recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**לב חופשי** הוא אלבום האולפן החמישי של הזמר מוקי מאז החל בקריירה עצמאית. האלבום יצא בפברואר 2014 בהוצאת חברת הליקון וכלל בתוכו את הלהיטים "ילד של אבא" ו"לב חופשי". מוקי, שכתב את מילות כל השירים, הגדיר את האלבום כ"אלבום הכי אישי שלי, מסע ארוך של חיפוש עצמי". בעקבות יציאת האלבום זכה מוקי בתואר "זמר השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של "קול ישראל".

השירים באלבום
-------------

האלבום "לב חופשי" הוא האלבום הראשון בקריירת הסולו של מוקי בו הוא בחר לשתף פעולה עם אמנים שונים, שהלחינו את שירי האלבום. השיר "לב חופשי", שהיה הסינגל הראשון שיצא בחודש אוקטובר 2013, הולחן על ידי דודו טסה. השיר זכה להצלחה במצעדים והגיע למקום השני במצעד הפזמונים השנתי של גלגלצ ווואלה ולמקום השישי במצעד של רשת ג'. חודשיים לאחר מכן יצא הסינגל השני "ילד של אבא", שהולחן על ידי יאיא כהן אהרונוב מלהקת הדג נחש. השיר נחשב ללהיט הגדול של האלבום ואף נבחר כשיר השנה של אקו"ם וזכה בתואר במצעד של וואלה וגלגלצ, במצעד של ערוץ 24 ותחנות הרדיו האזוריות ובמקום השלישי במצעד של רשת ג'.

דודו טסה הלחין גם את שיר הסיום של האלבום ("אוהב אותך יותר") ויאיא כהן אהרונוב הלחין שני שירים נוספים ("אם יש סיכוי", "מה תעשי איתי"). בנוסף השתתפו בלחני האלבום גם שלומי שבן, זאב נחמה, יזהר אשדות ויונתן גולדשטיין (ג'וני הקטן). בנוסף אירח מוקי את הזמרת שירי מימון בשיר "לראות הפוך".

באוקטובר 2014 קיבל האלבום מעמד "אלבום זהב" על מכירה של יותר מ-15,000 עותקים.

לאחר הוצאת האלבום יצא מוקי למסע הופעות ברחבי הארץ שנקרא "ילד של אבא". מסע ההופעות תועד ויצא כאלבום בשנת 2015.

רשימת השירים באלבום
-------------------

מילות השירים נכתבו על ידי מוקי. 

| לב חופשי |
| --- |
| מס' | שם | לחן | משך |
| 1. | לב חופשי | דודו טסה | 3:42 |
| 2. | בדרך לאיבוד | יזהר אשדות | 3:36 |
| 3. | עד שהזמן | אורי אבני | 3:11 |
| 4. | כמו בן אדם | שלומי שבן | 3:51 |
| 5. | ילד של אבא | יאיא כהן אהרונוב | 4:05 |
| 6. | אם יש סיכוי | יאיא כהן אהרונוב ואורי אבני | 3:33 |
| 7. | מה תעשי איתי | מוקי ויאיא כהן אהרונוב | 3:38 |
| 8. | לראות הפוך (עם שירי מימון)  | מוקי ואורי אבני | 4:03 |
| 9. | הנה אני מגיע | זאב נחמה | 2:39 |
| 10. | לא קרה | ג'וני גולדשטיין | 3:40 |
| 11. | אוהב אותך יותר | דודו טסה | 4:07 |

קישורים חיצוניים
----------------

* לב חופשי-פרטי האלבום(הקישור אינו פעיל) באתר אקו"ם.

הערות שוליים
------------

1. ↑  מוקי-לב חופשי-אלבום חדש באתר הליקון
2. 1 2  המצעד הישראלי השנתי תשע"ד, באתר גלגלצ
3. ↑  רומי חנוך, ‏מה מוקי "של שבק" היה חושב על מוקי של "ילד של אבא"?, באתר ‏מאקו‏, 19 במרץ 2015
4. ↑  אסף נבו, ‏שיר השנה של ישראל: מוקי עם "ילד של אבא", באתר ‏מאקו‏, 24 בספטמבר 2014
5. ↑  אסף נבו, ‏זהב של אבא: מוקי והילדים מקבלים "אלבום זהב", באתר ‏מאקו‏, 10 באוקטובר 2014
**לבד ביחד ולבד לבד** הוא אלבום שהוציאו שמוליק קראוס וג'וזי כץ בשנת 1975. כל שירי האלבום נכתבו על ידי מרים ילן שטקליס כשירי ילדים, אך העיבודים באלבום הפכו את השירים לשירים המיועדים למבוגרים ולילדים כאחד.

המופע והאלבום
-------------

הקשר בין ילן-שטקליס ובין הזוג קראוס-כץ התפתח כבר בשנת 1967, אז הלחין קראוס את שירה "בובה זהבה" שהפך לאחד מלהיטיה הגדולים של להקת "החלונות הגבוהים". ב-1975, מספר חודשים לאחר לידת בנם של הזוג, הם החלו לעבוד על מופע משירי ילן-שטקליס בבימויו של צדי צרפתי ובתוספת קטעי קישור שכתב יהונתן גפן. באוגוסט 1975 הועלה המופע בירושלים לרגל יום הולדתה ה-75 של המשוררת ובסיום השנה יצא האלבום הכולל 12 משירי המופע, ללא קטעי הקישור. בין השירים הבולטים באלבום ניתן למנות את "אצו רצו גמדים", "נתפייסה", "מיכאל" ו"ידידי טינטן". השיר "יש לי אי" מבוסס על הלחן של השיר "קראוז צינוק" מהאלבום "מדינת ישראל נגד קראוז שמואל", אשר נכתב והוקלט בשנת 1971, אבל יצא רק בשנת 1977.

בשנת 2013 העלו תיאטרון הקיבוץ ותיאטרון גושן מופע לילדים בשם "פרח נתתי לנורית" המבוסס על שירי האלבום, שזכה לברכתו של קראוס כחודש לפני מותו.

רשימת רצועות
------------

מילות השירים נכתבו על ידי מרים ילן שטקליס (למעט היכן שמצוין אחרת), המוזיקה לשירים הולחנה על ידי שמוליק קראוס (למעט היכן שמצוין אחרת).

| מס' | שם | לחן | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | ענן |   | 4:15 |
| 2. | שמש שמש במרום |   | 2:45 |
| 3. | שיר ערש לאלישבע |   | 2:41 |
| 4. | חתלתולי |   | 2:49 |
| 5. | אצו רצו גמדים |   | 3:23 |
| 6. | החייל של אתמול | שמעון שגיא | 3:42 |
| 7. | נתפייסה |   | 2:36 |
| 8. | הדוד של בובתי |   | 3:04 |
| 9. | מיכאל |   | 2:55 |
| 10. | רוח רוח |   | 2:48 |
| 11. | יש לי אי |   | 5:13 |
| 12. | טין טן | שמעון שגיא | 2:54 |
| **משך כולל:** | **36:29** |

קישורים חיצוניים
----------------

* פרטי האלבום המלאים(הקישור אינו פעיל) באתר אקו"ם

הערות שוליים
------------

1. ↑  נדב הולנדר, זה בריא לילדים, באתר nrg, nrg, 2 בנובמבר 2005
2. ↑  השירים של שמוליק קראוס במחזמר לילדים, באתר ynet, 3 במרץ 2013
**אהרון האופטמן** (נולד ב-1948) הוא חוקר ישראלי העוסק בתחום החיזוי הטכנולוגי והחברתי וחקר עתידים. עמית במכון צבי מיתר לחדשנות טכנולוגית, משפט ואתיקה במרכז הבינתחומי הרצליה, וחוקר בכיר במרכז הבינתחומי לניתוח וחיזוי טכנולוגי באוניברסיטת תל אביב.

ביוגרפיה
--------

האופטמן הוא בוגר הטכניון בהנדסה ובעל תואר דוקטור להנדסה מאוניברסיטת תל אביב. עסק במחקר והוראה בפקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב. מחקריו בהנדסה עסקו בנושאי הידרודינמיקה ואווירודינמיקה תאורטית. היה חוקר בכיר ביחידה לחיזוי טכנולוגי וחברתי (לשעבר המרכז הבינתחומי לניתוח ותחזית טכנולוגית) באוניברסיטת תל אביב. השתתף במחקרים רבים בארץ ובאיחוד האירופי, שבמרכזם חיזוי והערכה של טכנולוגיות מפציעות ועתידיות והשלכותיהן על החברה. בגיל 30 בשנת 1978 היה בין מייסדי כתב העת למדע בדיוני "פנטסיה 2000", ובמשך שנים אחדות היה עורכו הראשי.

היה יו"ר השלוחה הישראלית של "פרויקט המילניום", צוות חשיבה בינלאומי העוסק בחקר עתידים ובתרחישים חלופיים בתחומי מפתח שונים.

