystyle \mu (B)>0} אזי {\displaystyle \mu (\bigcup \_{n\geq 0}T^{-n}B)=1} כאשר {\displaystyle T^{k}} מסמן את פעולת ההרכבה k פעמים
4. לכל {\displaystyle A,B\in {\mathcal {B}}} אם {\displaystyle \mu (B)>0}, {\displaystyle \mu (A)>0} אז לכל {\displaystyle N\in \mathbb {N} } מתקיים {\displaystyle \mu (A\cap T^{-N}B)>0}
5. לכל {\displaystyle f:X\rightarrow \mathbb {C} } שזו מדידה שהיא T-אינבריאנטית (שמורה) μ-כמעט תמיד (כלומר {\displaystyle f\circ T=f} μ-כ"ת) היא בהכרח קבועה μ-כ"ת

ישנם אפיונים נוספים למש"מ ולהיותו ארגודית אך אלו דורשים מסקנות וטענות נוספות

קישורים חיצוניים
----------------

* סיכום, האוניברסיטה העברית
* התורה הארגודית, באתר MathWorld (באנגלית)   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**
**ליפוט הירש** מִאֶרְמֵנֶש כתואר אצולה (בהונגרית: **Hirsch Lipót**; פשט, 4 במרץ 1841 – בודפשט, 2 בפברואר 1920) היה מומחה לדפוס, מנהל ומנכ"ל בית דפוס ומו"ל, נשיא אגודה, מראשי תנועת פרדיננד לסל (Lassallism)(אנ') ההונגרית.

ביוגרפיה
--------

ליפוט הירש נולד במשפחה יהודית. אביו היה יצרן ובעל מפעל לטבק, אך עסקיו פשטו את הרגל. ליפוט רצה להיות פסל, אבל שינה קריירה: הוא למד דפוס בבית הדפוס של אמיל מולר (פסטר לויד), ואחר כך התחיל לעבוד כפועל דפוס בבירת הונגריה והצטרף לתנועת הפועלים. מאוחר יותר נסע לסיור לימודים באוסטריה שם הכיר את הלסליזם, כלומר את תורתו של הסוציאליסט היהודי-גרמני פרדיננד לסל. לאחר חזרתו להונגריה הצטרף לתנועת המדפיסים, לקח חלק בארגון פועלי הדפוס כאיגוד מקצועי ובהקמת אגודת סיוע וחינוך עצמי לחברי האיגוד וכן עמד בראש תנועת הדפוס. הוא התחיל לעבוד בבית הדפוס של העיתון פסטר לויד ובשנת 1868 הפך למנהל הדפוס של התאגיד. ב-1868 ובשנה שלאחר מכן כיהן גם כנשיא הסתדרות העובדים הכללית בהונגריה ובאותה שנה הגיש עתירה לקבלת זכות בחירה כללית לפועלים. בשנה שלאחר מכן נמנע מהנהגת ארגון העובדים ולא עסק עוד בתנועה. ב-1873 מונה למנכ"ל בית הדפוס ומו"ל פרנקלין (Franklin Irodalmi és Nyomdai Rt - בשפה המקובלת, נקראה לעיתים קרובות חברת פרנקלין שהייתה אחת מהוצאות הספרים ובתי הדפוס ההונגריים הגדולים ביותר). הוא היה המנכ"ל משנת 1894 ועד פרישתו ב-1912. באותה השנה זכה בתואר אצולה הונגרית ממלך הונגריה, פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה (כמו "אביר" או Sir בבריטניה) עם תוספת לשמו "ארמנשי" (Örményesi).

משפחתו
------

* רעייתו הייתה רוז'ה שוורץ.

* בתם הגדולה הייתה קורנליה הירש (לימים ראדו) שנישאה לסופר ועיתונאי שמואל ראדו (מקודם שלמה רוטפלד).
* מרגיט הירש
* אדן הירש

ליפוט הירש הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.

ראו גם
------

* Gulyás Pál: *Magyar írók élete és munkái – új sorozat I–XIX.* Budapest: Magyar Könyvtárosok és Levéltárosok Egyesülete. 1939–1944. 1990–2002, a VII. kötettől (1990–) sajtó alá rendezte: Viczián János
* Révai nagy lexikona. Bp. Révai, 1911-.
* Révai Új Lexikona. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd, Babits, 1996-.
* Új magyar életrajzi lexikon. Főszerk. Markó László. Bp. Magyar Könyvklub.

לקריאה נוספת
------------

* Magyar életrajzi lexikon (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1967)
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. ליפוט הירש
* הלקסיקון הגדול של פאלאס, אנציקלופדיה של כל הידע. Pallas-Révai
* עיתון יום ראשון - 45 שנה מס' 50 (11 בדצמבר 1898 )
**יוסף אבן-אודם** (23 ביולי 1907 – 27 ביולי 1962) היה רופא המושבה הרצליה ומנהל המרפאה העירונית שלה, מיום היותה לעיר. בלשן וחוקר.

