recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**כריסטינה נובל** (באנגלית: **Christina Noble**; ידועה גם כ"אמא טינה"; נולדה ב-23 בדצמבר 1944) היא מייסדת "קרן כריסטינה נובל לעזרה לילדים מעוטי יכולת", הפועלת בווייטנאם ובמונגוליה.

ביוגרפיה
--------

נובל נולדה באירלנד בשנת 1944. אמה גידלה אותה ואת שלושת אחיה, בעוד אביה ביזבז בפאב את מעט הכסף שהיה למשפחה. כשהייתה בת 10 נפטרה אמהּ, והילדים הופרדו על ידי המדינה ונשלחו לבתי יתומים שונים, ולכל ילד נאמר ששאר האחים נפטרו.

אחרי מספר רב של ניסיונות, ברחה נובל מבית היתומים וחיה כחסרת בית בדבלין. במהלך תקופה זו היא נאנסה ונכנסה להריון, והתינוק נלקח ממנה בכוח. אחרי שגילתה שהמדינה שיקרה לה אודות אחיה, היא הצליחה לאתר את אחד מאחיה באנגליה, וכשהייתה בת 18 הם עברו לגור יחד. בתקופה זו היא נישאה, אך ובעלה התעלל בה במשך עשור, וכתוצאה מכך סבלה מדיכאון ומהתמוטטות עצבים.

הקמת הקרן
---------

בתקופת מלחמת וייטנאם החלה נובל לחלום אודות המלחמה ועל השפעתה על הילדים בווייטנאם. בחלום אחד שחזר פעמים רבות ראתה ילדים וייטנאמיים בורחים בשביל עפר מפני הפצצות נפאלם, ולדבריה היא חשה שהילדים קוראים לה לעזרה. חלום זה שינה את חייה, ונתן לה השראה לעזור לילדים סובלים, כפי שהיא סבלה בילדותה.

עשרים שנים מאוחר יותר, בשנת 1989, יצאה נובל לווייטנאם במטרה לסייע לילדים סובלים בעיר הו צ'י מין סיטי. היא סיכנה את חייה מדי יום, כשהיא הולכת ברחבי העיר ומחפשת ילדים עזובים הזקוקים לעזרה רפואית או להגנה מפני ניצול מיני, ולעזרה כלכלית. במשך שמונה שנים היא הקימה את **קרן כריסטינה נובל**, שמטרתה לסייע לילדים, מתוך הבנה שעתידם תלוי בהכנתם לחיים. במהלך השנים הקימה הקרן מרפאות חירום, בתי ספר, מקלטים לילדים חסרי בית, ובתי ספר להכשרה מקצועית. כמו כן ניתנים לילדים חוגים בכדורגל, שירה, שחייה ועוד.

נכון ל-2016, ממשיכה נובל לסייר ברחובות וייטנאם בחיפוש ילדים הזקוקים לסיוע. היא מגיעה לקהילות עניות וחושפת אותם למידע אודות הקרן, ודרכים לקבלת סיוע. הקרן נתמכת כלכלית על ידי 14 מדינות, ותקציבהּ השנתי הוא כחצי מיליון דולר. בשנת 1997 הרחיבה הקרן את פעילותה למונגוליה, שם פועלת הקרן בתוכניות חינוך בבתי הכלא, בפרויקטים בתחום הבריאות, ובתוכניות לטיפול בילדים. עד היום סייעה הקרן ללמעלה מ-700 אלף ילדים.

בשנת 2014 יצא הסרט "נובל", המספר את סיפורה של כריסטינה נובל.

אותות הערכה
-----------

החל משנת 1992 קיבלה קרן כריסטינה נובל עשרות פרסים ואותות הערכה. ביניהם:

* אות מסדר האימפריה הבריטית מידי צ'ארלס, נסיך ויילס בארמון בקינגהאם, 1997‏
* "מדליית הידידות" מנשיא מונגוליה, 2009
* "מדליית מסדר הידידות" מנשיא וייטנאם, 2010

קישורים חיצוניים
----------------

* האתר של קרן כריסטינה נובל למען הילדים
* תמונה: כריסטינה נובל
* ביקור כרסטינה נובל בישראל (כתבה בערוץ 2), סרטון באתר יוטיוב
* סדרת כתבות אודות כריסטינה נובל בערוץ 7 האוסטרלי משנת 1993 (עוד בהיותה אלמונית), סרטון באתר יוטיוב
* כריסטינה נובל בישראל, באתר ynet
* קדימון הסרט "נובל", סרטון באתר יוטיוב
* כריסטינה נובל, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Women's Museum of Ireland
2. ↑  Christina Noble Children's Foundation

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 90846219
* GND: 132222892
* LCCN: n00020729
* NKC: xx0009378
* Trove: 1197586
* VIAF: 292760189
* WorldCat: lccn-n00020729

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"כריסטינה נובל"**.
**חורבת פרסין** הוא אתר עתיקות כקילומטר מערבית מחרמש.

זיהוי
-----

יש המשערים ששם המקום משמר את שמו של "כפר פרשאי" המוזכר בתלמוד. כן נטען ששם זה משמר את שמו של פרש מצאצאי מנשה המוזכר בספר דברי הימים. כן מזוהה המקום עם אפראסין המוזכרת ברשימת מקומות שחולקו על ידי ביברס לנאמניו, במאה ה-13.

ממצאים
------

באתר נמצאו ממצאים מתקופת הברזל המעידים על יישוב גדול במקום באותה תקופה. כן נמצאו ממצאים מתקופות מאוחרות יותר, בהם מקווה, מערות קבורה ומערכות תת-קרקעיות. בנוסף נמצאים באתר מבנים מהתקופה העותמאנית.

היסטוריה
--------

במפקד האוכלוסין של 1931, נמנו בפרסין 5 בתים ו-24 אנשים, כולם מוסלמים. למרות קוטנו, המקום היה נקודת ציון מרכזית על הכביש בין באקה א-שרקייה ויעבד.

לאחר מלחמת העצמאות הוקם במקוס מוצב פלוגתי של הלגיון הירדני. בסקר הארכיאולוגי לאחר מלחמת ששת הימים נמצאו במקום חרסים מתקופת הברזל, מהתקופה הפרסית, מהתקופה הרומית ביזאנטית, מימי הביניים ומהתקופה העות'מאנית.

בשנת 2017 הכריז המנהל האזרחי על פוליגון בגבעה המזרחית של חורבת פרסין כעל "אתר ארכאולוגי", ובדצמבר 2020 הוכרז גם על הגבעה המערבית כאתר ארכאולוגי. לטענת המנהל האזרחי, ההכרזות הללו היו בהמשך להכרזה של מחלקת העתיקות של ממשלת המנדט משנת 1944. בנובמבר 2020 עצרו אנשי המנהל האזרחי חשוד בהרס עתיקות באתר במסגרת עבודות בנייה באתר.

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ל"א, עמוד א'
2. ↑  ספר דברי הימים א', פרק ז', פסוק ט"ז
3. 1 2  צבי אילן, אחוזת פירסין בכפר פרשאי, דבר, 23 במרץ 1973
4. ↑  פלשו לאתר ארכיאולוגי והפכו אותו לבית מגורים, באתר ערוץ 7, 18 בינואר 2021
5. ↑  אהרן מגד, קרוב אל הגבול, למרחב, 2 ביוני 1967  
צבי אילן, ממערב לירדן - לא בדרך המלך, דבר, 4 בספטמבר 1967
6. ↑  עע"מ 1887/23 וג'די מוחמד עמארנה נ' מפקד כוחות צה"ל בגדה המערבית, ניתן ב־26 ביוני 2023
7. ↑  הפסקת הרס עתיקות באתר: "חורבת פרסין", מקבץ ידיעות על פעילות יחידת קצין מטה לארכיאולוגיה ביו"ש, דצמבר 2020
**עומר כהן** (נולד ב-1977) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה אשר שימש כמפקד הקשר והאלקטרוניקה של פיקוד הדרום. ביולי 2023 הוחלט על מינויו לקצין קשר ותקשוב ראשי.

ביוגרפיה
--------

כהן נולד וגדל בקריית טבעון. התגייס לצה"ל בשנת 1995. לאחר קורס קצינים שימש בשנים 1997–1998 כקצין תקשוב גדודי בגדוד שקד שבחטיבת גבעתי. בשנים 1998–2000 היה כהן סגן קצין הקשר החטיבתי בחטיבת קטיף.

בשנים 2000–2001 שירת כמ"פ בגדוד התקשוב של פיקוד הדרום. בשנים 2002–2004 שימש כקצין הקשר של חטיבת הגפן.

בשנים 2004–2006 שירת כקצין הקשר של חטיבת גבעתי. בשנים 2006–2007 היה סגן מפקד גדוד התקשוב באוגדה 98. לאחר מכן יצא ללמוד לימודי הנדסה וניהול. בשנים 2011–2013 שימש כקצין אג"ם של התקשוב בפיקוד דרום. בשנים 2013–2015 היה מפקד גדוד אמירים ביחידת חושן. התפקיד הבא שלו היה מפקד גדוד התקשוב של אוגדה 162, אותו מילא בשנים 2015–2017. לאחר מכן שימש בשני תפקידים באגף התקשוב וההגנה בסב"ר במשך כשנתיים. בשנים 2018–2020 שימש מפקד מרכז הלוחמה האלקטרונית.

ב-2020 מונה למפקד הקשר והאלקטרוניקה של פיקוד הדרום.