  

בתחילת שנות ה-80 היה בעל טור "נכון למחר" במוסף "דבר השבוע" של עיתון "דבר". בין התחזיות השונות שריכז ופרסם באותו טור, הוא כתב בין היתר ב-26 באוגוסט 1983 על מספר ההתפתחויות שעשויות לקרות במאה ה-21: 

> 
> בארצות הברית של תחילת המאה הבאה יידרשו מיליוני כותבי־תוכנה למחשבים ומאות אלפי עובדים סוציאליים לטיפול באוכלוסייה המזדקנת. תמונות נוספות מהעולם של 50 השנים הבאות: נשיא שחור־עור בבית הלבן, שלום בין ישראל לשכנותיה, התרופפות אחיזתה של ברית־המועצות במדינות מזרח־אירופה וסכנת עימותים גרעיניים מקומיים.
> 
> 
> 
> —  ציוץ של בועז כהן ברשת החברתית אקס (טוויטר), 27 במאי 2021
> 

בשנת 1981 תרגם מפולנית את הספר "סולאריס" של סטניסלב לם, שיצא לאור במהדורה מחודשת בשנת 2003.

בשנת 1996 נמנה עם מקימי האגודה הישראלית למדע בדיוני ולפנטסיה, יחד עם עמוס גפן, ד"ר עמנואל לוטם ואחרים.

כתב וכותב מאמרים בנושאי מדע פופולרי ועתידנות בעיתונים שונים, ביניהם "דבר השבוע", "הארץ", "המימד העשירי" (כתב-העת של האגודה הישראלית למדע בדיוני ולפנטסיה), ו"נכון" (כתב עת לאוטופיה ודיסטופיה בספרות).

בשנת 2008 היה העורך הראשי של גיליון המזכרת המיוחד של "פנטסיה 2000", שפורסם במלאת 30 שנה לפרסום גיליון פנטזיה הראשון. בשנת 2020 היה שותף להקמת אתר אינטרנט ל"פנטסיה 2000".

קישורים חיצוניים
----------------

* הבלוג של אהרון האופטמן
* אתר המרכז לתחזית טכנולוגית
* "פרויקט המילניום" הבינלאומי
* אתר האגודה הישראלית למדע בדיוני ולפנטסיה
* העתיד זה לא מה שהיה פעם - הבלוג של אהרון האופטמן
* פנטסיה 2000 גיליון המזכרת 2008 - דבר העורך הראשי
* אתר פנטסיה 2000
**אריאן אדמי** (נולד ב-29 במאי 1991) הוא כדורגלן קרואטיה ומקדוני המשחק בעמדת הקיצוני בקבוצת בייג'ינג גואואן.

קריירת מועדונים
---------------

אדמי נולד בשיבניק להורים ממוצא אלבני שהתגוררו קודם לכך במקדוניה הצפונית. הוא התחיל לשחק ב"שיבניק" וקודם להרכב הראשון של המועדון בשנת 2007. בשנת 2010 אדמי עבר לדינמו זאגרב. כבר באותה שנה הוא שיחק בליגת האלופות. בעונת 2011/12 הוא שיחק בהשאלה בלוקומוטיבה זאגרב.

בשנת 2015 אדמי נכשל בבדיקת סמים לאחר משחק ליגת האלופות נגד ארסנל. הוא קיבל השהייה ל-4 שנים שקוצרה לשנתיים. אדמי חזר לשחק בשנת 2017 ואף קודם לקפטן של הקבוצה. בשנת 2020 הוא הפך לכדורגלן המעוטר של הקבוצה עם 17 תארים. בדצמבר 2020 הוא עשה את הופעתו ה-77 במפעלים אירופיים במדי דינמו זאגרב.

קריירה בינלאומית
----------------

בצעירותו אדמי היה חלק מהנבחרת הצעירה של קרואטיה. המחשק הראשון שלו במדי הנבחרת היה בשנת 2008.

בשנת 2013 הוא זומן למשחק ידידות של נבחרת קרואטיה נגד קוריאה הדרומית. בשנת 2014 לא נכלל בסגל הנבחרת למונדיאל 2014. בעקבות כך הוא סיכם עם נבחרת מקדוניה הצפונית על הצטרפותו. זמן קצר לאחר זומן לנבחרת קרואטיה אך לא היה מוכן לשנות את ההבטחתו לאלבניה. בשנת 2014 הוא שיחק עבור הנבחרת במשחקי מוקדמות יורו 2016. בשנת 2019 הוא כבש שער נגד נבחרת ישראל במשחק שהסתיים ב-1:1.

בשנת 2020 היה שותף להעפלת הנבחרת ליורו 2020.

חיים אישיים
-----------

אריאן אדמי נולד בשיבניק למשפחה אלבנית-מקדונית אשר הגיעה לעיר אחרי מלחמת העולם הראשונה. הוא בן דודו של הכדורגלן אלבני אגים איברהימי. בשנת 2020 נולדה לו בת.

תארים
-----

שיבניק
* הגביע הקרואטי: סגנות, 2009/10

דינמו זאגרב
* אליפות סלובניה: 2010/2011, 2011/2012,2012/2013,2013/2014,2014/2015, 2015/2016, 2017/2018, 2018/2019, 2019/2020, 2020/2021
* הגביע הקרואטי: 2010/2011, 2011/2012, 2014/2015, 2015/2016,2017/2018, 2021/2021,
* הסופר קאפ הקרואטי: 2010, 2013, 2019

אישיים
* קבוצת הלאיפות ביורו עד גיל 19 (2010)
* כדורגלן השנה בקרואטיה: 2015, 2018, 2020, 2021

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אריאן אדמי** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  שחקן דינמו זאגרב נכשל בבדיקת סמים, באתר ynet, 7 באוקטובר 2015
2. ↑  "Ademi's doping ban cut to two years". *BBC Sport* (באנגלית בריטית). נבדק ב-2022-04-16.
3. ↑  משחק ישראל -מקדוניה הצפונית
**ספרינגבוק רדיו** (באפריקאנס: ***Springbokradio***) הייתה תחנת רדיו ארצית דרום אפריקאית שפעלה בין 1 במאי 1950 ל-31 בדצמבר 1985. תחנת הרדיו הייתה אחראית על פרסום מצעדי המוזיקה בדרום אפריקה.

היסטוריה
--------

תאגיד השידור הדרום אפריקני החליט בדצמבר 1945 לפתח שירות רדיו מסחרי באופן מוגבל בגלל מגבלות כספיות. בסופו של דבר, תחנה זו עלתה לשידור ב-1 במאי 1950, תחת השם ספרינגבוק רדיו.

  

עד סוף שנות ה-50 של המאה ה-20, ההכנסות של תחנת הרדיו הייתה 205,439 פאונד דרום אפריקאי (אנ'). ב-1961 ההכנסות צמחו ליותר משני מיליון ראנד דרום-אפריקאי. ב-1970, ההכנסות הגיעו כבר ל-6.5 מיליון ראנד דרום-אפריקאי.

תחנת הרדיו הפסיקה לשדר ב-31 בדצמבר 1985, לאחר שפעלה בהפסד כבד כתוצאה מתחרות עזה מצד שירותי הטלוויזיה, וכן מאיבוד מאזינים באזורים הכפריים עם מסירת תדרי הגלים הקצרים של התחנה לתחנת הרדיו 5FM (אנ').‏

1. 1 2  Shorten, John R. (1970). *The Johannesburg Saga*. Johannesburg: John R. Shorten Pty Ltd. p. 1159.
2. 1 2  *Broadcasting in South Africa*, Keyan G. Tomaselli Currey, 1989, page 197
3. 1 2  Springbok Radio Revisited, SABC
4. ↑  Shorten, John R. (1970). *The Johannesburg Saga*. Johannesburg: John R. Shorten Pty Ltd. p. 1159.
5. ↑  *Debates of Parliament: Hansard*, Volume 8, Issues 19–21, 1988, page 12123
**קנת' לויד "קן" סיילורס** (באנגלית: **Kenneth Lloyd "Ken" Sailors**; ‏14 בינואר 1921 – 30 בינואר 2016) היה כדורסלן אמריקאי, אשר שיחק בליגות ה-BAA וה-NBA בין השנים 1946–1951. ממוצעיו הכוללים לאורך הקריירה הם 12.6 נקודות, 2.0 ריבאונדים ו-2.8 אסיסטים למשחק.

נודע כשחקן אשר המציא את ה"ג'אמפ שוט" (אנ') – זריקת הכדור לסל תוך קפיצה באוויר, ושחרור הכדור מאזור המצח עם יד אחת.

קריירת מכללות
-------------

סיילורס נולד בכפר בושנל שבנברסקה, וגדל בחווה בדרום-מזרח מדינת ויומינג. בין השנים 1940–1943 למד באוניברסיטת ויומינג, ולאחר שירות קצר בצבא ארצות הברית חזר להשלים את לימודיו בוויומינג בשנים 1945–1946. בעונת 1942/1943 הוביל את קבוצת הכדורסל של האוניברסיטה לזכייתה היחידה אי פעם בטורניר אליפות המכללות, לאחר שקלע 16 נקודות במשחק הגמר מול אוניברסיטת ג'ורג'טאון. בסיום העונה זכה סיילורס בפרסי השחקן המצטיין של הטורניר והשחקן המצטיין של ליגת המכללות. בעונתו האחרונה בוויומינג, 1945/1946, זכה בשנית בפרס שחקן העונה בליגת המכללות.