קורות חייו
----------

יוסף אבן-אודם (רובינשטיין) נולד בעיירה שאקי (sakiai) שבליטא, ב-23 ביולי 1907 (י"ב אב תרס"ז), לאסתר רובינשטיין ולסנטור הרב יצחק רובינשטיין (הרב הראשי בווילנה, וחבר הסנאט הפולני).

קיבל חינוך מסורתי בחיידר ובישיבות. למד רפואה באוניברסיטה וקיבל תואר דוקטור לרפואה.

עסק בפעילות ציבורית פוליטית-תרבותית בווילנה. היה מזכיר הוועד המנהל של הספרייה היהודית המפורסמת ספריית שטראשון.

עלה לארץ ישראל בשנת 1933, ולפי המלצת נחום סוקולוב קיבל עבודה בקופת חולים עממית ביבנאל, כפר תבור ומנחמיה. לאחר שנתיים-שלוש התיישב בהרצליה. שימש כרופא המושבה במשך עשרים וחמש שנה, ומעת היותה לעיר שימש כמנהל המרפאה העירונית.

כתב מאמרים מדעיים-בלשניים רבים ב"הרפואה", ב"השדה" ועוד. פעל בחקירותיו הבלשניות וחידושיו הלשוניים להכנסת מילים לשפה העברית, בעיקר מילים בתחום הרפואה, כמו "רחם". המילים "יוקרה" ו"אגורה" הן פרי מוחו של אבן-אודם.

בינואר 1962 העניקה עיריית הרצליה את הפרס הספרותי והמדעי הראשון והגדול שלה מעת הקמתה, סכום של 1,000 לירות ישראליות ליוסף אבן-אודם. הפרס הוענק על בלשנותו וספריו החשובים, וכן לציון 25 שנה לשירותו כרופא המושבה, ומנהל המרפאה העירונית בהרצליה מהיותה לעיר.

נפטר ב-27 ביולי 1962 (כ"ה בתמוז תשכ"ב), ונקבר בהרצליה.

על שמו נקרא רחוב אבן אודם בהרצליה.

בתו, אסתר גולדנברג, הייתה חברת האקדמיה ללשון העברית ואשתו של חתן פרס ישראל גדעון גולדנברג.

ספריו
-----

* "כתיב עברי חדש" (וילנה-תל אביב, 1933);
* "על שפת לשון" (1950);
* "לשון לימודים", ספר היסוד למונחי רפואה ומדעי הטבע בעשרה כרכים;
* "ילקוט קצר", ליקוט וקיצור ערכים שימושיים מתוך הספר "לשון לימודים";
* "בשוט לשון, (הרצליה, 1959), דין ודברים בענייני הלשון הרפואית העברית.
* "מילון רפואי חדש", יצא לאור על ידי הוצאת ר. מס, בשנת 1988, מכיל 714 עמודים

לקריאה נוספת
------------

* דוד תדהר (עורך), "יוסף אבן-אודם", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ז (1956), עמ' 2866
* י. רותם, הרפואה, כרך ג', 1963, עמוד 92

קישורים חיצוניים
----------------

* יוסף אבן-אודם, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה"
* הספרים של יוסף אבן-אודם, באתר "סימניה"
* יוסף אבן אודם (1907-1962), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  "רופאיה של ארץ ישראל 1948-1799", נסים לוי, יעל לוי, הוצאת איתי בחור מהדורה שנייה, מרץ 2012, עמוד 81
2. ↑  ד"ר מרדכי הלפרין, על משמעות המושג "רחם" בלשון חז"ל ו"אוטם רחם" בלשון הפוסקים, באתר מכון שלזינגר לחקר הרפואה
3. ↑  יוסף אבן-אודם באתר GRAVEZ
4. ↑  אסתר גולדנברג זכרה לברכה, באתר האקדמיה ללשון העברית, 24 ביולי 2022

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007304315405171
* BnF: cb10133854t (data)
* GND: 1141832003
* ISNI: 0000 0000 7152 1744
* LCCN: nr93018148
* NTA: 173622410
* SUDOC: 236461362
* VIAF: 54020159
* WorldCat: lccn-nr93018148

 |
**ציון ואחיו** הוא סרט דרמה ישראלי משנת 2009 שנכתב ובוים על ידי ערן מירב, עם עופר חיון, ראובן בדלוב, רונית אלקבץ וצחי גראד בתפקידים הראשיים.

הסרט מתאר משפחה לא מתפקדת בשכונה בדרגה סוציו אקונומית נמוכה בקריית ים, אם גרושה שגרה עם שני בניה הבעייתיים ביחד עם בן זוג שעוזר לה כלכלית אך לא מסתדר עם הילדים.

הסרט היה מועמד לפרס הסרט הזר הטוב ביותר בפסטיבל סאנדנס 2009 וזכה בפרס התסריט ומועמד לפרס הגדול בפסטיבל גנט 2009.

