**אן האת'ווי** (1556 - 6 באוגוסט 1623) הייתה אשתו של ויליאם שייקספיר, המשורר, המחזאי והשחקן האנגלי. הם נישאו בשנת 1582, כאשר האת'וויי הייתה בת 26 ושייקספיר בן 18. היא נשארה אלמנה במשך 7 שנים עד למותה. מעט מאוד ידוע על חייה מעבר למספר אזכורים במסמכים משפטיים. אישיותה ויחסה לשייקספיר היו נושא להשערות רבות על ידי היסטוריונים וסופרים.

חייה
----

בית מגוריה של האת'וויי
מאמינים כי האת'וויי גדלה בשוטרי, כפר ממש ממערב לסטרטפורד על האייבון, ווריקשייר, אנגליה. מניחים שהיא גדלה בבית החווה שהיה בית משפחת האת'וויי, שנמצא בשוטרי וכיום מהווה אטרקציה תיירותית מרכזית בכפר. אביה, ריצ'רד האת'וויי, היה חקלאי. הוא מת בספטמבר 1581 והותיר לבתו סכום של עשרה מארק או £6 13s 4d (שישה לירות, שלושה עשר שילינג וארבע פני). על פי אביה, שמה של אן רשום כ"אגנס", מה שהוביל לכך שכמה חוקרים סבורים שיש להתייחס אליה כ"אגנס האת'וויי" במקום "אן האת'וויי".

נישואים
-------

האת'ווי נישאה לשייקספיר בנובמבר 1582 כשהיא כבר בהריון עם הילד הראשון של בני הזוג, לו ילדה שישה חודשים לאחר מכן. הפרש הגילאים, שהתווסף להריונה של האת'ווי לפני הלידה, הועסק על ידי כמה היסטוריונים כראיה לכך שזו הייתה חתונה שנכפתה על שייקספיר על ידי משפחת האת'וויי לאחר שהכניס את אן להריון.

ג'רמיין גריר טוענת שהפרש הגילאים בין שייקספיר להאת'וויי אינו עדות לכך שהוא נאלץ להינשא לה, אלא שהוא זה שרדף אחריה. נשים כמו האת'וויי היתומה נשארו לעיתים קרובות בבית כדי לטפל באחים צעירים והתחתנו בסוף שנות העשרים לחייהן. כבעל הציע שייקספיר מעט סיכויים; משפחתו נפלה לחורבן כלכלי, ואילו האת'וויי, ממשפחה במעמד טוב הן מבחינה חברתית והן מבחינה כלכלית. בבחינת הרישומים ששרדו בסטרטפורד על האייבון והכפרים הסמוכים בשנות ה-1580, גריר טוענת ששתי עובדות בולטות בצורה די בולטת: ראשית, שמספר רב של כלות עלו למזבח כבר בהריון; ושנית, הסתיו, לא האביב, היה הזמן הנפוץ ביותר להתחתן. שייקספיר היה חייב להתחתן עם האת'וויי, שנכנסה להריון ממנו, אך אין סיבה להניח שלא תמיד זו הייתה כוונתו.

שלושה ילדים נולדו להאת'ווי ולבעלה: סוזנה ב-1583 והתאומים המנט וג'ודית ב-1585. המנט מת בגיל 11 במהלך אחת מההתפרצויות של דבר הבלוטות ונקבר בסטרטפורד על האייבון ב-11 באוגוסט 1596.

בשנת 1607, בתו של האת'וויי, סוזנה, נישאה לרופא המקומי, ג'ון הול, שילדה את נכדתם של האת'וויי ושייקספיר, אליזבת, בשנה שלאחר מכן. ג'ודית נישאה לתומאס קוויני, שהיה בעל בית מרזח ממשפחה טובה, בפברואר 1616 כשהייתה בת 31 והוא בן 27. ייתכן ששייקספיר סייג מאוחר יותר את הבחירה הזו כשהתגלה לו שקוויני הכניס ילדה אחרת להריון לפני; כמו כן, קוויני לא הצליחה להשיג רישיון חתונה מיוחד שנדרש במהלך התענית, מה שהוביל לנידוי ג'ודית ותומס ב-12 במרץ. זמן קצר לאחר מכן, ב-25 במרץ 1616, שינה שייקספיר את צוואתו לג'ודית לרשת 300 פאונד בשמה, השאיר את קוויני מחוץ לצוואה ונתן את רוב רכושו לסוזנה ולבעלה.