קריירה מקצועית
--------------

בשנת 1946 הצטרף לקבוצת קליבלנד רבלס, לקראת עונת הבכורה של ליגת ה-BAA (לימים ליגת ה-NBA). בעונת 1947/1948 שיחק עבור שיקגו סטאגס, פילדלפיה ווריורס ופרובידנס סטימרולרס, ובעונה העוקבת נבחר לחמישייה השנייה של העונה כשקלע 15.8 נקודות בממוצע למשחק כשחקן פרובידנס. בעונת 1949/1950 קלע שיא קריירה של 17.3 נקודות למשחק כשחקן דנוור נאגטס, ובעונת 1950/1951 שיחק בבוסטון סלטיקס ובבולטימור בולטס, בטרם פרש ממשחק בגיל 30. ב-5 עונותיו בליגה השתתף בסדרת פלייאוף אחת בלבד, בעונתו הראשונה, בה הפסידה קבוצתו בסיבוב הראשון.

מורשת
-----

בעת פרישתו ניצב במקום השישי ברשימת הקלעים המובילים בתולדות ה-NBA, עם 3,480 נקודות, ובמקום החמישי ברשימת האסיסטים, עם 781. בשנת 2012 הוצג כחבר בהיכל התהילה של כדורסל המכללות.

ב-30 בינואר 2016 נפטר סיילורס כתוצאה מהתקף לב, כשבועיים לאחר יום הולדתו ה-95.

בשנת 2018 הוצב פסל בדמותו של סיילורס בפארק וושינגטון אשר בלאראמי, ויומינג, העיר בה עלה לגדולה כשחקן מכללות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קן סיילורס** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Basketball-Reference
* פרופיל, באתר ליגת ה-NBA
* קני סיילורס והג'אמפ שוט שנשמע ברחבי העולם, באתר ניו יורק דיילי ניוז, 20 באוגוסט 2014
* קן סיילורס, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  סטטיסטיקות קריירת המשחק של סיילורס, באתר basketball-reference.com
2. 1 2  ההודעה על פטירתו של סיילורס, באתר הניו יורק טיימס, 30 בינואר 2016
3. 1 2 3  ההודעה על פטירתו של סיילורס, באתר וושינגטון פוסט, 30 בינואר 2016
4. ↑  מקורות הג'אמפ שוט, באתר johnchristgau.com,‏ 10 בפברואר 2007
5. ↑  קן סיילורס, באתר היכל התהילה של כדורסל המכללות
6. ↑  פסלו של סיילורס מוצג בפארק וושינגטון, באתר laramieboomerang.com,‏ 29 ביוני 2018

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0003 6996 2235
* LCCN: no2012047069
* VIAF: 234828557
* WorldCat: lccn-no2012047069

 |
"**חיבוק אחרון**" הוא שיר שכתבה, הלחינה וביצעה הזמרת־יוצרת הישראלית ענבל ביבי. השיר התפרסם כסינגל ב־7 בדצמבר 2023.

רקע וכתיבה
----------

ביבי כתבה את השיר בקיץ (2023) על רקע זוגיות שחוותה, אך עידכנה את המילים לאחר מתקפת הפתע על ישראל ומלחמת חרבות ברזל.

לפני מתקפת הפתע על ישראל הייתה ביבי נתונה בעיצומה של תקופה מוצלחת בקריירה שלה. השיר "אף פעם לא לבד" זכה להאזנות רבות בשירותי הסטרימינג והצליח במצעדי המוזיקה. בנובמבר הייתה אמורה ביבי להשיק מופע ולהוציא אלבום, אך אלה הושעו בעקבות מתקפת הפתע. כמו רבים בישראל, גם את ביבי הכתה המתקפה בהלם: "ביומיים הראשונים לא יצאתי מהמיטה", סיפרה. אחר כך התגוררה בבתי חברים במשך כמה ימים, מכיוון שבביתה אין מרחב מוגן. כעבור שבוע שבה לביתה. היא הופיעה בפני חיילים, בפני פצועים מהמתקפה ובפני מפונים מעוטף עזה. "היה כל כך חסר אונים לשבת בבית ולא לעשות כלום, ולהיות איתם היה הרבה יותר טוב בשבילי", אמרה. בשלב מסוים רצתה לבטא את תחושותיה בעקבות המתקפה, ועידכנה את מילות השיר.

אחיו של מעבד ומפיק השיר צוק אלגזי הוא ניצול מהטבח בפסטיבל נובה.

ביבי ביצעה את השיר לראשונה בכלִי תקשורת במשדר של מצעד "העשירייה" עם מאיה אלקולומברה, שנערך בתחנת כאן גימל ב־30 בנובמבר 2023. הסינגל יצא באופן רשמי ב־7 בדצמבר 2023 בחברת יוניברסל מיוזיק ישראל.

בדצמבר גם חזרה ביבי להופעותיה במופע המוזיקלי "לילות ברודוויי" בתיאטרון "הבימה".

תגובת הביקורת
-------------

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי נתן לשיר ציון 4 מתוך 5. הוא כתב ש"הטקסט משמש כבסיס לטכניקת כתיבה חופשית שבה ביבי פותחת ומערבת מיני סיטואציות שלכאורה אינן מתחברות כמו תחושת האנטי שלה כלפי בתי חולים, בסיסים ומקלטים, נשק חם בבית, האובססיה למסכים, יחס העולם למצב. השיר כתוב ספונטני, חסר עוגן ומיקוד, ורק המוזיקה מסדרת אותו כרישום תחושתי ערב לאוזן המשדר את נפשה של הזמרת". חרסונסקי סיכם כי "המהלך אסתטי מאוד, כולל ניואונס מוזיקלי מיוחד, אבל אינו מייצר אחידות בין הטקסט והמוזיקה".

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2023)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 10 |

משתתפים
-------

* ענבל ביבי – זמרה
* צוק אלגזי – קולות רקע
* רועי בן אורי – פסנתר
* אביב מור – גיטרות

### הפקה

* הפקה ומיקס – צוק אלגזי
* מאסטרינג – אוהד ניסים

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "חיבוק אחרון" באתר יוטיוב
* מילות השיר "חיבוק אחרון" באתר lyricstranslate.com
* אקורדי השיר "חיבוק אחרון" באתר negina.co.il

ביאורים
-------

1. ↑  היא ביצעה אותו קודם לכן בפני מפונים מעוטף עזה.

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  נתוני היצירה, באתר אקו"ם
2. 1 2 3  העשירייה | ענבל ביבי ותמיר גרינברג – 30.11.23, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 30 בנובמבר 2023
3. ↑  ענבל ביבי ‏•‏‏ חיבוק אחרון ‏•‏‏ יוניברסל מיוזיק ישראל, באתר אינסטגרם, 7 בדצמבר 2023
4. ↑  סרטון טיקטוק של ביבי על השיר, באתר טיקטוק
5. ↑  לילות ברודווי, באתר הבימה
6. ↑  יוסי חרסונסקי, ענבל ביבי, חיבוק אחרון, באתר yosmusic.com,‏8 בדצמבר 2023
7. ↑  מדיה פורסט – המצעד הישראלי השבועי (יש לבחור "שירים מובילים – רדיו – ישראלי", שנה: 2023, **שבוע 50**), באתר מדיה פורסט, 17 בדצמבר 2023, אורכב ב־18 בדצמבר 2023
**קיזילאירמאק** (בטורקית: **Kızılırmak** – "הנהר האדום") הוא הנהר הארוך בטורקיה. מוצאו של הנהר ברמת אנטוליה, סמוך לעיר סיוואס. הוא זורם דרומה ומערבה ולאחר מכן פונה צפונה ומזרחה בקשת גדולה, ונשפך אל הים השחור בדלתה שהוא יוצר, בין הערים סינופ ממערב וסמסון ממזרח. בדלתת הנהר מספר אגמים קטנים, והיא נחשבת לבית הגידול החשוב ביותר לציפורים בטורקיה. מחקרים לאורך עשרים שנה גילו כי ספיקתו הממוצעת של הנהר עומדת על 184 מ"ק לשנייה, אך זו נעה בין עשירית מכמות זו לבין כמות גדולה פי תשעה (1673 מ"ק לשנייה). הנהר אינו משמש לשייט אך שבעה מפעלים הידרו-אלקטריים נבנו לאורכו ומפיקים חשמל ממימיו. שמו של הנהר נובע מגוון אדמדם שמעניקה לו תכולת המתכות הגבוהה שבמימיו.

היסטוריה
--------

ביוונית נקרא הנהר "אליס" (Άλυς) (או "האליס"), מילה שמקורה במילה היוונית למלח. החתים כינוהו "מאראשאנטיה" (Maraššantia) או מאראשאנטה (Maraššanta). בתקופה זו שימש הנהר את גבולה הצפוני של לב האימפריה החתית, ולאחר מכן סימן את גבול תחום השפעתן של אשור ומדי. בעת העתיקה נחשב הקיזילאירמאק לקו הגבול שבין אסיה הקטנה לבין יתר חלקי יבשת אסיה. בשנת 585 נערך קרב האליס סמוך לנהר והוא שימש כקו הגבול בין לידיה לבין הממלכה האחמנית, עד שכורש הסיט את מסלולו על מנת שיוכל לחצות אותו והגיע עד לחופי הים האגאי בשנת 547 לפנה"ס.

חקלאות
------

מי הנהר משמשים לגידול אורז וכן מתגוררים בו עדרי תאו מים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קיזילאירמאק** בוויקישיתוף
* קיזילאירמאק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  קיזילאירקמאק באתר אונסק"ו
2. ↑  Halys באתר livius.org

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4570734-0
* VIAF: 242291110
* WorldCat: viaf-242291110

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק במצר ים בטורקיה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו בוספורוס (פירושונים).

