**הקהילה החרדית בווינה** בן כמה מאות משפחות.לקהילה יש כמה בתי כנסת, בית ספר לבנים ולבנות, מקוואות לגברים ולנשים, מערכות כשרות, ועירוב.

היסטוריה
--------

זמן קצר לאחר תום העידן הנאצי,[דרושה הבהרה] נוסדה בווינה קהילה אורתודוקסית מחמירה, "**אגודת ישראל**", (לימים "**קהל ישראל**"), לה שלשה בתי כנסת, הראשון בטמפלגאסה ברובע השני תחת השם אגודת ישראל ובית כנסת בשם קהל ישראל בגרינאנגרגאסה ברובע הראשון והשלישי קהל חסידים ברחוב שיפגאסה 8 ברובע השני בעיר. רב הקהילה הראשון היה הרב חיים ירחמיאל גרינפלד (תרע"ו - תשנ"ב), מראשי אגודת ישראל העולמית וחבר הנהלתה. הרב גרינפלד - ניצול שואה - נישא בשנת 1948[דרוש מקור: מאין המידע?] והתיישב בברטיסלאבה, שם סייע לפליטי המלחמה היהודיים לסגת למערב אירופה. שנתיים לאחר מכן היה ה-ק.ג.ב. בעקבותיו, והוא נמלט לווינה.[דרוש מקור] במהלך הזמן הצליח להשיג עבור משפחתו את המסמכים הדרושים כדי לעלות לישראל. ברגע האחרון[דרוש מקור] החליט להישאר כדי להורות הלכה ליהודים המקומיים. בחזרתו לווינה ארגן תפילות, שיעורים, מסגרות קיץ לילדי הקהילה ושלל פעילויות שהביאו להכתרתו[דרושה הבהרה] כרב הקהילה בשנת 1964.
לאחר מותו של הרב גרינפלד בשנת 1991, מינו לרב הקהילה את בנו הרב דוד יהודה ליב גרינפלד, שכיהן לפני כן כמו"צ בבית הדין זיכרון מאיר בבני ברק של דודו הרב שמואל וואזנר. בשנת 2000 רצה הרב דוד יהודה ליב גרינפלד לעלות לישראל, אז ערכה הקהילה בחירות ובחרה ברב אברהם יונה שוורץ לרב הקהילה, בסופו של דבר, הרב גרונפלד לא עלה לישראל. כיום ישנם שני רבנים בקהילה, רבי אברהם יונה שוורץ ורבי דוד ליב גרינפלד.

אולם כמעט מחצית מהחברים הקודמים[דרוש מקור: מאין הנתון "מחצית"?] בקהל ישראל לא הכירו ברבי חיים גרינפלד כסמכות דתית מספקת, התנתקו והקימו קהילת "**מחזיקי הדת**". הוא היה מבוסס בתחילה ברחוב Seitenstettengasse, בבית שמעל מקדש העיר, והוא ממוקם כעת ברחוב Grosse Mohrengasse ברובע השני שבעיר.
רב הקהילה הראשון של מחזיקי הדת היה הרב בצלאל שטרן. בשנת תשמ"א הוא עלה לישראל ואת מקומו מילא בנו, הרב חיים שטרן, עד לפטירתו בשנת תשס"ז. כיום רב הקהילה הוא הרב משה אליעזר וייס, שכיהן לפני כן בלוגאנו,[דרוש מקור] בנו של הרב יוסף וייס ז"ל, שהיה שו"ב באנטוורפן.[דרוש מקור]

לאחר חילוקי דעות בקרב חברי קהילת מחזיקי הדת, הם נפרדו שוב והקימו את קהילת "**אהל משה**" על שם רבי משה פאָרהַאנד רבה של העיר מאקו (מאקאווא). את הבית המדרש הקימו ברחוב לילינברונגאסה ברובע השני שבעיר, כאשר בראשה שירת אז הרב אברהם יונה שוורץ , שהובא מלונדון בגיל 35.
אחרי הרב שווארץ, הועמד בראש קהל אהל משה הרב אשר מרגליות יליד לונדון (נכדו של רבי ישראל לייב[דרוש מקור] מפרמישלאן לונדון), שהיה מקודם הראש-כולל של הקהילה.

בשנת 2000 בגין סכסוכים פוליטיים בתוך הקהילה התפטר הרב שוורץ וחזר ללונדון, אך חזר לאחר שישה חודשים אחר בחירות בקהילת **קהל ישראל** שלקחו אותו לרב (כשהרב דוד יהודה ליב גרינפלד רצה לעלות לישראל) וגם הוקמה בית מדרש חדשה בשם "**קהל חסידים**" על ידי חלק מחברי קהילת "אוהל משה" שפרשו ממנה. הבית הכנסת הוא בשיתוף פעולה עם הקהילה הגדולה (קהל ישראל), והקימו על שטח בית הכנסת המפורסם של הקהילה החרדית שנחרב בשואה, השיף שוהל.

