recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**חצות היום** הוא ציון זמן בהלכה לרגע ביום שנמצא בדיוק באמצע בין הנץ החמה לשקיעת החמה, השעות שבין הנץ החמה לשקיעת החמה מחולקות ל-12 שעות זמניות, ובסוף השעה השישית חל חצות היום. ובו נמצאת השמש בדיוק בין מזרח למערב.

השתנות זמן חצות לפי העונה והמיקום
---------------------------------

זמן חצות היום אינו חל בשעה קבועה לפי השעון הרגיל, אלא משתנה מיום ליום לפי עונות השנה, הסיבה לכך היא משום שפרק הזמן של 24 שעות בשעון רגיל הוא פרק זמן קבוע ואחיד, ואילו כדור הארץ משלים הקפה סביב עצמו בפרק זמן שמשתנה במהלך השנה. לעיתים ישלים כדור הארץ סיבוב סביב עצמו ב23 שעות ו59 דקות, ולעיתים ב24 שעות ודקה, ולכן ייתכן שיחול זמן חצות יום אחד ב12:00 ולמחרתו ב12:01, מכיוון שהשמש חזרה להיות מעל נקודת החצות רק כעבור 24:01 שעות, או כעבור 23:59 שעות.

אמנם לכל תאריך גריגוריאני קיים זמן חצות קבוע לכל שנה ושנה. [יצוין כי גם ה-24 שעות שלנו מבוססות על זמן הסיבוב השלם של כדור הארץ, אלא שהן מייצגות את משך זמן הסיבוב הממוצע של כדור הארץ, לעומת זמן חצות שתלוי בזמן הסיבוב המעשי בכל יום ויום].

ההשתנות העונתית של זמן חצות, אינה נוגעת רק לזמן חצות עצמו, אלא גורמת, בנוסף לגורמים אחרים, להשתנות יום יומית של כל זמני היום בהלכה. וזאת מכיוון שכל זמני היום תלויים בזמן סיבוב כדור הארץ סביב עצמו.

זמן חצות משתנה אף לפי המיקום הגאוגרפי, משום שהשמש נמצאת מעל כל נקודה גאוגרפית בזמן אחר, ואף שינוי זה נוגע לכל זמני היום. אמנם קיים הבדל בין זמן חצות לשאר הזמנים, בכך שזמן חצות משתנה רק בין קווי האורך, כלומר שלכל קו אורך זמן חצות משלו. אך אינו משתנה בין קווי הרוחב, כלומר שבשתי נקודות המצויות בשני קווי רוחב שונים אך באותו קו אורך יהיה זמן חצות שווה. זאת לעומת שאר זמני היום שמשתנים גם בין קווי האורך וגם בין קווי הרוחב.

להרב משה פיינשטיין שיטה ייחודית שזמן חצות היום אינו משתנה במשך השנה. על כל פנים, שיטה זו לא נתקבלה חוץ משכונת הלואר איסט סייד, אתריה דהרב פיינשטיין.

מדיני חצות היום
---------------

לחצות היום השלכות הלכתיות רבות, מהם:

* עד חצות אפשר בדיעבד להתפלל תפילת שחרית (ולפי דעת רבנן לכתחילה).
* מחצות מתחיל מעיקר הדין זמן בין הערביים, שבין היתר הוא זמן הקרבת קרבן תמיד של בין הערביים.
* בשבת חובה לטעום לפני חצות היום.
* בתשעה באב חלק ממנהגי האבלות מפסיקים בחצות היום.
* בערב פסח מחצות היום ניתן להתחיל לשחוט את קרבן הפסח. כמו כן חלים כל איסורי חמץ מהתורה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אגרות משה או"ח א:כד

| זמני היום בהלכה |
| --- |
| בוקר | קריאת הגבר • עמוד השחר • משיכיר • הנץ החמה • סוף זמן קריאת שמע • סוף זמן תפילה |  |
| צהריים | חצות היום • מנחה גדולה • מנחה קטנה • פלג המנחה |
| ערב | שקיעת החמה • בין השמשות • צאת הכוכבים |
| לילה | חצות הלילה • אשמורות הלילה |
| ראו גם | שעות זמניות • קו התאריך בהלכה • הלוח העברי |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
דיאגרמת ון של הקבוצה **A-B**
בתורת הקבוצות, **הפרש** של שתי קבוצות A ו-B הוא הקבוצה שמכילה את כל איברי A שלא שייכים ל-B. קבוצה זו מסומנת ב-{\displaystyle A-B} או ב-{\displaystyle A\setminus B}:

{\displaystyle A-B=\left\{x\ |\ x\in A,x\notin B\right\}}
פעולה ההפרש איננה קיבוצית או חילופית. פעולת ההפרש מקבילה ל"וגם לא" הלוגי. (מדובר באוסף האיברים **השייכים** לקבוצה A **ולא שייכים** לקבוצה B)

דוגמה
-----

יהיו:

{\displaystyle \mathbb {N} } - קבוצת המספרים הטבעיים
{\displaystyle \mathbb {N} \_{\text{even}}} - קבוצת המספרים הטבעיים הזוגיים
{\displaystyle \mathbb {N} \_{\text{odd}}} - קבוצת המספרים הטבעיים האי-זוגיים
אזי:

{\displaystyle \mathbb {N} -\mathbb {N} \_{\text{even}}=\mathbb {N} \_{\text{odd}}}
{\displaystyle \mathbb {N} -\mathbb {N} \_{\text{odd}}=\mathbb {N} \_{\text{even}}}
{\displaystyle \mathbb {N} \_{\text{odd}}-\mathbb {N} \_{\text{even}}=\mathbb {N} \_{\text{odd}}}

תכונות
------

{\displaystyle C\setminus (A\cap B)=(C\setminus A)\cup (C\setminus B)}
{\displaystyle C\setminus (A\cup B)=(C\setminus A)\cap (C\setminus B)}
{\displaystyle C\setminus (B\setminus A)=(C\cap A)\cup (C\setminus B)}
{\displaystyle (B\setminus A)\cap C=(B\cap C)\setminus A=B\cap (C\setminus A)}
{\displaystyle (B\setminus A)\cup C=(B\cup C)\setminus (A\setminus C)}
{\displaystyle A\setminus A=\emptyset }
{\displaystyle \emptyset \setminus A=\emptyset }
{\displaystyle A\setminus \emptyset =A}
{\displaystyle A\setminus U=\emptyset }

