|  |
| --- |
| **הודו** |
| סמל הודו |
| ערך זה הוא חלק מסדרת**ממשל ופוליטיקה של הודו** |
| 
**חוקה ונשיאות** 
**חוקת הודו**

---

**נשיא** (רשימה)
דרופדי מורמו
**סגן נשיא** (רשימה)
ג'גדיפ דהנקר

**הרשות המחוקקת** 
**סנסאד**

---

* **רג'יה סבהה**
יושב-ראש: ג'גדיפ דהנקר

---

* **לוק סבהה**
יושב-ראש: אום בירלה

**הרשות המבצעת** 
**ממשלת הודו**

---

**ראש הממשלה**
נרנדרה מודי

**הרשות השופטת** 
**בית המשפט העליון**

---

**נשיא בית המשפט העליון**
דהאננג'איה ישוואנט צ'נדראצ'וד

---

בתי המשפט של הודו

**פדרליזם** 

* המדינות והטריטוריות של הודו
* מושל (הודו)
* וידהאן סבהה

**יחסי חוץ** 

* יחסי הודו–ישראל
 |

**החוקה ההודית** היא החוק העליון של הודו. החוקה מגדירה את עקרונות המשטר ואת המבנה, הסמכויות, החובות ואופני הפעולה של מוסדות השלטון במדינה. בנוסף, קובעת החוקה את זכויות היסוד של האזרחים ואת חובותיהם כלפי המדינה. החוקה ההודית היא החוקה הארוכה בעולם. שר המשפטים הראשון של הודו העצמאית, בהימרו רמג'י אמבדקאר, נחשב למי שהשפיע ביותר על עיצובה וניסוחה. החוקה אושררה רשמית על ידי האספה החוקתית של הודו ב-26 בנובמבר 1949 ונכנסה לתוקף ב-26 בינואר 1950.

ניסוח החוקה
-----------

האספה המכוננת של הודו הוקמה על פי הצהרת משלחת וועדת הקבינט הבריטי ביוני 1946. הוועדה התכנסה לראשונה בדצמבר 1946, ותפקדה במקביל כפרלמנט למדינה שבכינון. האספה הורכבה מנציגי הקונגרס הלאומי ההודי והליגה המוסלמית, אך חברי הליגה פרשו מהאספה עם הקמת פקיסטן ב־14 באוגוסט 1947. האספה הקדישה 6 מושבים לבירור עקרונות הייסוד שעליהם תושתת החוקה, ולאחריהם הוקדשו חמישה מושבים לבירור הנוסח. האספה הטילה באוגוסט 1947 את המשימה לכתיבת החוקה על על ועדת הניסוח (drafting committee), שאמבדקר מונה לעמוד בראשה. אמבדקר נחשב למי שהשפיע ביותר על עיצוב החוקה ועקרונותיה ולמנסחה המרכזי. מהלך כתיבתה של החוקה נמשך שלוש שנים. הוא החל בדצמבר 1946, שבעה חודשים לפני הפיכתה של הודו למדינה עצמאית, והסתיים בנובמבר 1949, כשהוועדה אימצה את החוקה, שנקבע כי תכנס לתוקף חודשיים לאחר מכן ב־26 בינואר 1950, תאריך שצוין כיום העצמאות משנות השלושים. האספה המכוננת מנתה יותר מ–300 נציגים שפעלו במסגרת של 15 ועדות שונות, שבכל אחת נדונו סעיפים שונים של החוקה. ועדת הניסוח, ובראשה אמבדקר, איחדה בין הסעיפים השונים, ולעיתים שינתה את הנוסחים שנוצרו בוועדות.

החוקה משקפת במידה רבה את תפיסת עולמו הפוליטית והחברתית של אמבדקר, שהיה בן לקסטת הדלית (המכונה גם קסטת הטמאים) וביקש להשתמש בכתיבת החוקה למען ביטול שיטת הקסטות בחברה ההודית. אמבדקר דגל בשוויון לבני כל הקסטות ולנשים, והחזיק בעקרונות של דמוקרטיה ליברלית. הוא התנגד להצעה שעלתה במהלך דיוני האספה המכוננת להגדיר את הודו במפורש כמדינה סוציאליסטית בסעיף הראשון של החוקה וטען, שהגדרה כזו "תהרוס את הדמוקרטיה", משום שהיא תכבול מראש את הממשלה לתפיסה כלכלית אידאולוגית מסוימת. ההגדרה של הודו כמדינה סוציאליסטית הוכנסה לבסוף לחוקה בשנת 1977, עם אימוץ התיקון ה-42 לחוקת הודו.