הקהילות כהיום
-------------

### קהל ישראל

* **העומדים בראשו הרבנים רבי אברהם יונה שוורץ ורבי דוד ליב גרינפלד**
* **בתי מדרש** לקהלה זו יש שלשה בתי מדרש כדלהלן:

**קהל ישראל** (גריננגה-גאסה).

**אגודת ישראל** (טמפלגסה) העומד בראשו רבי דוד ליב גרינפלד. לבית מדרש, כולל אברכים ומקוואות לגברים ולנשים, בית מדרש זו מודרנית ביחס לקהילות החרדיות האחרות, אם כי גם בה ישנם חברים רבים חסידים - שמרנים שכולל גם את רב הקהילה.

**קהל חסידים** בראשות רבי אברהם יונה שוורץ, לבית מדרש, כולל אברכים ומקווה.

* **לקהילה שייכים** וועד הכשרות, תלמוד תורה לבנים, ובעבר החזיקה גם בית ספר לבנות למספר שנים, שחיטה, מסעדות, קייטרינג ואולם אירועים, רשת כוללי אברכים, כמה מקוואות לגברים ולנשים (ראה בבית המדרש אגודת ישראל, ובית המדרש קהל חסידים) אירגון תומכי שבת, קופת קמחא דפסחא, הקהילה היא מגז של חסידים ליטאים ספרדים ואשכנזים.

### מחזיקי הדת

* **בראשו רבי משה אליעזר ווייס** .

**לקהילה שייכים** , **בית המדרש**, תלמוד תורה לבנים, בית ספר לבנות, ישיבה קטנה, מקוואות לגברים ולנשים, חנות בשר ודגים, ואולם אירועים קטן המשמשים למשפחות החרדיות בעיר וכן כולל אברכים בניהול משותף עם קהילת אוהל משה.

### אהל משה

* **בראשו רבי אשר מרגליות**

**לקהילה**, **בית המדרש**, כולל אברכים, הכנסת אורחים ומקווה מפואר[דרושה הבהרה] לגברים. בעבר גם החזיקה למספר שנים תלמוד תורה.

### חב"ד ליובאוויטש

* **בראשות הרב יעקב יצחק בידרמאן** לקהילה שלשה בתי כנסיות (אחד שפעיל בכל ימות השנה ועוד 2 פעילים בימי שבת וחג), תלמוד תורה לבנים ובית ספר לבנות שלומדים שמה למעלה מאלף תלמידים ותלמידות, מקוואות, ואולם אירועים משמש לכל היהודים בוינה. חלק מהנזכר, וכן גם שאר שאר צרכי הקהלה פועלים בשיתוף עם קהל ישראל.

### קהילת "המזרחי"

* **בראשו הרב יוסף מנשה פרדס**

בית כנסת "מזרחי" שהייתה בעבר קשורה למזרחי העולמי ולתנועות הציונות הדתית, כיום בית הכנסת הינו חרדי למהדרין, מוצב ביודן פלאץ (כיכר היהודים). משנת 1983 ועד 1989 כיהן בו הרב יצחק ארנברג כיום רבה הראשי של הפדרציות בגרמניה ואב"ד ברלין, ומשנת 1991 מכהן בו הרב יוסף מנשה פרדס. הרב פרדס מכהן גם כרב קהילת "שערי עובדיה" של משפחת מוטייב.

כשרות
-----

**וועד הכשרות** בשנת 2001 הוקם וועד הכשרות על ידי הקהלה המרכזית (קולטוסגמינדה) ועומד תחת הדרכתו והכוונתו של רבי אברהם יונה שווארץ. וועד כשרות זו ידוע ברחבי תבל והוכר כהשגחה מהודרת גם על ידי הרבנות הראשית לישראל.

**שחיטה** עם הקמת קהל ישראל הוקמה גם שחיטה מהודרת שמשמשת עד היום לשחיטה המרכזית. לימים הוקמו עוד ב' שחיטות, הראשונה על ידי הקהלה הספרדית, והשנייה הוקמה על ידי קהל מחזיקי הדת שהביאו שוחט מארץ ישראל שבא לטוס במיוחד פעמיים בשנה לשחוט לקהל מחזיקי הדת, כהיום יש גם למחזיקי הדת שוחט מיוחד מבני הקהלה.[דרוש מקור]

**חלב ישראל** התחיל בצורה קטנה על ידי ר' דוד שטיינר מראשי קהל מחזיקי הדת - שהלך לחלוב הפרות והביא כמה בקבוקי חלב ישראל לבית המדרש.[דרוש מקור] וכאשר הגיע רבי אברהם יונה שווארץ לכהן כרב - התקין חליבה מיוחדת של חלב ישראל.

