recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**צ'ארלס וו. סוייר** (באנגלית: **Charles W. Sawyer**‏; 10 בפברואר 1887 – 7 באפריל 1979) היה פוליטיקאי ודיפלומט אמריקאי, מזכיר המסחר של ארצות הברית בשנים 1948–1953 תחת הנשיא הארי טרומן.

ביוגרפיה
--------

סוייר נולד בסינסינטי שבאוהיו, בנם של קרוליין באטלר ואדוארד מילטון סוייר. בשנים 1912–1916 היה חבר במועצת העירייה של סינסינטי. לפני הקריירה הפוליטית שלו עבד במשרד עורכי הדין "דינסמור & שול" שבסיסו בעיר הולדתו. בין שתי מלחמות העולם התבלט סוייר כאיש ציבור במדינת אוהיו. בשנות ה-30 של המאה ה-20, הוביל סוייר סיעה בתוך המפלגה הדמוקרטית שנאבקה עם גוש אחר של מרטין דייבי, מושל אוהיו, על השליטה במפלגה הדמוקרטית של אוהיו. בשנים 1933–1935 נבחר לסגן מושל המדינה. ב-1938 היה סוייר מועמד למושל אוהיו — אם כי לא זכה במועמדות מפלגתו לתפקיד.

סוייר נמנה בין מחברי הערעור על התיקון ה-18 לחוקת ארצות הברית. ב-1944, שיא מלחמת העולם השנייה, הנשיא פרנקלין דלאנו רוזוולט מינה את סוייר לשגריר ארצות הברית בבלגיה ובמקביל היה ציר בלוקסמבורג. כהונתו כשגריר בבריסל התעוררה המחלוקת סביב שלטונו של לאופולד השלישי, מלך הבלגים וסוייר עזב את אירופה בנובמבר 1945.

שלוש שנים אחרי ששב לאמריקה, ב-1948, מינה אותו הנשיא הארי טרומן למזכיר המסחר של ארצות הברית. במהלך כהונתו הצטווה סוייר בידי טרומן להשתלט ולהפעיל את מפעלי הפלדה ב-1952 שערכו שביתה עצומה בשיא מלחמת קוריאה. ההוראה למחלקת המסחר של ארצות הברית להשתלט על מפעלי הפלדה ניתנה במטרה למנוע שביתה עצומת-היקפים שלדעת טרומן תפגע ביכולתה של ארצות הברית להמשיך את הלחימה בחצי האי קוריאה. בעודו מזכיר המסחר, הכריז סוייר על "שבוע המזכירים הלאומי" הראשון מ-1 עד 7 ביוני 1952.

כשסוייר חזר לסינסינטי לאחר שירותו בקבינט של ארצות הברית בממשל טרומן, הצטרף למשרד עורכי הדין "טאפט, סטטיניוס והוליסטר", אשר נוסד בידי פוליטיקאי בולט נוסף מסינסינטי, רוברט טאפט, בנו הבכור של הנשיא לשעבר ויליאם הווארד טאפט. ב-1968 כתב ספר בשם "דאגותיו של דמוקרטי שמרני", שיצא לאור בהוצאת הספרים של אוניברסיטת דרום אילינוי. בערוב ימיו היה חבר במספר ועדות ציבוריות.

הוא נפטר באפריל 1979 בגיל 92, בפאלם ביץ' שבפלורידה. הוא נטמן בבית העלמין ספרינג גרוב השוכן בקרבת עיר הולדתו סינסינטי, אוהיו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צ'ארלס סוייר** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Charles W. Sawyer, באתר Ohio History Central (באנגלית)
2. ↑  צ'ארלס סוייר, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

| מזכירי המסחר של ארצות הברית דגל מזכיר המסחר |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| רדפילד • אלכסנדר • הובר • וייטינג • לאמנוט • צ'אפין • רופר • הופקינס • ג'ונס • וולאס • הארימן • סוייר • ויקס • מיולר • הודג'ס • קונור • טרוברידג' • סמית' • סטאנס • פיטרסון • דנט • מורטון • ריצ'רדסון • קרפס • קלוצניק • בולדרייג' • וריטי • מוסבכר • פרנקלין • בראון • קנטור • דיילי • מינטה • אוונס • גוטיירז • לוק • ברייסון • פריצקר • רוס • ריימונדו | חותם מחלקת המסחר |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007281762905171
* GND: 1232361755
* ISNI: 0000 0000 5040 0652
* LCCN: no90007759
* NARA: 10574788
* SNAC: w60p10kq
* SUDOC: 081093071
* VIAF: 4489622
* WorldCat: lccn-no90007759

 |
**קונצ'ינו קונצ'יני** (באיטלקית: **Concino Concini, maréchal d'Ancre**; ‏1575 פירנצה, איטליה – 24 באפריל 1617 פריז, צרפת) היה פוליטיקאי איטלקי ששירת בצרפת, היה השר הראשון בממשל מארי דה מדיצ'י ולואי ה-13 וזכה בתואר מרשל ד'אנקרה.

ביוגרפיה
--------

קונצ'יני נולד ב-1575 בפירנצה למשפחת אצולה שהייתה מקורבת למשפחת דה-מדיצ'י, שליטי הדוכסות הגדולה של טוסקנה. אביו היה המזכיר האישי של הדוכס הגדול בזמנו. בשנת 1600 נישאה מארי דה-מדיצ'י, (26 באפריל 1573 - 3 ביולי 1642) אחייניתו של הדוכס הגדול פרדיננדו I למלך צרפת אנרי הרביעי.

קונצ'יני נמנה עם המלווים של מארי לפריז ביחד עם בת-לווייתה ליאונורה דורי הידועה כליאונורה גליגאי. קונצ'יני התחתן עם ליאונורה ובחסות המלכה השתלב בחוגי השלטון וקודם לדרגת השר הראשון (מקבילה בימינו לראש ממשלה) וזכה לתואר מרקיז.

אחד מעוזריו המסורים היה הקרדינל רישלייה שלימים יהיה ראש מועצת השרים. בשנת 1610 נרצח המלך אנרי הרביעי ומארי דה-מדיצ'י מונתה כמלכה העוצרת עד שבנה - המלך לואי ה-13 יגיע לבגרות. עם השנים חל פילוג בין האם לבנה עקב רצונה של מארי להמשיך לשלוט.

קונצ'יני, איש אמונה של המלכה מארי דה-מדיצ'י מונה כראש מועצת השרים, מה שעורר מורת-רוח בקרב השרים הצרפתים. ב-1613 זכה בתואר מרשל צרפת. ב-24 באפריל 1617 חולל המלך 'הפיכת חצר': לואי השלושה עשר, או מי מאנשיו, שלח מרצחים אחרי קונצ'יני, זממם עלה בידם והמרשל הוגה מדרכם. ואילו רעייתו, ליאונורה גליגאי הואשמה במעשי כשפים והועמדה למשפט.

קשריה עם המאראני - אליהו מונטאלטו וספרים עבריים שנמצאו בביתה, היוו הוכחות מכריעות להרשעתה. לאחר משפט שארך מספר חודשים היא הורשעה, ראשה נכרת במחוות 'רחמים' והיא הועלתה על המוקד כמכשפה במוצאי שבת, 8 ביולי 1617. (המלכה מארי דה-מדיצ'י עצמה הוכרחה לצאת לגלות ב-2 במאי 1617 לעיר בלואה בעמק הלואר). בכך מימשו לואי ה-13 ואנשיו את שלטונו.

לזוג קונצ'יני היו 2 ילדים - אנרי (1603–1631) ומריה (1607 - 1617).

גלריה
-----

* סמל משפחת קונצ'יניסמל משפחת קונצ'יני
* 
* סמל המרקיז קונצ'יניסמל המרקיז קונצ'יני
* המלכה מארי דה-מדיצ'י בחברתם של בני הזוג קונצ'יניהמלכה מארי דה-מדיצ'י בחברתם של בני הזוג קונצ'יני
* ההתנקשות בחייו של קונצ'ינו קונצ'יניההתנקשות בחייו של קונצ'ינו קונצ'יני
* מהומות לאחר הרצחו של קונצ'ינו קונצ'ינימהומות לאחר הרצחו של קונצ'ינו קונצ'יני

לקריאה נוספת
------------

* יערה בר-און, **"מכשפה יהודיה" בחצר מלך צרפת: משפטה של לאונורה גליגאי, 1617**,ירושלים: כרמל, 2010. (לתיאור התקופה בכלל ולמשפט בפרט)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קונצ'ינו קונצ'יני** בוויקישיתוף
* קונצ'ינו קונצ'יני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

* 
* 
* 
* 
* 
* 


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007385545905171
* BnF: cb122029431 (data)
* GND: 119051796
* ISNI: 0000 0000 8345 1501
* LCCN: n87921643
* NKC: jcu2015873644
* SUDOC: 03065680X
* VcBA: 495/85810
* VIAF: 73901513
* WorldCat (עם VIAF): 73901513

 |
**הפארק הלאומי אל-פייג'ה** (בערבית: **المحمية الوطنية بالفايجة**) הוא פארק לאומי בתוניסיה, הממוקם במחוז ג'נדואובה, למעלה מ-200 ק"מ מערבית לבירה תוניס. הפארק נמצא בקצה הצפון-מערבי של תוניסיה, והוא הפארק המערבי במדינה. מקומו על רכס הררי של הרי האטלס תרם לעובדת היותו האזור הגשום ביותר בתוניסיה כולה. הפארק גובל בצידו המערבי באלג'יריה.