לפעמים הסיקו ששייקספיר לא מחבב את אשתו, אבל אין תיעוד או תכתובת קיימת התומכים בהנחה זו. במשך רוב חיי הזוגיות שלהם, הוא חי בלונדון, כתב והציג את מחזותיו, בזמן שהיא נשארה בסטרטפורד. עם זאת, לדברי ג'ון אוברי, הוא חזר לסטרטפורד לתקופה מדי שנה. כשפרש מהתיאטרון ב-1613, הוא בחר לגור בסטרטפורד עם אשתו, ולא בלונדון.

צוואתו של שייקספיר
------------------

בצוואתו המפורסמת שייקספיר נתן רק ירושה אחת לאשתו, "המיטה השנייה הכי טובה שלו". אין התייחסות למיטה "הטובה ביותר", שהייתה נכללת בעזיבה העיקרית לסוזנה. הורשה זו לאן התפרשה לעיתים קרובות כקטנה, מה שמרמז שאן הייתה במובן מסוים רק האדם "השני הכי טוב" בחייו האינטימיים. הוצעו כמה הסברים: ראשית, נטען כי על פי חוק, האת'וויי הייתה זכאית לקבל שליש מעיזבון בעלה, ללא קשר לרצונו, אף על פי שהדבר שנוי במחלוקת. עלתה השערה כי האת'וויי הייתה אמורה להיות נתמכת על ידי ילדיה. ז'רמיין גריר מציעה שהעזבונות היו תוצאה של הסכמים שנעשו בזמן נישואיה של סוזנה לד"ר הול: שהיא (ולכן בעלה) תורש את עיקר עזבונו של שייקספיר. לשייקספיר היו יוזמות עסקיות עם ד"ר הול, וכתוצאה מכך מינה את ג'ון וסוזנה כמוציאים לפועל של צוואתו. ד"ר הול וסוזנה ירשו ועברו להתגורר במקום חדש לאחר מותו של שייקספיר. זה יסביר גם דוגמאות אחרות לכך שהצוואה של שייקספיר לא נדיבה ככל הנראה, כמו בהתייחסותו לבתו הצעירה ג'ודית. יש אינדיקציה שייתכן שהאת'וויי הייתה בטוחה כלכלית בזכות עצמה.

הארכיון הלאומי קובע כי "מיטות ושאר רהיטי בית היו לעיתים קרובות העזבון הבלעדי לאישה" וכי, נהוג, הילדים יקבלו את החפצים הטובים ביותר והאלמנה את השני במיטבו. בתקופתו של שייקספיר, מיטותיהם של אזרחים משגשגים היו עניינים יקרים, לעיתים שוות ערך כמו בית קט. לפיכך, העזבה לא הייתה מינורית כפי שהיא עשויה להיראות בעת החדשה.

ביבליוגרפיה
-----------

* ש*נבוים, סמואל (1987). וויליאם שייקספיר: חיים דוקומנטריים קומפקטיים (William Shakespeare: A Compact Documentary Life)*
* פוג, קייט (2008). משפחתו של שייקספיר (Shakespeare's Family)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אן האת'וויי** בוויקישיתוף
* אן האת'וויי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* אן האת'וויי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ביתה של אן האת׳ווי (באנגלית)
* ילדיו של וויליאם שייקספיר (באנגלית)
* הסכם הנישואין של אן וויליאם (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007290939005171
* BnF: cb15811178w (data)
* GND: 119211033
* ISNI: 0000 0000 5538 7661
* LCCN: nr89007988
* NKC: mub2015894007
* NLG: 278929
* NTA: 305863703
* SELIBR: 312512
* SNAC: w6s480nw
* SUDOC: 129371009
* VIAF: 50030629
* WorldCat: lccn-nr89007988

 |