ב-17 ביולי 2023 הוחלט שימונה לקצין קשר ותקשוב ראשי ויועלה לדרגת תת-אלוף.

כהן הוא בוגר לימודי הנדסה, תעשייה וניהול באוניברסיטת אריאל בשומרון.

הוא נשוי ואב לשלושה, ומתגורר ברמת צבי.

קישורים חיצוניים
----------------

* יוסי הטוני, ‏אל"מ עומר כהן מונה למפקד הקשר והאלקטרוניקה של פיקוד הדרום, באתר "אנשים ומחשבים", 8 באוגוסט 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלוף-משנה יהודה ואך ימונה למפקד עוצבת סיני ויועלה לדרגת תת-אלוף, באתר ערוץ 7, 17 ביולי 2023
**אנטון שבץ** (ברוסית: **Антон Швец**; נולד ב-26 באפריל 1993) הוא כדורגלן רוסי המשחק באחמט גרוזני בעמדת הקשר.

קריירת מועדונים
---------------

שבץ נולד בהניצ'סק לאב אוקראיני ואם גאורגית. בגיל צעיר עבר עם משפחתו לגאורגיה והתחיל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של דינמו טביליסי. בגיל 10 עבר עם משפחתו לרוסיה. ברוסיה שיחק בקבוצות הילדים של צסק"א מוסקבה, ספרטק מוסקבה, טרודוייה רזרווי מוסקבה. בשנת 2010 נבחן באקדמיה של ריאל סרגוסה, אך לא היה יכול להצטרף אליה בגלל גילו הצעיר. שנה לאחר מכן, הצטרף לקבוצה.

בעונת 2011/2012 שבץ הצטרף לקבוצת המילואים של המועדון. ב-23 במרץ 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה בהפסד 0–1 לדפורטיבו לה קורוניה.

ב-19 ביוני 2014 הצטרף לויאריאל ב' מהליגה הספרדית השלישית.

ב-1 ביולי 2017 חתם לארבע עונות באחמט גרוזני מליגת העל הרוסית.

קריירה בינלאומית
----------------

במרץ 2013 זומן לסגל הנבחרת הצעירה של גאורגיה, אך סירב להצעה כיוון ששאף לייצג את רוסיה.

ב-27 במרץ 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת רוסיה בהפסד 1–3 לצרפת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנטון שבץ** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
רבי **אברהם דב פופל** (י' באלול ה'תרכ"ה/ה'תרכ"ט, 1 בספטמבר 1865 – ד' בשבט ה'תרפ"ג, 21 בינואר 1923) היה רב ליטאי, רב העיירות האנושישוק (אנ') ומריאמפול. כיהן כיו"ר אגודת הרבנים, ויו"ר אגודת ישראל בליטא.

ביוגרפיה
--------

נולד לליב ורבקה פופל בהאנושישוק שבפלך קובנה. בצעירותו למד ב"קיבוץ הפרושים" שבעיירתו. החל משנת ה'תרנ"ז, כיהן כרבה של עיר הולדתו האנושישוק. בשנת ה'תרס"ה (1905) עבר להיידוצישוק, ולאחר מכן למריאמפול, שם מונה לרב העיר, במקום קודמו רבי אליהו קלצקין שמונה לרבה של לובלין.

במריאמפול עסק בפעילות ציבורית בקהילה היהודית, והשתתף באסיפות ובמוסדות הקהילה היהודית. בנוסף, כיהן כסגן נשיא הוועד הלאומי וכיו"ר אגודת ישראל בליטא. רבי אברהם דב היה גם מתומכי הארגונים הציוניים, ומיוזמי הקמת הגימנסיון העברי בעירו, שהיה הגימנסיה הראשונה בליטא ששפת ההוראה הבלעדית בה הייתה עברית.

נבחר לציר ה"סיים הליטאי". נאומו בסיים נגד עונש המוות התפרסם בכל רחבי ליטא ועורר הדים רבים.

נפטר בד' בשבט ה'תרפ"ג, במשך ימי השבעה ביקרו בעירו אורחים רבים בהם צירי הפרלמנט הליטאי. על פי תיאורים כ-100 רבנים הספידו את הרב פופל בימי השבעה.

קישורים חיצוניים
----------------

* רבי אברהם דב פופל, בלקסיקון הרבני "אישי ישראל"

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראבון דוב דסלר, **שנות דור ודור**, חלק ד', עמ' תצ"ט.
2. ↑  שלמה קדש, **אמונה ותבונה בכפיפה אחת לדמותו של הרב אברהם דוב פופל ז"ל**, בתוך: מריפול – על גדות הנהר שישופה (ליטא), עמ' 93.
**מִן הַפַּח אֶל הַפַּחַת** הוא ביטוי עברי המבוסס על לשון המקרא. משמעות הביטוי היא הידרדרות במצב, מעבר ממצב רע למצב גרוע. ביטוי עברי דומה לו מצוי בספרות הראשונים: ללכת מדחי אל דחי.

מקור הביטוי
-----------

הביטוי בנוי על פסוק בספר ישעיהו המתאר מעבר מצרה אחת לחברתה: "וְהָיָה הַנָּס מִקּוֹל הַפַּחַד יִפֹּל אֶל-הַפַּחַת וְהָעוֹלֶה מִתּוֹךְ הַפַּחַת יִלָּכֵד בַּפָּח כִּי-אֲרֻבּוֹת מִמָּרוֹם נִפְתָּחוּ וַיִּרְעֲשׁוּ מוֹסְדֵי אָרֶץ."

פסוק דומה לו נמצא בספר ירמיהו: "הַנָּס מִפְּנֵי הַפַּחַד יִפֹּל אֶל הַפַּחַת וְהָעֹלֶה מִן הַפַּחַת יִלָּכֵד בַּפָּח כִּי אָבִיא אֵלֶיהָ אֶל מוֹאָב שְׁנַת פְּקֻדָּתָם נְאֻם ה'."

בביטוי השגור כיום הוחלף סדר הנפילה, בעוד בפסוק עצמו העולה מן הפחת יפול בפח, בביטוי השגור מי שיצא מהפח יפול בפחת.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מן הפח אל הפחת** |

* יעקב עציון, מן הפח אל הפחת, באתר מכון צומת

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו למשל בשו"ת הריב"ש (סימן תסח): "שהיתומים ילכו תמיד מדחי אל דחי".
2. ↑  ספר ישעיהו, פרק כ"ד, פסוק י"ח
3. ↑  ספר ירמיהו, פרק מ"ח, פסוק מ"ד
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**רונן פרידמן** הוא מנכ"ל אפל ישראל, לשעבר מנהל בחברת אינטל העולמית. בתפקידו האחרון באינטל ניהל את קבוצת הפיתוח Intellectual Property Group ‏(IPG) הכוללת כ-7,000 עובדים במספר אתרים בעולם.

ביוגרפיה
--------

רוני פרידמן החל את דרכו באינטל בשנת 1984 כמהנדס תוכנה מתחיל, לאחר לימודי תואר ראשון בהנדסת מחשבים בטכניון, אותו סיים בהצטיינות.

בשנת 1988 זכה באחד הפרסים החשובים באינטל למפתחי תוכנה על תרומתו בפיתוח כלי CAD פנימי של אינטל, המסייע בפיתוח השבבים.

בשנת 2010 מונה להוביל את פרויקט פיתוח מעבדי הסנדי ברידג' ולאחר מכן אייבי ברדיג' של אינטל, והוא אף זה שבחר את שמם.

בשנים 2012–2015 ניהל פרידמן כמה מקבוצות הפיתוח שהיו אחראיות לתכנון של מעבדי סקיילייק, והיה אחראי לתכנון הארכיטקטורה שלו.

במאי 2017 החל לכהן כמנכ"ל אפל ישראל.

כיום מתגורר בזכרון יעקב.[דרוש מקור]

קישורים חיצוניים
----------------

* רוני פרידמן, ברשת החברתית פייסבוק
* רוני פרידמן, ברשת החברתית LinkedIn
* אבי בליזובסקי, רוני פרידמן בריאיון ל-Chiportal לכבוד השקת מעבדי סנדי ברידג':"מדובר בשבב מהפכני", Chiportal,‏ 6 בינואר 2011
* אתר למנויים בלבד אור הירשאוגה, הטלטלה באינטל העולמית מגיעה לישראל: "צפוי ניעור רציני בשורות ההנהלה", באתר TheMarker‏, 6 ביוני 2013
* צבי קצבורג, הייצוא של אינטל ישראל הכפיל את עצמו ב-2012 והסתכם ב-4.6 מיליארד דולרים, אנשים ומחשבים, 17 בפברואר 2013
* הראל עילם, חצי ישראלי, יותר מהיר: אינטל משיקה את מעבדי אייבי ברידג', באתר כלכליסט, 23 באפריל 2012

הערות שוליים
------------

1. ↑  רוני פרידמן החל לנהל את אפל ישראל, באתר ynet
תרשים המציג רעיון אחד שמתפצל לשלושה רעיונות שונים – שיוך נושא לקטגוריות שונות או נושאים שונים לקטגוריה אחת.תרשים שיוך נושא לקטגוריות שונות או נושאים שונים לקטגוריה אחת
בפילוסופיה, **קטגוריות** מהוות את התבניות הכלליות של ההוויה. כל הדברים שבעולם, ואף מושגים מופשטים של החשיבה, משויכים לקטגוריות המתאימות להם. מתוך ההנחה שקיים מבנה לוגי שלפיו ניתן לסדר את הטבע, היו פילוסופים שהגדירו את הקטגוריות, וטענו שכל דבר בעולם שייך לאחת מהן.