הפארק משתרע על שטח כולל של 2,632 דונם, בהם 417 דונם שהם שמורת טבע מוחלטת שבה גם כניסה לבני אדם היא אסורה לחלוטין, והיא מוקדשת למחייתם של האיילים הברבארים; עם זאת, מבקרים רבים מגיעים לצפות באיילים הענקיים מרחוק, בעיקר בחודשי אוגוסט עד ספטמבר אז מגיעה עונת הרבייה והזכרים נלחמים זה בזה עבור הנקבות.

ב-28 במאי 2008 ממשלת תוניסיה הציעה את הפארק למועמדות עבור תואר אתר מורשת עולמית של אונסקו; נכון להיום (ינואר 2021) הוא עודנו מוצב ברשימת ההמתנה.

היסטוריה
--------

ממצאים ארכאולוגים של אבני צור מגולפות ואובסידיאנים חתוכים מעידים על התיישבות אנושית פרה-היסטורית עוד לפני 10,000 שנה. עוד נמצאו ציורי קיר במערת ק'ף נגצ'ה, שמעיד אולי על מקום פולחן עתיק של ילידים ברברים. מבצרים עתיקים שנמצאו ברחבי הפארק מגלים התיישבות עתיקה באזור של ממלכות קדומות מלפני 2,000 שנה ויותר, בהם מבצרים המשויכים אל ממלכת נומידיה.

במהלך מלחמת העצמאות של אלג'יריה בנו המורדים האלג'יראים מאהלים וביצורים בין עצי היער, והשתמשו באזור זה כמקלט סודי מפני הכוחות הצרפתים. הבונקר הידוע ביותר מתקופה זו הוא המקלט של קולונל הווארי בומדיין ששכן בין רכסי ההרים של האזור.

החי בפארק
---------

בעלי החיים בפארק מגוונים מאוד, וקיימים בו למעלה מ-20 מינים של יונקים, 70 מינים של עופות ו-20 מינים של זוחלים. בין היונקים הנפוצים בפארק נמצאים אייל ברבארי, חזיר בר, זאב זהוב אפריקאי, שועל, גחן מצוי, סמור אירופי, קיפוד, חתול בר אפריקני, נמייה, ארנבת, דורבן, עטלף, חדף ויערון קטן. בשנות ה-90 של המאה ה-20 החלו ניסיונות הנמשכים עד היום להחדרת אוכלוסיית סרוואלים אל שטח הפארק.

בעבר היו בפארק, כמו במקומות נוספים בהרי האטלס התוניסאים, גם יונקים גדולים כדוגמת אריה ברברי ונמר ברבארי. הכחדתם של יונקים אלו מיוחסת לקולוניאליזם הצרפתי, כאשר השלטונות הצרפתים צדו כמויות גדולות של יונקים מקומיים בארצות שאותם כבשו, ובהן גם תוניסיה, וגרמו להכחדה כמעט מוחלטת של מינים רבים.

תארים
-----

הפארק הוכרז כפארק לאומי בשנת 1990, הוכרז על ידי IUCN כגן לאומי ונכנס לרשימת ההמתנה של אונסק"ו בדרך לתואר אתר מורשת עולמית (כשהוא עונה על קריטריונים vii ,viii ו-x בקטגוריית טבע).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הפארק הלאומי אל-פייג'ה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Discover El Feidja National Park, Eco Trekking and walking tours in Tunisia - Siroko Travel, Sirokotravel, ‏19 בספטמבר 2019 (באנגלית)
2. 1 2  UNESCO World Heritage Centre, Parc National d'El Feija, UNESCO World Heritage Centre (באנגלית)
3. ↑  El Feija National Park, TUNISIA, Med-O-Med (באנגלית)

| פארקים לאומיים בתוניסיה |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אישקל • אל-פייג'ה • בו-הדמה • בוקרנין • ג'ביל • ג'בל זע'דוד • סידי א-טווי • שעאנבי |

 |
**הפארק הימי ברמר** (באנגלית: **Bremer Marine Park**, נקרא בעבר: **Bremer Commonwealth Marine Reserve**) הוא פארק ימי מוגן, ששטחו 4,472 קמ"ר ועומקו נע בין 15 ל-5,000 מטרים. הפארק נמצא באוקיינוס ההודי, דרומית לחופה של אוסטרליה המערבית וכ-50 ק"מ דרומית מזרחית לעיירה ברמר ביי (אנ').

חלק מהאזור הצפוני ביותר של הפארק הימי, ששטחו כ-284 קמ"ר והסמוך לחופה של אוסטרליה המערבית, מסווג כפארק לאומי ימי לפי קטגוריה II של ארגון IUCN, המייעדת את השטח בעיקר לצורך שימור המערכת האקולוגית שבו, ומגבילה את השימושים האנושיים שניתן לבצע בשטח זה. יתרת שטחו של הפארק הימי נמצא בקטגוריה VI, המקנה הגנה הדוקה פחות על הסביבה הטבעית ומאפשרת לקיים בתחומו פעילות אנושית בת קיימא.

הפארק הימי הוכרז בתאריך 14 בדצמבר 2013 ושמו שונה לשם הנוכחי בתאריך 11 באוקטובר 2017.

הפאונה של הפארק הימי
--------------------

הפארק הימי הוא אזור המלטה חשוב לאובלנה הדרומית ונמצא על נתיב הנדידה של לווייתן גדול-סנפיר. הפארק הוא אזור שיחור מזון לאריה ים אוסטרלי, אלבטרוס צהוב-חרטום הודי, יסעורים מהמין flesh-footed shearwater ו- Soft-plumaged petrel והכריש עמלץ לבן.

בתחומי השמורה נמצא קניון ברמר, קניון תת-ימי המהווה נקודה חמה (Hot Spot) למגוון הביולוגי (אנ') והנמצא על נתיב ההגירה העונתית של הדולפין ממין קטלן ושל הלויתן ראשתן גדול-ראש.

מחקרים מדעיים
-------------

בתחום השמורה הימית נערכים מחקרים על המגה-פאונה של אזור השמורה ובפרט על אוכלוסיית הקטלנים שבה, ובחודש ינואר 2020 החלה הספינה RV Falkor מטעם המכון הימי שמיט לבצע מחקר תת-ימי של קניון ברמר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הפארק הימי ברמר** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Australian Marine Parks, South-west Marine Parks Network Managment Plan 2018,
2. ↑  Rebecca Wellard, Christine Erbe, Leila Fouda, Michelle Blewitt, Vocalisations of Killer Whales (Orcinus orca) in the Bremer Canyon, Western Australia, **PLOS ONE** 10, 2015-09-09, עמ' e0136535 doi: 10.1371/journal.pone.0136535
3. ↑  Rebecca Wellard, Keith Lightbody, Leila Fouda, Michelle Blewitt, Killer Whale (Orcinus orca) Predation on Beaked Whales (Mesoplodon spp.) in the Bremer Sub-Basin, Western Australia, **PLOS ONE** 11, 2016-06-12, עמ' e0166670 doi: 10.1371/journal.pone.0166670
4. ↑  Google chief's ship carrying Neverending Story-themed tech sets sail to explore mysterious deep sea canyon, www.abc.net.au, ‏2020-01-29 (ב־Australian English)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"הפארק הימי ברמר"**.
**וולף 1061**, נקרא גם **גליזה 628** או **LHS 419** הוא כוכב ננס אדום לא פעיל, שנמצא במרחק של כ-14 שנות אור ממערכת השמש בקבוצת הכוכבים נושא הנחש. זהו הכוכב הקרוב ביותר לכדור הארץ שידוע שיש לו כוכב לכת שנמצא בתחום המאפשר קיום חיים. חוקרים גילו כי לוולף 1061 יש מערכת של לפחות שלושה כוכבי לכת חוץ שמשיים (וולף 1061b, וולף 1061c ווולף 1061d) הנעים סביבו. הכוכב נקרא על שם מקס וולף, אסטרונום גרמני שקיטלג אותו בשנת 1919.

מאפיינים
--------

וולף 1061 הוא ננס אדום מסוג ספקטרלי M3.5 V, מסתו מוערכת בכ-0.3 מסת שמש, רדיוסו מוערך בכ-0.3 רדיוס שמש, טמפרטורת פניו היא כ-3,300 קלווין והוא מאיר בעוצמה של מאית מעוצמת ההארה של השמש, אך בשל טמפרטורת פניו הנמוכה רק כ-15% מקרינתו היא באור נראה והשאר בתחום התת-אדום. הכוכב מסתובב על צירו אחת לכ-94 ימים, כך שמהירות הסיבוב העצמי שלו היא נמוכה מאוד, כחצי קילומטר בשנייה בלבד, דבר המאפיין כוכבים זקנים. בהירות נראיתו של הכוכב משתנה במספר מאיות של דרגת בהירות והוא מסווג כמשתנה BY בדרקון. לכוכב תנועה עצמית גדולה במיוחד של כ-1.175 שניות קשת בשנה, ולכן הוא נכלל בקטלוג לויטן לכוכבים בעלי תנועה עצמית גדולה. בשל קרבתו הוא גם נכלל בקטלוג גליזה לכוכבים קרובים.

