**מרד האיכרים** (בערבית: **ثورة الفلاحين**) היא סדרת דרמה היסטורית, שהופקה בלבנון ושודרה בשנת 2018 בערוץ הטלוויזיה של חברת השידור הלבנוני הבין-לאומית (אנ') (LBCI) ובנטפליקס. הסדרה נכתבה על ידי קלודיה מרשליאן ובוימה על ידי פיליפ אסמר, והופקה על ידי EagleFilms.

עלילת הסדרה מתרחשת בשנים 1858–1860 בלבנון הפיאודלית ומציגה את הקונפליקט המעמדי וחוסר הצדק ששורר בין האצולה לכפריים דרך נקודת המבט של שני הצדדים ושואבת השראה מאחת המהפכות בהיסטוריה הלבנונית שהנוהגה על ידי טאניוס שאהין (אנ') בשנת 1860 - מרד הר הלבנון. עם זאת, היא לא עוסקת במהפכה עצמה, אלא בשלב ההיסטורי שהכין את הקרקע להמהפכה באותה תקופה. 

הסדרה היא הסדרה הטלוויזיה הלבנונית הראשונה שהוצגה בנטפליקס. הסדרה ושחקניה זכו ב-4 פרסים בטקס 2018 Murex d'Or (אנ'); הסדרה הוכתרה כהפקה הלבנונית הטובה ביותר, השחקן באסם מורנייה זכה בפרס השחקן הטוב ביותר בלבנון על תפקידו בסדרה, ורד אל-ח'אל לשחקנית הטובה ביותר, ופיליפ אסמר לבמאי הטוב ביותר.

עלילה
-----

**מנטורה** (אֵמֶה סיאח) היא כפרייה פשוטה הכורעת ללדת בסתר את בתו של **פיאז** (קארלוס עאזאר), בנו של אציל מקומי אשר עימו היא מקיימת קשר רומנטי בסתר. **פוטון** (סארה אבי-כנעאן) דואגת להחביא את התינוקת ובדרכה פוגשת ב**נווארס** (ויסאם חנא), אומן נודד ובעל סדנה לייצור כלי קרמיקה אשר השתקע במקום לאחר שנהג להפיץ רעיונות מהפכניים בכל המקומות בהם עבר. נווארס מתגורר עם אחותו, **ליליה** (יומנה בו-חנא) ובעלה **פאריד**. ואילו פוטון גרה עם אמא, **סאלחה** (ח'תאם א-לחאם), אביה המאמץ **איוב** (פאדי איבראהים) ואחיה, **ניזאר** יחד עם מנטורה ובנה **שוקרי**. בין השניים נרקם לאיטו סיפור אהבה שמתחזק בכל ביקור של פוטון בסדנה של נווארס.

פיאז מתגורר באחוזה גדולה יחד עם אביו, **ניסר** (ניקולא דאניאל), אימו, **קמלה** (ג'נאח פאח'ורי), דודתו **נארג'יס** (תקלא שמעון), סבתו ואחיו ואחיותיו; **סאלים (**ניקולא מוזהר**)**, **לאמיס** (ורד אל-ח'אל), ו**מייסון** (פרח ביטאר). אביו ירש את הון המשפחה לאחר מות האח הבכור שנקרא גם הוא **פיאז**. בתור הבן הבכור לאביו הוא עתיד לרשת את הון המשפחה ומצופה ממנו לנהוג בהתאם למעמדו. יחד עם המשפחה הגרעינית גרים גם בן דודתו של פיאז, **ראמח** (באסם מורנייה), יחד עם אימו **ראחף** (נוואל כאמל), ואחותו **עאדלה** (טניה פח'רי).

ראמח מתוסכל ממות אביו המנוח שאיבד את הונו ושואף בסתר ליבו להשתלט על הונה של המשפחה. הוא מוצא בת ברית בדמותה של לאמיס ששונאת שנאה עזה את הכפריים ואת משפחתה שלה. זו הורגת בהתקף זעם את אחת המשרתות באחוזה, **ראבחה**. מנוקדה זו ואילך פוטון ומנטורה נקראות לאחוזה כמשרתות, הרומן בין מנטורה לפיאז מאיים להיחשף ונווארס נחוש בדעתו להציל את אהובתו ולחולל מהפכה חברתית וכלכלית יחד עם קבוצת מורדים מקומית שהולכת וצוברת כוח.

שחקנים
------

### הכפריים

אֵמֶה סיאח **-** מנטורה

ויסאם חנא - נווארס

סארה אבי-כנעאן - פוטון

יומנה בו-חנא - ליליה

ח'תאם א-לחאם - סאלחה

פאדי איבראהים - איוב

### האצילים

#### ניסר בק וילדיו

ניקולא דאניאל - ניסר

ג'נאח פאח'ורי - קמלה

קארלוס עאזאר - פיאז

תקלא שמעון - נרג'ס

ניקולא מוזהר - סאלים

ורד אל-ח'אל - לאמיס

פרח ביטאר - מייסון

#### המשפחה המורחבת

באסם מורנייה - ראמח

נוואל כאמל - ראחף

טניה פח'רי - עאדלה

### שחקנים נוספים

מאגי בּוּ-רוּסוּן (אישה);

ופאא טרבייה (אישה);

סמארה נהרא (אישה);

נאזם עיסא (גבר);

ויסאם סבאג (גבר);

אלקו דאוד (גבר);

ויוויאן אנטוניוס (אישה);

מארינאל סרכיס (אישה);

מארון שרפאן (גבר);

קמיליה ביידון (אישה);

רולה חמאדה (אישה);

נהלא דאוד (אישה);

פִּיוּ שיחאן;

מיריי אבו ג'רג'ס (אישה);

ויסאם פארס (גבר);

ראניה מרווה (אישה);

שריף עייתאווי (גבר);

סעיד ברכאת (גבר);

הינד טאהר (אישה);

מרסל ג'בור

גרטה עון (אישה);

כמיל יוסוף (גבר);

אוסאמה אל-עלי (גבר)

אתרי צילום
----------

הארמון בו חיים האצילים בסדרה הוא ארמון אמיתי הממוקם בעיירה ג'זין שבדרום לבנון, אולם החברה שהפיקה את הסדרה שינתה אותו באופן קיצוני כך שייראה כמו שהוא בסדרה, החל מאריחי הרצפה ועד לריהוט ולתאורה שהוא מכיל. בנייתו של הארמון הופסקה באמצע, בשל מות בעליו, חבר הפרלמנט הלבנוני לשעבר, פאריד סרהל.

קישורים חיצוניים
----------------

* "מרד האיכרים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* مسلسل - ثورة الفلاحين - 2018 طاقم العمل، فيديو، الإعلان،, elcinema (בערבית)
* "ثورة الفلاحين" الانتاج الأضخم في تاريخ الدراما اللبنانية, ET بالعربي (בערבית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ايغلز فيلم الفائز الأكبر في موريكس دور – صور | مجلة الجرس (בערבית)
2. ↑  في هذه المنطقة صُوّر "ثورة الفلاحين"… ولن تصدّقوا كيف كان القصر سابقاً!, الصدارة نيوز, ‏2018-09-28 (בערבית)
3. ↑  مجلة سكة, ٧ من أجمل الأماكن المهجورة في العالم العربي, سكة, ‏2021-02-23 (בערבית)