ההצלחה של חברי האספה המכוננת ליצור תשתית חוקתית דמוקרטית להודו בולטת לנוכח האתגרים המורכבים שהקשו את המהלך — אתגרים שבמדינות אחרות הביאו ליצירת משטרים רודניים: תנאים כלכליים ירודים של מדינה מתפתחת, העדר השכלה מינימלית בקרב מרבית התושבים וחברה שסועה מבחינה אתנית, לשונית, דתית ומעמדית. יתר על כן, ניסוח החוקה החל בתנאים של ריבונות חלקית, כשהכוחות הבריטיים עדיין שלטו בהודו וממשלת בריטניה הכתיבה את מנגנון הבחירה של חברי האספה ואת פרוצדורות הדיון, והמשיכה תוך כדי חלוקתה האלימה של הארץ לשתי מדינות נפרדות — הודו ופקיסטן.

במקביל לכתיבת החוקה לרפובליקה כולה, 62 מדינות נסיכותיות כתבו חוקה משל עצמן, ו־286 היו מעורבות בכתיבת חוקות לאיחודים של מדינות נסיכותיות.

### אימוץ החוקה

האספה המכוננת של הודו קיבלה את החוקה ב־26 בנובמבר 1949. הודו נהייתה לרפובליקה חילונית בחבר העמים הבריטי לאחר שאישרה את החוקה, ב־26 בינואר 1950.

מקורות השראה
------------

החוקה מבוססת בענייני ממשל על חוק ממשלת הודו, 1935. בנוסף, מנסחי החוקה שאלו מרכיבים מסוימים מדמוקרטיות מערביות שונות:

* **מהתפיסה החוקתית הבריטית:** שיטת ממשל פרלמנטרית, העיקרון הרובני, שלטון החוק, העדר אזרחות כפולה, מוסד יו"ר בית הנבחרים והליכי חקיקה.
* **מהחוקה האמריקאית:** מגילת זכויות יסוד, מבנה ממשל פדרלי, עצמאות הרשות השופטת, ביקורת שיפוטית, הנשיא כמפקד העליון של הצבא, סגן נשיא מכהן כיו"ר מועצת המדינות, הליך משפטי תקין.
* **מהחוקה הקנדית:** מערכת פדרלית המוגדרת כ"איחוד של מדינות" עם ממשלה מרכזית חזקה. רשימות מפורטות של חלוקת סמכויות בין ממשלת האיחוד לממשלות של המדינות.
* **מהחוקה הצרפתית:** אידיאלים של חירות, שוויון, אחווה.
* **מהחוקה האוסטרלית:** חופש הסחר והמסחר בין המדינות.
* **מהחוקה האירית:** עקרונות מנחים של הכלכלה.
* **מחוקת ברית המועצות**: חובות אזרחיות, ועדת תכנון עם מנדט חוקתי לניהול הכלכלה.

עיקרי החוקה
-----------

הנוסח המקורי של **הפתיח לחוקת הודו** (לפני שינויי הנוסח של התיקון ה-42 לחוקה), בעבודת אמנות מאת ב"ר סינהה
החוקה ההודית היא החוקה הארוכה בעולם. עם אימוצה ב-1950, כללה החוקה 395 סעיפים ו-12 נספחים. לאורך השנים תפחה החוקה ונוספו לה תיקונים רבים. נכון לשנת 2016 יש בה 25 חלקים ובהם 448 סעיפים, 17 נספחים ו-100 תיקונים.