גשר פתיה סולטאן מהמט
**בּוֹסְפּוֹרוּס** (טורקית: **Boğaziçi או İstanbul Boğazı**, "מצר איסטנבול") הוא מצר ים המפריד בין החלק האירופי של טורקיה, תראקיה, לחלקה האסיאתי, אנטוליה. הבוספורוס מחבר בין ים מרמרה לים השחור. אורך המצר כ-30 קילומטר, רוחבו המרבי 3,700 מטר (בכניסה הצפונית) ורוחבו המינימלי 750 מטר (בין המצודות אנדולוהיסרי (אנ') ורומליהיסרי (אנ')). העומק במרכז המצר נע בין 36 ל-124 מטרים. בכניסה הדרומית הוקם מגדל הנערה.

חופי המצר מאוכלסים בצפיפות, שכן העיר איסטנבול (שאוכלוסייתה מונה יותר מ-15 מיליון נפש) שוכנת משתי גדותיו.

שלושה גשרים חוצים את הבוספורוס. הראשון, המכונה "גשר הבוספורוס" או "גשר הבוספורוס הראשון", הושלם בשנת 1973 ואורכו 1,074 מטרים. השני, "גשר פתיה סולטאן מהמט" או "גשר הבוספורוס השני", שוכן כחמישה ק"מ צפונית לראשון; אורכו 1,090 מטרים ובנייתו הושלמה ב-1988. השלישי נחנך בשנת 2016, 10 ק״מ צפונית לגשר השני.

מתחת לבוספורוס נבנתה מנהרה למסילת רכבת, מרמריי, שבנייתה הסתיימה ב-2013. כ-1,400 מטר מהמנהרה עוברים מתחת למצר, בעומק של כ-55 מטרים.

היסטוריה
--------

מקור השם "בוספורוס" בצירוף המילים מיוונית "בוספּורוס": βοῦς ("בוס"), שפירושה "פרה", "בקר" או "שור", ו-πόρος ("פּורוס"), שפירושה "מעבר". כלומר "מעבר הפרה", "מעבר הבקר" או "מעבר השור". השם מגיע מסיפור המיתולוגיה היוונית על מסעותיה של איו לאחר שזאוס הפך אותה, להגנתה, לפרה.

היוונים הקדומים כינו את המצר "בוספורוס של תראקיה", ומצר אחר (מצר קרץ, המחבר בין הים השחור לים אזוֹב) כונה "בוספורוס של קימריוס" Βόσπορος Κιμμέριος‏). הם תרמו לבלבול גם בכך שכינו את האזורים שליד שני המצרים באותו השם (החרסונסוס של תראקיה, כיום גליפולי, והחרסונסוס של שומר, כיום הרפובליקה האוטונומית של קרים באוקראינה).

בשל חשיבות הבוספורוס להגנת איסטנבול בנו שליטי האימפריה העות'מאנית מצודות משני צדדיו: את אנדולוהיסרי ב-1393 ואת רומליהיסרי ב-1451. בשלהי ימי האימפריה העות'מאנית היא כונתה בידי האירופאים "האיש החולה על הבוספורוס" (או "האיש החולה מהבוספורוס"), כינוי המדגיש את חשיבות המצר, העובר בלב האימפריה.

חשיבותו האסטרטגית של המצר גבוהה גם היום, ומספר אמנות בינלאומיות מסדירות את תנאי המעבר של ספינות במים, החשובה בהן היא אמנת מונטרה.

יש הטוענים כי שיטפון ענק, שאירע במצר בשנת 5600 לפנה"ס לערך, הוא הבסיס ההיסטורי לסיפורי המבול בתנ"ך ובאגדת גילגמש.

ראו גם
------

* דרדנלים
* הבוספורוס המזרחי
* הספינה שתקעה את הסחר העולמי: אוניית משא עלתה על גדת מפרץ בוספורוס שנחסם 16/1/2023

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בוספורוס** בוויקישיתוף
* בוספורוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* בוספורוס (טורקיה), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  גשרי בוספורוס, באתר Institution of Civil Engineers
2. ↑  קרוי על שם העם העתיק קימרים
3. ↑
4. ↑
5. ↑

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007283829705171
* BnF: cb152399830 (data)
* GND: 4007830-9
* LCCN: sh85015919
* NARA: 10038195
* NKC: ge399174
* SUDOC: 029821630
* VIAF: 304916055
* WorldCat (עם VIAF): 304916055

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בשיר של ענבל פרלמוטר. אם התכוונתם לסיגריות "קלות" או "דלות עטרן", ראו סיגריות "קלות".

**סיגריות לייט** הוא שיר שכתבה, הלחינה וביצעה הזמרת־יוצרת הישראלית ענבל פרלמוטר. השיר נכלל באלבום "הקלטות אחרונות", שהתפרסם ב־1998, שנה לאחר מותה של פרלמוטר.

אסף אמדורסקי, ערן צור, ואסי לוי ביצעו לשיר גרסאות כיסוי.

על השיר
-------

השיר מתעד אירוע שבו פרלמוטר וחברתה פרצו לדירתו של ידיד של פרלמוטר ושכנהּ לרחוב, לאחר שלא ענה לטלפון יומיים, באחד הימים של קיץ 1996. הן מצאו את הדירה מוצפת בדם ואותו משוסף גרון לאחר התאבדות שהצליחה.

נגה אלבלך ציינה ב"הארץ" שהמילה "זוועה" מוזכרת בשיר לא בהקשר למעשה ההתאבדות, "אלא מוצמדת דווקא לאבחנה האנתרופולוגית הבאה: כולם מעשנים סיגריות לייט פתאום / אני לא יודעת מה זה הזוועה הזאת / זה סטייל חדש ולא ברור / מזכיר לי חרא של סיפור".

גבי בר חיים כתב ב"ידיעות אחרונות": 

> 
> לא ברור מה עשתה לפרלמוטר הסיטואציה [של מציאת השכן בדירתו] בזמן אמת, אבל השיר שכתבה עליה קר כמו מחט של מזרק, ומתחתיו מבעבע זרם תת־קרקעי של כאב שאי אפשר לשים במילים. הכמיהה למוות לעומת הנִראוּת המכוערת שלו. [...]
> 
> 
> זה שיר כאב. שיר ששונא את עצמו. שיר שאומר שהוא דרעק. שיר שבו הכל מתערבב, המה והאיך, הסגנון והמהות. הזוועה היא הטרנד, לא המוות. התקף חרדה והדחקה משמשים בערבובייה. ומעל הכל מרחף העורב השחור של הבדידות. פרלמוטר מתה כשנה אחר כך. הטקסט הזה עדיין חי.
> 
> 
> 
> — גבי בר חיים
> 

בשיר הונצחה מירי בן יוסף.

קישורים חיצוניים
----------------

* אקורדי השיר "סיגריות לייט" באתר Tab4u
* סרטון השיר "סיגריות לייט" באתר יוטיוב
* מילות השיר "סיגריות לייט" באתר שירונט

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  נתוני היצירה, באתר אקו"ם, בדיקה אחרונה ב־26 בספטמבר 2023
2. ↑  ערן צור – ביצוע מיוחד – סיגריות לייט // ענבל פרלמוטר, באתר פייסבוק, 19 בפברואר 2014
3. ↑  עדי סמריאס, "ראיתי את האוטו של ענבל מעורב בתאונה", באתר Time Out תל אביב, 28 בספטמבר 2017
4. 1 2  גבי בר חיים, עוד מאה שורות יפות במוזיקה העברית, באתר ידיעות אחרונות, 4 באוקטובר 2022
5. ↑  נגה אלבלך, מטפחים את הנוף בשולי הדרך, אבל הדרך קשה ומכוערת, באתר הארץ, 22 באפריל 2011
**אקס-סיד 4000** הוא מבנה על שתוכנן ביפן והיה בזמנו המבנה הגבוה ביותר שתוכנן אי פעם בצורה מפורטת. לו תוכנית הבנייה הייתה יוצאת אל הפועל הוא היה מתנשא לגובה 4,000 מטר כולל 800 קומות ובסיסו היה משתרע לאורך של 6,000 מטר. המבנה תוכנן להיבנות בטוקיו שביפן. 

הבניין עוצב על ידי תאגיד הבנייה טאיסיי בשנת 1995, בתור בניין בצורת הר באווירה עתידנית עם דגש של שילוב טכנולוגיה מודרנית יחד עם הטבע. הוא תוכנן לאכלס בין 500,000 ל-1,000,000 נפשות, להתבסס על אנרגיה סולארית ולהגיב למזג האוויר מבחוץ כדי לשמור על אותה כמות אור, טמפרטורה ולחץ אוויר בפנים. בגלל גודלו העצום, המקום היחיד הסביר שבו ניתן יהיה לבנות את הבניין הוא בים. אם היה נבנה במציאות, הוא היה גבוה יותר מהר פוג'י, ההר הגבוה ביותר ביפן, שגובהו הוא כ-3,776 מטר.

הר תוצרת-האדם הראשון בעולם עשוי לעלות מאות מיליארדי דולרים, סכום השווה לתקציב השנתי הכולל של מספר מדינות בעולם.

האקס סיד 4000 בהשוואה לבורג' ח'ליפה, המבנה הגבוה ביותר בעולם

ראו גם
------

* סקיי סיטי 1000
* דובאי סיטי טאוור

קישורים חיצוניים
----------------

* תאגיד הבניה טאיסיי
* אקסלרייטינג פיוצ'ר
* עמוד באמפוריס
**פאבל קונסטנטינוביץ' מאמייב** (נולד ב-17 בספטמבר 1988 במוסקבה, רוסיה) הוא כדורגלן עבר רוסי שנהג לשחק בעמדת הקשר. בצסק"א מוסקבה הוא שיחק גם כקשר הגנתי.