גילוי מערכת כוכבי הלכת
----------------------

ציור של המערכת, שצויר על ידי ילדה בכיתה ח'.
חוקרים מאוניברסיטת ניו סאות' ווילס באוסטרליה צפו בוולף 1061 באמצעות ספקטרוגרף HARPS בטלסקופ בקוטר 3.5 מטרים של המצפה האירופי הדרומי בצ'ילה וגילו בשנת 2015 שאת וולף 1061 מקיפים שלושה כוכבי הלכת במסלולים בני 5,‏ 18 ו-67 ימים, ולהם מסות של 1.4, 4.3 ו-5.2 מסות ארץ בהתאמה, מה שמצביע שבסבירות גבוהה שלושתם כוכבי לכת מוצקים. כוכב הלכת הגדול ביותר והחיצוני מבין השלושה נמצא מחוץ לגבול אזור החיים, בעוד כוכב הלכת הקטן הפנימי קרוב מדי לכוכב מכדי לאפשר חיים, אך כוכב הלכת האמצעי, וולף 1061c, שמרחקו מוולף 1061 הוא כ-0.09 יחידה אסטרונומית, נמצא במרחק שעשוי לאפשר קיום של חיים עליו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וולף 1061** בוויקישיתוף
* אבי בליזובסקי, הידען, רק 14 שנות אור מאיתנו: כוכב לכת בעל פוטנציאל לחיים, באתר ynet, 18 בינואר 2019
* התגלה כוכב הלכת הקרוב ביותר למערכת השמש הנמצא באיזור החיים של מערכת השמש שלו, באתר "הידען"
* וולף 1061, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  N. Astudillo-Defru, T. Forveille, X. Bonfils, D. Ségransan, F. Bouchy, X. Delfosse, C. Lovis, M. Mayor, F. Murgas, F. Pepe, N. C. Santos, S. Udry & A. Wunsche: The HARPS search for southern extra-solar planets. XLI. A dozen planets around the M dwarfs GJ 3138, GJ 3323, GJ 273, GJ 628, and GJ 3293, Astronomy & Astrophysics, Vol. 602, id. A88, p. 2 (2017)
2. 1 2  VizieR: LHS 419, LHS Catalogue, 2nd Edition (Luyten 1979)
3. ↑  General Catalogue of Variable Stars: Gliese 628
4. ↑  W. Gliese: Catalogue of Nearby Stars, Veröffentlichungen des Astronomischen Rechen-Instituts Heidelberg, Nr. 22, p. 68 (1969)
5. ↑  D. J. Wright, R. A. Wittenmyer, C. G. Tinney, J.S. Bentley & J. Zhao: Three Planets Orbiting Wolf 1061, The Astrophysical Journal Letters, Vol. 817, Iss. 2, article id. L20, p. 2 (2016)
**פורום ארגוני השלום הישראלי** הוא מסגרת ישראלית דינמית של למעלה מ-120 ארגוני שלום, זכויות אדם וחברה משותפת. הארגונים מקדמים, כל אחד בשיטתו, פתרון בר קיימא לסכסוך הישראלי-פלסטיני שיבטיח עצמאות, ביטחון, חופש, כבוד, פיוס ושכנות טובה בין שני העמים. הארגונים פועלים במגוון התחומים של חינוך לשלום ודיאלוג, שמירה על זכויות מיעוטים, חיזוק דו-קיום בין החברה היהודית לפלסטינית והערבית.

פעילות
------

פורום ארגוני השלום הוקם בשנת 2005 על ידי ד"ר רון פונדק כפרויקט במרכז פרס לשלום. פונדק היה יו"ר הצד הישראלי ולצדו היה ריאד מלכי מהצד הפלסטיני, מנכ"ל פנורמה בזמנו. ארגון פנורמה ומרכז פרס לשלום היו שני ארגונים חזקים בחברה האזרחית והשיתוף פעולה ביניהם לכדי הקמת פורום ארגוני השלום הוביל להקמת הפורום. הפורום קם במטרה לייצר פלטפורמה ושפה משותפת בין ארגוני החברה האזרחית הישראלית והפלסטינית ולנסות לשנות את המציאות דרכם, כל עוד זה לא נעשה דרך הממשלה והכנסת.

הפורום פועל במטרה לחזק את שיתוף הפעולה בין ארגוני החברה האזרחית, מקבלי החלטות והזירה הבינלאומית לקידום שלום, פיוס, שוויון וזכויות אדם. הפורום מבקש לחזק את פעילות הארגונים תוך הצגת אלטרנטיבה משמעותית לסדר היום הפוליטי. פורום ארגוני השלום מאמין שבמציאות של עלייה באלימות, בגזענות, סרבנות פוליטית וחוסר אמון בפתרונות של שלום, העשייה הענפה של הארגונים היא בעלת תרומה קריטית לקידום חזון ותהליכים של שלום ופיוס.

פורום ארגוני השלום פועל בארבעה ערוצים:

* **פנימי** - פלטפורמה לתמיכה וייזום של שיתופי פעולה בין הארגונים, לחיזוק יכולת השפעתם על השיח החברתי- הפוליטי, על המציאות ועל קידום חזון ותהליך לשלום. קיום שלושה ימי שלום בשנה, חיזוק הקשר על ידי המדיה וקבוצות עבודה לקידום עבודה יעילה בין הארגונים לחברה ולמקבלי ההחלטות.
* **ציבורי** - פיתוח וייזום פעילות ציבורית, חברתית, תקשורתית, מדינית ופוליטית לקידום סיום הסכסוך הישראלי-פלסטיני בדרכי שלום, כאלטרנטיבה לתפיסות ולחסמים הרווחים כיום.
* **ישראלי-פלסטיני** - ניהול ערוצי תקשורת עם מוסדות הרשות הפלסטינית וארגוני חברה אזרחית לקידום תוכניות שלום ופיוס משותפות.
* **בינלאומי** - גיוס הקהילה הבינלאומית ויהדות העולם לתמיכה פעילה ומשמעותית ביישוב הסכסוך הישראלי-פלסטיני בדרכי שלום.

מובילים
-------

* 2006–2012 – יעל פתיר מהצד הישראלי וננסי סאדה מהצד הפלסטיני ניהלו את הפעילות.
* ב-2008 ריאד מלכי הפך להיות שר החוץ הפלסטיני ואותו החליף סמעאן חורי כיו"ר פנורמה ופורום ארגוני השלום מהצד הפלסטיני.
* ב-2012 רון פונדק עזב את מרכז פרס לשלום והפורום עבר ל"שלום עכשיו". פונדק המשיך להיות היו"ר וניהלו אותו ליאור פינקל וענת בן- נון מהצד הישראלי.
* בשנת 2015, לאחר מותו של פונדק, מונה מוסי רז ליו"ר ולאחר שנה בתפקיד ובחירתו כחבר כנסת מטעם מרצ, מונה כיו"ר יובל רחמים, לשעבר יו"ר פורום משפחות שכולות.
* בשנת 2021, מונה אלי ספרן לעמוד בראש הארגון.

מוסדות הפורום
-------------

ועדת היגוי המורכבת מנציגים נבחרים מארגוני שלום וקבוצות עבודה מקצועיות לקידום ובניית תוכניות פעולה בתחומים השונים של פעולתו. הפורום נרשם בשנת 2018 כעמותה רשומה ברשם העמותות. שבעת הארגונים המייסדים הם: עו"סים שלום, לוחמים לשלום, איפקרי, מחסום Watch, עוז ושלום, מורשתנו ומס"ד.

קישורים חיצוניים
----------------

* עמוד הפייסבוק של הפורום
מבנה ההיסטון
רמות האריזה השונות של ה-DNA. ברמה השנייה ניתן לראות את ההיסטונים
**היסטון** (באנגלית: **Histone**) הוא חלבון בעל מטען חיובי שמעורב באריזת ה-DNA. חומצות האמינו המרכזיות הבונות את ההיסטון הן ליזין וארגינין.

ההיסטונים, להם צורת כדור, נקשרים לקבוצת הזרחה של ה-DNA. ישנם חמישה סוגים של חלבונים היסטוניים: 4 קבוצות קושרות את ה-DNA ויוצרות תבניות, ואילו הקבוצה האחרונה (H1) מקשרת בין התבניות.

ההיסטונים אחראיים לאריזה היוצאת דופן בצפיפותה של ה-DNA בכרומוזומים. בזכות הליפוף הסבוך של ה-DNA סביב ההיסטונים יכולה מולקולת DNA, אשר אורכה המתוח כ-1.8 מטר, להידחס לתוך גרעין התא, שאורכו נמדד בננומטרים.

היסטונים קיימים בתאים איקריוטיים בלבד. מערך ה-DNA הארוז סביב ההיסטונים קרוי כרומטין. בתאים פרוקריוטיים (חיידקים) אין צורך בהיסטונים, שכן ה-DNA מעגלי ואינו ארוז בכרומוזומים. לאחרונה נתגלו היסטונים בכמה חיידקים קדומים, דבר שלתקוות החוקרים יעזור בהתחקות אחר השורשים האבולוציוניים של חיידקים מיוחדים אלו.