### עקרונות מנחים

החוקה נותנת ביטוי למספר עקרונות המגדירים את קווי המתאר של המשטר כדמוקרטיה פרלמנטרית, פדרלית, חילונית וסוציאליסטית. עקרונות אלה באים לידי ביטוי בפרק הרביעי ובפתיח לחוקה:

> 
> אנו, העם ההודי, משהתחייבנו לייסד את הודו כרפובליקה עצמאית, סוציאליסטית, חילונית ודמוקרטית, ולהבטיח לכל אזרחיה: צדק חברתי, כלכלי ופוליטי; חופש מחשבה, ביטוי, אמונה, דת ופולחן; שוויון לפני החוק ושוויון הזדמנויות; ולקדם בין כולם אחווה הדדית, המבטיחה את כבוד הפרט ואת אחדות האומה ושלמותה; באספה מכוננת זו ביום עשרים וששה בנובמבר 1949, מאמצים, מחילים ומעניקים לעצמנו חוקה זו.
> 
> 
> 
> 

### זכויות יסוד

פרק זכויות היסוד נועד להבטיח את זכויות הפרט אל מול הרשות המבצעת ואל מול סמכויות המחוקק. בשונה מהעקרונות המנחים, לזכויות היסוד מעמד מחייב ואפשר לאכוף אותן. הנוסח המקורי של החוקה הבטיח שבע זכויות יסוד: שוויון בפני החוק, חירויות הפרט, הזכות שלא להיות מנוצל, חופש המצפון והדת, הזכות לתרבות למיעוטים, הזכות לקניין (איבדה את מעמדה כזכות יסוד בתיקון ה-44 לחוקה בשנת 1978), הזכות לסעד משפטי. החוקה אינה רואה בזכויות כלכליות זכויות יסוד, ונעדרת מהן גם הזכות לחינוך.

### מבנה המשטר ומוסדות השלטון

בהתאם לחוקתה, הודו נשלטת ידי מערכת פרלמנטרית. הפרלמנט ההודי, המורכב משני בתים: הרג'יה סבהה והלוק סבהה. הרשות המבצעת היא מועצת שרים (Union Council of Ministers), המונהגת על ידי ראש ממשלת הודו.

הממשלה מפעילה כוחות מנהליים נרחבים בשם נשיא הודו, אשר תפקידיו הם במידה רבה טקסיים. הנשיא וסגנו נבחרים באופן בלתי ישיר אחת ל־5 שנים על ידי מועצה בוחרת מיוחדת. סגן הנשיא תופס את תפקיד הנשיאות במקרה של מוות או התפטרות של הנשיא המכהן.

### המבנה הפדרלי

על אף שהחוקה קובעת כי הודו היא רפובליקה פדרלית, היא נותנת לממשל המרכזי כוח רב יותר מאשר למדינות המרכיבות את האיחוד. הממשל המרכזי יכול להדיח ממשלות של מדינות אם אף מפלגה אינה מסוגלת ליצור ממשלה בראשותה, או בהתקיים סעיפים מסוימים המוגדרים בחוקה.

הודו נחלקת ל-28 מדינות ו-8 טריטוריות איחוד. למדינות יש ממשלות נבחרות משל עצמן, שבראשן עומד **ראש השרים** (Chief Minister), בעוד שטריטוריות איחוד נשלטות על ידי פקיד הממונה על ידי השלטון הפדרלי המרכזי. בתי המחוקקים של כמה מהמדינות מורכבים משני בתים, בדומה לפרלמנט הלאומי. השרים הראשיים של המדינות אחראיים בפני בתי המחוקקים באותו אופן בו ראש הממשלה אחראי בפני הפרלמנט.

בכל מדינה עומד מושל הממונה על ידי נשיא הודו. המושל עומד באופן רשמי בראש המדינה, אך סמכויותיו הן טקסיות בעיקרן, בדומה לנשיא. הממשלה המרכזית היא בעלת סמכות רבה יותר על טריטוריות האיחוד מאשר על המדינות, אם כי חלק מטריטוריות אלו צברו כוח רב יותר מאשר אחרות בניהול ענייניהן העצמיים. כמה מדינות מנסות להחיות את המועצות הכפריות המסורתיות ("פנצ'איאטים"), במטרה לקדם את ההשתתפות העממית בדמוקרטיה ברמה הכפרית.

### מצב חירום

פרק 18 בחוקה מסמיך את הנשיא להכריז על מצב חירום בהודו כולה או מקצתה בשלושה מקרים של איום על המדינה, שלמותה או יציבותה: (1) כאשר הנשיא משוכנע שמלחמה, תוקפנות חיצונית או התקוממות פנימית מאיימות על המדינה, (2) איום על היציבות הפיננסית או מצב האשראי של הודו, (3) בגין "אי סדרים פנימיים". בסעיף 365 נקבע, כי בסמכות הנשיא להכריז על מצב חירום באחת ממדינות האיחוד וליטול על עצמו את ניהול אותה מדינה - מצב הנקרא שלטון הנשיא (President's Rule). ניצולו התכוף של סעיף זה היווה מקור למתיחות וביקורת רבה מצד מתנגדי מפלגות השלטון לאורך שנות קיומה של הודו.