קריירת מועדונים
---------------

מאמייב החל את הקריירה שלו באקדמיה של טורפדו מוסקבה. בקיץ 2007 ביצע עבר לענקית לצסק"א מוסקבה, במדיה ערך את הופעת הבכורה שלו ב-29 ביולי נגד חימקי.

ביולי 2013 הושאל מאמייב לקרסנודאר, וחמישה חודשים לאחר מכן רכשה קרסנודאר את כרטיס השחקן שלו מצסק"א והחתימה אותו בשורותיה לשלוש עונות.

ב-8 באוקטובר 2018 היה מעורב יחד עם חלוץ זניט אלכסנדר קוקורין בקטטה בבית קפה במוסקבה, במהלכה השניים הכו את בכיר משרד התעשייה והסחר, דניס פאק. משטרת רוסיה פתחה בחקירה וקבוצת קרסנודאר הודיעה על ביטול החוזה שלה עם ממאייב. ב-10 באוקטובר נעצר על ידי משטרת מוסקבה עד לתום ההליכים המשפטיים בעניינו. ב-11 באוקטובר, נידון מאמייב, יחד עם קוקורין, לחודשיים מאסר בפועל בכלא בוטירקה במוסקבה. מאסרו הוארך בהמשך ובמאי 2019 ניתן גזר דינו ונקבע שהוא יישאר במאסר עד נובמבר 2019. בספטמבר 2019 שוחרר ממעצרו בשל התנהגות טובה, קרסנודאר לא הייתה מעוניינת להמשיך איתו והוא שוחרר מחוזהו בקבוצה. בהמשך חתם ברוסטוב לשנתיים. את הופעת הבכורה במשחק רשמי ערך במשחק ידידות של רוסטוב נגד קרסנודאר, כשעלה בהרכב הפותח במשחק שנערך באצטדיון קרסנודאר והסתיים בהפסד 0–1. את הופעת הבכורה הרשמית הראשונה ערך ב-9 במרץ 2020, במסגרת המחזור ה-21, במשחק שבו גם הבקיע את שער הניצחון על צסק"א.

בדצמבר 2021, חתם בחימקי. הוא עזב את הקבוצה ב-3 ביוני 2022.

בפברואר 2023, הכריז על פרישה ממשחק פעיל.

נבחרת רוסיה
-----------

בשנת 2009 זומן לנבחרת רוסיה הבוגרת בפעם הראשונה. את הופעת הבכורה שלו במדים הלאומיים ערך ב-17 בנובמבר 2010 במשחק נגד נבחרת בלגיה.

תארים
-----

צסק"א מוסקבה
* אליפות רוסיה (1): 2012/13
* הגביע הרוסי (3): 2009, 2011, 2012/13
* הסופר קאפ הרוסי (2): 2009, 2013

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פאבל מאמייב** בוויקישיתוף
* פאבל מאמייב, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑  שחקני נבחרת רוסיה יישבו בכלא בגין תקיפה, באתר ynet, 8 במאי 2019
3. ↑  מאמייב הוא אחד מהשחקנים שעוזבים את חימקי (ברוסית)
4. ↑  "הבנתי שהתעייפתי" — מאמייב מודיע על פרישה (ברוסית)

| **נבחרת רוסיה – יורו 2016** |
| --- |
| 1 אקינפייב • 
2 שישקין • 
3 סמולניקוב • 
4 איגנשביץ' • 
5 נוישטדטר • 
6 א. ברזוצקי • 
7 יוסופוב • 
8 גלושאקוב • 
9 קוקורין • 
10 סמולוב • 
11 מאמייב • 
12 לודיגין •
13 גולובין • 
14 ו. ברזוצקי •
15 שירוקוב •
16 גילרמה •
17 שאטוב •
18 איוואנוב •
19 סמדוב •
20 טורבינסקי •
21 שניקוב •
22 דזיובה •
23 קומבארוב •
מאמן: סלוצקי | רוסיהרוסיה |
**ואג פפיאן** (בארמנית: **Վահագն Պապյան**; נולד ב-5 ביוני 1956 בירוואן, ארמניה, ברית המועצות) הוא פסנתרן, מנצח ומורה ישראלי יליד-ארמניה.

ביוגרפיה
--------

פפיאן הפך לפסנתרן מקצועי בשנת 1979 לאחר שזכה בתחרות הבינלאומית viana da mott בליסבון. מיד לאחר מכן הוזמן להופיע בכל אולמות הקונצרטים הגדולים בברית המועצות לשעבר, כולל רסיטלים בסנקט פטרסבורג ובמוסקבה.

ואג פפיאן הוא בוגר הקונסרבטוריון של מוסקבה, שם למד תחת הדרכתו של הפרופסור הנודע מיכאל ווסקרסנסקי.

פפיאן מנצח על תזמורת האופרה הקאמרית, 2016
מאסטרו פפיאן החל בשנת 1982 את לימודי הניצוח בקונסרבטוריון של סנקט פטרסבורג. הפך לחלק מקבוצה אליטיסטית שלמדה עם פרופסור איליה מוסן האגדי. ב-1984 הזמין ואלרי גרגייב את פפיאן לתפקיד מנצח זוטר של התזמורת הפילהרמונית של ארמניה. כשלוש שנים לאחר מכן הפך פפיאן למנצח ראשי ומנהל אמנותי של התזמורת. בתפקיד זה ניצח על יותר ממאתיים הופעות במגוון קומפוזיציות וסגנונות כולל מוזיקה מודרנית רוסית ומערבית.

הופעות האורח שלו כללו ניצוח על תזמורות ידועות כאשר המשיך באותו זמן להופיע כפסנתרן. כמו כן, פפיאן שיתף פעולה עם האופרה הלאומית של ארמניה משנת 1988 ועד 1990, בה עלה לישראל.

פפיאן ניצח על התזמורת הקאמרית האנגלית במרכז האמנויות ברביקן שבלונדון, התזמורת הפילהרמונית החדשה של יפן, מוסקבה, בלגרד, טרונדהיים, וב-2001 בפסטיבל אנסקו, את מקהלת הנערים של וינה. לאחרונה הופיע עם התזמורת הסימפונית של טקסס, התזמורת הסימפונית של מאלמה, ופסטיבל בדרום קוריאה בפני קהל של כ-4 אלף צופים.

בישראל הופיע לראשונה בשנת 2005 עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית.

בעונה 2005/2006 החל פפיאן בשיתוף פעולה עם תיאטרון מריאינסקי בסנקט פטרסבורג.

כשותף של מקסים ונגרוב, החל פפיאן במסע הופעות באירופה, ארצות הברית, והמזרח הרחוק. הוא הקליט קטעי מוזיקה עם ונגרוב עבור הסדרה הקלאסית של EMI.

הפקות האופרה של פפיאן כוללות "שאול ודוד" של נילסן, "כרמן" של ביזה, "דון ג'ובאני" של מוצרט, ו"נורמה" של בליני.

מאז 1990 מלמד ואג פפיאן ניצוח ופסנתר בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב ומנחה כיתות אמן בפסטיבל מוזיקה באיטליה, ובאוניברסיטאות בספרד ובארצות הברית.

משנת 2006 ועד היום משמש מאסטרו ואג פפיאן בתפקיד המנהל המוזיקלי של תזמורת האופרה הקאמרית באשדוד.

חיים אישיים
-----------

מתגורר ביפו. מאז עלייתו לישראל נולדה לו בת נוספת, השחקנית סוזנה פפיאן.

ב-16 באפריל 2008 נהרג בנו דוד פפיאן, סמל בחטיבת גבעתי, בקרב בגבול רצועת עזה, לאחר שהגיע מארמניה לישראל כדי לשרת בצה"ל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ואג פפיאן** בוויקישיתוף
* ואג פפיאן, ברשת החברתית פייסבוק
* ואג פפיאן, סרטונים בערוץ היוטיוב
* ואג פפיאן, באתר ספוטיפיי
* Vag Papian
**חוק אדהולם**, שהוצע ונקרא על שם פיל אדהולם (Phil Edholm), הוא חוק המתאר את התפתחות שלושת הקטגוריות של הטלקומוניקציה: **תקשורת קווית** (נייחת), **תקשורת נומדית** (אלחוטית נייחת) ו**תקשורת אלחוטית ניידת**. החוק מדבר על קצב השידור של שלושת קטגוריות התקשורת ועל התכנסות שלושת הטרנדים. לפי חיזויי חוק אדהולם, בשנת 2030 יתכנסו התקשורת הנומדית והתקשורת הניידת לאותם קצבי שידור.

הרעיון
------

חוק אדהולם הוצע על ידי פיל אדהולם מחברת נורטל. הוא צפה מגמה שטכנולוגיות טלקומוניקציה תכפלנה את קצב שידורן כל 18 חודשים, מאז שלהי שנות ה-70 ועד תחילת שנות ה-2000. החוק דומה לחוק מור, שמציג גדילה מעריכית של צפיפות הטרנזיסטורים בשבבים. הוא גם שם לב שיש התכנסות הדרגתית של טכנולוגיות התקשורת השונות. לפי התחזית, בשנת 2030 יתכנסו טכנולוגיות התקשורת הנומדית (נייחת) והתקשורת האלחוטית (ניידת).