בנוסף לאריזת ה-DNA, ההיסטונים מעורבים בבקרה על התבטאות גנים. גנים פעילים במיוחד, שמשועתקים בתדירות גבוהה, ארוזים בצורה רופפת יותר סביב ההיסטונים; כמות ההיסטונים בהם פחותה אף היא. גנים פעילים פחות ארוזים בחוזקה סביב היסטונים רבים. תופעה זו נתגלתה רק בשנות ה-90 של המאה ה-20.

את ההיסטונים גילה הביולוג הגרמני אלברכט קוסל בשנת 1884. ב-1910 קיבל על כך את פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה.

ראו גם
------

* נוקלאוזום

* קוד היסטונים

קישורים חיצוניים
----------------

* היסטון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007560551505171
* BnF: cb12267522d (data)
* LCCN: sh85061087
* NDL: 00563278

 |
סוכריות לקריץ בתפזורת
תערובת ה-liquorice allsorts, הנפוצה במדינות חבר העמים הבריטי
**שׁוּשׁ**, הקרוי גם **שׂוּשׂ**, **במבליק**, **לקריץ**, **ליקריש**, **ליקריץ'**, **ליקוריש** או **רגליס**, הוא ממתק שמכינים מתמצית שורשי הצמח שׁוּשׁ קירח (ששמו "לקריץ" בגרמנית או "ליקוריש" באנגלית), ובדרך כלל גם משמן או תמצית אניס. מקורו של הממתק במנהג ללעוס את השורש המתוק של הצמח.

אטימולוגיה
----------

השם "במבליק" נמצא בשימוש בעיקר בעגה הירושלמית. מקור השם הוא ככל הנראה במילה הטורקית pembelik "ורדרד" (מ-pembe "ורוד" ו-lik "שיש בו כדי, המכיל"), שהתייחסה לממתק סלילי אדום או ורוד בטעם תות. המילה נטמעה באוצר המילים הירושלמי דרך מוכרי ממתקים ספרדים ושימושה הורחב לסוגי ממתקים דומים אחרים, כגון ה"במבליק השחור", שצורתו סלילית כמו זה האדום/ורוד.

השם הלועזי "ליקוריש" או "לקריץ" הופיע באירופה בימי הביניים, תחילה בלטינית ואחר כך בצרפתית. משם התפשטה המילה לשאר השפות האירופאיות. מקור המילה ביוונית: משמעות המילה "גלוקוריזה" (glukurrhiza) היא "שורש מתוק" - "גלוקוס", המהווה גם מקור למילה גלוקוז, מציין "מתוק", ו"ריזה" משמעו "שורש". השם המדעי של שוש קרח, Glycyrrhiza glabra, שמר על המקור היווני. שם המאכל קיבל את צורתו הסופית בהשפעת המילה "ליקר", ששוש קרח שימש לתיבולו.

לקריץ שחור
----------

מגוון רחב של סוגי שוש מיוצר ברחבי העולם: הצורה הנפוצה ביותר של הממתק נקראת "לקריץ שחור" ובדרך כלל מורכבת מצינורות דקים ולעיסים; במדינות חבר העמים הבריטי, תערובת של סוגים שונים של הממתק מכונה "liquorice allsorts" (לקריץ מכל הסוגים); בהולנד, בצפון גרמניה ובמדינות הנורדיות, יש ממתקי לקריץ מלוחים, דוגמת ה-salmiakki, שמכילים בדרך כלל תמצית של שוש קרח, יחד עם אמוניום כלוריד. את צבעו השחור של הממתק מחזקים באמצעות השימוש בפחם שחור או קרמל כצבע מאכל.

"לקריץ אדום"
------------

סלילי ליקריץ אדום
קיים ממתק בשם "לקריץ אדום" (Red Liquorice) הדומה ללקריץ שחור, אך אינו מיוצר מצמח הלקריץ (שוש קרח) ואינו דומה לו בהרכבו וטעמו, אלא מיוצר מסוכר, קמח חיטה, חומרי טעם תות שדה, דובדבן וצבע מאכל אדום או אוכמניות ורימון (סגנון אוסטרלי).

ראו גם
------

* משקאות אניס

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שוש** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  טל נתנאל, ‏תכירו את הסלנג הירושלמי: אבו יו-יו, במבליק ואש תנור, באתר "סרוגים", 24 במאי 2017

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007534619105171
* GND: 4329223-9
* LCCN: sh94002908

 |
**האמת העירומה** היא סדרת משטרה ודרמה ששודרה בערוץ 10 מסוף שנת 2008 ועד תחילת שנת 2009. יוצרי הסדרה הם האחים אורי ובני ברבש והיא הופקה על ידי חיים שריר. ייחודה של הסדרה היא שהיא מתנהלת בתוך לוקיישן אחד - פנים של מבנה - תחנת משטרה. הרייטינג של הסדרה נע סביב 6-7%. בינואר 2010 נמכר פורמט הסדרה לשידור במספר מדינות באירופה: באיטליה, צרפת, בלגיה, פולין ושווייץ להפקה גרסאות מקומיות שונות. באוקטובר 2010 נמכר פורמט הסדרה לרשת הכבלים האמריקנית HBO.

עלילה
-----

הסדרה עוסקת בפרשת היעלמותה של נערה בת 17 בשם הגר נבות (דניאלה קרטס). הגר מתגוררת אצל אמה מיקה (יבגניה דודינה) אולם נראתה לאחרונה בבית אביה, דותן (יורם חטב). יחסיה של הגר עם אמה ובעלה, נדב (נתן רביץ), מעורערים, כמו גם יחסיה עם רוב האנשים בהם היא נתקלת. היא יצירתית - כותבת, מנגנת ושרה - אולם דיכאונית. המשפחה מגיעה לתחנת המשטרה רק 4 ימים לאחר שהגר נראתה לאחרונה. החקירה, אותה מוביל פקד רונן גבאי (ליאור אשכנזי), חושפת סודות משפחתיים בכל מקום אליו היא מגיעה. צוות החקירה כולל את שי (אלון דהן), שפרה אוחיון (הדס קלדרון) וסיגל סרוסי (מיכל לוי).

בנוסף - גם סיפורו של גבאי אינו פשוט - אשתו תמר (יעל הדר) חולה במחלת נפש ומתאשפזת לעיתים וילדיו מוזנחים. בנוסף, הוא נחקר במחלקה לחקירות שוטרים. בהיעדרו נכנסת אל צוות החקירה סמדר (מיכל ורשאי), בעוד סיגל יולדת ויוצאת מן הצוות.

החקירה ממפה את קשריה של הגר - עם קרלו, המורה שלה לצ'לו (איתי גנות); עם ניב רוזן, היועץ החינוכי של בית הספר בו למדה (אייל שכטר); עם נעמה (יובל שרף), חברה טובה שלעיתים משמשת גם מאהבת, ומאהב ערבי. כאשר גופתה של הגר מתגלה על ידי סאלם (שרדי ג'בארין) אף אחד במעגל הנחקרים לא יוצא לגמרי חף מאשמה.

שחקנים ודמויות
--------------

* **הגר נבות** (דניאלה קרטס)
* **מיקה נבות** (יבגניה דודינה)
* **נדב** (נתן רביץ)
* **רונן גבאי** (ליאור אשכנזי)
* **תמר גבאי** (יעל הדר)
* **נעמה** (יובל שרף)
* **סמדר** (מיכל ורשאי)
* **שי** (אלון דהן)
* **שפרה אוחיון** (הדס קלדרון)
* **סיגל סרוסי** (מיכל לוי)
* **דותן** (יורם חטב)
* **סאלם** (שרדי ג'בארין)
* **דריה** (עידית נוידרפר)

פרק מיוחד
---------

בין הפרק החמישי לפרק השישי שודר פרק הסוקר מנקודת מבט מיוחדת את התקדמות החקירה בעניינה של הגר, הנעלמת כבר ארבעה ימים. בניגוד לפרקי הסדרה הרגילים, בהם סיפורי הדמויות השונות שזורים זה בזה במהלך הפרק, בפרק מיוחד זה נעשה מאמץ בעריכה לסדר עבור הצופה את המידע (בין השאר באמצעות תוספת של כתוביות), להפריד דמות מדמות ולאפשר תשומת לב לפרטים. הפרק היה באורך 50 דקות, בשונה משאר הפרקים שאורכם היה כחצי שעה.