הקטגוריות אצל אריסטו
--------------------

אריסטו היה הראשון שהגדיר את הקטגוריות. הוא טען שישנן עשר קטגוריות: עצם, כמות, איכות, יחס, זמן, מקום, קניין, מצב, פועל ונפעל.

כאשר אנו באים לתאר פריט כלשהו, עלינו לשייך אותו לקטגוריה הנכונה שלו. הרבה מהפרדוקסים נובעים משיוך לא נכון של הדברים לקטגוריות.

תורתו של אריסטו שלטה זמן רב בפילוסופיה, ובעיקר בזאת של ימי הביניים. אמנם היו כאלו ששינו באופן זה או אחר את מניין הקטגוריות, אולם באופן כללי קיבלו את רעיון הקטגוריות.

הקטגוריות אצל קאנט
------------------

עמנואל קאנט ראה באופן שונה את תפקידן של הקטגוריות. קאנט העמיד במרכז את החשיבה האנושית, והוא טען שהמושאים החיצוניים מופיעים בתודעתנו לפי כללים קבועים מראש, שמהם בנויה הכרתנו. לשיטתו, תפקיד הקטגוריות הוא לחשוף את אותם כללים אפריוריים, השייכים אך ורק להכרה, וכלל לא למושאים החיצוניים. הוא גזר את הקטגוריות מצורתם של המשפטים.

כצעד ראשון, קיבל קאנט מאריסטו רק ארבע קטגוריות: כמות, איכות, יחס ואופניות. מול אותם סוגי משפטים אריסטוטליים, עומדים מושגי-שכל טהורים הנקשרים למשפטי-תחושה ויוצרים משפטים-ניסיוניים:

**לוח טרנסצנדנטלי של מושגי השכל**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **1. קטגוריות של הכמות*** אחדות (המידה)
* ריבוי (הגודל)
* כוליות (השלם)
 |  |
| **2. קטגוריות של האיכות*** ממשות
* שלילה
* הגבלה
 |  | **3. קטגוריות של היחס*** של האדיקות והעצמיות (קשר בין עצם ומקרה)
* של הסיבתיות והתלות (יחס של סיבה ומסובב)
* של השותפות (השפעת-הגומלין בין הפועל והנפעל)
 |
|  | **4. קטגוריות של האופניות*** אפשרות - אי אפשרות
* מציאות - העדר
* הכרחיות - מקריות
 |

בנוסף, מאחורי כל קבוצה עומד עיקרון בסיסי המכונן את המדע הניסיוני בכלל:

**לוח פיזיולוגי של עיקרים כלליים שבמדע-הטבע**

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **1. אקסיומות של ההסתכלות** |  |
| **2. אנטיציפאציות של התחושה** |  | **3. אנלוגיות של הניסיון** |  |
|  | **4. פוסטולאטים של החשיבה הניסיונית בכלל** |

ראו גם
------

* תורת ההכרה
* אריסטו
* הקטגוריות (אריסטו)
* עמנואל קאנט
* מטאפיזיקה
* אידיאליזם
* אידיאליזם טרנסצנדנטלי

קישורים חיצוניים
----------------

* קטגוריה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* קטגוריות (פילוסופיה), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007284853005171
* BnF: cb11953451m (data)
* LCCN: sh85020993
* LNB: 000105682

 |
**הר רוקטנדה** (באינדונזית: **Gunung Rokatenda**) או גם **הר פאלווה** (**Gunung Paluweh**) הוא הר געש שכבתי פעיל באי פאלאוה (Palue), חלק מאיי סונדה הקטנים, צפונית לאי פלורס במחוז איי סונדה הקטנים – מזרח (Nusa Tenggara Timur) באינדונזיה. האי פאלאוה הוא אי עגול קטן, קוטרו 8 קילומטרים, שטחו 41 קמ"ר, ומתגוררים בו כ-10,000 תושבים בשמונה כפרים הרריים. אין באי כבישים או כלי רכב והקשר היחיד עם העולם החיצון הוא בשיט מהעיר מאומרה (Maumere) באי פלורס. הר הגעש הוא הנקודה הגבוהה ביותר באי, 875 מטרים מעל פני הים.

מרבית הגעשיות באינדונזיה נובעת מקשת סונדה – קשת איים שנוצרה באזור הפחתה בו חודר הלוח ההודי אל מתחת ללוח האירו-אסיאתי. קשת זו תחומה מצדה הצפון-צפון-מערבי על ידי איי אנדמן – שרשרת של איים געשיים ממקור בזלתי, וממזרח על ידי קשת בנדה – שאף היא נוצרה כתוצאה מהפחתה.

רוקטנדה הוא אחד מ-129 הרי הגעש הפעילים של אינדונזיה, חלק מטבעת האש, אזור המקיף את האוקיינוס השקט וכולל כמה מהרי הגעש הפעילים ביותר על פני כדור הארץ. האי פאלאוה נוצר עקב פעילות הר הגעש. כאמור, גובהו מעל פני הים 875 מטרים, אבל גובהו מבסיסו על קרקעית האוקיינוס הוא 3,000 מטרים. פסגת ההר כוללת סדרה של לועות חופפים שקוטרם מגיע עד 900 מטרים. התפרצויות צדדיות יצרו כמה לועות לאורך סדק שכיוונו צפון מערב.

ההתפרצות ההיסטורית הגדולה ביותר התרחשה בין ה-4 באוגוסט ל-25 בספטמבר 1928 (מדד התפרצות געשית 3) במהלכה התרחשה רעידת אדמה ונוצר צונאמי.

ב-16 בינואר 2005, היו סימנים מקדימים להתפרצות געשית שלא התממשה שגרמו לרשויות להכריז על מצב חירום. בנובמבר 2012 ההר החל להיות פעיל שוב, כשהוא פולט אפר געשי, פעילות שנמשכה לתוך 2013, תושבים שהתגוררו בסמיכות להר פונו לעיר מאומרה באי פלורס.

ב-10 באוגוסט 2013 ההר התפרץ שוב, הוא פלט עמוד התפרצות בגובה 2 קילומטרים, האפר כיסה את החוף הסמוך וגרם למותם של שישה תושבים. עקב כך, פונו מהאי כ-3,000 תושבים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רוקטנדה** בוויקישיתוף
* Paluweh – מידע על ההר באתר Global Volcanism Program
* הרוגים ו-3,000 מפונים בהתפרצות הר געש, באתר ynet

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר Global Volcanism Program
2. ↑  Volcanoes of Indonesia: Highlights
3. ↑  Mt. Rokutenda on alert status
4. ↑  Mt. Rokutenda spews ash, hundreds evacuated
5. ↑  Indonesia volcano eruption: Six dead on Palue
**מונה יול** (בנורווגית: **Mona Juul**; נולדה ב-10 באפריל 1959) היא אשת משרד החוץ הנורווגי ובעבר פוליטיקאית של מפלגת הלייבור הנורווגית.

ביוגרפיה
--------

יול נולדה בכפר ספארבו (Sparbu), שנכלל מאז 1964 בתחום המוניציפלי של העיר סטיינשר (Steinkjer) שבנורווגיה. היא למדה מדע המדינה.

יחד עם בעלה טֶריֶה רד-לארסן מילאה תפקיד מרכזי במשא ומתן החשאי שהוביל לחתימת הסכמי אוסלו בין ישראל לארגון לשחרור פלסטין ב-13 בספטמבר 1993 בוושינגטון. יול ושאר אנשי צוות הסיוע למשא ומתן באוסלו התמקדו בסכסוך בין ישראל לאש"ף, בידיעה שהסכם שלום חייב להיות מושג על ידי היריבים עצמם, ושקבוצה מתווכת חיונית ליצירת התנאים המתאימים למשא ומתן.

יול מונתה למזכירת המדינה במשרד החוץ הנורווגי בממשלתו הראשונה של ינס סטולטנברג מ-2000 עד 2001. משנת 2001 עד שנת 2004 היא כיהנה כשגרירת נורווגיה בישראל.

בשנת 2002 נפתחה נגד יול חקירה בנורווגיה בחשד שקיבלה, יחד עם בעלה טריה לארסן, בעת היותה השגרירה בישראל, שוחד כספי בסך 100,000 דולר מ"מרכז פרס לשלום", וזאת, לפי החשד, כעמלה תמורת סיועה להעברת סכומים בסך 1.361 מיליון דולר ממשרד החוץ הנורווגי למרכז פרס לשלום בין השנים 1997 ועד 2002.

מ-2005 עד 2010 שימשה כסגנית המנהל ושגרירה במשלחת הנורווגית למרכז האו"ם בניו יורק. ב-2014 מונתה לשגרירת בממלכה המאוחדת וב-2019 לשגרירת נורווגיה באו"ם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מונה יול** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  אי.פי, אשתו של טריה לארסן תחזיר הכספים שקיבלה ממרכז פרס, באתר ynet, 24 במאי 2002
**טובאנית** (**тыва дыл** [טִיבַֿה דִיל], ידועה גם כ**טוביאנית**, **טיבאן** או **טובין**) היא אחת השפות הטורקיות. כ-200,000 איש מנתיני הרפובליקה של טובה שבדרום־מרכז סיביר דוברים שפה זו. מילים רבות בשפה זו שאולות מהמונגולית ומעט מילים מרוסית.