גורמים טכנולוגיים
-----------------

בשנת 2009, רנוקה פ. ג'ינדל צפה ברוחבי פס של רשתות תקשורת עולות מקצב של ביטים לשנייה לטרה ביטים לשנייה, תוך הכפלה כל 18 חודשים, בהתאם לתחזית חוק אדהולם. ג'ינדל זיהה שלושה גורמים עיקריים שאפשרו את הגדילה המעריכית של רוחב פס תקשורתי:

1. MOSFET – ה-MOSFET הומצא על ידי המהנדסים מוחמד מ. אטאללה ודאון קאהנג במעבדות בל בשנת 1959, והוצג לראשונה ב-1960. הוא אבן הבניין הבסיסית של רשתות טלקומוניקציה ומניע את האינטרנט העולמי עם קצבים מהירים והספק חשמלי נמוך. התפתחויות בטכנולוגיית MOSFET הן גורם חשוב בהתפתחות טכנולוגיות תקשורת ובהתאם לחוק אדהולם.
2. מערכות לייזר אופטיות – הלייזר הודגם לראשונה בשנת 1960 במעבדת בל על ידי צ'ארלס הארד טואנס וארתור לאורנד שאולוו. טכנולוגיית לייזר עברה הטמעה במערכות מעגלים משולבים מבוססי MOSFET שהובילה לפיתוח מערכות אור-גליות בסביבות שנת 1980. שהוביל להתפתחות מעריכית של רוחב הפס בתחילת שנות ה-80.
3. תורת האינפורמציה – בשנת 1948 הגה קלאוד שאנון במעבדות בל את תורת האינפורמציה. היא סיפקה בסיס להבנת משמעויות יחס אות לרעש, רוחב פס ושידור ללא שגיאות בנוכחות רעש בטכנולוגיות טלקומוניקציה.

ראו גם
------

* חוק מור

הערות שוליים
------------

1. ↑  Jindal, Renuka P. (2009), FROM MILLIBITS TO TERABITS PER SECOND AND BEYOND - OVER 70 YEARS OF INNOVATION, events.vtools.ieee.org
**פרנסיסקו אנטוניו משאדו מוטה קטסרו טרינקאו** (בפורטוגזית: **Francisco António Machado Mota Castro Trincão**; נולד ב-29 בדצמבר 1999), המוכר בקיצור כ**פרנסיסקו טרינקאו**, הוא כדורגלן פורטוגזי, המשחק בעמדת הקיצוני בספורטינג ליסבון ובנבחרת פורטוגל.

קריירת מועדונים
---------------

ב-4 באפריל 2016 ערך טרינקאו את הופעת הבכורה שלו במדי בראגה ב' נגד פרימונדה במסגרת ליגת המשנה בפורטוגל. ב-28 בדצמבר 2018 שיחק את משחק הגביע הראשון שלו עם הקבוצה הראשונה של בראגה בניצחון 4–0 נגד ויטוריה סטובאל. ב-2 בינואר 2019, חמישה ימים לאחר משחק הגביע, ערך את הופעת הבכורה שלו במדי בראגה הבוגרת נגד מאריטימו במסגרת הליגה הפורטוגלית. כבש את שערו הראשון במדי בראגה ב-12 בדצמבר 2019, במשחק האחרון בשלב הבתים של הליגה האירופית נגד סלובן ברטיסלאבה. המשחק הסתיים בתוצאה 4–2 לטובת בראגה, בו רשם טרינקאו שער ובישול. ב-4 בינואר 2020 הבקיע את שער הליגה הראשון שלו כשקבוצתו ניצחה 7–1 את בלננסש. ב-25 בינואר 2020, שיחק טרינקאו לראשונה בגמר גביע הליגה הפורטוגלית נגד פורטו, לאחר שעלה מהספסל בדקה ה-50. אותו משחק הסתיים בניצחון של בראגה בתוצאה 1–0.

בחורף 2020 חתם בברצלונה תמורת 31 מיליון אירו, כשחוזהו נכנס לתוקף ב-1 ביולי 2020. ב-7 בפברואר 2021 כבש את שער הבכורה שלו במדי ברצלונה, בניצחון 2–3 על ריאל בטיס.

ב-4 ביולי 2021 הושאל טרינקאו לוולברהמפטון וונדררס לעונה אחת.

ב-13 ביולי 2022 הושאל לספורטינג ליסבון.

קריירה בינלאומית
----------------

ביולי 2018 היה טרינקאו חלק מנבחרת פורטוגל עד גיל 19, שזכתה באליפות אירופה עד גיל 19 לאחר שגברה 4–3 על נבחרת איטליה לאחר תוספת הזמן, באותו המשחק הוא רשם שער ובישול. יחד עם חברו לנבחרת, ג'וטה, סיים טרינקאו כמלך השערים של הטורניר עם חמישה שערים.

טרינקאו אף השתתף עם הנבחרת הפורטוגלית עד גיל 20, במסגרת גביע העולם עד גיל 20, כשבמהלך הטורניר הוא כבש שער אחד נגד נבחרת דרום קוריאה.

ב-5 בספטמבר 2019 ערך את הופעתו הראשונה במדי נבחרת פורטוגל הצעירה (עד גיל 21) נגד נבחרת גיברלטר הצעירה, באותו המשחק הוא רשם שער ובישול.

ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פורטוגל הבוגרת ב-5 בספטמבר 2020, כשהחליף את ברנרדו סילבה בדקה ה-78, בניצחון 1–4 על קרואטיה.

תארים
-----

ברצלונה
* גביע המלך הספרדי: 2020/2021

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרנסיסקו טרינקאו** בוויקישיתוף
* פרנסיסקו טרינקאו, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  יש חלוץ, אך לעונה הבאה: טרינקאו חתם בבארסה, באתר ONE‏, 31 בינואר 2020
2. ↑  ספרד: ברצלונה ניצחה 2:3 את ריאל בטיס, באתר וואלה!‏, 7 בפברואר 2021
**לין אן קוללה** (באנגלית: **Lynn Ann Colella**; נולדה ב-13 ביוני 1950) היא שחיינית עבר אמריקאית, סגנית אלופה אולימפית (מינכן 1972) וזוכת מדליית ארד באליפות העולם (בלגרד 1973) במשחה ל-200 מטר פרפר ובנוסף זוכת מדליית ארד באליפות העולם (בלגרד 1973) במשחה ל-200 מטר חזה.

לין קוללה היא אחותו של ריק קוללה שחיין זוכה מדליית ארד אולימפית.

ביוגרפיה
--------

קוללה למדה הנדסת חשמל באוניברסיטת וושינגטון.

### 1970

באוניברסיאדה שנערכה בטורינו, איטליה בשנת 1970 היא זכתה ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר (1:06.0 דקות), במשחה ל-200 מטר מעורב אישי (2:31.4 דקות) ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב.

### 1971

במשחקים הפאן אמריקאיים שנערכו בסנטיאגו דה קאלי, קולומביה בשנת 1971 היא זכתה ב-4 מדליות, 2 זהב, 1 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב במשחה ל-200 מטר חזה (2:50.03 דקות) ובמשחה ל-200 מטר פרפר (2:23.11 דקות). מדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר חזה (1:19.72 דקות)

### 1972

#### סגנית אלופה אולימפית

באולימפיאדת מינכן היא זכתה במדליית כסף במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:16.34 דקות, אחרי קארן מו שקבע שיא עולם חדש של 2:15.57 דקות ולפני אלי דניאל (2:16.74 דקות), שלושתן מארצות הברית.

### 1973

#### מדליות ארד באליפות העולם

באליפות העולם שנערכה בבלגרד, יוגוסלביה בספטמבר 1973 היא זכתה בשתי מדליות ארד במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:41.71 דקות, אחרי רנטה פוגל (2:40.01 דקות) והנלורה אנקה (2:40.49 דקות), שתיהן מגרמניה המזרחית ובמשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:19.53 דקות, אחרי רוזמרי קותר שקבעה שיא עולם חדש של 2:13.76 דקות ורוזוויתה באייר (2:16.77 דקות), שתיהן מגרמניה המזרחית.

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לין קוללה** בוויקישיתוף

קישורים חיצוניים
----------------

* לין קוללה, באתר olympedia.org
**קלמן שטורם** (בסלובנית: **Klemen Šturm**; נולד ב-27 ביוני 1994 בסלובניה) הוא כדורגלן סלובני המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת הפועל חדרה מליגת העל.

קריירת מועדונים
---------------

### הקריירה בסלובניה

שטורם גדל במחלקת הנוער של טריגלב קראן. ב-12 במאי 2012 ערך שטורם את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 4-3 על נ.ק צליה במסגרת ליגת העל הסלובנית. הוא שיחק במועדון במשך חמש עונות במסגרת ליגת העל הסלובנית והליגה הסלובנית השנייה, וערך 110 הופעות ליגה.

ב-13 ביולי 2016 חתם שטורם בנ.ק. קרשקו מליגת העל הסלובנית. ב-16 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד רודאר ולניה במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2016/2017. ב-17 בספטמבר הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, שערו היחיד במועדון, בהפסד 2-1 למריבור במסגרת המחזור התשיעי באותה עונה. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות, בהן ערך 61 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.