תיקונים לחוקה
-------------

בעשורים שחלפו מאז הוקמה אימצה הודו מעל 100 תיקונים לחוקה, כאשר התיקון הראשון הועבר על ידי האספה החוקתית של הודו ב־1951, טרם הבחירות הראשונות בהודו.

במחצית שנות ה-70 של המאה העשרים הכריזה ראש ממשלת הודו, אינדירה גנדי, על מצב החירום בהודו. בשנים 1975–1977 הופעל משטר החירום, שהשעה למעשה את המשטר הדמוקרטי. במהלכו הקים הקונגרס וועדה בראשות סווארן סינג לבצע תיקונים בחוקה,. ב-1976 הוכרז התיקון ה-42 לחוקה, שכלל תיקונים רבים לחוקה, שהגבילו את כוחה של מערכת המשפט ומנעו בקרה שיפוטית על פעולות המשעות את אכיפת זכויות היסוד. תיקון 42 לחוקה קיצץ בסמכויות הרשות השופטת, חיזק את הפרלמנט והוסיף סמכויות לממשלה המרכזית.

בבחירות 1977 גברה מפלגת הג'נטה על מפלגת הקונגרס ותיקנה את רוב השינויים שנעשו בחוקה בזמן משטר החירום. כן נוסף תיקון 44 לחוקה, המגביל את סמכות הנשיא להכריז על מצב חירום שאינו קשור להתקפה מבחוץ.

ראו גם
------

* חקיקה אזרחית בהודו

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **Constitution of India** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **חוקת הודו** |

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של חוקת הודו
* לב ארן, ‏כך עיצבה החוקה ההודית את הדמוקרטיה הגדולה בעולם, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 28 בינואר 2023
* **חוקת הודו**, בפורטל ממשלת הודו (באנגלית)
* פ"ר קומרסוואמי, **הודו: דמוקרטיה בחברה משוסעת**, האוניברסיטה הפתוחה, 2009
* חני לרנר, על תפקיד החוקה בתנאים של אי-הסכמה לאומית: מבוא לנאומו של ב"ר אמבדקר באספה המכוננת של הודו בנובמבר 1948, **תיאוריה וביקורת**, 44, קיץ 2015, עמ' 289–295

הערות שוליים
------------

1. 1 2  ד"ר הרנס סינג, החוקה החדשה של הודו, **המזרח החדש** 2, חוברות 1–4, אוקטובר 1950 / חשון תשי"א
2. 1 2  חגי לרנר, על תפקיד החוקה בתנאים של אי-הסכמה לאומית: מבוא לנאומו של ב"ר אמבדקר באספה המכוננת של הודו בנובמבר 1948, **תיאוריה וביקורת**, 44, קיץ 2015, עמ' 289-295
3. ↑  Rohit De, Ornit Shani, Assembling India’s Constitution: Towards a New History, **Past & Present**, 2023, עמ' 12 doi: 10.1093/pastj/gtad009
4. ↑  פ"ר קומרסוואמי, **הודו: דמוקרטיה בחברה משוסעת**, האוניברסיטה הפתוחה, 2009
5. ↑  ההגדרות חילונית וסוציאליסטית נוספו ב-1976, בתיקון ה-42 לחוקה
6. ↑  The early years of India's Parliament, PRS Legislative Research
7. ↑  C.P. Ramachandran, Swarn Singh Committe and the Bill to amend the Constitution, India Today, ‏15 בספטמבר 1976
8. ↑  Swaran Singh committee recommends new chapter on fundamental duties in the Constitution, India Today

| חוקות מדינות העולם |
| --- |
| המזרח התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק • קטר  • תוניסיה • תימן |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • הונג קונג • המלדיביים • הפיליפינים • טאיוואן • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה • נפאל • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • קוסובו • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |
| אמריקה | אורוגוואי • איי בהאמה • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה • ארצות הברית • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה  • דומיניקה • האיטי • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל • איי שלמה • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007585546005171
* BnF: cb11970178h (data)
* LCCN: n85014503
* NLA: 36552086
* VIAF: 185117630
* WorldCat (עם VIAF): 185117630

 |