הגיית השפה וכתיבתה
------------------

את השיטה המקורית לכתיבת טובאנית תכנן בשנות ה-30 של המאה ה-20 נזיר בודהיסטי בשם לופסאן-צ'ימיט שנעלם לאחר מכן בתקופת טיהורי סטלין. על-פי שיטתו נכתבה השפה באלפבית הלטיני בתוספת אותיות מיוחדות המציינות את הצלילים הייחודיים בה. כמה ספרים הודפסו בשיטת כתב זו, כולל מדריכים שנועדו ללמד מבוגרים קרוא וכתוב. האלפבית של לופסאן-צ'ימיט הוחלף מאוחר יותר בכתב מבוסס האלפבית הקירילי הנמצא בשימוש כיום, ואילו הכתיב המקורי נמחק מספרי ההיסטוריה. בעידן שלאחר ברית המועצות החלו מלומדים טובאנים ואחרים להתענײן מחדש בהיסטוריית האותיות הטובאניות ובהוצאת האמת לאור.

האלפבית הטובאני הנוכחי הוא גרסה מתוקנת של הכתב הקירילי בתוספת שלוש אותיות נוספות: האות ң (בכתיב לטיני "ng" או ב-IPA מסומן [ŋ]), האות Өө (כתב לטיני "ö", ‏IPA: ‏[ø]), האות Үү (כתב לטיני "ü", ‏IPA: ‏[y]). סדר האותיות זהה לסדר בקירילית כש־Ң מצויה אחרי הקירילית Н,‏ Ө אחרי О, ו-Ү אחרי У. לאות ң אין אות ראשית כיוון שאינה מופיעה בראש מילה.

פונמות בטובֿאנית|  | וילוני | חכי | בתר־מכתשי | מכתשי | שפתי(־שִנִּי) |
| אפי | ŋ |  |  |  | n |  | m |  |
| סותם | ɡ | k |  |  | ‏ | tʰ | ‏ | pʰ |
| מחוכך |  |  | ‏ | ʧ | ‏ | ʦ |  |
| חוכך | ‏ | x |  | ʒ | ʃ | z | s | ʋ | f |
| מקורב(צדי) |  | j |  |  |  |  |
|  |  |  | l |  |  |
| מקיש |  |  |  | ɾ |  |  |
| **\*** פונמות במילים שאולות מרוסית
**\*** תוספת פונמה בהתאמה לסטנדרט (רוב הדוברים);מיעוטם מחליף בקוליים /b d/ תחת הנישוף |

ספרות
-----

בטובה קיימת מסורת עשירה של סיפורים ואגדות עם בשפה הטובאנית שהועברו מפה לאוזן, והכוללים סוגות רבות. החל מחידות קצרות מאוד ופתגמים, ביטויים קשי הגייה, סיפורי קסמים, אגדות גיבורים, סיפורי אימה וכלה באפוסים ארוכים שנדרשות שעות רבות לדקלמם. כמה דוגמאות וחלקים מתוך סוגת האפוס כדוגמת "בוֹקטוּ-קיריש, בורה-שילאי" הודפסו. צורת אמנות זו מצויה בסכנה שכן מספרי הסיפורים המסורתײם שײכים לדור ההולך ומזדקן ואין צעירים המוכנים להחליפם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טובאנית** בוויקישיתוף
* אתר אתנולוג (באנגלית)
* חומרים על השפה והפולקלור הטוביאני (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007558422905171
* GND: 4134954-4
* LCCN: sh85139000
* LNB: 000304523
* NKC: ph427570

 |
**מיכה שריר** (נולד ב-8 ביוני 1950) הוא פרופסור אמריטוס בבית הספר למדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב הנודע במחקריו בגאומטריה חישובית.

מיכה שריר

ביוגרפיה
--------

שריר נולד בחולון. בתקופת בית הספר היסודי למד בבית הספר ביאליק, וכתלמיד תיכון בתיכון קוגל הוא זכה במקום הראשון באולימפיאדה לנוער למתמטיקה של מכון ויצמן למדע ובפרס גרוסמן מטעם הטכניון. בשנת 1970 סיים לימודי תואר ראשון במסגרת העתודה האקדמית, ולאחר מכן שירת ביחידה 8200 והיה שותף לצוות מחקר שזכה בפרס ביטחון ישראל לשנת 1975. בשנת 1976 סיים את לימודיו לתואר דוקטור במתמטיקה עיונית, בהנחייתו של אלדו לזר, באוניברסיטת תל אביב. לאחר מכן סיים את שירותו בצה"ל והתמחה במדעי המחשב במסגרת פוסט-דוקטורט באוניברסיטת ניו יורק אצל פרופסור ג'ק שוורץ.

במשך ארבע שנים היה שריר סגן ראש המעבדה לרובוטיקה באוניברסיטת ניו יורק והיה מראשוני החוקרים בגאומטריה חישובית. מחקריו המשותפים עם שוורץ הובילו בשנות השמונים לפיתוח היסודות לתחום המחקר של תכנון תנועה אלגוריתמי ברובוטיקה. בשנת 1980 הצטרף לסגל החוג למדעי המחשב באוניברסיטת תל אביב, תחילה במלגת אלון, ובשנת 1985 הוענקה לו דרגת פרופסור מן המניין. שריר מופקד על הקתדרה לגאומטריה חישובית ורובוטיקה, פעמיים כיהן כראש החוג למדעי המחשב, וכיהן כראש בית הספר למדעי המתמטיקה. עד 2018 פרסם כ-350 מאמרים מדעיים, כתב וערך ארבעה ספרים והנחה 27 תלמידים לתואר שלישי.

שריר זכה בפרס המחקר על שם מקס פלנק (1992), פרס פהר (1999), פרס לנדאו למדעים ולמחקר (2002) ופרס א.מ.ת (2007). בשנת 1997 נבחר לעמית ACM. בשנת 2018 נבחר לחבר באקדמיה הלאומית הישראלית למדעים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיכה שריר** בוויקישיתוף

* מיכה שריר, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
* מיכה שריר, באתר dblp
* מיכה שריר, באתר גוגל סקולר
* מיכה שריר, באתר אוניברסיטת תל אביב
* מיכה שריר, על מעטפות, מערכים, תכנון תנועה ובעיות ארדש: העולם הקסום של הגאומטרייה, **איגרת** 41, דצמבר 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑  מתן "פרס המתמטיקה", מעריב, 27 במאי 1969
2. ↑  פרופ' מיכה שריר – קורות חיים, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
3. ↑  האקדמיה הלאומית למדעים, ארבעה מדענים מובילים מצטרפים השנה לאקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, באתר הידען, ‏2018-11-25
4. ↑  מיכאל וגרוסמן זכו בא.מ.ת - וואלה! תרבות, באתר וואלה!, ‏2007-08-05
5. ↑  Micha Sharir, awards.acm.org (באנגלית)
6. ↑  פרופ' מיכה שריר, באתר www.academy.ac.il

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007268046505171
* ACM DL: 81410596192
* BnF: cb161573283 (data)
* dblp: s/MichaSharir
* GND: 138916675
* ISNI: 0000 0001 1636 7833
* LCCN: n86102850
* MGP: 58481
* NTA: 07441741X
* SNAC: w66n7x02
* SUDOC: 131435345
* VIAF: 48250087
* WorldCat: lccn-n86102850

 |
**סרוגייט** הוא סרט ישראלי עלילתי בן 57 דקות, בהפקת אלעד גביש ו"מרקר הפקות" ובבימויה של טלי שלום עזר. הסרט זכה בפרס הסרט העלילתי הטוב ביותר בפסטיבל הבינלאומי לסרטי נשים רחובות 2009 והוצג בפסטיבל ירושלים 2008. "סרוגייט" נבחר להשתתף בפסטיבל אדינבורו 2009 בתחרות הרשמית, בחירה שסביבה נוצרה סערה תקשורתית, בעקבות קריאתו של הבמאי קן לואץ' לחרם על הפסטיבל. יצא להקרנות מסחריות במאי 2009 בסינמטק תל אביב ובסינמטקים השונים ברחבי הארץ.

תקציר
-----

הסרט מגולל את סיפורו של איליי (אמיר וולף), גבר בן 32 המתקשה ביצירת קשרים עם נשים ופונה לטיפול סרוגייט (הגר, בגילומה של לנה אטינגר). הסרט מלווה את המפגשים האינטימיים והחושפניים של אילי והגר, ובמקביל, מאפשר לצופים להתבונן בהשלכות הטיפול על חייו האישיים של איליי. הצופה מתוודע ליחסים משפחתיים מורכבים עם אחותו (אדווה- ליאת גליק) ובנה (ירדן- יונתן סבירסקי) ובעיקר עם אמו (רוזינה קמבוס) ולתמורות החלות בהם.

הפקה
----

"סרוגייט" הוא סרט עצמאי בהפקת "מרקר הפקות" בבעלותו של המפיק אלעד גביש, שהפיק גם את סרטה הקודם של טלי שלום עזר - "ליבינג רום". הסרט הופק בתמיכת קרן יהושע רבינוביץ לאמנויות תל אביב - פרויקט קולנוע, החוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב ובמסגרת שיתוף פעולה ישראלי-פולני בסיוע המכון הפולני לתרבות. הסרט צולם על ידי הצלם הפולני ראדק לאדצ'וק (Radek Ladczuk).

בנוסף קיבל הסרט את תמיכתם של גרוויטי בית פוסט, המועצה לתרבות ולאמנות של מפעל הפיס, מכון אדם מיצקביץ, ורשה, וקרן אנה הבאס.