קישורים חיצוניים
----------------

* הפרש, באתר MathWorld (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4149809-4

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק באתר ארכאולי בצפון הנגב. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו סעדון (פירושונים).
**חורבת סעדון**
(למפת צפון הנגב מוגדלת)חורבת סעדון**חורבת סעדון**(למפת צפון הנגב רגילה)חורבת סעדון**חורבת סעדון**(למפת ישראל רגילה)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**חורבת סעדון**חורבת סעדון**(למפת ישראל מוגדלת)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**חורבת סעדון**חורבת סעדון**
**סעדון** הוא אתר ביזנטי לא חפור שנמצא בנגב הצפוני, כ-8 ק"מ מדרום מערב לחלוצה וכ-4 ק"מ מצפון מזרח לרחובות בנגב (נ.צ. 1128/0485). שוכן בגדה הדרומית של נחל סעדון. השם סעדון הוא עיברות של השם הערבי של האתר ח'ירבת א-סעדי. אברהם נגב הציע לזהות את השם עם Soudanon שנזכר בפאפירוס 79 מניצנה, מקור השם לדעתו בשם הנבטי 'שעדו'.

תולדות המחקר
------------

בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 פקדו את האתר חוקרים אירופאים (פאלמר, מוסיל, קיטרייבר) שתיארו בקצרה מה שמצאו באתר. בשנת 1914, לפני מלחמת העולם הראשונה, סקרו את האתר האנגלים תומאס אדוארד לורנס וסר צ'ארלס וולי. הם הבחינו שהאתר אינו מוקף בחומה, ולכן סברו שהאתר הוא פרבר של העיר חלוצה. הם מצאו באתר באר ושני מאגרי מים, וקבעו שבאתר אין כנסיות. בשנים 1985-1984 נסקר האתר על ידי ריכב רובין ויוסף שרשבסקי.

תיאור האתר
----------

האתר משתרע על שטח של כ-30 דונם. האתר נבנה כנראה לא על פי תכנון עירוני נוקשה. האתר כולל בתי מגורים צמודים זה לזה, עם חצרות שהכילו בורות מים. זוהו שתי כנסיות קטנות במזרח ובמערב, ואולי כנסייה גדולה בדרום האתר. בסמוך לאתר בנחל סעדון וביובלים המתנקזים אליו זוהו שרידים של מערכות חקלאיות, סכרים ובורות מים. לדעת רובין ושרשבסקי היישוב באתר התבסס על גידולי דגנים ועצי פרי, החוקרים זיהו גם מכלאות שלדעתם הכילו בעבר צאן וגמלים, זוהו גם שרידי כבשן סיד שלדעת החוקרים היווה חלק חשוב מכלכלת היישוב. הממצאים שנאספו בסקר מתוארכים לתקופה הביזנטית (מאות 7-4 לספירה), ולא נמצא ממצא נבטי. מכיוון שעדיין לא נערכה חפירה ארכאולוגית מסודרת באתר, לא ברור אם האתר הביזנטי הוקם על אתר נבטי קדום, כמו רוב האתרים האחרים בנגב. זהו היישוב הקטן ביותר מהיישובים הביזנטים בנגב.

לקריאה נוספת
------------

* ר. רובין וי. שרשבסקי, 1988, *סעדון- יישוב עירוני מן התקופה הביזאנטית בנגב*, *קדמוניות* (82-81): 54-49.

קישורים חיצוניים
----------------

* תמונות של חורבת סעדון באתר אג'נדה

הערות שוליים
------------

1. ↑  א. נגב, 1977, השתמרות ושיכחה של שמות מקומות קדומים בנגב המרכזי, *קתדרה* 4: 131.
2. ↑  ר. רובין וי. שרשבסקי, 1988, 'סעדון- יישוב עירוני מן התקופה הביזאנטית בנגב', *קדמוניות* (82-81): 54-49.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007467842205171

 |
מטבע של אלפרית' מנורת'מבריה
**אלפרית' מנורת'מבריה** (מת ב-14 בדצמבר 704 או 705),
היה מלך נורת'מבריה מ-685 עד מותו. הוא מתואר על ידי כותבים קדומים כביד כאלוקאין וכסטפן מריפון, בשל מלומדותו הגדולה.

חלק מיצירותיו וכמה מכתבים שכתבו לו שרדו. שלטונו היה שקט יחסית, שהפגם היחיד בו היה מחלוקות עם הבישוף וילפריד, דמות מרכזית בכנסיית נורת'מבריה הקדומה.

אלפרית' נולד בתאריך לא ברור לאוסוויו מלך נורתמבריה, ולנסיכה אירית בשם פין. מאוחר יותר כשהפך אוסוויו למלך נורת'מבריה, הוא מת בשנת 670 והוחלף על ידי אקגפרית' בנו. אלפרית' התחנך לקריירה בכנסייה והפך לאיש משכיל. ב-685, כאשר אקגפרית' נהרג בקרב על נצ'טנסמר אלפרית' נקרא לשוב לנורת'מבריה, והפך למלך. מידע זה ידוע על פי מדיווחים מהסופרים בהאי ההברידאי לונה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלדפירת', מלך נורת'מבריה** בוויקישיתוף
* אלדפירת', מלך נורת'מבריה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  נקרא לעיתים **אלפריד**, אלפרידוס, (בלטינית) ו**פלן פינה מק אוסו** (באירית קלאסית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 10241937X
* ICCU: BVEV070239
* ISNI: 0000 0000 6152 7106
* LCCN: n99037047
* NTA: 227899369
* VIAF: 41171804
* WorldCat: lccn-n99037047

 |
**קאבקו** (בצרפתית: **Cabécou**) היא גבינת עיזים רכה שמגיעה מאזור מידי-פירנה בדרום צרפת.