זכה בפרס הסרט הישראלי הטוב ביותר בפסטיבל קולנוע דרום והוקרן בפסטיבל הסרטים חיפה ובפסטיבלים רבים נוספים.

תקציר העלילה
------------

אילנה (רונית אלקבץ) היא אם גרושה המגדלת את בניה, מאיר בן ה-17 (עופר חיון) וציון בן ה-14 (ראובן בדלוב). איתם גר בדירה גם בן זוגה אלי (צחי גראד), בעל מכון לשטיפת מכוניות התומך בה כלכלית. אב המשפחה לא עוזר והקשר אתו הוא באמצעות שיחות עם מאיר בטלפון ציבורי.

מאיר הוא נער אלים המבלה את רוב זמנו עם חבריו האלימים ומתייחס בזלזול ובאלימות לחברתו מישל (ליה ליין) שגרה בשכונה עם סבתה. הוא גם מתעב את אלי למרות שזה מנסה לעזור לו ומעסיק אותו בשטיפת מכוניות במכון שלו.

ציון ומאיר נמצאים ביחד ורבים כמעט כל הזמן. נעלי הספורט של ציון נגנבו כשהתרחץ בים וכעבור זמן הוא מגלה אותם על נער אתיופי בשם סולומון (מאיר סמו). סולומון מסרב להשיב את הנעליים וציון מגייס את מאיר לשם כך. מאיר תוקף קשות את הנער האתיופי שלבסוף בורח ונדרס על ידי רכבת דוהרת.

מישל עוזבת את מאיר וכאשר הוא מגלה אותה עם ציון הוא מאיים עליה ברצח.

אביו של סולומון (מאיר דסה) שואל את התלמידים אם ראו את בנו וציון לא עונה. מאיר מאיים עליו שלא יגלה דבר. הריב בין מאיר לאלי גובר, מאיר מחבל במכוניתו של אלי והם מכים אחד את השני. אלי עוזב את הבית אבל חוזר לבקשתו של ציון. אילנה ואלי מחליטים לשלוח את ציון לפנימייה עד שאלי יסיים את בניית הדירה שלו על הכרמל. ציון אורז את חפציו אבל אז מגיע מאיר והם מתחילים לריב. מאיר רודף אחרי ציון, משיג אותו ליד פסי הרכבת ומתחיל לחנוק אותו עד שהוא שומע את הרכבת מגיעה והוא מרפה ממנה לאחר שנזכר במה שקרה לסולומון.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות |
| --- | --- |
| עופר חיון | מאיר |
| ראובן בדלוב | ציון |
| רונית אלקבץ | אילנה |
| צחי גראד | אלי |
| מאיר סמו | סולומון |
| מאיר דסה | דוד |
| ליה ליין | מישל |

קישורים חיצוניים
----------------

* "ציון ואחיו", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "ציון ואחיו", באתר AllMovie (באנגלית)
* "ציון ואחיו", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "ציון ואחיו", באתר ספר הקולנוע הישראלי
* "ציון ואחיו", באתר אידיבי
* "ציון ואחיו", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* "ציון ואחיו", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* קדימון לציון ואחיו, באתר יוטיוב
* מאחורי הקלעים של ציון ואחיו, באתר יוטיוב
* שיר הנושא מציון ואחיו "אם נרצה" בביצוע נטלי מרציאנו, באתר יוטיוב
* ציון ואחיו, באתר קרן רבינוביץ
**צרכים קרימינוגניים** או **גורמי סיכון דינמיים** הם גורמי סיכון שדוחפים את העבריין לפשיעה. ההתייחסות למושג "צרכים" במובן של צרכים קרימינוגניים השתרשה בעקבות מאמר רב השפעה שפורסם בשנת 1990 על ידי החוקרים אנדרוז, בונטה והוג. על פי עיקרון זה, במוקדי הטיפול בעבריינים ומטרותיו צריכים לעמוד גורמי הסיכון הדינמיים (למשל הצורך להשתייך לחבורת רחוב או לכנופיה), הן משום שגורמים אלה ניתנים לשינוי והם משום שהם מעלים את הסיכון להישנות העבירה. גורמים נוספים הם, למשל, אישיות אנטי־ סוציאלית, חברים אנטי־סוציאליים, עמדות ואמונות אנטי־ סוציאליות, שימוש בסמים, בעיות בתפקוד המשפחתי, היעדר תעסוקה, בעיות בשליטה עצמית, היעדר כישורים לפתרון בעיות, וסביבת מגורים בעייתית. כל הגורמים הללו דוחפים את האדם לפשיעה, אך ניתנים באופן פוטנציאלי לשינוי, להבדיל מגורמים סטטיים, כמו היסטוריה פלילית או היסטוריה של קורבנות להתעללות או הזנחה, שאינם ניתנים לשינוי.