הסערה התקשורתית סביב הקרנת הסרט בפסטיבל אדינבורו
------------------------------------------------

סביב נסיעתה של שלום עזר לפסטיבל אדינבורו התחוללה דרמה תקשורתית, שהחלה בקריאתו של הבמאי הבריטי הנודע קן לואץ' להחרים את הפסטיבל בשל מענק (בסך 300 לירה שטרלינג), שקיבלה הנהלתו משגרירות ישראל, לצורך מימון הגעתה של שלום עזר. לואץ' פנה להנהלת הפסטיבל וביקש להסיר את דגל ישראל מהתוכניה, ולהשיב לשגרירות ישראל בלונדון את הכסף שתרמה לפסטיבל. בפנייתו, ייצג לואץ' גורמים פרו-פלסטינים בסקוטלנד, וטען שמעשיה של מדינת ישראל בעזה (במהלך מבצע עופרת יצוקה) הופכים את כספה לבלתי רצוי. הנהלת הפסטיבל, שעד אותו הרגע עמדה בסירובה להיכנע ללחצים פוליטיים, נכנעה ודחתה את המימון הישראלי, בטענה שעליה להתחשב בתחושותיה של קהילת הקולנוע.

הנושא גרר מאות תגובות באמצעי התקשורת השונים, בעיקר בבריטניה. מאמרים פורסמו בעיתונות הבריטית ובהם תגובות של קן לואץ' ושל טלי שלום עזר בנושא. קבוצת התנגדות לגזענות בפסטיבל אדינבורו נפתחה מיד בפייסבוק ובבלוגים רבים התנהל דיון סוער בנושא בין התומכים בגינוי לבין המתנגדים לו. חילופי מכתבים פתוחים בין לואץ' ושלום עזר פורסמו בכלי התקשורת, וכן פורסם מכתבו של הבמאי הבריטי גארי סיניור, שהביע מחאה על החרם וביקש להסיר את שמו מרשימת זוכי הפסטיבל.

קישורים חיצוניים
----------------

* "סרוגייט", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "סרוגייט", באתר AllMovie (באנגלית)
* "סרוגייט", באתר אידיבי
* "סרוגייט", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* "סרוגייט", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* אבנר שביט, סרוגייט: על טיפול מיני ורגישות, עכבר העיר, 29 במאי 2009
* יונית נעמן, "סרוגייט" - העלילתי הטוב ביותר, באתר nrg‏, 21 בספטמבר 2008
* מרב יודילוביץ', סרט ישראלי כן, כסף ישראלי לא, באתר ynet, 20 במאי 2009

הערות שוליים
------------

1. ↑  המכתבים הפתוחים של קן לואץ' וטלי שלום עזר, Pulse‏, 26 במאי 2009
|  |
| --- |
| **ערך מחפש מקורות** |
| רובו של ערך זה אינו כולל מקורות או הערות שוליים, וככל הנראה, הקיימים אינם מספקים. 
אנא עזרו לשפר את אמינות הערך באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הערך בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.אם אתם סבורים כי ניתן להסיר את התבנית, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |

דומברה קזחית
ה**דומברה** היא כלי מיתר עשוי עץ ארוך-צוואר פופולרי במרכז אסיה, נחשבת לכלי הלאומי של קזחסטן.

השם דומברה נגזר מן התרגום הטורקי לטאנבור הפרסי.

מאפייני הכלי
------------

הדומברה הקזחית חולקת מספר מאפיינים עם הקומוז הקירגיזי. ניתן לנגן בה בעזרת פריטה עם היד עם נקישות על גבי משטחה.
לדומברה המודרנית יש שריגים ושני מיתרי ניילון, בעוד שבאופן מסורתי המיתרים היו עשויים מגידים.

המשורר אבאי קוננבאיולי נראה לעיתים באיורים מודרניים מחזיק בדומברה, כסמל לחידוש התודעה הלאומית של העמים הפוסט-סובייטים של חבר המדינות העצמאיות.

בספר "והיום איננו כלה" של הסופר הקירגיזי צ'ינגיס אייטמטוב (הוצאת עם עובד 1981) מסופר (עמ' 339) על נגן דומברה בערבות קזחסטן, שהפליא לעשות בכלי הנגינה וכבש את לבות שומעיו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דומברה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007560328105171
* GND: 4627729-8
* LCCN: sh85039011
* MusicBrainz: 115d7724-356c-4086-be40-2fef51415260

 |
**מחרוזן דו-גוני**, **נְחַשׁ הַמַּחֲרֹזֶת** או **מחרוזן הטבעות** (שם מדעי: *Micrelaps muelleri*) הוא נחש תת-ארסי האנדמי למזרח התיכון.

מידע כללי
---------

המחרוזן הדו-גוני אנדמי למזרח התיכון והוא מצוי בסוריה, ירדן, לבנון וישראל. בישראל הנחש מצוי באזורים מיושבים מצפון הארץ עד באר שבע, בבקעת הירדן או באזורים מזרחיים לארץ. במשך היום הוא מבלה את זמנו מתחת לסלעים ופעיל יותר בלילה. 

ניתן למצוא אותו במקווי מים שם שותה ואורב לטרף. נחש זה ניזון בעיקר מבעלי חיים קטנים כמו פרוקי-רגליים, עכברים ולטאות, אך תזונתו העיקרית היא טריפת נחשים אחרים הקטנים ממנו. הוא ניזון בעיקר בלילה. הנחש עשוי להגיע לאורך של כ-60 ס"מ, אך לרוב מגיע לאורך של כ-45 ס"מ. מראהו פסים בצבעי שחור וצהוב עד לבן. 

נחש זה מוגדר כתת-ארסי בעל שיני ארס אחוריות, אך במגע עם אדם הוא אינו תוקף או נושך במטרה להכיש. הכשה מלאה נדירה ואילו ברוב הפעמים מדובר בהכשה חלקית שאינה מתבטאת ביותר מנפיחות באזור המוכש. לרוב כאשר רוצה במרחק מבני אדם הוא מתנשף להרחקתם.

ב-2006 פוצל מין זה לשני מינים, כאשר השני נקרא "מחרוזן אוכפים" (שם מדעי: Micrelaps tchernovi), אולם ב-2020 אוחדו שני המינים בחזרה.

קריאה נוספת
-----------

* אביעד בר, גיא חיימוביץ ואמיר ארנון, **זוחלים ודו-חיים בישראל - מדריך שדה**, מהדורה שלישית 2022. מסת"ב 978-965-91880-2-4, עמודים: 216-217

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מחרוזן דו-גוני** בוויקישיתוף
* מחרוזן דו-גוני, באתר ITIS (באנגלית)
* מחרוזן דו-גוני, באתר NCBI (באנגלית)
* מחרוזן דו-גוני, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* מחרוזן דו-גוני, באתר GBIF (באנגלית)
* מחרוזן דו-גוני באתר "זוחלים ועוד"
* מחרוזן הטבעות (Micrelaps muelleri) באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  מחרוזן דו-גוני באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  נְחַשׁ הַמַּחֲרֹזֶת במילון בעלי חיים: זוחלים (תרצ"ח), 1938, באתר האקדמיה ללשון העברית
3. ↑  To be or not to be tchernovi: a taxonomic revision of the snake genus Micrelaps (Squamata: Serpentes), in Israel
**אונאי נונייס חסטוסו** (בספרדית: **Unai Núñez Gestoso**; נולד ב-30 בינואר 1997) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת הבלם בסלטה ויגו, בהשאלה מאתלטיק בילבאו ובנבחרת ספרד.

קריירה
------

נונייס, שנולד בססטאו, ביסקאיה, חבל הבאסקים וגדל בפורטוגלטה השכנה, הצטרף לאקדמיה של אתלטיק בילבאו ב-2007, בגיל עשר. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בבוגרים בעונת 2015–16, בליגה הספרדית השלישית.

ב-7 ביוני 2016, נונייס הועלה למילואים. הוא הפך מיד לפותח קבוע בקבוצה, הופיע ב-33 משחקים וכבש שלושה שערים במהלך הקמפיין.

ב-2 ביוני 2017, נונייס זומן לסגל הראשי לקראת העונה על ידי מאמן הקבוצה הראשונה החדש, חוסה אנחל זיגנדה. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה שלו - והלה ליגה - ב-20 באוגוסט, כשפתח בתיקו 0–0 ביתי נגד חטאפה.

ב-30 באוקטובר 2017, לאחר שכבר הפך לשחקן פותח קבוע, נונייס חידש את חוזהו עד 2023, עם סעיף שחרור של 30 מיליון יורו. ב-31 במרץ שלאחר מכן הוא הבקיע את שערו הראשון בלה ליגה, ובישל את השער הראשון בתיקו 1-1 ביתי מול סלטה ויגו.

לאחר 36 הופעות ב-2017–18, נונייס שיחק הרבה פחות (14 משחקים) במהלך עונת 2018–19, בתחילה מצא את עצמו כבלם מחליף לאיניגו מרטינס ויראי אלבארס.

בנובמבר 2020 הוא חתם על חוזה עד 2025, ללא סעיף שחרור. ב-16 ביולי 2022, הוא הושאל לסלטה ויגו מלה ליגה לעונה אחת.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-25 באוגוסט 2017, נונייז קיבל את הזימון הראשון שלו לנבחרת ספרד עד גיל 21. הוא זומן לסגל על ידי המאמן רוברט מורנו ב-30 באוגוסט 2019, לשני משחקי מוקדמות יורו 2020 מול רומניה ואיי פארו. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במשחק השני בחיחון ב-8 בספטמבר, כשנכנס כמחליף של סרחיו ראמוס ביתרון 2–0 לספרד; התוצאה הסופית הייתה 4–0.