מאפיינים
--------

יש לה קליפה דקה עם פסים ולאחר שבועיים גדל הקרום שלה לעובש כחול שמשנה את טעמה של הגבינה. זהו אחד המאכלים המפורסמים ביותר של אקוויטניה. אקוויטניה הוא אזור בתחתית (חלקה הדרומי) של צרפת. הצבע של גבינה זו הוא שמנת רגוע.  קאבקו היא גבינה העשויה בדרך כלל מחלב עיזים גולמי (לא מפוסטר) שמקורו באזורי המאסיף סנטרל (Massif Central) כגון Quercy, Rouergue, Haute-Auvergne, לימוזן ו-Périgord .

תקופת הצריכה הטובה ביותר של הגבינה נמשכת מאפריל עד אוגוסט.

שמה בא מהמילה האוקסיטנית cabra/craba שפירושה עז.

ראו גם
------

* רשימה של גבינות מחלב עיזים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קאבקו** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**
* Cabecou באתר Fromage.com

הערות שוליים
------------

1. ↑  Jeanne Strang (2018). *Goose Fat and Garlic*. Octopus Books. ISBN 9780857837080. נבדק ב-24 בדצמבר 2019. `{{cite book}}`:  (עזרה)
2. ↑  Kathe Lison (2013). *The Whole Fromage: Adventures in the Delectable World of French Cheese*. Broadway Paperbacks. pp. 72–75, 90–93. ISBN 9780307452061. נבדק ב-24 בדצמבר 2019. `{{cite book}}`:  (עזרה)
3. ↑  "Manger du reblochon l'été, du mont-d'or l'hiver: quelle saisonnalité pour les fromages?". *Le Monde.fr* (בצרפתית). 2018-08-02. נבדק ב-2022-05-19.
**דוד (דודו) גורש** (נולד ב-1 בפברואר 1980) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת השוער. במרבית הקריירה שיחק בהפועל עכו, היה שותף לזכייה בשלוש אליפויות רצופות עם הפועל באר שבע, ולזכותו שבע הופעות במדי נבחרת ישראל. משמש כמאמן השוערים בעירוני טבריה.

קריירה
------

גורש החל את דרכו במחלקת הנוער של מכבי עכו, שם שיחק כקשר אחורי. לאחר מכן עבר למחלקת הנוער של הפועל עכו, ובגיל 17 הוסב לעמדת השוער. לאחר ששיחק חצי עונה גם בקבוצת הנוער של מ.כ. נווה יוסף, חתם גורש על חוזה מקצועני בהפועל עכו בעונת 1998/1999, כשהקבוצה שיחקה בליגה השלישית. לאחר חצי עונה עבר למכבי פתח תקווה, ובשנת 2001 חזר להפועל עכו, ובהמשך מונה לקפטן הקבוצה. בתום עונת עונת 2008/2009 עלה עם הקבוצה לליגת העל, ובסך הכל שיחק במועדון 14 עונות ברציפות.

לקראת עונת 2015/2016 חתם לשנתיים בהפועל באר שבע. בעונתו הראשונה בקבוצה זכה עמה באליפות המדינה בפעם השלישית בתולדותיה, וראשונה לאחר 40 שנה. לגורש בן ה-36 הייתה זו האליפות הראשונה בקריירה. במהלך עונת 2016/2017 איבד את מקומו בהרכב לגיא חיימוב, ובסך הכל ערך 21 הופעות ליגה בעונה זו, בסופה זכה עם הפועל באר שבע באליפות שנייה ברציפות. בעונת 2017/2018 שותף ב-11 משחקי ליגה וזכה עם הקבוצה באליפות שלישית ברציפות.

ב-6 בספטמבר 2018 חתם גורש לעונה אחת בבית"ר ירושלים. ב-17 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשפתח בהרכב במשחק מול הפועל חיפה שהסתיים בתיקו 2–2. ב-5 בנובמבר 2018 ערך את ההופעה האחרונה בקריירה במסגרת רשמית, בניצחון 2–1 על מכבי חיפה.

ב-21 במאי 2019 הודיע גורש על פרישה ממשחק פעיל, לאחר ששותף 26 דקות במשחק ידידות שקיימה בית"ר ירושלים מול אתלטיקו מדריד.

### נבחרת ישראל

לזכותו של גורש שלוש הופעות בנבחרת הצעירה של ישראל. עוד בהיותו שחקן בהפועל עכו, זומן גורש לנבחרת הבוגרת אך לא זכה לשחק במדיה. בסיום עונת 2015/2016 בה זכה באליפות עם הפועל באר שבע הוא זומן שוב לנבחרת, ואת הופעת הבכורה שלו ערך במשחק ידידות מול סרביה, בו הפסידה ישראל 1–3. במשחקי מוקדמות מונדיאל 2018 שותף גורש בחמישה משחקים, ובסך הכל לזכותו שבע הופעות במדי נבחרת ישראל.

לאחר הפרישה
-----------

לאחר הפרישה חזר גורש להפועל עכו וב-9 ביולי 2019 מונה לחבר הנהלה ומאמן השוערים של קבוצת הנוער. ביולי 2020 החל לשמש כמאמן השוערים של אחי נצרת, במקביל להמשך אימון שוערי קבוצת הנוער בעכו.

ביולי 2023 החל לשמש כמאמן השוערים של קבוצת עירוני טבריה.

תארים
-----

הפועל עכו
* גביע הטוטו (הליגה הלאומית): 2005/2006

הפועל באר שבע
* אליפות: 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018
* אלוף האלופים: 2016/2017, 2017/2018
* גביע הטוטו: 2016/2017

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams

הערות שוליים
------------

1. ↑  גורש: "הגעתי למקומות הכי גבוהים שיש עבור שוער", באתר ערוץ הספורט, 22 במאי 2019
2. ↑  גיא בן זיו, ‏בית"ר נפרדה מדודו גורש, שפרש מכדורגל, באתר ONE‏, 21 במאי 2019
3. ↑  מערכת וואלה! ספורט‏, הפועל עכו: דודו גורש ישמש כחבר הנהלה וכמאמן השוערים של הנוער, באתר וואלה!‏, 09 ביולי 2019
4. ↑  זיו פרבר, מצא בית חדש: מאמן השוערים דודו גורש עבר לאחי נצרת, באתר צפון 1, 16 ביולי 2020
**אנדהאן** (באנגלית: **Andhun**) היה מלך ממלכת סאסקס בשלהי המאה השביעית. ככל הנראה מלך אנדהאן לצד את'לוויל, או תחתיו, וייתכן שכל אחד מהם היה חבר במועצת זקנים (אלדרמן), והם שלטו יחדיו בממלכה, או כי את'לוויל שלט על כל הממלכה ואנדהאן שלט רק על חלק קטן ממנה, או שלט כמשנה למלך.