אם כן, צרכים קרימינוגניים קשורים למאפיינים, לתכונות אישיות, לבעיות ולנושאים המעסיקים את האדם, ויש להם זיקה ישירה לצרכים המניעים אותו לבצע את העבירה שוב ושוב. גורמים אלה נוטים להיות יציבים לאורך זמן (משך חודשים או שנים) אך מטבע הדברים ניתנים לשינוי באמצעות טיפול מתאים, או למשל כתוצאה משינויים באורח החיים של האדם.

כאשר קרימינולוגים מנסים לקבוע את הסיבות לפשע או מעריכים מסוכנות, חלק מהניתוח בוחן את הצרכים הקרימינוגניים של העבריין. לעיתים קרובות נשאלת השאלה, "אם לעבריין היה דבר מה (משהו שהעבריין צריך וחסר), האם הוא עדיין היה מבצע את הפשע?"

טיפול
-----

מעבר לעיקרון הצורך (גורמי סיכון דינמיים), במאמרם הציעו אנדרוז, בונטה והוג שני עקרונות נוספים. הראשון הוא עיקרון הסיכון (Risk principle). על פי עיקרון זה, יש להתאים את דרגת האינטנסביות של הטיפול והשיקום לדרגת הסיכון של העבריין, קרי, עבריינים בסיכון גבוה יקבלו תוכניות אינטנסביות ואילו עבריינים בסיכון נמוך לא יוכנסו למוסדות תיקון על מנת למנוע התחברות דיפרנציאלית שלהם עם עבריינים בסיכון בינוני-גבוה. העיקרון השלישי שהוצע היה עקרון התגובתיות או ההיענות לטיפול (Responsivity principle), לפיו יש להתאים את תוכניות ההתערבות לכישורים, למוטיבציה, וליכולות הלמידה של העבריין.

אף על פי שבמהלך השנים נוספו עוד עקרונות, שלושת העקרונות (עיקרון הסיכון, הצורך, התגובתיות) נחשבים עדיין למרכזיים ביותר בטיפול בעבריינים.

ראו גם
------

* תאוריית ההתחברות הדיפרנציאלית
* התנהגות אנטי-חברתית
* עבריינות נוער
* עבריינות מין
* רצידיביזם

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6  D. A. Andrews, James Bonta, R. D. Hoge, Classification for Effective Rehabilitation: Rediscovering Psychology, **Criminal Justice and Behavior** 17, 1990-03, עמ' 19–52 doi: 10.1177/0093854890017001004
2. ↑  D. A. Andrews, James Bonta, J. Stephen Wormith, The Recent Past and Near Future of Risk and/or Need Assessment, **Crime & Delinquency** 52, 2006-01, עמ' 7–27 doi: 10.1177/0011128705281756
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה, העוסק בכדורגלן קנייתי, עם הערך "ויקטור ומבניאמה", העוסק בכדורסלן צרפתי.

**ויקטור וניאמה** (באנגלית: **Victor Mugubi Wanyama**;‏ נולד ב-25 ביוני 1991) הוא כדורגלן קנייתי המשחק בעמדת הקשר האחורי במונטריאול ובנבחרת קניה.

קריירת מועדונים
---------------

וניאמה התחיל את הקריירה שלו במחלקות נוער בקניה, ובגיל 16 עבר להלסינגבורג. בקיץ 2008 חתם בבירסחוט. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו לקראת סיום העונה. בספטמבר 2009 הורחק ל-3 משחקים ונקנס ב-100 אירו לאחר שהיה מעורב בקטטה עם מתיאס סוארז מאנדרלכט במשחק בין שתי הקבוצות. ב-11 בדצמבר 2010 הבקיע את שער הבכורה שלו נגד וסטרלו.

ב-9 ביולי 2011, וניאמה חתם בסלטיק ל-4 שנים תמורת 900 אלף פאונד, לאחר ששנה קודם לכן המהלך לא צלח, ובכך הפך לקנייתי הראשון שמשחק בליגת העל הסקוטית. ב-21 באוגוסט 2011 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בהפסד 1-0 נגד סט. ג'ונסטון. ב-29 בספטמבר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת אירופאית בתיקו 1-1 נגד אודינזה בשלב הבתים של הליגה האירופית. ב-10 בדצמבר 2011, וניאמה הבקיע את השער הראשון שלו בסלטיק בניצחון 0-1 נגד הארטס. בדצמבר 2011 זכה בתואר השחקן הצעיר של החודש.

ב-11 ביולי 2013 חתם בסאות'המפטון תמורת 12.5 מיליון פאונד. ב-17 באוגוסט 2013 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בניצחון 0-1 נגד וסט ברומיץ' אלביון.