ב-1 ביולי 2018 חתם שטורם בנ.ש. מורה מליגת העל הסלובנית. ב-21 ביולי הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד טריגלב קראן במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2018/2019. בעונתו הראשונה במועדון ערך 30 הופעות ליגה. ב-10 באוגוסט 2019 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3-1 על טריגלב קראן במסגרת המחזור החמישי בליגה לעונת 2019/2020. ב-24 ביוני 2020 זכה שטורם בגביע הסלובני יחד עם נ.ש. מורה לאחר ניצחון 2-0 בגמר על נ.ק. נפטה, בו שיחק 90 דקות. בעונת 2019/2020 הוא ערך 23 הופעות ליגה במדי המועדון, והבקיע שער אחד, ובעונת 2020/2021, שהסתיימה בזכייה של נ.ש. מורה באליפות סלובניה, ערך 27 הופעות ליגה והבקיע שער אחד. ב-16 בספטמבר 2021 שיחק שטורם לראשונה בשלב בתים של מפעל אירופאי, בהפסד 2-0 לוויטסה ארנהם במסגרת שלב הבתים של הקונפרנס ליג לעונת עונת 2021/2022 בקונפרנס ליג. בסך הכל שיחק שטורם במועדון במשך ארבע עונות, בהן ערך 107 הופעות ליגה והבקיע שלושה שערים.

### הפועל חדרה

ב-26 במאי 2022 חתם שטורם על חוזה בהפועל חדרה מליגת העל הישראלית, שיחל ב-1 ביולי 2022.

תארים
-----

נ.ש. מורה
* אליפות סלובניה (1): 2020/2021
* הגביע הסלובני (1): 2019/2020

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קלמן שטורם** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  יגאל גולדשטיין, ‏רכש ראשון: קלמן שטרום חתם בהפועל חדרה, באתר ערוץ הספורט, 29 במאי 2022
तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद brian कालिया कुत्ता तेरी बीवी और बेटी के पास पास चोद चोद कर मार्डिया मादरचोद brian तेरी बेटी को चोद चोद कर मारडाला मादरचोद brian तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद brian तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद brian कालिया कुत्ता तेरी बीवी और बेटी के पास पास चोद चोद कर मार्डिया मादरचोद brian तेरी बेटी को चोद चोद कर मारडाला मादरचोद brian तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद brian कालिया   तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद brian कालिया कुत्ता तेरी बीवी और बेटी के पास पास चोद चोद कर मार्डिया मादरचोद brian तेरी बेटी को चोद चोद कर मारडाला मादरचोद brian तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद brian तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद brian कालिया कुत्ता तेरी बीवी और बेटी के पास पास चोद चोद कर मार्डिया मादरचोद brian तेरी बेटी को चोद चोद कर मारडाला मादरचोद brian तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद brian   तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद brian कालिया कुत्ता तेरी बीवी और बेटी के पास पास चोद चोद कर मार्डिया मादरचोद brian तेरी बेटी को चोद चोद कर मारडाला मादरचोद brian तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद brian तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद brian कालिया कुत्ता तेरी बीवी और बेटी के पास पास चोद चोद कर मार्डिया मादरचोद brian तेरी बेटी को चोद चोद कर मारडाला मादरचोद brian तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद brian कालिया कुत्ता तेरी बीवी और बेटी के पास पास चोद चोद कर मार्डिया मादरचोद brian तेरी बेटी को चोद चोद कर मारडाला मादरचोद brian तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद कालिया कुत्ता तेरी बीवी और बेटी के पास पास चोद चोद कर मार्डिया मादरचोद कुत्ता तेरी बीवी और बेटी के पास पास चोद चोद कर मार्डिया मादरचोद brian तेरी बेटी को चोद चोद कर मारडाला मादरचोद brian तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद कालिया कुत्ता तेरी बीवी और बेटी के पास पास चोद चोद कर मार्डिया मादरचोद तेरी बीवी और बेटी के पास पास चोद चोद कर मार्डिया मादरचोद brian तेरी बेटी को चोद चोद कर मारडाला मादरचोद brian तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद तेरा सर तन से जुदा हुआ मादरचोद कालिया कुत्ता तेरी बीवी और बेटी के पास पास चोद चोद कर मार्डिया मादरचोद
**ארקדי פומרנץ** (נולד ב-6 בפברואר 1970) הוא פוליטיקאי חבר מפלגת ישראל ביתנו, שכיהן כראש עיריית מעלות-תרשיחא.

ביוגרפיה
--------

נולד וגדל באזרבייג'ן הסובייטית, ועלה לישראל ב-1990 והתגורר בחיפה. למד לתעודת הנדסאי מכונות בקרית הטכניון בחיפה. בנוסף, בעל תואר ראשון במינהל עסקים משלוחת אוניברסיטת דרבי בישראל. בשנת 1995 החל לעבוד ברכבת ישראל כמנהל עבודה והנדסאי מכונות.

שימש כחבר מועצת העיר, סגן ומ"מ ראש עיריית מעלות-תרשיחא בשנים 2008–2013.

דורג במקום ה-19 ברשימת ישראל ביתנו בבחירות לכנסת השמונה עשרה, ובמקום ה-13 בבחירות לכנסת העשרים כחלק מרשימת ישראל ביתנו, אך לא נבחר לכנסת.

בבחירות לרשויות המקומיות בישראל (2013) התמודד על ראשות עיריית מעלות תרשיחא מול שלמה בוחבוט והפסיד לאחר שזכה ב-44.7 אחוזים מן הקולות לעומת 48.7 אחוזים בהם זכה בוחבוט. לאחר שהפסיד פנה פומרנץ לבית המשפט בטענה שהבחירות זויפו אך בית המשפט לא קיבל את טענתו. למרות פסיקת בית המשפט לעניינים מנהליים, בשנת 2018 הרשיע בית המשפט השלום בעכו את שמעון זגורי, שהיה המועמד השלישי בבחירות 2013 במעלות, בעבירה על טוהר הבחירות משום ש"קנה קולות" בבחירות אלו.

בבחירות לרשויות המקומיות בישראל (2018) התמודד בשנית על תפקיד ראש העיר וזכה בסיבוב הראשון ב-32 אחוזים מן הקולות ובסיבוב השני ניצח את ראש העיר המכהן בוחבוט ברוב של 65 אחוזים.

כמו כן משמש כחבר דירקטוריון באשכול גליל מערבי ויו"ר דירקטוריון החברה הכלכלית למעלות תרשיחא ויו"ר דירקטוריון משותף בחברת אגם המונפורט. פומרנץ חבר מרכז במפלגת ישראל ביתנו ומכהן כיו"ר מפלגת ישראל ביתנו במעלות תרשיחא.

בשנת 2019, בעקבות פנייה של ארגון הימין "בצלמו" ושרת התרבות מירי רגב, הורה על ביטול הקרנת הסרט "לאה צמל, עורכת דין" בהיכל התרבות במעלות. המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, דינה זילבר, קבעה שביטול הקרנת הסרט אינו חוקי, ולעמדתה ביטול הקרנתו מהווה פגיעה ב"חופש הביטוי".

בבחירות 2024, התמודד לכהונה נוספת, קיבל מעל 35% מהקולות, אך הפסיד למוטי בן דוד.

חיים אישיים
-----------

נשוי לגרטה, ואב לשלושה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארקדי פומרנץ** בוויקישיתוף
* ארקדי פומרנץ, ברשת החברתית פייסבוק

הערות שוליים
------------

1. ↑  חיים לב, מעלות תרשיחא: אין בחירות חוזרות, באתר ערוץ 7, 26 בדצמבר 2013
2. ↑  אלי שלזינגר, מועמד לראשות העיר הואשם בשוחד בחירות, באתר בחדרי חרדים, 7 באוקטובר 2018
3. ↑  האולפן הפתוח, אחרי 42 שנים: מהפך במעלות-תרשיחא, באתר ערוץ 20, 15 בנובמבר 2018
4. ↑  ביטול הקרנת הסרט על לאה צמל אינו חוקי, באתר האגודה לזכויות האזרח בישראל;  
שגיא בן נון‏, "לכו לעזה": הקרנת המחאה ל"לאה צמל" במעלות לוותה באלימות ופוצצה, באתר וואלה!‏, 9 בנובמבר 2019
**שדה של חולמים** הוא סרט תיעודי ישראלי משנת 2017 אותו ביים, הפיק וערך נועם סטולרמן.

הסרט עוקב אחר שלושה קיבוצניקים צעירים שמאסו בחיי הקיבוץ המשעממים ויצאו להגשים את חלומם להיות להקת רוק מצליחה בלונדון. צילומי הסרט ארכו כשלוש שנים ונערכו בישראל ובאנגליה במקביל.

ב-15 במרץ 2017 הסרט הוקרן בבכורה עולמית בסינמטק ת"א. באפריל 2017 הסרט יצא לסיבוב הקרנות בסינמטקים ת"א, הרצליה, חולון וחיפה.

תקציר
-----

אביב, אביתר ויוגב הם שלושה קיבוצניקים צעירים ומנוכרים שמעולם לא היו שבעי רצון מחייהם בקיבוץ העוגן, אז הם פנו אל המוזיקה והקימו הרכב רוק בשם "אנשי השדה". מתוסכלים מהזלזול של חבריהם לקיבוץ, הם אורזים את הכלים ויוצאים להגשים את חלומם בלונדון הקרה. המחסור בקהל, הדיסוננס התרבותי והכסף ההולך ואוזל במטרופולין הזרה להם יאלצו את השלישייה לעשות חשבון נפש לגבי מקומם בעולם כחולמים.