פרטים מועטים ידועים אודות מלכותו של אנדהאן. מרבית פרטים אלה ידועים מצווים מלכותיים אשר שרדו עד ימינו.

לאחר נפילתו של את'לוויל בקרב למול קאדוואלה, מלך ממלכת וסקס אשר פלש לממלכת סאסקס, הצליחו אנדהאן וברתאן אשר מלך לצידו, לגרש את קאדוואלה מהממלכה.

בשנת 686, ככל הנראה זמן קצר לאחר הניצחון על קאדוואלה תקפה ממלכת סאסקס את ממלכת קנט ואת הלות'היר מלכהּ. בראש צבא סאסקס עמדו אנדהאן וברתאן. מתקפה זו נועדה לתמוך בעליית אידריק אחינו של הלות'היר, לשלטון. ברתאן נהרג בקרב זה, וממלכת קנט וסאסקס נכבשו על ידי קאדוואלה. ייתכן כי גם אנדהאן נהרג בקרב זה, אולם הדבר אינו מוזכר בספרו של בדה ונרביליס "תולדות הכנסייה של האומה האנגלית".

קישורים חיצוניים
----------------

* קורות חיים של מלכי סאסקס
* מלכי סאסקס באתר הBBC
* בדה ונרביליס, **תולדות הכנסייה של האומה האנגלית**, ספר רביעי, פרק 15

| מלכי סאסקס |
| --- |
| **מלכי ממלכות ההפטרכיה:** מרסיה • נורת'מבריה • וסקס • מזרח אנגליה • קנט • סאסקס • אסקס |
| 

|  |
| --- |
| אלה • קיסה • את'לוויל • אידוולף • אקגוולד • ברתאן • אנדהאן • נות'הלם • ואט • ברייני • אוסריק • אתלסטאן • אתלברט • אוסמונד • אוסוולד • אוסלאק • אילדוולף • אאלפוולד • אידווין |

 |
| **שושלות ממלכות ההפטרכיה:** איקלינגאס • דיירה • ברניקיה • סרדיקינגאס • ואפינגאס • קנט • סאסקס • אסקס |
**נות'הלם** (באנגלית: **Noðhelm**) או **נונה** (**Nunna**) היה מלך ממלכת סאסקס בשלהי המאה השביעית ובראשית המאה השמינית. ככל הנראה נות'הלם מלך לצד המלכים ואט אוסריק, אתלסטאן וכן לצד ברייני וייתכן שכל אחד מהם היה חבר במועצת זקנים (אלדרמן), והם שלטו יחדיו בממלכה. 

פרטים מועטים ידועים אודות מלכותו של נות'הלם. מרבית פרטים אלה ידועים מצווים מלכותיים אשר שרדו עד ימינו. 

צו מלכותי שהוציא נות'הלם בשנת 692 מציין כי המלך העניק במתנה אדות לאחותו נות'גיית' (Noðgyð) בצו זה מכונה נות'הלם בכינוי "מלך סאת'סאקס" (*Nothelmus rex Suthsax’*) אולם לצד חתימתו הוא מכונה בשם המקוצר "נונה מלך סאסקס" (*Nunna rex Sussax’*). האדמות שימשו את נות'גיית' לצורך בניית כנסייה ומנזר. עוד מצוין בצו כי נות'גיית' מתחייבות להיות נזירה ולעלות לרגל לאתרי דת נוצריים. 
צו זה מעיד על מאמצי משפחת המלוכה (הנוצרית) באותה עת, לנצר את האוכלוסייה הפגאנית ברובה.

נות'הלם חתום על צו נוסף משנת 714 (ייתכן שמדובר בטעות, ומדובר מצו משנת 717) בשם "נונה מלך סאת'סאקס" (*Nunna rex Suthsax’*). 

שני הצווים האמורים מסייעים לתארך את מלכותו של נות'הלם, שקדמה לשנת 692, ושהסתיימה עם פטירתו, לאחר שנת 717.

בצו משנת 717, עליו חתומים כעדים המלך אתלסטאן, והמלכה אתלתרית' רעייתו, מביע נות'הלם את צוואתו להיקרב בכנסייה בנורטון.

מקור נוסף לפרטים אודות תקופת מלכותו של נות'הלם הם "דברי הימים האנגלו סקסים", בהם מצוין כי סייע לבן בריתו, איין מלך ממלכת וסקס כנגד גריינט מלך הברטונים בשנת 710. ההיסטוריונים סבורים כי קרב זה נערך בלנגפורט שבסאמרסט.

על צו נוסף שהוציא, המתוארך לשנת 775 (כנראה מדובר בטעות, ובצו הקודם לשנת 692), חתום קונרד מלך וסקס כעד, דבר המעיד על ברית בין ממלכת סאסקס לממלכת וסקס בתקופה זו. יש היסטוריונים הסבורים כי צו זה מזויף.

קישורים חיצוניים
----------------

* קורות חיים של מלכי סאסקס
* מלכי סאסקס באתר ה־BBC

הערות שוליים
------------

1. ↑  צו משנת 692
2. ↑  צו משנת 714
3. ↑  צו מלכותי משנת 775 (ככל הנראה מדובר בטעות, ובצו הקודם לשנת 692, שנת מותו של קונרד, החתום על הצו)

| מלכי סאסקס |
| --- |
| **מלכי ממלכות ההפטרכיה:** מרסיה • נורת'מבריה • וסקס • מזרח אנגליה • קנט • סאסקס • אסקס |
| 

|  |
| --- |
| אלה • קיסה • את'לוויל • אידוולף • אקגוולד • ברתאן • אנדהאן • נות'הלם • ואט • ברייני • אוסריק • אתלסטאן • אתלברט • אוסמונד • אוסוולד • אוסלאק • אילדוולף • אאלפוולד • אידווין |

 |
| **שושלות ממלכות ההפטרכיה:** איקלינגאס • דיירה • ברניקיה • סרדיקינגאס • ואפינגאס • קנט • סאסקס • אסקס |
**צ'ארלס ריצ'רד דרו** (3 ביוני 1904 - 1 באפריל 1950) היה רופא, חוקר ומנתח אמריקאי. ידוע בעיקר בתרומתו ובפיתוחיו בתחום עירויי הדם, שהצילו את חייהם של אלפי בני אדם.