הוא שיחק גם בנבחרת הבאסקים הלא רשמית, ערך את הופעת הבכורה שלו מול קוסטה ריקה בנובמבר 2020 וכבש את שער הניצחון עם נגיחה בדקות הסיום.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
**מייקל (מייק) קרטר** (באנגלית: **Michael (Mike) Carter** נולד ב-20 ביולי 1955) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדת הפאוור פורוורד.

ביוגרפיה
--------

נולד בלוס אנג'לס למשפחה קתולית. בצעירותו איבד אחת מכליותיו. בשנת 1977 הצטרף לקבוצת הכדורסל של דרורי קולג', שם למד חינוך גופני. שנה לאחר מכן זכה איתה באליפות טורניר ה- (NAIA (National Association of Intercollegiate Athletics. במהלך העונה כולה קטף 8.2 ריבאונדים בממוצע למשחק, ובמהלך הטורניר קלע 14.2 נקודות בממוצע למשחק. לאחר תקופת הקולג' יצא לשחק מחוץ לגבולות ארצות הברית ושיחק בארגנטינה, בפיליפינים ובספורטינג קלאב מהעיר ליסבון, עימה זכה באליפות פורטוגל.

בעונת 1982/1983 עבר לשחק בקבוצת הפועל חולון בהדרכתו של המאמן אריה מליניאק. כזר יחיד בקבוצה שיחק לצידם של עופר יעקובי, ניב בוגין, מוטי דניאל, ישראל אלימלך ואבי מאור, והקבוצה סיימה במקום הרביעי לאחר הפסד בסדרת חצי גמר הפלייאוף למכבי תל אביב. במהלך עונה זו קלע 19.4 נקודות בממוצע למשחק. קרטר שיחק עונה נוספת בחולון והפעם במעמד מתאזרח, לאור נישואיו לישראלית (ממנה התגרש מאוחר יותר). בעונת 1984/1985 שיחק קרטר בהפועל קריית גת.

לאחר שעזב את קריית גת נסע לשחק בצרפת ושיחק גם בליגת ה-CBA שבארצות הברית. עם שובו לישראל הצטרף לקבוצת  מכבי נתניה. לאחר מכן שיחק בהפועל ירושלים למשך עונה אחת. ב-1989 הצטרף למכבי רמת גן, בשורותיה שיחק 3 עונות, ולאחר מכן שב להפועל חולון במסגרתה שיחק 3 עונות נוספות, עד לפרישתו מכדורסל בגיל 40.

קרטר נודע כשחקן עם יד רכה וקליעה מצוינת מכל הטווחים, שחקן אמוציונלי שידע להלהיב את הקהל והיה אהוד במיוחד על קהל האוהדים של חולון, שכינה אותו בחיבה "משוגע". בעונותיו בישראל קלע 2433 נקודות.

לאחר פרישתו ממשחק
-----------------

לאחר פרישתו ממשחק חזר לארצות הברית, התיישב בלאס וגאס והחל לעבוד בבית קזינו השייך לבית מלון. כמו כן החל לאמן קבוצות כדורסל של בתי ספר ולקיים מחנות אימון לשחקני כדורסל.

קרטר שנשוי פעם שנייה לישראלית אחרת, שימש בשנת 2013 כעוזרו של המאמן בראד גרינברג בנבחרת הכדורסל של ארצות הברית למכבייה, ואימן במסגרתה גם את שני ילדיו, בן קרטר וטים קרטר (האחרון לא השתתף לבסוף במשחקים בשל פציעה). בנו, בן קרטר, הצטרף בשנת 2018 להפועל ירושלים ובשנת 2020 זומן לראשונה לנבחרת ישראל.

קישורים חיצוניים
----------------

* מייקל קרטר באתר ספסל
* מייקל קרטר באתר הכדורסל של ערן סלע

הערות שוליים
------------

1. ↑  "אני מבקש מאוהדי הפועל חולון: תתפללו בשבילי", יצחק ויסהוף באתר nrg אוגוסט 2009
2. ↑  *אולם הפחים היה משוגע בדיוק כמוני*, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
3. ↑  אור שקדי‏, חמשת המשחקים הכי גדולים באולם הפחים, באתר וואלה!‏, 25 במאי 2015
4. ↑  אמיר בוגן, איפה הם היום - מייקל קארטר, באתר ynet, 8 באוגוסט 2005
5. ↑  ורד כהן‏, הפועל ירושלים הודיעה על החתמתו של בן קארטר, באתר וואלה!‏, 25 במרץ 2018
6. ↑  אתר למנויים בלבד אריה ליבנת, לאחר הניצחון על ספרד, ישראל יכולה הערב לשפר עמדות לקראת היורובאסקט, באתר הארץ, 30 בנובמבר 2020
**דייב דקסטר** (אנגלית: **.Dave Dexter, Jr**; ‏ 24 בנובמבר 1915 - 26 באפריל 1990), עיתונאי, מבקר מוזיקה ומפיק מוזיקלי. כיהן כשלושים שנה כמנהל האומנותי של חברת התקליטים קפיטול רקורדס בארצות הברית.

תולדות חייו
-----------

יליד קנזס סיטי, למד עיתונאות באוניברסיטת מדינת מיזורי. בין השנים 1938–1941 היה כתב ומבקר בעיתון דאון ביט בשיקגו. ב-1943 עבר ללוס אנג'לס לעבודה בחברת קפיטול, זמן קצר לאחר הווסדה והיה לאחראי על האמנים והרפרטואר של החברה. משנת 1955 נסע ברחבי העולם והקליט מוזיקת עולם של תזמורות מסורתיות ומוזיקה אתנית במסגרת סדרה לה קרא "Capitol of the World" ובה יצאו כ-400 אלבומים. ב-1975 עזב את קפיטול והפך לעורך הראשי של מגזין המוזיקה בילבורד. בנוסף כתב הערות אלבום לחברות תקליטים שונות, הפיק תוכנית רדיו פופולרית בשם "Here coms the veterans", אודות הג'אז והמוזיקה הפופולרית של שנות השלושים והארבעים וכתב מספר ספרים אודות ההיסטוריה של הג'אז.

בתפקידו בחברת קפיטול הביא לחברה אמנים כפרנק סינטרה, סטן קנטון ופגי לי. למרות הצלחתו בגיוס ודחיפת אמנים אמריקאים, כשל בנוגע לאמנים מבריטניה בתקופת "הפלישה הבריטית" (תקופה שהחלה בשנת 1964 ונמשכה מספר שנים אחרי כן, בה יוצרי רוק'נ'רול רבים מבריטניה החלו להופיע ולהשפיע על המוזיקה בארצות הברית). חברת קפיטול הייתה המפיץ הראשון של תקליטי EMI הבריטית (בה הייתה חתומה להקת הביטלס) באמריקה. עם זאת דקסטר, כאחראי הרפרטואר, ויתר על הפצת ארבעת הסינגלים הראשונים של הלהקה בארצות הברית משום שלא האמין בהם כבעלי פוטנציאל. רק הסינגל החמישי, I Want to Hold Your Hand, יצא לאור בארצות הברית בחברת קפיטול, עקב לחץ של EMI בריטניה. הוא דחה להקות בריטיות נוספות במהלך התקופה, בהן היארדבירדס (להקתם של אריק קלפטון, ג'ף בק וג'ימי פייג').

עריכתו המחודשת של תקליטי הביטלס היא הסיבה בשלה תקליטי הלהקה שהופקו בארצות הברית שונים מאלו שהופקו בבריטניה. השוני מתבטא הן בהרכב השירים והן בעריכת הסאונד שלהם. דקסטר הוסיף אפקטים כ-riverb ו-echo, שינה את כוונון ערוצי הסטראו ובכך שינה את הסאונד עליו עמל מפיק הביטלס ג'ורג' מרטין והתאים אותו ל"טעם האמריקאי". על צידם האחורי של אלבומי הביטלס שיצאו בקפיטול נרשם "הופק באנגליה על ידי ג'ורג' מרטין, ובארצות הברית על ידי דייב דקסטר ג'וניור".

מספריו
------

* Jazz Cavalcade - the Inside Story of Jazz*, New york, 1946*
* The Jazz Story*, Englewood Cliffs, 1964*
* Playback*, New York: Billboard Publications, 1976* - אוטוביוגרפיה

קישורים חיצוניים
----------------

* דייב דקסטר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* דייב דקסטר, באתר AllMusic (באנגלית)
* דייב דקסטר, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* דייב דקסטר, באתר Discogs (באנגלית)
* ביקורת על ספר המתאר את הפקת האלבום השני של הביטלס המכיל ביקורת חריפה במיוחד על החלטותיו של דקסטר בנדון הניו יורק טיימס, 2 בדצמבר 2007 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007416134705171
* BnF: cb13793416v (data)
* GND: 1103698990
* ISNI: 0000 0000 2255 7476
* LCCN: n50001678
* MusicBrainz: d25c85b5-fb8f-4dcb-a8e0-17555b291725
* NKC: xx0153253
* SUDOC: 115001085
* VIAF: 20925072
* WorldCat: lccn-n50001678

 |
**יעקב אפרת** (1912 - 21 בדצמבר 1977) היה אגרונום ישראלי וחתן פרס ישראל לחקלאות לשנת תשל"ז (1977).