קישורים חיצוניים
----------------

* "האמת העירומה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "האמת העירומה", באתר אידיבי
* "האמת העירומה", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* דרור עמיר, האמת המרה, באתר ynet, 23 באוקטובר 2008
* יונתן אלמליח, עכבר העיר, גם נערה יפה בת 17 לא מספיקה, באתר הארץ, 23 באוקטובר 2008
* אסף שניידר, אמת עירומה, חקירה זוחלת, באתר nrg‏, 23 באוקטובר 2008
* ירון פריד, "האמת העירומה": יודברו פגעי הדרמה אחת ולתמיד, באתר הארץ, 4 בפברואר 2009

הערות שוליים
------------

1. ↑  רותה קופפר, עשרה דברים לראות הערב, באתר הארץ, 3 בפברואר 2009
2. ↑  מתן אברמוביץ', עכבר העיר, פורמט הסדרה "האמת העירומה" נמכר לשידור באירופה, באתר הארץ, 13 בינואר 2010
3. ↑  לי-אור אברבך, ‏הסדרה "האמת העירומה" של ערוץ 10 נמכרה, באתר גלובס, 26 באוקטובר 2010  
אופיר בר-זהר, HBO רכשה את הזכויות להפקת סדרת המשטרה "האמת העירומה", באתר TheMarker‏, 26 באוקטובר 2010
**האנגה רואה** (**Hanga Roa**) היא העיירה הגדולה באי הפסחא, טריטוריה צ'יליאנית באוקיינוס השקט, ממוקמת בדרום-מערב האי, בשפלה שבין הרי הגעש הכבויים מאונגה טרוואקה וראנו קאו.

שדרת אטאמו טקנה היא הרחוב המרכזי של העיירה, וממוקמים בו בתי מלון, מסעדות, וחנויות.

בעיירה נמצא אצטדיון הכדורגל של הקבוצה המקומית; CF ראפה נוי, ובו 2,500 מושבים.

היסטוריה
--------

על פי מפקד האוכלוסין שנערך בשנת 2002 התגוררו בעיירה 3,304 תושבים, שהם 87% מאוכלוסיית האי כולו.

צ'ילה שכבשה את האי בשנת 1888, גירשה את התושבים המקומיים מאדמותיהם וריכזה אותם בעיירה. שאר שטח האי הוחכר לתאגיד גידול הכבשים הסקוטי-צ'יליאני; ויליאמסון-בלפור, והכניסה לשטחים אלו נאסרה לבני ראפה-נוי המקומיים. בשנת 1914 הייתה אוכלוסיית העיירה כ-250 תושבים. חברת ויליאמסון-בלפור הפסיקה את פעילותה בשנת 1953, בעקבות השינויים במסחר העולמי לאחר מלחמת העולם השנייה.

כלכלה ותיירות
-------------

מלבד התושבים המועסקים בתעשיית התיירות, מתפרנסים תושבי העיירה מדיג, חקלאות וממגזר השירותים. מספר משרדים ממשלתיים ובהם של חיל הים הצ'יליאני שוכנים בעיירה.

נמל התעופה הבינלאומי מאטאוורי הוא שדה התעופה היחידי באי, חברת התעופה LAN איירליינס מפעילה טיסות סדירות לסנטיאגו ולפפאטה שבפולינזיה הצרפתית. חברת התעופה הפרואנית LAN פרו, מפעילה טיסות עונתיות ללימה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **האנגה רואה** בוויקישיתוף
* האנגה רואה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  סיימון רומרו, הניו יורק טיימס, כבוד מול אוכל, באתר הארץ, 24 באוקטובר 2012

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 16105073-6
* VIAF: 169065828
* WorldCat (עם VIAF): 169065828

 |
טבלה משנת 1854 המדגימה היטב את ההבדלים במידת ה**בושל** של סחורות חקלאיות, בין מדינות שונות בארצות הברית
**בושל** (אנגלית: **Bushel**) היא יחידת מידה המשמשת למדידת נפח של סחורות יבשות בתפזורת (להבדיל מנוזלים) ואשר מחולקת בדרך כלל לשמונה יחידות של גלון במערכת היחידות הבריטית ובמערכת היחידות האמריקאית המקובלת. זוהי יחידת מידה מקובלת לסחורות יבשות, בדרך כלל סחורות חקלאיות ולא לנוזלים. הקיצור המקובל ליחידת מידה של בושל היא bsh או bu.

* 1 בושל אמריקאי = 35.23907017 ליטר = 8 גלון יבש (גלון יבש = 4.40488377086 ליטר) = 9.309177489 גלון.
* 1 בושל במערכת היחידות הבריטית = 36.36872 ליטר = 8 גלון במערכת היחידות הבריטית.

בושל אמריקאי מכונה אף "בושל וינצ'סטר" והוגדר באופן מקורי כנפח של גליל שקוטרו 18.5 אינץ' וגובהו 8 אינץ' (2150.420171... אינץ' מעוקב); הגדרתו המודרנית היא 2150.42 אינץ' מעוקב בדיוק. בושל מכיל 8 גלון יבש, אשר נפחו שונה מזה של גלון נוזל המוכר יותר בארצות הברית ואף שונה מזה של גלון במערכת היחידות הבריטית. בושל מכיל ארבעה פק (Peck) (1 פק = 9.09218 ליטר).

לעיתים תכופות משתמשים ביחידת המידה של בושל לביטוי מסה של חומר ולא נפח. בשוקי הסחורות החקלאיות העולמיים, כמו גם בממגורות תבואה ובדיווחים חקלאיים, נוהגים עדיין להשתמש ביחידת הבושל. זאת על ידי ייחוס של משקל קבוע ואחיד לבושל של כל סחורה הנמדדת ביחידה מידה זו. כך שמשקלו של בושל משתנה בהתאם לסחורה אותה מודדים. מידות המשקל של הסחורות הנמדדות בדרך כלל בבושל הן:

* שיבולת-שועל
	+ ארצות הברית: 32 ליבראות ≈ 14.515 ק"ג
	+ קנדה: 34 ליבראות ≈ 15.422 ק"ג
* שעורה: 48 ליבראות ≈ 21.722 ק"ג
* תירס: 56 ליבראות ≈ 25.401 ק"ג
* חיטה וסויה: 60 ליבראות ≈ 27.215 ק"ג

סחורות נוספות הנמדדות בדרך כלל ביחידות בושל הן זרעי חמניות, פירות, ירקות, פחם, שיער, ועוד.

בעבר, כאשר השימוש ביחידת הבושל היה מקובל בארצות הברית, קבעה כל מדינה בחוק את משקל הבושל לכל סוג של סחורה חקלאית. באופן זה היו לעיתים הבדלים בגודל הבושל בין מדינה אחת לאחרת. המדיניות הממשלתית בארצות הברית ובבריטניה היא להוציא מכלל שימוש את יחידת המידה של הבושל ולהחליפה בשיטת המדידה המטרית, בה נעשה שימוש לצרכים אלה ואחרים בכל רחבי העולם. על כן חשובה תמיד ההשוואה בין יחידת הבושל ליחידה המטרית המקבילה וכן לברר האם נעשה שימוש בבושל כיחידת מסה או כיחידת נפח.

שמה של היחידה "בושל" אף תורגם ליחידות מידה דומות בארצות אחרות, כך למשל הייתה יחידת המידה הגרמנית "שפל" (Scheffel).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בושל** בוויקישיתוף
**קדימה** נוסדה כמושבה בשרון, דרומית-מזרחית לנתניה וצפונית לכפר סבא, מזרחית לכביש 4. בשנת 1950 הוכרזה קדימה כמועצה מקומית. מאז 2003 מהווה קדימה חלק מהמועצה המקומית המאוחדת, **קדימה-צורן**. שטח השיפוט של קדימה, ללא החשבת צורן, משתרע על פני כ-11,000 דונם. מתוכם, כ-3,000 דונם שטחי בנייה וכ-1500 דונם חורשות, יער ונופש פעיל והשאר שטחים חקלאיים לגידולים חקלאיים, ירקות, תותים, פרחים ומטעים.

היסטוריה
--------

קדימה נוסדה ב-5 ביולי 1933 כמושבה חקלאית ביוזמתו של יהושע חנקין, שהיה אז מראשי חברת הכשרת היישוב. מקור השם בדבריו של חנקין לאחר רכישת האדמה: "צעדנו צעד קדימה".

ראשוני המתיישבים הגיעו לקדימה ממושבות הברון, ממושבי השרון הצפוני וממושבות ותיקות אחרות. עולים שהגיעו מארצות מזרח אירופה ומגרמניה, אשר רכשו אדמות והתארגנו כישוב חקלאי. בשנת 1946 החלה קדימה לקלוט עולים נוספים, תחילה פליטי שואה מאירופה שנשבו באופן זמני בקפריסין. לאחר קום המדינה הגיעו לקדימה עולים ממדינות ערב, ארצות אסיה ואפריקה, ואוכלוסיית המושבה גדלה במהירות מ-500 תושבים ל-3,000.

בשנת 1950 הוכרזה קדימה כמועצה מקומית. ב-1958 סופח האזור הדרומי שהיה מכונה "השיכון" למושבה ומאז שתי האוכלוסיות, הוותיקה והחדשה עברו תהליך של מיזוג.

בשנת 1965, הוקם אזור התעשייה של קדימה, בו שכן מפעל המעליות "ישראליפט" עד למכירת מבנה המפעל ב-2019. בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 הוקמה בדרום היישוב שכונת בנה ביתך.

בשנת 2000 הוקם פארק השרון הירוק בשכונת בנה ביתך.

ב-2003 אוחדה קדימה עם היישוב צורן שהוקם ב-1994 צפונית-מזרחית לה, והוקמה המועצה המקומית קדימה-צורן. בין שני חלקי המועצה המקומית מפריד יער קדימה.