חייו והשכלתו
------------

דרו נולד ב-3 ביוני 1904 למשפחה אפרו-אמריקאית ממעמד הביניים בוושינגטון די. סי. שבארצות הברית. אביו, ריצ'רד, עסק בייצור שטיחים, ואמו, נורה, השתכרה כמורה. יחד עם שלושת אחיו, גדל והתחנך בשכונה מעורבת. החל לעבוד כבר בגיל 12 בתור מחלק עיתונים, וכשנה לאחר מכן כבר עבדו תחתיו שישה עובדים נוספים. במהלך שנות לימודיו בבית הספר עבד במספר עבודות נוספות, ביניהן מציל בבריכת שחייה ופועל בניין. דרו הצעיר הפך במהרה לאתלט מצטיין, ואף זכה במספר פרסים בתחום. במהלך חייו המוקדמים לא הביע כל עניין בתחום הרפואה. בשנת 1920 נפטרה אחת מאחיותיו, אלזי, כתוצאה מסיבוך של מחלת השחפת.

לאחר שסיים את לימודיו התיכוניים בשנת 1922, החל ללמוד במכללת אמהרסט במסצ'וסטס לאחר שזכה במלגה אתלטית. במהלך שנותיו בקולג' החל להתעניין לראשונה בתחומי הביולוגיה והרפואה. בשנת 1926 סיים את לימודיו בקולג' והחל לעבוד כמדריך לביולוגיה וכמנהל אתלטי בקולג' בבולטימור שבמרילנד. כשנתיים לאחר מכן התקבל לפקולטה לרפואה באוניברסיטת מק'גיל שבמונטריאול, קנדה. בשנת 1933 סיים את לימודיו האוניברסיטאיים בהצטיינות והחל בהתמחות מעשית בבית חולים. במהלך ההתמחות, שנמשכה כשנתיים, עסק רבות במחקר, בעיקר בניסיון לפיתוח שיטה לטיפול בהלם באמצעות מתן נוזלים שונים. עיסוקו הממושך בתחום זה הוא שהקנה לא את בקיאותו הרבה בתחום עירוי הדם שבו יעסוק בהמשך חייו. החל משנת 1936 ועד למותו בשנת 1950 עסק דרו בעיקר בהוראה ובמחקר במוסדות אקדמיים שונים, ובשנת 1940 אף הפך לאפרו-אמריקאי הראשון בהיסטוריה שזכה בתואר דוקטור באוניברסיטת קולומביה.

צ'ארלס ריצ'רד דרו מת מפצעיו ב-1 באפריל 1950 בברלינגטון שבקרוליינה הצפונית לאחר שהיה מעורב בתאונת דרכים והוא בן 45 בלבד.

פיתוחיו בתחום עירויי הדם
------------------------

בשנת 1940, לפני הצטרפותה של ארצות הברית למלחמת העולם השנייה ולאחר שסיים את לימודי הדוקטורט, גויס דרו לפרויקט "דם לבריטניה" ("Blood for Britain"), פרויקט שמטרתו הייתה פיתוח שיטות חדשניות לאחסון, שימור והפקת דם לעירוי לחיילי בריטניה. במסגרת עבודתו בפרויקט הגה מספר רעיונות מהפכניים בתחום עירויי הדם בפרט ובעולם הרפואה בכלל. דרו הקים מספר מוקדים בהם יכלו אזרחים לתרום דם, והיה ממפתחי הטכנולוגיה הנחוצה לשינוע התרומות ברכבים ייעודיים שכונו "Bloodmobiles" (בתרגום חופשי: "ניידות דם"). דרו הסיק גם שמרכיביו השונים של הדם, ביניהם פלזמת הדם ותאי הדם, ניתנים להפרדה ואחסון בנפרד בצורות שונות. נוסף על אלו, פיתח שיטה חדשנית לשימור תרומות הדם, ובכך סלל למעשה את הדרך להקמתם של בנקי הדם הראשונים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צ'ארלס דרו** בוויקישיתוף
* צ'ארלס דרו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* צ'ארלס דרו, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  הפטנט לשימור דם של צ'ארלס ר. דרו באתר רשות הפטנטים האמריקאית
2. 1 2 3 4  צ'ארלס ר. דרו באתר הספרייה הלאומית האמריקאית לרפואה
3. 1 2  צ'ארלס ר. דרו באתר ThoughtCo

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007324582105171
* BnF: cb166240937 (data)
* GND: 118862871
* ISNI: 0000 0000 6158 2543
* LCCN: n2008043018
* NARA: 10599185
* NKC: zcu2015878821
* SNAC: w60k2qkr
* VIAF: 22939201
* WorldCat: lccn-n2008043018

 |
**הר רואפהו** (במאורית: **Mount Ruapehu**, "בור רועש") הוא הר געש פעיל במרכז האי הצפוני של ניו זילנד, הנמצא 40 ק"מ דרום-מערבית לאגם טאופו. להר שלוש פסגות מרכזיות: טהורנגי – 2,797 מטר – שהיא הפסגה הגבוהה ביותר באי הצפוני, פרטטאיטונגה – 2,751 מטר, וטה האוהאו – 2,755 מטר. רואפהו פעיל באופן רציף, והוא אחד מהרי הגעש הפעילים הגדולים באוקיאניה.

ברואפהו שני אתרי סקי מסחריים: ואקפפה בצד הצפוני וטורואה במדרון הדרומי, וכן אתר סקי פרטי בטוקינו בחלקו המזרחי של ההר.