אפרת נולד בשם **יעקב מנקס** בפולין. בתום לימודיו התיכוניים למד חקלאות באוניברסיטת ננסי שבצרפת ובשנת 1930 סיים את לימודיו בתואר מהנדס חקלאי. אפרת עלה לארץ ישראל בשנת 1936 והיה רכז המספוא והפלחה בקיבוץ ניר דוד.

בשנים 1943–1946 עבד אפרת בתחנת הניסיונות המנדטורית בעכו, תחילה בחקר גידולי שדה ומאוחר יותר בקידום העשייה בחברת "הזרע". בשנת 1949 הוא הצטרף כמורה לבית הספר החקלאי "מקוה ישראל" והיה למנהל שטחי גידולי השדה של בית הספר. בשנת 1955, במקביל לעבודתו בהוראה, הצטרף אפרת למכון וולקני והחל לעבוד כחוקר גידולי שדה וגידולי קטניות. בשנת 1959 הוא השלים עבודת דוקטורט בנושא "בעיות האקולוגיה של שבולת שועל".

עבודתו של אפרת במכון וולקני נמשכה עד לפרישתו לגמלאות. במהלך תקופה זו עסקו מחקריו העיקריים בהשבחה ובטיפוח של דגני חורף. כמו כן הוא עמד בראש המחלקה לפלחה ולמספוא. בתחום המחקר של דגני החורף טיפח אפרת זנים שונים של חיטה רכה בעל כושר אפייה ועמידות בפני מחלות הלספטוריה והחילדון. שניים מאלו - "לכיש" ו"מרים" היו לזנים הנפוצים בארץ במהלך שנות השבעים. כמו כן פיתח אפרת זני חיטה קשה בעלי יבול גבוה ופותחו על ידו שיטות השבחה שונות.

בשנים 1960 ו-1971 הוענקו לו פרסי "הזרע" עבור הישגיו בפיתוח והשבחה של דגנים, ובשנת 1975 הוא נבחר כמרצה השנה של מינהל המחקר החקלאי. 

בשנת 1977 הוענק לאפרת פרס ישראל לחקלאות. באותה שנה פרש לגמלאות, וחודשים ספורים לאחר מכן נפטר.

בנו, אפרים אפרת, עסק גם הוא במחקר חקלאי במינהל המחקר החקלאי, בעיקר בתחום פרחי הציפורן. נפטר בגיל צעיר.

בנו, רון אפרת, הוא ויולן ראשי בתזמורת הפילהרמונית של רוטרדם.

קישורים חיצוניים
----------------

* יעקב אפרת(הקישור אינו פעיל) באתר מינהל המחקר החקלאי

הערות שוליים
------------

1. ↑  „פרס הזרע" יחולק השבוע, על המשמר, 14 בדצמבר 1960
2. ↑  ‏פרס הזרע‏ (Q120076418)
**מחמודה ריאד** (בערבית: **محمودة رياض**; 1932-2007) הייתה אקטיביסטית טרנסג'נדרית. נחשבת לטרנסג'נדרית הערבייה הראשונה בישראל.

קורות חייה
----------

מחמודה ריאד נולדה בשנת 1932 בכפר דיר אל אסד בצפון והייתה רועת צאן בילדותה.

פרטים על חייה של מחמודה ריאד ידועים בעיקר דרך כתיבתה של האקטיביסטית הטרנסג'נדרית אפרת טילמה, שעסקה בה גם בספרה האוטוביוגרפי "לזאת יקרא אישה", אשר ראה אור בשנת 2020.

טילמה סיפרה כי הכירה את ריאד דרך מכרה שלה. היא אמרה לה כי ברצונה להיות אישה. טילמה טיפלה בה וליוותה אותה לטיפולים הורמונליים. ריאד עברה מספר טיפולים קוסמטיים להסרת מאפיינים גבריים ובהמשך שינתה את שמה לשם עברי, נעמי.

בראיון לכתבה שהתפרסמה בידיעות אחרונות ב-1975 סיפרה ריאד על קשיי חייה, שהיו מלווים מכות, שוד ואונס. היא סיפרה למראיין שהיא חוסכת כסף לניתוח, אינה יודעת קרוא וכתוב ואוהבת את בני משפחתה (אמה ואחייניה). היא גם סיפרה על רצונה בילדים, אף שהכירה בכך שתתקשה למצוא בן זוג שירצה לחיות בזוגיות עם "קוקסינל" (מילת גנאי בשימוש בכתבה).

ריאד עברה לברלין, שם אימצה את שם הבמה "להלובה" וזכתה להצלחה כרקדנית ריקוד בטן וזמרת במועדון טורקי בעיר.

ריאד נרדפה כל חייה על ידי בני משפחתה, שהגיעו בעקבותיה לתל אביב ובהמשך גם לברלין, ואילצו אותה לתת להם את רווחיה מעבודתה.

לאחר שעזבה את ברלין היא חזרה לישראל, ועסקה בזנות למחייתה.

בשנת 2005, כשהיא בת שישים, אושפזה בבית החולים ולאחר מספר חודשים הלכה לעולמה, ללא בני משפחתה לצידה.

הנצחה
-----

סיפור חייה של ריאד, ודמויות אחרות, סופר בתערוכה בשם "מה יגידו השכנים? חיים קוויריים בחיפה, 2007-1932" המספרת את סיפורה של קהילת הלהט"ב בחיפה. התערוכה הוצגה במוזיאון חיפה ונוצרה בשיתוף עם פרויקט ההיסטוריה הגאה החיפאית.

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל להט"ב** |

קישורים חיצוניים
----------------

* צפי סער, הטרנסג'נדרית הערבייה הראשונה בישראל נרדפה כל ימי חייה. כעת היא זוכה להכרה, באתר הארץ, 24 בפברואר 2022
* "מה יגידו השכנים?" • סיפורה של הקהילה הגאה בחיפה • תערוכה ראשונה מסוגה בישראל - מוזיאון העיר - חי פה - חדשות חיפה, באתר חי פה - חדשות חיפה, ‏3 בינואר 2021
* שירלי צ'ארלי קליינמן, קבלו אותן: 10 הטרנסג'נדריות המשפיעות בישראל, באתר ynet, 31 במרץ 2021
* "לקבל מושג על המשמעות של להיות אישה טרנסג'נדרית, בלי כל הסטיגמות שהודבקו לנו", ‏4 במאי 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  "לזאת ייקרא אישה", אפרת טילמה, באתר הספרייה הלאומית
2. ↑  מה יגידו השכנים? חיים קוויריים בחיפה 1932–2007 - עיריית חיפה, באתר עיריית חיפה, ‏2022

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מחמודה ריאד"**.
**קרין רחמים** (נולדה ב-23 ביוני 1989) היא כדורגלנית ישראלית, המשחקת כמגנה ימנית בקבוצת מ.ס קריית גת בליגת העל בכדורגל נשים וכן בנבחרת ישראל.
מורה לחינוך גופני ומחנכת בבית החינוך שער הנגב.

ביוגרפיה
--------

רחמים נולדה וגדלה בקיבוץ נחל עוז, למדה בבית ספר היסודי שער הנגב ובתיכון בית חינוך שער הנגב. החלה לשחק כדורגל בגיל 9 בחוג כדורגל של מועצת שער הנגב, שהיה מיועד לבנים, אולם הפסיקה כעבור זמן קצר. מגיל 12 ועד גיל 15 שיחקה כדורסל בקבוצת נערות בקיבוץ יד מרדכי. בגיל 15 חזרה לשחק כדורגל ועברה לשחק באופן מסודר בקבוצת הפועל באר שבע.

בוגרת תואר ראשון בהוראה בחינוך הגופני ממכללת קיי, וכן בתעודות מדריכת כדורגל, מדריכת חדר כושר ומדריכת ספינינג.

קריירה מקצועית
--------------

### מועדונים

בשנת 2004 החלה לשחק בקבוצת הנשים של הפועל באר שבע, ונשארה בקבוצה 9 עונות, עד עונת 2012/2013. בעונת 2013/2014 נכנסה רחמים ל"הסגר" ולא שיחקה באופן פעיל.

לקראת עונת 2014/2015 הצטרפה לקבוצת מ.ס קריית גת בה היא משחקת נכון לשנת 2020 ומשמשת גם כקפטנית הקבוצה. במהלך שנים האלו זכתה עם הקבוצה בשתי אליפויות ובגביע המדינה.

### נבחרת ישראל

בשנת 2005 זומנה לסגל נבחרת ישראל עד גיל 19 ורשמה במדי הנבחרת ארבע הופעות במסגרת שני קמפיינים של אליפות אירופה לנערות.

בשנת 2018 זומנה לסגל הנבחרת הבוגרת. את הופעת הבכורה ערכה ב-10 באפריל נגד נבחרת סרביה. נכון ליוני 2020, לזכות רחמים 2 הופעות בנבחרת הבוגרת.

תארים
-----

### מ.ס קריית גת

* אליפות המדינה: 2016/2017, 2017/2018
* גביע המדינה: 2015/2016

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל באתר אופ"א
* בתאל אלון, ליגת העל: "אנחנו משחקות בדיוק כמו גברים, אבל לא משתכרות כמוהם" באתר onlife‏, 3 בנובמבר 2018

* פרופיל, באתר Soccerdonna (בגרמנית)

* פרופיל, באתר Soccerway

* פרופיל, באתר WorldFootball.net
**היפופרתירואידיזם** היא ירידה בתפקוד של בלוטת יותרת התריס הכוללת תת-ייצור של הורמון יותרת התריס. מצב זה גורם לירידה ברמת הסידן בדם, עוויתות והתכווצויות שרירים לא-רצוניות וכן סימפטומים נוספים. 