ב-23 ביוני 2016 חתם לחמש שנים בטוטנהאם הוטספר עבור 11 מיליון אירו. ב-13 באוגוסט ערך את הופעתו הבכורה בקבוצה בתיקו 1-1 נגד אברטון. ב-20 באוגוסט הבקיע את שער הבכורה שלו במדי טוטנהאם בניצחון על קריסטל פאלאס 0-1. ב-4 בפברואר 2018 כבש וניאמה בבעיטה מהאוויר מ-30 מטר נגד ליברפול, במה שזיכה אותו בתואר שער החודש בפרמייר ליג.

ב-3 במרץ 2020 חתם לשנתיים במונטריאול מליגת ה-MLS.

קריירה בינלאומית
----------------

וניאמה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קניה במאי 2007 נגד ניגריה כאשר הוא רק בן 15. בשנת 2013 הפך לקפטן הנבחרת.

תארים
-----

סלטיק
* אליפות סקוטלנד: 2011/2012, 2012/2013
* הגביע הסקוטי: 2013

אישיים
* השחקן הצעיר של העונה בסקוטלנד: 2012/2013
* השחקן הצעיר של החודש בסקוטלנד: דצמבר 2011
* שער החודש בפרמייר ליג: פברואר 2018

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ויקטור וניאמה** בוויקישיתוף
* ויקטור וניאמה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* ויקטור וניאמה, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN
|  |
| --- |
| **ערך ללא מקורות** |
| בערך זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא עזרו לשפר את אמינות הערך באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הערך בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.אם אתם סבורים כי ניתן להסיר את התבנית, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |

**הברית הצרפתית-פולנית** הייתה ברית צבאית בין הרפובליקה הפולנית השנייה לרפובליקה הצרפתית השלישית שהתקיימה בין 1921 ל-1940. ההסכם היה אחד מאבני היסוד של מדיניות החוץ של צרפת בתקופת בין המלחמות, ויחד עם ההסכמה הלבבית היווה הסכם זה בסיס להקמת בעלות הברית במלחמת העולם השנייה.

רקע
---

במהלך יריבות שהתקיימה בין בית הבסבורג לממלכת צרפת במאה ה-16 תרה צרפת אחר בעלות ברית למזרחה של אוסטריה, וייחלה להתאחד עם פולין. ליאן השלישי סובייסקי, מלך פולין, גם הוא, הייתה השאיפה להתאחד עם צרפת כנגד האיום האוסטרי ולבוא עימם יחד בברית, אך איום חמור יותר הציבה האימפריה העות'מאנית המוסלמית העולה והמתגברת לקיומה של הנצרות, אשר הוביל לקרב וינה. במאה ה-18 חולקה פולין על ידי ממלכת רוסיה, פרוסיה ואוסטריה, אך נפוליאון ייסד מחדש מדינה פולנית בדוכסות ורשה. עלייתה של האימפריה הגרמנית במאה ה-19 היוותה עבור שתי המדינות אויב משותף חדש.

בעת המלחמה הפולנית-סובייטית הייתה צרפת התומכת העיקרית של פולין, ושלחה גדודים מיוחדים כדי לסייע להם בלחימה בזירה הפולנית. בפברואר 1920 דנו מנהיגי שתי המדינות – אלכסנדר מילרנד ויוזף פילסודסקי, בנושאי כלכלה, פוליטיקה והסכמים צבאיים.

חתימת ההסכם
-----------

הברית הצרפתית-פולנית נחתמה ב-19 בפברואר 1921, בין שר החוץ הפולני אוסטאכי ספייהה לבין ראש ממשלת צרפת אריסטיד בריאן, במהלך תקופת נוהלי המשא ומתן שהובילו לחתימת הסכם ריגה. בשורת ההסכמים חתמו שני הצדדים על מדיניות חוץ משותפת, קידום מגעים כלכליים דו-צדדיים, וסיוע הדדי במקרה של תקיפה. יומיים לאחר החתימה חתמו המדינות על הסכם צבאי סודי על התמודדות מפני תקיפה אפשרית מצד רפובליקת ויימאר ומצד ברית המועצות. ההסכם אושר עם חתימתו של הסכם כלכלי אשר נחתם ב-2 באוגוסט 1923.

שנתיים לאחר ההסכם הכלכלי הורחב ההסכם במסגרת הסכמי לוקרנו (אשר הוביל ליציבות בגרמניה ולכניסתה לחבר הלאומים ב-1926), ושתי המדינות חברו לצ'כוסלובקיה כדי לבוא עימה יחד בברית משולשת, ולהניא את הגרמנים מהשתלטות בכוח על שטחים. אולם ברית משולשת זו לא נכנסה לתוקף בכל מאודה והצ'כוסלובקים מעולם לא התאחדו באופן רשמי עם הפולנים מכיוון שלא רצו לנקוט באף צד בסכסוכים הטריטוריאליים בין גרמניה לפולין. לפיכך צרפת סירבה לתמוך בפיתוח התעשייה הפולנית ובצבא צ'כוסלובקיה, או להגדיל את הסכמי הסחר שלהם.