להאר (מפולת בוץ געשית) שנוצר בעקבות התפרצות ב-24 בדצמבר 1953 גרם למותם של 151 בני אדם, כאשר נהר והנגיהו עלה על גדותיו והרס גשר של מסילת ברזל בדיוק כשרכבת אקספרס עברה מעליו. בשנת 1996, נוצר אגם משלג שהומס בלוע הר הגעש. גאולוגים חוששים כי כשהאגם יעלה על גדותיו תתרחש מפולת ענקית שתגרום נזק רב. בשנת 2005 הגיע האגם לגובה של שכבת הסלע הרכה יותר בשפת הלוע ומאז החלו הרשויות המקומיות בכוננות למקרה של מפולת באזור. במרץ 2007 עלה אגם הלוע על גדותיו ויצר מפולת בוץ. הודות לניטור גובה המים באגם לא נרשמו פגיעות כתוצאה מהמפולת. ב-25 בספטמבר 2007 התפרץ ההר במשך 10 דקות, תוך שהוא פולט עשן לגובה של כ-5,000 מטרים ומעיף סלעים. מטפס הרים אחד נפצע במהלך ההתפרצות, וכ-50 בני אדם נוספים פונו מההר.

מזג האוויר בהר משתנה בתדירות גבוהה, ובמקרים נדירים עלול לגרום למוות. מקרה כזה אירע במהלך סופת שלגים פתאומית, בה נקברה למוות קבוצת חיילים באימון הישרדות חורפי. באותה סופה מצא תייר יפני מחסה במערת שלג, שם נשאר ימים ספורים עד שחולץ. ב-5 ביולי 2003, 350 גולשי סקי ו-70 אנשי צוות נלכדו במשך הלילה באתר הסקי בצד ההר לאחר שסופה פתאומית פרצה ומנעה תנועה על הכביש המגיע אל האתר. בבוקר המחרת ירדו כולם מההר בבטחה.

רואפהו בקיץ

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רואפהו** בוויקישיתוף
* מעקב אחר הר רואפהו (באנגלית)
* מצב אגם המכתש (באנגלית)
* הר רואפהו מאנציקלופדיית הרי העולם (באנגלית)
* רואפהו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר Global Volcanism Program
2. ↑  Humanitarian | Thomson Reuters Foundation News, news.trust.org

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 7669796-4
* VIAF: 247876166
* WorldCat (עם VIAF): 247876166

 |
**יהודה דרורי** (1936 – 2021) היה בכיר במשרד ראש הממשלה. שימש כמשנה למנכ"ל אשר היה הממונה על יישום הרפורמה במגזר הציבורי בהמשך להמלצות ועדת קוברסקי, דירקטור בבזק, בנק הפועלים, הפניקס, וכלל ביטוח.

ביוגרפיה
--------

דרורי נולד בתל אביב, למד בקיבוץ גבע ובבית הספר החקלאי כדורי. שירת בצבא בגדוד 890. למד לתואר ראשון במדעי המדינה, ותואר שני ביחסים בינלאומיים ולימודי דוקטורט במדעים אסטרטגיים באוניברסיטת דרום קליפורניה USC.

דרורי החל לעבוד במשרד התקשורת 1973. ב-1974 עבר לאג"ת בצה"ל. בשנים 1988-1981 מילא מספר תפקידים במגזר הציבורי.

בשנות התשעים היה דירקטור בחברות המובילות במשק הישראלי: בזק, בנק הפועלים, הפניקס, כלל ביטוח. שימש יו"ר ועדת ההשקעות של קבוצת הפניקס אחזקות. בשנים 1990–1993 כיהן כדירקטור מטעם הציבור בחברת בזק.

שימש לוביסט ויועץ פרלמנטרי בכנסת.

כתב, ערך והפיץ את כתב העת הפרלמנטרי "קריאה ראשונה".

תרם מזמנו להקמתה וניהולה של עמותת בוגרי בית הספר כדורי והיה פעיל ציבורי למען שימור ים המלח.

היה מרצה ומנחה קבוצות בנושאי ממשל, ביטחון ופוליטיקה.

נפטר ב-2021.

קישורים חיצוניים
----------------

* יהודה דרורי, באתר News1 מחלקה ראשונה, ‏10 באוקטובר 2000
* כתבות באתר חדשות מחלקה ראשונה (News1).
* 
* 
*
**מוחמד אמין אל-יונסי** (נולד ב-4 באוגוסט 1994) הוא כדורגלן נורווגי המשחק כקיצוני בפ.צ. קופנהגן מליגת העל הדנית ובנבחרת נורווגיה.

קריירת מועדונים
---------------

אל-יונסי ערך את הופעת הבכורה שלו בטיפליגה כשעלה כמחליף במשחק של סרפסבורג 08 נגד אוד גרנלנד ב-8 במאי 2011.

ב-15 במרץ 2014 עבר אל-יונסי למולדה מהטיפליגה. בעונתו הראשונה במולדה שיחק בכל משחקי הליגה והיה מלך השערים של הקבוצה עם 13 שערים. עם המועדון זכה אל-יונסי באליפות הליגה ובגביע הנורווגי בעונתו הראשונה, כלומר מולדה זכתה בדאבל בפעם הראשונה בתולדותיה. הוא הבקיע 4 שערים בגביע הנורווגי ב-2014, כולל שער במשחק הגמר נגד אוד.

ב-6 ביולי 2016 חתם אל-יונסי בבזל מליגת העל השווייצרית על חוזה ל-4 שנים. תחת המאמן אורס פישר זכה אל-יונסי עם המועדון באליפות הליגה השווייצרית ובגביע השווייצרי בעונת 2016/2017.

ב-29 ביוני 2018 חתם אל-יונסי בסאות'המפטון מהפרמייר ליג תמורת 16 מיליון אירו, וחתם על חוזה ל-5 שנים.

נבחרת לאומית
------------

ביוני 2011 זומן אל-יונסי לסגל נבחרת נורווגיה עד גיל 17.

בנובמבר 2013 זומן לראשונה לסגל הנבחרת הבוגרת לקראת משחקי הידידות בינואר 2014 באבו דאבי. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו נגד פולין ב-18 בינואר 2014, כשעלה כמחליף בדקה ה-33 בהפסד 3-0.