**מאפייה** הוקמה על ידי משפחת אנגלנדר, ולימים נמכר לר' יודל ליכטנשטין. הוקם בהשגחת רבי אברהם יונה שווארץ, וכיום עומד תחת השגחת רבי אלכסנדר אשר מרגליות.

**מסעדות וקייטרינג** יש כמה מסעדות, בשרי וחלבי וגם קייטרינג, שעומדים תחת השגחת רבי אברהם יונה שווארץ, כמה מסעדות בהשגחה ספרדית, וחנות דלי שעומד תחת השגחת רבי משה אליעזר ווייס.

עירוב
-----

בשנת תשע"ב אחר 16 שנה עובדים עסקנים שונים בקהילה החרדית לארגן ולהסדיר את העירוב בכל קצוות העיר לרווחת חברי הקהילה, הושקעו מאמצים רבים לא בכדי ארכה המלאכה 16 שנים, תחילה עצם ביצוע העירוב, לאחר מכן בדיקה מדוקדקת לכל אורך העירוב שיהיה בתכלית ההידור[דרושה הבהרה] לכל הדעות בהלכה,שכן הקהילה החרדית בוינה מונה משפחות שונות אשר מקורם בקהילות וחצרות שונות, על כן המלאכה נעשתה על דעת ועל פי שיטת כולם, ולא זו בלבד גם מלאכת גיוס הכספים לצורך הפרוייקט, ואישור הרשויות המקומיות נעשתה בידי העסקנים ר' שלמה קרן ור' נחמיה דייטש.

העירוב נעשה על פי שיטתם של האדמו"ר הרה"ק רבי ישראל מהוסיאטין והגאון רבי פישל אזירנער זצ"ל, שלפני שנים רבות ביקרו בוינה והקיפו את העיר ותיכננו את גבולי העירוב.

מי שפיקח על כל צעדי המלאכה הוא הרב אברהם יונה שוורץ
אב"ד קהל ישראל ,והרב משה יוסף דב אונסודפר שליט"א אב"ד זלזיץ, אשר הינו כיום המומחה הגדול והבקי ביותר בתחום שהוסמך ונשלח לפקד על המלאכה על ידי הגה"צ רבי חיים יהודה לייב כ"ץ אב"ד סרדעהלי שליט"א מניו יורק. וכעת בהשגחת של רבני העיר, הגאון רבי אברהם יונה שוורץ שליט"א אב"ד קהל ישראל ורב בית מדרש קהל חסידים, הגאון רבי דוד יהודה לייב גרינפלד אב"ד אגודת ישראל, והגאון רבי משה אליעזר ווייס שליט"א אב"ד קהל מחזיקי הדת.

הצלה
----

בשנת 2012 הקימו החרדים ארגון הצלה בעיר.

רבנים בעיר
----------

(השמות לפי סדר הגעתם)

* **הרב אברהם יונה שוורץ**

אב"ד קהל ישראל ורב בית מדרש קהל חסידים,
הגיע בשנת תשמ"ב 

* **הרב אשר מרגליות**

דומ"ץ אהל משה,
הגיע בשנת תשמ"ט [דרוש מקור]

* **הרב דוד יהודה ליב גרינפלד**

אב"ד אגודת ישראל - קהל ישראל,
הגיע בשנת תשנ"א [דרוש מקור]

* **הרב יוסף מנשה פרדס**

רב קהילת "המזרחי" וקהילת "שערי עובדיה"
הגיע בשנת תשנ"א

* **הרב משה אליעזר וייס**

אב"ד קהל מחזיקי הדת,
הגיע בשנת תשס"ח [דרוש מקור]

בית ספר
-------

בשנת 1956 פתחו מחדש תלמוד תורה לבנים ברחוב מלצגסה בנין 16, במקום התקיים תלמוד תורה מאז שנות ה -70 של המאה ה -19, בתוספת בית כנסת בשנת 1906 והמוזיאון היהודי הראשון בעולם[דרוש מקור: האמנם הראשון?] בשנת 1913. במהלך הפוגרום שבוצע בין התאריכים 9–10 בנובמבר 1938, בית הספר ובית הכנסת נסגר.

ראו גם
------

* בית הכנסת טמפלגאסה
* בית הכנסת עדת ישראל - שיפשוהל

לקריאה נוספת
------------

*

הערות שוליים
------------

1. ↑  DAVID - Heft Nr. 57 (Juni 2003)
VERGANGENHEIT UND ZUKUNFT DER WIENER SCHIFFSCHUL - Gespräch mit Benno Kern
2. ↑
3. ↑  המחנה החרדי - שנה י"ב, גיליון 559 (18 בדצמבר '91).
4. ↑  ראו כאן ביוגרפיה.
5. ↑
6. ↑
7. ↑  מדריך הכשרות באתר kosherwien.com.
8. ↑
9. ↑
10. ↑
11. ↑
12. ↑  דער אידישער שטראל, **דער אידישער שטראל - 0467**, 0467, באתר אוצר החכמה
13. ↑
14. ↑