הברית הצרפתית-פולנית הראשונית נמשכה עד להתחמשותה של גרמניה הנאצית. תחת האיום הנאצי ההולך ומתגבר ובשאיפה להגיע להסכם שיתופי צבאי חדש, נחתם הסכם צבאי שיתופי ב-19 במאי 1939 בפריז, על ידי הגנרלים מוריס גמלאן וטדאוש קספז'יצקי. הוא אושר על ידי ממשלת צרפת ב-4 בספטמבר, לאחר פלישת גרמניה הנאצית לפולין.
**אגם מזינו** (באנגלית: **Mazinaw Lake**) נמצא ברמת אדינגטון, צפונית לקאלאדר במזרח אונטריו בקנדה. האגם הוא מקורו של נהר המיסיסיפי הקנדי. אורכו 15 ק"מ ורוחבו הממוצע מעט יותר מקילומטר אחד. עומקו הממוצע הוא 41 מטר, ובשיא עומקו הוא מגיע ל-145 מטר. עקב כך נחשב האגם לאחד האגמים העמוקים ביותר באונטריו, מלבד הימות הגדולות. אגם מזינו מחולק לחלק צפוני ולחלק דרומי על ידי מצר, כשהחלק הצפוני הוא הגדול והעמוק יותר.

הפארק המחוזי בון אקו (Bon Echo) כולל את החלק המרכזי של האגם, ובו נמצא גם המצר שבין חלקי האגם, וכן "סלע מזינו", שגובהו כ-100 מטר. על הסלע נמצאים 260 ציורי סלע קדומים.

בשפך האגם לנהר המיסיסיפי ממוקם סכר, שמטרתו לווסת את זרימת המים היוצאת מן האגם. בחורף קופאים פני האגם וניתן להחליק עליו במזחלת.

שמו של האגם נגזר משיבוש של שם אינדיאני קדום. בניב האלגונקי הוא נקרא Mazinaabikinigan-zaaga'igan, שמשמעותו הוא "אגם הדמות הצבועה". מקור השם הוא עקב ציורי הסלע שהותירו אחריהם השבטים הילידים הקדומים. ציורים אלו, החרוטים על "סלע מזינו" הנצפה מהאגם, כוללים מעל ל-260 דמויות, מהם חרוטים (פטרוגליפים), ומהם רשומים בצבע (פיקטוגרפים). אוסף זה הוא הגדול ביותר בקנדה, והוא מכיל - בין השאר - סמלים ודמויות מהמיתולוגיה האינדיאנית המקומית הקדומה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אגם מזינו** בוויקישיתוף
* פארק בון אקו שכולל את החלק המרכזי של האגם באתר יוטיוב
|  |
| --- |
| **ירדן** |
| סמל ירדן |
| ערך זה הוא חלק מסדרת**ממשל ופוליטיקה של ירדן** |
| * **מלך**
	+ עבדאללה השני
* **ראש הממשלה**
	+ עומר א-רזאז
* **פרלמנט**
	+ הסנאט
	+ בית הנבחרים
* **מפלגות בירדן**
* **מערכת המשפט**
	+ בית המשפט החוקתי של ירדן
	+ בית המשפט העליון של ירדן
* **מחוזות ירדן**
* **נפות ירדן**
 |

**בית המשפט העליון של ירדן** (בערבית: محكمة التمييــــــــز) הוא בית משפט עליון של הממלכה ההאשמית הירדנית. בית המשפט הוא משמש כערכאה עליונה לערעורים וכבית דין גבוה לצדק.

היסטוריה
--------

בעת הקמת אמירות עבר הירדן ב-1921 מינה עבדאללה הראשון, מלך ירדן את מוחמד אל-ח'דר אל-שנקתי לשופט ראשי במערכת המשפט, שהתבסס כולה על הדין השרעי.

בהמשך פוצלו מערכות המשפט החילוניות ובית הדין השרעי הוגבל לשיפוט בענייני מעמד אישי בלבד.

בחוקת ירדן מ-1952 נקבע מדרג בן ארבעה ערכאות: בתי משפט שלום, בתי משפט מחוזיים, בתי משפט לערעורים (בירושלים ובעמאן) ובית המשפט העליון.

בעקבות כיבוש יהודה ושומרון בידי ישראל במלחמת ששת הימים ב-1967, ניתק הקשר בין מערכת המשפט שממערב לירדן למערכת המשפט הירדנית, ובית המשפט לא שימש יותר כערכאה עליונה על בתי המשפט שביהודה ושומרון.

ב-1998 פסק בית המשפט כי בכוחו לבחון את חוקיותם של חוקים והתאמתם לחוקה הירדנית, גם ללא פניית הממשלה הירדנית. למרות שהפסיקה כובדה בידי ממשלת ירדן, העימות גרם להתפטרות נשיא בית המשפט פארוק אל-חלאני. כאשר חוקק החוק מחדש על ידי הפרלמנט של ירדן, והגיע שוב לערכאות, חזר בית המשפט העליון מפסיקתו וקבע כי אין בכוחו לדון בחוקיותם של חוקים.