את שערו הראשון בנבחרת כבש ב-13 ביוני 2017 נגד שוודיה. את השלושער הראשון שלו כבש ב-5 באוקטובר 2017 נגד סן מרינו.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  MOHAMED ELYOUNOUSSI THE NEW NO.10 AT F.C. COPENHAGEN, fck
2. ↑  Norway vs Poland, eu-football.info
**דאצ'יה דאסטר** (באנגלית: **Dacia Duster**) היא מכונית קומפקטית במרכב קרוסאובר, בעלת חמישה מקומות, שמיוצרת על ידי דאצ'יה משנת 2010. היא הוצגה בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה במרץ 2010. היא משווקת בשווקים מסוימים כגון אמריקה הלטינית, רוסיה, אוקראינה, אסיה, המזרח התיכון, ודרום אפריקה.

דור ראשון
---------

הדור ראשון
הדור הראשון יוצר בין השנים 2010 ל-2017. הדור הראשון נחשף ב-8 בדצמבר 2009 והוצג בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה במרץ 2010. כמו שאר רכבי דאצ'יה הדאסטר בעל עיצוב עממי מידי. הדור הראשון בנוי על פלטפורמת דאצ'יה B0. הדור הראשון נקרא גם "רנו דאסטר" בשווקים מסוימים או ניסאן טרנו בהודו ורוסיה.

בתחום ההנעה שיווקה דאצ'יה את הדור הראשון עם מנועי בנזין ודיזל, מנועי הבנזין בנפחי 1.2 ליטר טורבו המספק 125 כ"ס, 1.3 ליטר טורבו המספק 158 כ"ס, 1.5 ליטר המספק 106 כ"ס, 1.6 ליטר המספק 105 כ"ס, 1.6 ליטר אתנול המספק 114 כ"ס, 1.6 ליטר עם אפשרות לגז המספק 102 כ"ס, 2.0 ליטר המספק 135 כ"ס או עם אתנול המספק 141 כ"ס. מנועי הדיזל בנפחי 1.5 ליטר המספק 86 או 107 או 110 כ"ס.

### מתיחת פנים שנת 2013

בשנת 2013 הציגה דאצ'יה מתיחת פנים לדאסטר. מתיחת הפנים כללה עדכון קטן לעיצוב ושדרוג האבזור ובנוסף הוספת מנוע חדש להיצע, המנוע החדש מספק 125 כ"ס ב-5,250 סל"ד.

דור שני
-------

הדור שני
בספטמבר 2017 הציגה דאצ'יה בתערוכת הרכב של פרנקפורט את הדור השני של הדאצ'יה. בנובמבר 2017 החלה ההשקה בשוק הרומני. היא בנויה על אותה פלטפורמה כמו של הדור הראשון אך הפלטפורמה שודרגה מעט.

בדצמבר 2017, היורו NCAP פרסמה את תוצאות בדיקות הריסוק של הדור השני. היא קיבלה שלושה מתוך חמישה כוכבים.

היצע המנועים נותר ללא שינוי, אך בשנת 2018 הציגה מנוע חדש, המנוע הוא מנוע בנזין בנפח 1.3 ליטר טורבו המספק 130 כ"ס ב-5,000 סל"ד ומומנט מרבי של 24.5 קג"מ ב-1,500 סל"ד או 150 כ"ס ב-5,250 סל"ד ומומנט מרבי של 25.5 קג"מ ב-1,600 סל"ד.

### מתיחת פנים שנת 2021

ביוני 2021 חשפה דאצ'יה את מתיחת הפנים לדאסטר. מתיחת הפנים כוללת עדכון קל לעיצוב החיצוני, מערכת מולטימדיה חדשה לצד מגוון שדרוגים לתא הנוסעים, יחידות הנעה מעודכנות כולל תיבת הילוכים אוטומטית לדגמי הבנזין או תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שישה הילוכים. בתחום הבטיחות למעט הוספת מערכת ניטור שטח מת, המכונית אינה כוללת מערכות בטיחות מתקדמות כגון: בקרת סטייה מנתיב או בלימה אוטונומית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דאצ'יה דאסטר** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של דאצ'יה דאסטר

הערות שוליים
------------

1. ↑  Nissan Terrano 4x4 launched in Russia; might come to India too, carandbike (באנגלית)
2. ↑  OFICIAL: Iata noul Duster, primul SUV Dacia!, Automarket
3. ↑  Dacia Launches its Off-Roader Dacia Duster at 2010 Geneva Motor Show, web.archive.org, ‏2 במרץ 2010
4. ↑  דאצ'יה מרעננת את הדאסטר - אוטו, באתר www.auto.co.il
5. ↑  cartube, דאצ'יה חושפת את הדאסטר 2018 החדש - cartube, באתר www.cartube.co.il
6. ↑  cartube, מבחן ריסוק 2017: דאצ'יה דאסטר, קיה סטוניק, יונדאי קונה ועוד - cartube, באתר www.cartube.co.il
7. ↑  cartube, דאצ׳יה דאסטר מקבל מנוע 1.3 טורבו של רנו-מרצדס - cartube, באתר www.cartube.co.il
8. ↑  רן אלקובי, מתיחת פנים: 2022 דאצ'יה דאסטר החדש - cartube, באתר www.cartube.co.il
אלעד סקר במהלך חילוץ
**אלעד סקר** (נולד ב-15 בפברואר 1970) הוא מפקדה (במיל.) של יחידת החילוץ ערבה, מרצה לקבלת החלטות בתנאי אי ודאות וזוכה אות הנשיא למתנדב בשנת 2010. חבר מושב עין יהב בערבה.

התנדבות ביחידת החילוץ ערבה
--------------------------

אלעד סקר מתנדב ביחידת החילוץ ערבה מאז שנת 1993. במהלך תקופת התנדבותו ביחידה שימש כראש צוות, רכז הדרכה וראש תחום המבצעים היחידתי. מאז 2003 ועד לשנת 2017 שימש אלעד סקר מפקד יחידת החילוץ ערבה. יחידת החילוץ, אחת מעשר יחידות החילוץ הפועלות בישראל במסגרת התנדבות במשטרה, מופעלת אך ורק על ידי מתנדבים. היחידה עוסקת באיתור, חילוץ והצלת חיים של מאות אזרחים מדי שנה. יחידת החילוץ ערבה היא אחת מיחידות החילוץ הפעילות ביותר בישראל, שכן אזור הערבה מאופיין בתנאי שטח ומזג אוויר קשים. היחידה עוסקת בחילוץ משיטפונות בנחלים, איתור נעדרים במדבר וחילוץ פצועים מהשטח.