רקע
---

הפקת הסרט החלה בשנת 2010 במסגרת לימודי הקולנוע של נועם סטולרמן ב"מנשר לאמנות", ובהמשך הפכה להפקה עצמאית לחלוטין שצילומיה נמשכו כשלוש שנים, הרבה אחרי שסטולרמן סיים את לימודיו. את רוב הצילומים ביצע סטולרמן בעצמו, ללא תמיכת קרנות קולנוע או גופי שידור, כשהוא נעזר בציוד שנתרם להפקה ובעזרתם של מתנדבים. עריכת הסרט ארכה גם היא כשלוש שנים. חלק מתקציב העריכה של הסרט גויס על ידי מימון המונים באתר הדסטארט.

קישורים חיצוניים
----------------

* "שדה של חולמים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "שדה של חולמים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* "שדה של חולמים", קדימון הסרט, באתר YouTube
* "שדה של חולמים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "שדה של חולמים", עמוד הפייסבוק של הסרט
* אינה טוקר, לפעמים חלומות מתנפצים: הקיבוצניקים שניסו לכבוש את וומבלי, באתר ynet, 19 בפברואר 2017
* אתר למנויים בלבד בן שלו, לא משנה כמה רע וחסר תוחלת בלונדון, בשביל הלהקה הזאת זה עדיף על החיים בקיבוץ, באתר הארץ, 12 במרץ 2017
* אתר למנויים בלבד איתן לשם, האם לאמנים אין מקום בקיבוץ?, באתר הארץ, 14 במרץ 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  שדה של חולמים - הפרויקט של נועם סטולרמן באתר הדסטארט

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"שדה של חולמים"**.
**ראש עיריית מחוז קולומביה** (באנגלית: **Mayor of the District of Columbia**) הוא בעל המשרה העומד בראש הרשות המבצעת של הגוף הממשלי של מחוז קולומביה, הבירה הפדרלית של ארצות-הברית. ראש העירייה נבחר בבחירות ישירות וכלליות כל ארבע שנים ויכול להיבחר מחדש ללא הגבלת כהונה. ראש העירייה אחראי על כל מערכת החינוך הציבורית, גופי השיטור והכיבוי העירוניים, וכן שאר הרשויות העירוניות בתחומי העיר. בנוסף, ראש העיר גם אחראי על אכיפת החוקים הפדרליים בכל תחומי מחוז קולומביה.

סמכויות ראש העיר
----------------

חוק הממשל העצמי של מחוז קולומביה שנחקק בקונגרס ב-1973 מגדיר את הסמכויות אשר ראש העיר רשאי:

* למנות עד שבעה סגנים, שתחומי אחריותם אינם מוגדרים בחוק, אלא נקבעים לפי הצורך.
* אכיפת חוקי מחוז קולומביה.
* לנהל את המחלקות השונות והאגפים השונים של המחוז.
* הכנת תקציב המחוז והגשת התקציב בתום שנה חולפת.
* להטיל וטו על הצעות חוק שהתקבלו על ידי מועצת מחוז קולומביה.
* להוציא לפועל החלטות שלו באמצעות צווים ביצועיים ביחס למחלקות ולפקידים של המחוז.
* להישמע בפני מועצת המחוז או כל אחת מוועדותיה.
* להציע לנשיא או לקונגרס הצעות חקיקה או נקיטת פעולה פדרלית.

כאשר ראש העיר נפטר, התפטר או נבצר ממנו לכהן בתפקידו ימלא את מקומו יושב ראש מועצת מחוז קולומביה, עד אשר יהיה ניתן לקבוע מועד בחירות חדשות.

הממשל העצמי של מחוז קולומביה
----------------------------

לפי סעיף ראשון של חוקת ארצות הברית וחוק הממשל העצמי של מחוז קולומביה. ראש העיר עומד בראש הרשות המבצעת ומועצת מחוז קולומביה היא הרשות המחוקקת. חוק הממשל העצמי מעביר סמכויות מסוימות של הקונגרס של ארצות הברית לממשל המקומי של המחוז, אשר מורכב מראש עיר ומועצה בת 13 חברים. עם זאת, הקונגרס שומר על הזכות לבדוק ולבטל חוקים שנוצרו על ידי המועצה ולהתערב בעניינים מקומיים.

### הרשות המחוקקת

מועצת מחוז קולומביה היא הרשות המחוקקת. כל אחד משמונת הרבעים של העיר בוחר חבר מועצה והתושבים בוחרים ארבעה חברים לייצג את המחוז בכללותו. גם ראש המועצה נבחר במניין.

### הרשות המבצעת

ראש העיר של מחוז קולומביה יחד עם המחלקות והסוכנויות העירוניות שבאחריותן מהוות את ממשלת מחוז קולומביה.

### הרשות השופטת

הערכאה השיפוטית של המחוז הוא בית המשפט העליון של מחוז קולומביה. בבית המשפט מתנהלים תיקים פליליים ואזרחיים. נושאים נוספים בהן דן בית המשפט העליון של המחוז כוללים בין היתר: דיני משפחה, תעבורה, מיסוי, מקרקעין, ואפוטרופסות. ערכאת הערעורים של בית המשפט העליון של המחוז הוא בית המשפט הפדרלי לערעורים של מחוז קולומביה. השופטים של מחוז קולומביה מתמנים על ידי נשיא ארצות הברית, ונדרשים לאישור על ידי הסנאט האמריקאי לכהונה של חמש עשרה שנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ראש עיריית מחוז קולומביה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של ראש העיר של מחוז קולומביה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  District of Columbia Home Rule Act, www.abfa.com
2. ↑  District of Columbia Home Rule Act, www.abfa.com
3. ↑  The Council • Council of the District of Columbia, Council of the District of Columbia (באנגלית)
4. ↑  About | District of Columbia Courts, www.dccourts.gov
"**איה**" הוא שיר שנכתב על ידי נתן אלתרמן והולחן על ידי מרדכי זעירא. במקורו נכתב השיר כשיר אהבה חיילי בהוקרה למתנדבי היישוב לצבא הבריטי אולם רבים ביישוב היהודי קראו לשיר "אי"ה" והתייחסו אליו כשיר אהבה לארץ ישראל וכששרו אותו הרגישו שהם עוקפים את האיסור שהטילו הבריטים להזכיר את ארץ ישראל בפומבי.

ההיסטוריה של השיר
-----------------

בתקופת מלחמת העולם השנייה התנדבו עשרות אלפים מאנשי היישוב היהודי לשרת בצבא הבריטי כשרבים מהם שירתו בגדודים של הבריגדה היהודית שהוקמה ב-1944. על אף היקף ההתנדבות הנרחב אסרו הבריטים, בתחילת פעילות המתנדבים, שימוש בסמלים יהודיים (כמו מגן דוד או דגל כחול לבן) או ייחוס כלשהו לארץ ישראל (כמו שם היחידות בהם שירתו המתנדבים).

אלתרמן היה מעורה באקטואליה הארץ ישראלית וכמו משוררים רבים בתקופתו התייחס לארץ ישראל בשיריו. בתקופת מלחמת העולם השנייה כתב מספר שירים שהתייחסו למלחמה וליחס היישוב היהודי אליה. ב-1945 כתב את השיר **איה** אותו הלחין מרדכי זעירא. ההערכה היא שהכוונה המקורית של אלתרמן הייתה לכתוב שיר אהבה של מתנדבים חיילים לאהובותיהם הרחוקות:

* ...בַּמּוֹשָׁב קָרְאוּ לָהּ אַיָּה...וּבַגְּדוּד קוֹרְאִים לָהּ אַי
* ...בַּמֶּרְחָק בְּאֵין אִגֶּרֶת, עֵת עִם לַיִל נָח הַגְּדוּד, לְכֻלָּנוּ אַתְּ נִזְכֶּרֶת...

השיר הפך לפופולרי בקרב תושבי ארץ ישראל והחיילים המגויסים שהפכו אותו משיר אהבה לנערה בשם **איה** לשיר אהבה לארץ ישראל כשהפכו את שם השיר ל**אי"ה** (ארץ ישראל). בואריאציה זו של השיר הרגישו התושבים והחיילים שהם שרים לארץ ישראל תוך עקיפת הצו הבריטי שאסור להזכיר את ארץ ישראל.

חיים חפר, שהיה מעריצו של אלתרמן והושפע מהאופן בו קיבל השיר **איה** שתי משמעויות, כתב ב-1947 את השיר הדו משמעי **בת שבע** לציון שבע שנים לייסוד הפלמ"ח שגם את שמו אסור היה להזכיר.

ההערכה היא שהראשון שקשר את השם **איה** לארץ ישראל היה ש''י עגנון שב-1926 המליץ לארתור רופין לקרוא לבתו בשם איה רופין (לימים איה דינשטיין) מכיוון שהשם הוא גם ראשי התיבות של "ארץ ישראל העובדת".

קישורים חיצוניים
----------------

* מקורו של השיר איה, באתר "הפורום המרכזי של אתר אלתרמן", 2014
* השיר "איה", באתר זמרשת

הערות שוליים
------------

1. ↑  רק בשלהי המלחמה שיחררו הבריטים את הרסן והתירו למתנדבים להשתמש בסמלי יהודיים/ישראליים
2. ↑  אורי דרומי, מה עשית למען העם היהודי, באתר הארץ, ‏27 באפריל 2009