באוקטובר 2012 הוקם בית המשפט החוקתי של ירדן, ונקבע כי אזרחים יוכלו לפנות אליו כערעור על חוקיותם של חוקים המשמשים במשפטם אם יקבעו שופטי בית המשפט העליון כי יש מקום לטענתם בדבר אי-חוקיות. ב-2022 בוטל הצורך באישור שופטי בית המשפט העליון, ונקבע כי די בהסכמת שופטי הערכאה הדנה בתיק.

מבנה וסמכויות
-------------

בית המשפט העליון של ירדן מקבל עתירות על פסיקות בתי המשפט לערעורים (קיימים חמישה: בעמאן, מעאן ואירביד, לצד שני בתי משפט מיוחדים לערעורים בנושאי מכס ומס הכנסה), והוא הערכאה השיפוטית העליונה במערכת המשפט הרגילה. למרות זאת, בית המשפט אינו מוסמך לדון בערעורים על פסיקת בית המשפט הפלילי הגדול ובית המשפט לביטחון המדינה.

בבית המשפט כהנו ב-2008 24 שופטים

לבית המשפט יש סמכויות לשבת כבית דין גבוה לצדק.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של המועצה משפטית הירדנית (בערבית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  دائرة قاضي القضاة, משרד המשפטים הירדני (בערבית)
2. 1 2  שמעון שטרית, ‏זכויות האזרח במשפט הירדני, **משפטים**
3. 1 2  פארוק סבר אל-שיבלי, מוחמד אל-חלילה ונתן ברון, Judicial Review and the Jordanian Constitutional Court: False Start or Slow Start?, ברייל, אוגוסט 2023 (באנגלית)
4. ↑  זאהה אל-מאג'לי ועומר קודורה, The Independence and Impartiality of the Judiciary - Jordan, euro - mediterranean human rights network
**שוונדר אדואר** (בצרפתית: **Édouard Schwander**;‏ נולד ב-1897 – 8 באוגוסט 1976) ו**שוונדר ז'אן** (בצרפתית: **Jeane Schwander**; ‏ נולדה ב-1902 – 21 במרץ 1976) היו זוג צרפתי, שהוכרו כחסידי אומות העולם, על כך שהצילו משפחה יהודית בתקופת מלחמת העולם השנייה.

פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים
--------------------------------

ב-2 בספטמבר 1939, ז'ול ולואיז גרומבך היו בחופשה עם ילדיהם, ז'קלין ופייר, בנורמנדי כשהחדשות התפרסמו, על הפלישה הגרמנית לפולין. המשפחה היהודית החליטה לא לחזור לביתה בפריז, אלא לברוח לגרואלה (אנ') ברובע טארן, שם היה לז'ול סניף של חנות העורות שבבעלותו. הם שכרו דירה באזור ורשמו את ילדיהם לבית ספר.

במהלך תקופה זו הם התיידדו עם משפחת שוונדר, שהתגוררה בכפר סן-הילייר (אנ'). אדואר וז'אן שוונדר היו הבעלים של מפעל באזור, והיו להם חמישה ילדים. שתי המשפחות הסכימו שאם הגרמנים יכבשו את האזור, ילדי גרומבך יגורו עם בני הזוג שוונדר.

כשהאיום הזה התממש, הזמינו בני הזוג שוונדר את כל משפחת גרומבך למצוא מחסה בביתם. הם פינו שניים מחדרי השינה של בנותיהם כדי לפנות להם מקום. בתקופה זו למדה ג'קלין גרומבך בבית ספר שנוהל על ידי נזירות. מנהלת בית הספר, אנטוניה אלבי, עודדה את משפחת גרומבך לאפשר לג'קלין להתגורר בבית הספר, כדי שתוכל להמשיך את לימודיה. כאשר ז'ול גילה שהגסטפו ביקרו במחסן שלו בגראולה, ושאלו אודות מקום הימצאו, הוא חשש שהם ימצאו את בתו ג'קלין.

חמושה בכרטיס הביקור של ז'ול, בתם של השוונדרים רנה, שהייתה בת גילה של ג'קלין וחברתה, רכבה על אופניה לבית הספר במנזר והחזירה את ג'קלין לביתם תוך שהיא חולפת על פני יחידה של חיילים גרמנים, שלא עצרו אותן. כדי למנוע חשד, קנתה ז'אן שוונדר כמות רגילה של מצרכי מזון בשוק המקומי, ורנה הייתה סורקת את החוות המרוחקות כדי לרכוש מספיק מזון להביא למשפחת גרומבך. בחודשי הכיבוש האחרונים נשארו בני משפחת גרומבך בחדריהם והצליחו להסתתר עד השחרור.