היפופרתירואידיזם יכול להיות מולד, או להיגרם בעקבות ניתוח בבלוטת התריס או בבלוטת יותרת התריס. או בעקבות פגם במערכת החיסונית, או בעקבות גורמים נוספים נדירים יותר. האבחנה מתקבלת באמצעות בדיקות דם, ובהתאם לתוצאה מתבצעות גם בדיקות גנטיות נוספות. הטיפול בהיפופרתירואידיזם מוגבל מאוד, היות שטרם נמצא תחליף מלאכותי להורמון הפרתירואיד. מתן סידן או ויטמין D מאפשר טיפול בסימפטומים, אך מנגד מעלה את הסיכון לאבנים בכליות ופגיעה כרונית בכליות.

סימנים וסימפטומים
-----------------

הסימפטומים העיקריים של היפופרתירואידיזם מופיעים כתוצאה מרמת הסידן הנמוכה בדם, אשר פוגעת בתפקוד התקין של השרירים ומערכת העצבים. כתוצאה מכך, אנשים הסובלים מהיפופרתירואידיזם סובלים מנימול ותחושת עקצוץ סביב הפה ובקצות כפות הידיים והרגליים, ומהתכווצויות שרירים הפוגעות בעיקר בידיים וברגליים.

קישורים חיצוניים
----------------

* היפופרתירואידיזם, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007536180005171
* BnF: cb125580995 (data)
* LCCN: sh85063800

 |
**חוק המרכז למורשת הדרוזים, התשס"ז-2007** הוא חוק שהוצע על ידי חבר הכנסת מג'לי והבה בכנסת ה-17. החוק הביא לפתיחת מרכז מורשת הדרוזים בחיפה. מטרת החוק העיקרית היא להקים מרכז למורשת הדרוזים, מקום בו יוכלו לבטא את התרבות שלהם כלפי חוץ, וכן לעודד את התיירות במגזר וליצור מקומות תעסוקה. המרכז יכלול את המכון, הארכיון והמוזיאון.

רקע לחוק
--------

חוק זה נחקק במטרה למצוא דרכים מעשיות לעידוד התיירות במגזר הדרוזי והצ'רקסי, מתוך רצון לספק פתרונות תעסוקה במגזרים האלה.

בוועדה לקידום מעמד האישה הוקדש דיון למצב התעסוקה של הנשים בחברה הדרוזית והצ'רקסית, הוועדה הזאת מתמחה בקידום מעמד האישה וצמצום הפערים בין המינים בתחום הכלכלי והם אחראים גם על שוויון תעסוקה במגזר הדרוזי. הוועדה לקידום מעמד האישה התחייבה לעקוב אחר התקדמות הטיפול בנושאי מעמד האישה ותעסוקה במגזר.

מטרת החוק העיקרית היא להקים מרכז למורשת הדרוזים, מקום בו יוכלו לבטא את התרבות שלהם כלפי חוץ. לפי התכנון, המרכז אמור לכלול את המכון, הארכיון והמוזיאון.

עיקרי החוק
----------

לפי החוק, המדינה תיתן למי שאחראי על המרכז את המקרקעין הדרוש על מנת להפעילו. המדינה, תממן את הקמת המרכז באופן הנדרש ותקבל את כל התקציבים שאותם היא צריכה על מנת להקימו. המועצה תאשר את התקציב השנתי של המרכז ותגישו לשר לשם אישורו; התקציב יאושר על ידי שר האוצר, שנת תקציב המרכז תהיה כשנה של תקציב המדינה.

המרכז לא יהיה רשאי למכור נכסים השייכים למרכז או להעביר בדרך אחרת נכס שבבעלותו, למעט נכסים שנקבעו בתקנות באישור השר. בנוסף לכך, המרכז לא יהיה רשאי למשכן נכס שברשותו או להשכירו לתקופה העולה על עשר שנים, אלא באישור שר המדע התרבות והספורט. כמו כן, המרכז לא ייטול הלוואה העולה על סכום שקבע השר בתקנות, אלא באישור שר המדע, התרבות והספורט ושר האוצר.

ביצוע החוק
----------

לפי הצעת החוק, שר המדע התרבות והספורט מונה על ביצועו, והוא אחראי לחוקק תקנות בכל הנוגע לביצוע מרכז המורשת לדרוזים, כולל סדרי העבודה של המועצה והוועד המנהל.

החוק קובע שהמועצה, בת 21 חברים, תכלול נציגים ממשרד ראש הממשלה, ממשרד המדע, התרבות והספורט, ממשרד החינוך, וממשרד התיירות.

וכן המועצה תכלול בין חבריה 5 אנשי אקדמיה המתמחים בתחומים רלוונטיים למרכז, ראש הרשות המקומית בו המרכז הוקם ונציגי ציבור. החוק קובע ששני שלישים מחברי המועצה ימונו מקרב האוכלוסייה הדרוזית.

יישום החוק
----------

ב-8 בינואר 2019 הוקם ביישוב הדרוזי יאנוח ג'ת מבנה המרכז למורשת הדרוזים. המרכז החל לפעול בשנת 2019, ובין השאר הוא כולל מכון מחקר המקדם מחקרים אקדמיים אודות חייהם של הדרוזים בעבר ובהווה.

קישורים חיצוניים
----------------

 חוק המרכז למורשת הדרוזים, בספר החוקים הפתוח  

 היסטוריית החקיקה של חוק המרכז למורשת הדרוזים, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת

* מיכאל יעקובסון: כל מה שרצית לדעת על הדרוזים, חוץ ממה שאסור להם לגלות, 13 בפברואר 2020, xnet

הערות שוליים
------------

1. ↑  הצעת חוק המרכז למורשת דרוזים קריאה ראשונה, ‏13 בפברואר 2007
2. 1 2 3  חוק המרכז למורשת הדרוזים בישראל, תשס"ז-2007, באתר נבו
3. ↑  חוק המרכז למורשת הדרוזים בישראל, באתר ויקיטקסט
4. ↑  נחנך בית מורשת דרוזי ביאנוח, באתר פורטל הכרמל, ‏8.1.2019
5. ↑  אודות המרכז, באתר המרכז למורשת הדרוזים בישראל.
ארמון קוטרוצ'ן ב-1900
מוזאון קוטרוצ'ן
**ארמון קוטרוצ'ן** (ברומנית: **Palatul Cotroceni**) הוא מערך מבנים במרכז בוקרשט, רומניה, ששימש כמשכן מלכותי בתקופת המלוכה, כארמון הפיונירים בתקופה הקומוניסטית ומשמש מאז המהפכה הרומנית (1989) כמשכן נשיאי רומניה.

היסטוריה
--------

ב-1679, שליט נסיכות ולאכיה, שרבאן קנטקוזינו בנה מנזר על גבעת קוטרוצ'ן בבוקרשט. הכנסייה ויתר המבנים הוקמה במהלך שנתיים. השליט שבא לאחר קנטקוזינו, קונסטנטין ברנקוביאנו, המשיך בבניה והתארח לעיתים במנזר. ב-1862 החליט אלכסנדרו יואן קוזה להשתמש במנזר כמעון קיץ והשליט שבא אחריו, קרול הראשון, מלך רומניה, המשיך בכך והחליט לבנות במקום ארמון, שישמש את יורשי הכתר. הממשלה הקציבה 1,700,000 לאי לצורכי עבודות פינוי המבנים הישנים והקמת הארמון, תוכניות המבנה הוכנו על ידי האדריכל הצרפתי פול גוטרו בסגנון קלאסי ונציאני. העבודה התחילה ב-1888 והסתיימו כעבור שנתיים.

מריה מאדינבורו, מלכת רומניה ופרדיננד הראשון, מלך רומניה עברו לגור בארמון קוטרוצ'ן במרץ 1896. באוגוסט 1916 נערכה בארמון זה ישיבת ממשלת רומניה, בנשיאות המלך, בה הוחלט על כניסת רומניה למלחמת העולם הראשונה.

רעידת האדמה בוורנצ'אה (1940) גרמה לנזקים בארמון קוטרוצ'ן והשתלטות הקומוניסטים על רומניה והדחת המלוכה הובילה גם להפיכת ארמון קוטרוצ'ן, ב-1949, לארמון הפיונירים והסלונים של הארמון הפכו לכיתות לימוד עבור הפיונירים.

ברעידת האדמה בוורנצ'אה (1977) נפגע קשה גם ארמון קוטרוצ'ן, ארמון הפיונירים הועבר למקום אחר ובמקום החלו עבודות שיפוץ, שנמשכו 10 שנים. במהלך השיפוץ נבנה גם אגף חדש, אליו קיווה ניקולאה צ'אושסקו לעבור, אך הוא הודח במהפכה הרומנית ולאחר המהפכה הועידו את האגף החדש למשכן נשיאי רומניה.

החל מ-1991 החלק ההיסטורי של הארמון הפך למוזיאון ונפתח לציבור הרחב.

גלריית תמונות
-------------

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארמון קוטרוצ'ן** בוויקישיתוף
* Istoria Palatului Cotroceni: de la Şerban Cantacuzino, la Traian Băsescu. Cum a luat naştere sediul prezidenţial din buricul Bucureştiului! (ברומנית)
* Palatul Cotroceni (ברומנית)
* תמונות מארמון קוטרוצ'ן

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007407538505171
* LCCN: sh2017004320
* NKC: ko20221170632
* VIAF: 276431266
* WorldCat: viaf-276431266

 |