חינוך
-----

בקדימה ארבעה בתי ספר יסודיים (שניים ממלכתיים ושניים ממלכתי-דתי) ששמם יגאל אלון, ניצני השרון נתיבות משה ואור תורה, וחטיבת ביניים ("גוונים"), והחל משנת 2016, תיכון אחד - "תיכון עודד" (עד הקמתו, למדו תלמידי התיכון מהיישוב קדימה בבית הספר "ויצו הדסים" שבאבן יהודה, ותלמידי היישוב צורן ב"תיכון רבין" שבתל מונד).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קדימה** בוויקישיתוף
* קדימה (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. 1 2  קדימה צועדת קדימה, מעריב, 15 ביוני 1965
2. ↑  השרון הירוק (הקישור אינו פעיל)
3. ↑  רנית נחום-הלוי, קדימה: התדמית השתפרה, המחירים עלו ב-100%, באתר TheMarker‏, 13 בנובמבר 2009

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007467845505171

 |
**שלל דברים ליער הסוגים** (בסינית מסורתית: 類林雜說; בסינית מפושטת: 类林杂说; בפין-יין: lèilín záshuō, לֵיילִין דְזָאשְׁווֹ) היא אנציקלופדיה בת חמש עשרה מגילות מתקופת שושלת ג'ין הג'ורצ'נית, היצירה נערכה על ידי וָאנְג פֶּנְגְשׁוֹאוּ וקיבלה תפוצה, בעיקר על בסיס חשיבות היסטורית.

חשיבות
------

חייו של וָאנְג פֶּנְגְשׁוֹאוּ אינם מתועדים כמעט, אך הסיבות בגינן כתב את הספר מצוינות במפורש: "כדי שיטעם הקורא את הדברים לאשורם, ויוכל בכך לקבוע תקנות. כדי שיתבונן בהתקוממויות ויוכל להישמר".

"שלל דברים ליער הסוגים" נבנתה כהרחבה וסידור מחדש של האנציקלופדיה "יער הסוגים" מאת לִי גֶ'נְג, מימי שושלת טאנג. "יער הסוגים" עצמו אבד, אך במאה ה19 ובשנת 1909 נמצאו שני שרידים שלו, וביחד עם "שלל הדברים ליער הסוגים" הוא שוחזר כמעט במלואו. בתור המקור המלא ביותר, היה חלקו של "שלל הדברים ליער הסוגים"משמעותי מאוד בשחזור.

רקע
---

תחילתן של האנציקלופדיות הסיניות בתקופת שלוש הממלכות, עם כתיבת הספר "מקראת הקיסר", מאז המשיכו האנציקלופדיות להתפתח עד שהגיעו לתור הזהב שלהן בתקופת שושלת סונג. בתקופת שושלת ג'ין, כפי הנראה בשל שינויים בשיטת הבחינות הקיסריות, הצטמצם מספרן בצורה דרסטית, והדיווחים מוסרים ירידה מכ-11,300 (או 13,000) מגילות של 307 אנציקלופדיות מ24 אסכולות בתקופת סונג לכ70 מגילות מארבע אסכולות בתקופת ג'ין. בנוסף להתמעטות חלו גם שינויים במבנה האנציקלופדיות בתקופת ג'ין: בהשפעת התחזקות האופרה נוספו לאנציקלופדיות קטעי שירה, ובמקביל הושם דגש על הפן המעשי בהן. זוהי התקופה בה נכתב "שלל דברים ליער הסוגים".

לקריאה נוספת
------------

* (בסינית).
* (בסינית).

הערות שוליים
------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **הערך מכיל כתב מזרח-אסייתי**. כדי לראות את הכתוב בצורה תקינה, יש להתקין גופן סיני במחשבכם. אם אינכם יודעים כיצד לעשות זאת, ראו עזרה. |

1. ↑  王朋壽
2. ↑  立政
3. ↑  皇覽
4. ↑  על פי 類書的沿革
5. ↑  על פי 宋史藝文志 ו宋史藝文志補
**שלישיית התאומים** הייתה שלישיית בידור ישראלית שפעלה במחצית השנייה של שנות ה-60. ההרכב כלל את חנן גולדבלט, פופיק ארנון ואושיק לוי (שהצטרף כעובד שכיר). סגנונה של השלישייה היה קרוב לסגנון הבידורי הקל שהתפתח באותן שנים, וניכר בתוכניות של הלהקות הצבאיות, התרנגולים והגשש החיוור. הופעות הלהקה נבנו על המתכון הבידורי שכלל שילוב של מערכונים ושירים.

היסטוריה
--------

שלישיית התאומים הוקמה בעקבות סירובו של חנן גולדבלט, יוצא להקת התרנגולים, להיות הגשש הרביעי. במקום זאת הקים יחד עם ארנון ולוי את השלישייה המקבילה וקראו לעצמם "שלישיית התאומים".

בשנת 1966 יצאה הלהקה בתוכניתה הראשונה, "הערב יוצאים", אותה ביים יוסי בנאי. בעקבות התוכנית הוציאה הלהקה תקליט שכלל את "אנחנו לא בדרנים" של דוד אבידן בלחן של סשה ארגוב ושירים באווירה שאנסוניירית. התוכנית הביאה שניים מהלהיטים הגדולים של התקופה שתורגמו מצרפתית, "שלגיה" על ידי נעמי שמר (תרגום של שיר צרפתי בשם Les souliers של גי ביאר) ו"זה לא נורא" על ידי דוד אבידן ללחן של חואן סולאנו פֶּדְרֶרוֹ (ספ') (הגרסה העברית לשיר El Porompompero (ספ')). התוכנית כללה גם גרסה עברית לשיר "Hit the Road Jack", שאותו תרגם אבידן כ-"הסתלקי רות". כל העיבודים המוזיקליים בתוכנית היו של אלכס וייס. 

בשנת 1966 שיחקו השלושה בסרטו של ישראל בקר,  שני קוני למל בכיכובו של מייק בורשטיין.

בשנת 1969 יצאה השלישייה בתוכניתה השנייה, "רבותיי פצצה", שגם אותה ביים יוסי בנאי. על העיבודים המוזיקליים הופקד יאיר רוזנבלום, שגם הלחין לשלישייה את להיטה "אני אוהב אותך" שכתב יורם טהרלב. שלום חנוך הלחין את "ניסע לים" למילים שכתב מאיר אריאל. לתוכנית זו כתבה נעמי שמר מילים לשיר "הכל חינם", וכן כתב לה אריק איינשטיין מילים לשני להיטים גדולים שהתפרסמו באותם ימים, "קול ששון וקול שמחה" (לחן של הלהיט "Suddenly You Love Me" של להקת הטרמלוס), וכן "חוזרים הביתה" (לחן של וודי גאת'רי ללהיט "This Land Is Your Land"). את המערכונים בתוכנית כתבו נסים אלוני, יוסי בנאי ועמוס קינן.

באותה שנה השתתפה השלישייה בתוכנית טלוויזיה שהוקדשה לנחיתה על הירח, ובה שר פופיק ארנון את להיט הסולו "בלדה בין כוכבים".

השלישייה התפרקה לאחר שכל אחד מחבריה מצא בת-זוג קבועה והתמקד במקביל להופעות בקריירה עצמאית; ארנון שיחק במחזמר "קזבלן", גולדבלט נסע לארצות הברית, אושיק לוי עבד על תקליט סולו.

במהלך מלחמת יום הכיפורים הופיעה השלישייה בכ-400 הופעות בפני חיילים, כאשר בהמשך חברו אליהם גם מתי כספי, אילנה רובינא והזמר היהודי-קנדי לאונרד כהן.

לאחר הפירוק ולרגל הקלטת קליפ ללהיטים של הלהקה השתתף בהרכב גבי עמרני במקום פופיק ארנון שחזר בתשובה, אך הרכב זה לא הוסיף להופיע.

מערכונים שביצעה הלהקה זכו גם הם לפרסום, בהם "איפה החתן" ו"אדון בר אדון" שנכתבו על ידי יוסי בנאי.

דיסקוגרפיה
----------

* הערב יוצאים (1966)
* רבותיי פצצה (1969)

קישורים חיצוניים
----------------

* שלישיית התאומים, באתר שירונט
* שלישיית התאומים, באתר Discogs (באנגלית)
* שלישיית התאומים, דף שער בספרייה הלאומית
* שלישיית התאומים, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט)

הערות שוליים
------------

1. ↑  דוד אבידן - קורות חיים, הארכיונים לספרות עברית, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007302705405171
* VIAF: 157650415
* WorldCat (עם VIAF): 157650415

 |
**נטלי קמיל אדמס** (באנגלית: **Natalie Cammile Adams**; נולדה ב-11 בספטמבר 1991) היא שחיינית אמריקאית, סגנית אלופת העולם (קאזאן 2015), אלופת הפאן פסיפיק (גולד קוסט 2014) ו-4 פעמים אלופת ארצות הברית (2012, 2013, 2014, 2016) במשחה ל-200 מטר פרפר.

ביוגרפיה
--------

אדמס נולדה ביוסטון, טקסס לאדי, מורה לחינוך גופני ומאמן שחייה וליזה אדמס, סוכנת נדל"ן. יש לה אחות תאומה. היא גדלה בסייפרס (פרבר של יוסטון), טקסס. היא החלה לשחות בגיל 4. היא בוגרת אוניברסיטת טקסס A&M. משנת 2014 היא מתאמנת בהדרכתו של דייוויד מארש במועדון שלו, SwimMAC Carolina.