לאחר המלחמה
-----------

ילדי שוונדר נזכרו כמה חם היה בביתם כי ז'אן לא נתנה לאף אחד לפתוח את החלונות, שמא העוברים והשבים יציצו פנימה ויראו את משפחת גרומבך. לאחר המלחמה המשפחות שמרו על קשר טלפוני. בני הזוג גרומבך התקשו לדבר על תקופת מסתורם, אך בנם, פייר, ביקר בקביעות את המצילים שלהם בסן-הילייר.

הכרה והנצחה
-----------

ב-8 במאי 2012 הוכרו אדואר וז'אן שונדר על ידי יד ושם כחסידי אומות העולם. הטקס התקיים בפריז ושמם נחקק בקיר הכבוד ביד ושם בירושלים. ז'אן נפטרה ב-8 באוגוסט 1969. אדואר נפטר ב-21 במרץ 1976.

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  Schwander Edouard & Jeanne, יד ושם, The Righteous Among The Nations
2. ↑  [ Righteous Among the Nations 
Edward Schwander], AJPN
3. ↑  File no.12359, The French Committee
for Yad Vashem
פסקל דומבי 2008
**השתקעות** (על פי האקדמיה ללשון העברית: **אֲפִיפוּת**; באנגלית: **Immersion**) הוא מצב תודעה בו האדם תופש את קיומו המוחשי בעולם שאינו פיזי, במהלך חשיפתו לסביבה שמקיפה את כל חושיו, לרוב מלאכותית.

המושג נמצא בשימוש רב בתיאור מצב המשתמש במציאות מדומה, במיצבים, במשחקי וידאו ובקולנוע.

ג'נט מארי מתארת את ההשתקעות כחוויה הפיזית של שקיעה מוחלטת במים וטוענת שזוהי חוויית מעבר למרחב דמיוני מפותח ושהיא מהנה כשלעצמה וללא קשר לתוכן.

סוגי השתקעות
------------

לפי ארנסט אדמס, יוצר ויועץ בעיצוב משחקים, אפשר לחלק את ההשתקעות לשלוש קטגוריות ראשיות:

**השתקעות טקטית**
השתקעות טקטית נוצרת כאשר מבצעים פעולות טקטיות שדורשות מיומנות ולרוב זה יופיע במשחקי פעולה מהירים. השחקן מרגיש שהוא "לגמרי במשחק" בזמן שהוא מבצע פעולות שתוצאתן מוצלחת.
**השתקעות אסטרטגית**
השתקעות אסטרטגית היא יותר מחושבת והיא משויכת עם אתגרים מנטליים. שחקני שחמט חווים השתקעות אסטרטגית כאשר הם בוחרים את המהלך הנכון מתוך מגוון פעולות נרחב.
**השתקעות נרטיבית**
השתקעות נרטיבית מתרחשת כאשר השחקן מושקע בסיפור והיא דומה לחוויה שנוצרת מקריאת ספר או מצפייה בסרט.
סטפן ביורק וג'וסי הולופניין ב *Patterns In Game Design*, ‏ מחלקים את ההשתקעות לקטגוריות דומות, אך קוראים להן השתקעות חושית-מוטורית, השתקעות קוגניטיבית והשתקעות רגשית, בהתאמה. בנוסף לאלה, הם מוסיפים קטגוריה חדשה:

**השתקעות מרחבית**
השתקעות מרחבית נוצרת כאשר השחקן חש שהעולם המלאכותי אמין. השחקן מרגיש שהוא באמת "שם" ושהעולם המלאכותי נראה ומרגיש "אמיתי".

ראו גם
------

* מיצב וידאו
* מציאות וירטואלית
* משחק מציאות חלופית
* Cave Automatic Virtual Environment
* Ernest Adams
* Janet Murray

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **השתקעות** בוויקישיתוף

* ADSIP Research Centre - University of Lancashire
* Immersion by USC Institute for Creative Technologies
* Annual Summit on Immersive Technology
* pdf download of Joseph Nechvatal's text book: *Immersive Ideals / Critical Distances*. LAP Lambert Academic Publishing. 2009
* Audio and Game Immersion PhD thesis about game audio and immersion.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אֲפִיפוּת, באתר האקדמיה ללשון העברית
2. ↑  Joseph Nechvatal, "Immersive Ideals / Critical Distances", 1999 Planetary Collegium
3. ↑  Murray, Janet (1997). *Hamlet on the Holodeck: The Future of Narrative in Cyberspace*. Free Press. p. 98. מסת"ב 0684827239, 9780684827230.
4. ↑  Adams, Ernest (9 ביולי 2004). "Postmodernism and the Three Types of Immersion". Gamasutra. נבדק ב-2011-07-31. `{{cite web}}`:  (עזרה)
5. ↑  Björk, Staffan; Jussi Holopainen (2004). *Patterns In Game Design*. Charles River Media. p. 206. ISBN 1584503548.