### 2012

במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת לונדון (2012) שנערכו באומהה, נברסקה ביוני 2012 סיימה אדמס במקום ראשון במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:06.52 דקות ובמקום שלישי במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:38.62 דקות. במשחקים עצמם היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:06.78 דקות.

### 2013

#### אלופת ארצות הברית

באליפות ארצות הברית שנערכה באינדיאנפוליס, אינדיאנה בסוף יוני 2013 זכתה אדמס במדליית זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:08.10 דקות. נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:42.70 דקות.

באליפות העולם שנערכה בברצלונה, ספרד בשנת 2013 סיימה אדמס במקום שביעי במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:07.73 דקות. בשלב חצי הגמר היא קבעה תוצאה של 2:06.75 דקות ועלתה שנייה לגמר.

### 2014

באליפות ארצות הברית שנערכה בשנת 2014 הגנה אדמס על תוארה וזכתה במדליית זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:07.12 דקות ובמקום חמישי במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:42.00 דקות.

#### אלופת הפאן פסיפיק

באליפות הפאן פסיפיק בשחייה שנערכה בגולד קוסט, קווינסלנד בשנת 2014 זכתה אדמס במדליית זהב במשחה ל-200 מטר בתוצאה של 2:06.61 דקות. נוסף לכך, היא סיימה בשלב המוקדמות במקום שישי כללי ורביעי מבין השחייניות האמריקאיות (רק שתי שחייניות מכל מדינה עולות לשלב הגמר) במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:42.09 דקות ולכן היא שחתה בגמר ב' בתוצאה של 4:40.41 דקות (שלישית במקצה ולכן דורגה במקום 11 בכללי, עם התוצאה השביעית בטיבה) ובמקום 20 במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:17.51 דקות ובמקום 23 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:01.06 דקות.

### 2015

#### סגנית אלופת עולם

באליפות העולם שנערכה בקאזאן, רוסיה בשנת 2015 זכתה אדמס במדליית כסף במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:06.40 דקות, אחרי נצומי הושי מיפן (2:05.56 דקות) ולפני ג'אנג יופיי מסין (2:06.51 דקות).

### 2016

במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) שנערכו באומהה בסוף יוני ובתחילת יולי 2016 סיימה אדמס במקום ראשון במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:06.80 דקות, במקום 11 במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:42.61 דקות ובמקום 12 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 59.07 שניות. במשחקים עצמם היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 2:05.90 דקות.

חייה האישיים
------------

אדמס נשואה לרד ברנן.

שיאים אישיים
------------

### בריכה אולימפית

* 200 מטר פרפר: 2:05.90 דקות (2016)
* 400 מעורב אישי:4:38.62 דקות (2012)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קמיל אדמס** בוויקישיתוף

* קמיל אדמס, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי
* קמיל אדמס, באתר olympedia.org
* קמיל אדמס, באתר Swimrankings
* קמיל אדמס, באתר SwimSwam
* קמיל אדמס, באתר *USA Swimming* (באנגלית)
* קמיל אדמס, באתר *Team USA* (באנגלית)
**שרגא פייבל יעקבזון** (תק"צ, 1830 - א' בטבת תרס"ו, 1905) היה מאנשי העלייה הראשונה, מראשוני רוכשי הקרקעות ברחובות, תלמיד חכם ופילנתרופ, שתמך בתלמידי חכמים ובמשפחות עניות ביישוב הישן בירושלים. בונה "בתי יעקבזון" בשכונת כנסת ישראל בירושלים.

ביוגרפיה
--------

נולד בזאגר (Żagory) שבליטא, ליהודה לייב יעקבזון, בן יוסף יעקבזון מזאגר, שעלה לארץ ישראל בשנת תרט"ז (1856) והתגורר בירושלים, ולגיטה. בצעירותו קיבל חינוך תורני והיה מתלמידי רבי ישראל מסלנט בישיבת סלבודקה. עבר להתגורר במוסקבה והתעשר מעיסוקו בסחר באריגים. הצטרף לתנועת חיבת ציון ותמך בה מכספו. בין ידידיו היו הרב יעקב מזא"ה, אברהם אידלסון וקלונימוס זאב ויסוצקי. 

הצטרף לחברת "מנוחה ונחלה". בשנת תר"נ (1890) היה בקבוצה של חובבי ציון בראשותו של הרב שמואל מוהליבר שביקרה בארץ ישראל. רכש קרקעות במושבה רחובות, שהייתה אז בראשיתה. לעצמו רכש קרקע בירושלים ובנה עליה את ביתו. שב לרוסיה לחסל את עסקיו, ושלח לארץ ישראל את בנו יחידו מרדכי ואת חתנו אברהם זאב גורדון, והם התיישבו ברחובות.

בשנת תרנ"ג (1893) עלה שרגא פייבל יעקבזון עם אשתו ליבה לארץ ישראל והם התיישבו בבית שבנה בירושלים. הקדיש את זמנו ללימוד תורה ולמעשי צדקה. היה מהדמויות הידועות ביישוב הישן בירושלים וממקורביו של רבה של ירושלים הרב שמואל סלנט. תמך ביד רחבה בתלמידי חכמים ובמשפחות עניות בירושלים. כמו כן גייס את ידידיו העשירים ברוסיה לטובת מוסדות צדקה וחסד בירושלים. בנה בשכונת כנסת בירושלים בתים לתלמידי חכמים עניים, והם קרויים על שמו "בתי יעקבזון". היה שותף ליוזמת יעקב ברוידא בהקמת בתי ברוידא, יוזמה שהונצחה בשלט על שער בתי ברוידא, עליו נכתב:

שלט ההנצחה בשער בתי ברוידא

> 
> ב"ה  
> 
> 
> 
> אוהלי יעקב   
> 
> ונתתי להם בביתי ובחומותי יד ושם טוב מבנים ובנות  
> 
> החמישה ועשרים בתים וביהמ"ד קהילת יעקב והמגרש והבור נבנו מכסף הגביר הצדיק הנדיב המפורסם   
> 
> מוהר"ר יעקב יוסף ברוידא זצ"ל  
> 
> בהרב ר' בנימין זצ"ל, שנל"בע א'דרח מרחשון תרס"ז והקדישם הקדש עולם לדור בהם תלמידי חכמים מצוינים  
> 
> בתורה ויראת שמים ושתורתם אמנותם מעניי עדת הפרושים לשלש שנים חליפות עפ"י דעת האפוטרופוס  
> 
> ועל הטוב יזכר שם הרה"ג שרגא פייבל יעקבזאהן זצ"ל אשר בהשתדלותו ועל ידו נבנו הבתים   
> 
> 
> 
> יהי שמם לברכה בקרב הארץ וצדקתם תעמוד לעד
> 
> 

אשתו ליבה (נפטרה בכ"ג באייר תרס"ד) הייתה שותפה למעשי החסד והיא כונתה בירושלים "הצדקנית העשירה".

נפטר בחנוכה תרס"ו, ונקבר בבית הקברות בהר הזיתים בירושלים.

נכדו זלמן יעקבזון נישא לבתו של זלמן דוד ליבונטין, רוזה (שושנה). נכדו אליעזר יעקבזון היה חותנו של אריה ליבונטין, בן אחיו של זלמן דוד ליבונטין.

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד תדהר (עורך), "שרגא פייבל יעקבזון", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ב (1947), עמ' 836
גנרל **פרנץ לנדגראף** (בגרמנית: **Franz Landgraf**;‏ 16 ביולי 1888 – 19 באפריל 1944) היה מפקד בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

ביוגרפיה
--------

### קריירה מוקדמת

לנדגראף נולד ב-16 ביולי 1888 במינכן. בשנת 1909 התגייס לנדגראף לצבא הגרמני הקיסרי, והצטרף לרגימנט הרגלים הבווארי ה-5 (ארנסט לודוויג, הדוכס הגדול של הסן), עמו לחם בתחילת מלחמת העולם הראשונה. בשנת 1915 הוא הועבר לרגימנט היגר הבווארי ה-1, ובשנת 1917 הוא התחתן עם אוגניה ברגמן. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.

לאחר המלחמה הצטרף לנדגראף לפרייקור בבמברג, שם הועלה לדרגת האופטמן, ולאחר מכן הצטרף לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. ב-1 בפברואר 1931 הוא הועלה לדרגת מיור, וב-1 באפריל 1934 הוא מונה למפקד גדוד ההכשרה של רגימנט הרגלים ה-21. ב-1 ביולי 1934 הוא הועלה לדרגת אוברסט לוטננט. ב-1 באוקטובר 1934 הוא מונה למפקד גדוד ברגימנט הרובאים ה-2, וב-1 באוגוסט 1936 הוא הועלה לדרגת אוברסט. ב-1 באוקטובר 1936 הוא מונה למפקד רגימנט הפאנצר ה-7.

### מלחמת העולם השנייה

בפרוץ המלחמה היה לנדגראף מפקד רגימנט הפאנצר ה-7, ופיקד עליו במהלך המערכה בפולין, כחלק מדיוויזיית הפאנצר ה-10. ב-15 באוקטובר 1939 הוא מונה למפקד חטיבת הפנצר ה-4, ולחם עמה במהלך המערכה על צרפת כחלק מדיוויזיית הפאנצר ה-10. ב-16 ביוני 1940 הוענק לו על פעולותיו עיטור צלב האבירים של צלב הברזל, וב-1 בספטמבר 1940 הוא הועלה לדרגת גנרל מיור. ב-6 בינואר 1941 הוא מונה למפקד דיוויזיית הפאנצר ה-6, ופיקד עליה לסירוגין במהלך הלחימה ברוסיה, וב-1 בספטמבר 1942 הוא הועלה לדרגת גנרל לוטננט. ב-1 באוגוסט 1943 הוא מונה למפקד דיוויזיית הפאנצר ה-155 מילואים בצרפת. ב-1 באוקטובר 1943 הוא הועבר לעתודת המילואים של הוורמאכט, וב-19 באפריל 1944 הוא מת בביתו בשטוטגרט.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרנץ לנדגראף** בוויקישיתוף
* פרנץ לנדגראף באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1012723305
* VIAF: 172060489
* WorldCat (עם VIAF): 172060489

 |
**אברהם קרשׂקשׂ** (בקטלאנית: **Abraham Cresques**) היה קרטוגרף יהודי-ספרדי חשוב בן המאה ה-14 שחי ועבד בסיוטאט דה מיורקה, כיום פלמה דה מיורקה. תרומתו העיקרית של אברהם קרשׂקשׂ, ביחד עם בנו יהודה קרשקש, הוא "האטלס הקטלאני" של שנת 1375.

קורות חייו
----------

אברהם קרשׂקשׂ נולד ב-1325 במיורקה כבן לשושלת רבנים. עיקר פרסומו היה בתחום הקרטוגרפיה, אך תואר על ידי כותב בן זמנו גם כאמן של בניית שעונים, מצפנים וכלי ניווט אחרים. הוא היה חבר מוביל בבית הספר המיורקי לקרטוגרפיה, אשר היה פורץ דרך בתחומו. שמו האמיתי הוא "קרשׂקשׂ בן אברהם", אך בספרות מאוחרת יותר שמו נזכר בעיקר בצורה המשובשת. לפעמים הוא נזכר גם כ"קרשׂקשׂ היהודי".

האטלס הקטלאני
-------------

מזרח אירופה. מבט מדרום. מתוך האטלס הקטלאני של אברהם ויהודה קרשׂקשׂ, 1375
בשנת 1375, אברהם קרשׂקשׂ ובנו יהודה קיבלו משימה מחואן הראשון מלך אראגון לחבר מספר מפות ניווט של העולם המוכר, עם פירוט רב יותר מהמפות המקובלות עד אותה תקופה. המלך הורה לשניים לפרט במפות על כל "מזרח ומערב" ובפרט "על כל מה שקיים מערבה ממיצרי גיברלטר". בתמורה לכך לאברהם קרשׂקשׂ ובנו שולמו 150 מטבעות זהב אראגוני ו-60 פאונד מיורקי, על פי מסמכים מהמאה ה-14 שנכתבו על ידי המלך עצמו. האב ובנו עבדו על המפות בביתם ברובע היהודי של פלמה דה מיורקה והשלימו אותן באותה שנה. האטלס הקטלאני כולל לא רק מפות, אלא גם מידע באסטרונומיה ותיאורים של אזורים שונים בעולם כפי שהם נכתבו בספרי מסעות אירופאים, כולל אלה של מרקו פולו.

האטלס הקטלאני חיבר מידע ממקורות ישנים וחדשים, והיווה את "הניחוש הטוב ביותר של ימי הביניים למפה של העולם". על מפות האטלס תוארו בצורה מדויקת למדי חופי הים התיכון וחופי האוקיינוס ההודי. ערים נוצריות צוינו באטלס על ידי צלב. הממלכה המונגולית הוצבה במיקומה הנכון במרכז אסיה, וניתן בו פירוט אף לגבי ערים מסוימות בסין. עם זאת כמו מפות עולמיות אחרות בנות התקופה, גם באטלס הקטלאני ירושלים תוארה כיושבת במרכז העולם. 

מלבד האטלס הקטלאני, ישנן מספר עבודות נוספות שמיוחסות לאברהם קרשׂקשׂ או לבנו, אך אין תמימות דעים בין החוקרים האם אכן הם חיברו אותן. בין עבודות אלה ישנן מפות של איסטנבול, פריז, נפאל, ונציה וערים נוספות בעולם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **האטלס הקטלאני** בוויקישיתוף
* אושי דרמן, תמונות מתוך האטלס הקטלאני, בלוג באתר בית התפוצות, אפריל 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑  Clayton J. Drees, The Late Medieval Age of Crisis and Renewal, 1300-1500, Greenwood Publishing Group, 2001, p. 118.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX887778
* BnF: cb12759517z (data)
* CANTIC: a10822410
* GND: 121105733
* ISNI: 0000 0000 8168 8695
* LCCN: n79120231
* NKC: jo20211098356
* NLA: 35708977
* NTA: 067486835
* SELIBR: 210967
* SUDOC: 223368679
* ULAN: 500036288
* VcBA: 495/374618
* VIAF: 97751321
* WorldCat: lccn-n79120231

 |
**CodeProject** הוא אתר מוביל בעולם בתחום שיתוף קוד ומידע בין מפתחים. משתמשים רשומים מקבלים דירוג ויכולים להשפיע על תוכן האתר, לערוך שאלות ומאמרים.
ישנם (נכון לאוגוסט 2014) כ-11 מיליון מפתחים רשומים. האתר הוקם על ידי כריס מאונדר ודייוויד קאנינגהאם ב 1999. ביולי 2014 דורג כאתר ה 1200 בעולם בדירוג אלקסה.

האתר משמש פלטפורמה למפתחים ברמות שונות ואפילו מתחילים חדשים שאינם יודעים לפתח, בה יכולים משתמשים אלו לשאול שאלות ולספק דוגמאות וקוד מקור ולקבל עזרה והדרכה במימוש פתרון, תיקון באגים או הכוונה לדרך פתרון חלופית.

האתר מתמחה בטכנולוגיות מבוססות רשת, אפליקציות הנשענות על טכנולוגיות של מיקרוסופט, פיתוח אפליקציות למכשירים ניידים.

מרבית המאמרים באתר נכתבו או הועלו על ידי משתמשי האתר ומשמשים כמקור נגיש של קוד פתוח למפתחים ברחבי העולם. ההורדה של מאמרים וקוד היא חינם. בנוסף הוקם ב 2014 אתר בבעלותה הנותן שירות של הדרכה דרך סרטוני וידאו בתשלום.

מרבית התוכן משוחרר ברישיון **CPOL** (ראשי תיבות של: Code Project Open License), אך הרישיון ניתן לעריכה על ידי המשתמש.
המאמרים נבחנים על ידי משתמשים בעלי דירוג מתאים באלגוריתם פנימי של אישורים ועריכות משתמשים אלו ואם עומדים ברף משוחררים תחת רישיון מתאים באתר.

שפות פתוח וטכנולוגיות
---------------------

שפות עיקריות המופיעות תדיר במאמרים ושאלות האתר:

* C/C++ (דגש על Microsoft Foundation Class, אך גם תחומים נוספים רבים)
* C#
* WPF
* Visual Basic
* ASP
* ASP.NET
* J Sharp
* Common Lisp
* QwickJava
* Ajax
* SQL
* Delphi
* Java
* MVC
* Perl
* Silverlight
* Android

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של CodeProject
**cmd** או **CMD** (ידוע גם בשם **Command Prompt**, בעברית: **שורת הפקודה**) או **cmd.exe** (שם הקובץ) הוא ממשק שורת פקודה של מערכות ההפעלה OS/2,‏ eComStation (אנ'),‏ Windows NT,‏ Windows CE (אנ') ו-ReactOS.

ל-CMD מבחר פקודות פנימיות, רובן דומות לפקודות של Command.com, ובנוסף ניתן להפעיל באמצעותו פקודות ותוכנות נוספות הזמינות למחשב.

פקודות נפוצות
-------------

* הצגת הרשתות שכבר התחברנו אליהם בעבר:

```
netsh wlan show profiles
```

* הססמאות של אותם רשת WIFI שהתחברנו אליה בעבר:

```
netsh wlan show profile <WIFI> key=clear
```

כאשר <WIFI> מסמל את שם רשת ה-WIFI
* סריקת הקבצים :

```
Tree
```

לסריקת הקבצים משמשת הפקודה "tree" כשהיא מופעלת בתיקייה שבא נרצה לסרוק לדוגמה:
כדי לסרוק את הקבצים שבכונן C: תשמשנה הפקודות הבאות:

```
\:cd c
tree
```

* יצירת תיקייה

```
mkdir test
```

כאשר test מסמל את שם התיקייה הרצוי. התיקייה תיווצר בתוך התיקייה שבה נמצאים כרגע.
* מחיקת תיקייה:

```
rmdir test
```

כאשר test מסמל את שם התיקייה
* מחיקת הקובץ:

```
del testfile.txt
```

כאשר testfile.txt מסמל את שם הקובץ שאנחנו רוצים למחוק

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Cmd.exe** בוויקישיתוף