בשנת 2006 גייס אלעד את המתנדבים מכל יחידות החילוץ בישראל לשמש תצפיתנים קדמיים במלחמת לבנון השנייה. מאז שנת 2008 מוביל ומפקד על קורס מפקדי יחידות החילוץ הארצי, המכשיר את כל מפקדי יחידות החילוץ הפועלות בישראל.

הובלת משלחות סיוע לחו"ל
-----------------------

מאז שנת 2009 מוביל אלעד סקר משלחות סיוע לאזורי אסון ברחבי העולם, במסגרת תפקידו כראש צוות חו"ל בעמותת החילוץ F.I.R.S.T. בין השאר, פיקד סקר על משלחת סיוע לפיליפינים לאחר סופת הטייפון ב-2009, משלחת סיוע ליפן לאחר הצונאמי ב-2011 וכן משלחת סיוע בינלאומית לדרום סודאן. כמו כן, שימש סקר כמפקד לוגיסטי של משלחת הסיוע הישראלית שנשלחה לנפאל לאחר רעידות האדמה ב-2015.

בנוסף, לוקח סקר חלק במגוון שיתופי פעולה בינלאומיים בין יחידות חילוץ; אירוח שומרי יערות מקניה שאורגן בסיוע משרד החוץ, יחידת כלבנים מגרמניה, יחידת חילוץ מצרפת ועוד. כמו גם שיתופי פעולה הומניטריים עם ירדן וטורקיה. במילואים משרת סקר ביחידת אית"ן.

אות הנשיא למתנדב
----------------

בשנת 2010 זכה אלעד סקר באות הנשיא למתנדב, שהוענק לו על ידי נשיא המדינה דאז, שמעון פרס. לדברי חברי הוועדה המסייעת בבחירת הזוכים, זכה סקר באות "על שנים של התמדה, נחישות ומקצועיות בהצלת חיי אדם ופינוי נפגעים בתנאי שטח קשים ותוך הקרבה וסיכון עצמי".

פרסים נוספים ליחידת החילוץ
--------------------------

תנועת אומ"ץ, בשיתוף ההסתדרות הרפואית בישראל (הר"י) וצרכני בריאות ישראל (צ.ב.י), העניקה במרץ 2016 את אות אומ"ץ ליחידת החילוץ ערבה, בפיקודו של אלעד סקר. למרות העובדה, שיחידת החילוץ אינה שייכת למערך גורמי הרפואה, החליטה הוועדה הציבורית, בראשות השופטת בדימוס ד"ר עדנה קפלן-הגלר, להעניק באופן יוצא דופן את האות ליחידה בשל ההשפעה הרבה של פעולתה על היכולת להציל מטיילים ממוות וצמצום חומרת הפציעות של מחולצים.

בשנת 2018 זכתה היחידה בצל"ש מפכ"ל המשטרה.

קישורים חיצוניים
----------------

* ריאיון עם בן כספית, האדרנלין זורם בעורקים - אלעד סקר מספר על מבצעי החילוץ בעקבות השיטפונות העזים, רדיו ללא הפסקה, 8 במאי 2014
* יעל קישון, ‏המחלץ הראשי, באתר ‏מאקו‏, 16 באפריל 2014
* אילנה קוריאל, כ-40 חילוצים בחג בדרום: "לא זוכרים עומס כזה", באתר ynet, 11 באפריל 2015
* אלעד סקר אומר : "יחידת החילוץ היא מפעל החיים שלי", נעמה אנגל משאלי אתר Nrg ב-26 בדצמבר 2015
* אלכסנדרה לוקש, פרס ליחידת חילוץ ערבה: "סיפוק אדיר", באתר ynet, 14 במרץ 2016

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑  באתר "הגבורה"
**אתלסטאן** (באנגלית: **Æðelstan**; נפטר לאחר שנת 724) היה מלך ממלכת סאסקס בראשית המאה השמינית. ככל הנראה אתלסטאן מלך לצד נות'הלם, וייתכן ששניהם היו חברי מועצת זקנים (כל אחד היה אלדרמן), אשר שלטו יחדיו בממלכה.

פרטים מועטים ידועים אודות מלכותו של אתלסטאן. ידוע כי הוא חתום כעד על צו מלכותי שהוציא נות'הלם בשנת 714 (ככל הנראה מדובר בטעות ומדובר בצו משנת 717). על צו זה מכונה אתלסטאן בכינוי "המלך אתלסטאן" (*Athelstan rex*). בצו זה מוזכר שמה של המלכה אדלדרוית' (*Edeldrið regina*), וייתכן שמדובר ברעייתו של אתלסטאן.

היסטוריונים סבורים כי אתלסטדאן ואדלדרוית' היו הוריו של אתלברט, לימים מלך סאסקס.

קישורים חיצוניים
----------------

* קורות חיים של מלכי סאסקס
* מלכי סאסקס באתר הBBC

הערות שוליים
------------

1. ↑  צו מלכותי משנת 717

| מלכי סאסקס |
| --- |
| **מלכי ממלכות ההפטרכיה:** מרסיה • נורת'מבריה • וסקס • מזרח אנגליה • קנט • סאסקס • אסקס |
| 

|  |
| --- |
| אלה • קיסה • את'לוויל • אידוולף • אקגוולד • ברתאן • אנדהאן • נות'הלם • ואט • ברייני • אוסריק • אתלסטאן • אתלברט • אוסמונד • אוסוולד • אוסלאק • אילדוולף • אאלפוולד • אידווין |

 |
| **שושלות ממלכות ההפטרכיה:** איקלינגאס • דיירה • ברניקיה • סרדיקינגאס • ואפינגאס • קנט • סאסקס • אסקס |
**רחוב בית הבד** (בערבית: **סוק חאן א-זית**) הוא רחוב ברובע המוסלמי בעיר העתיקה בירושלים, המחבר את שער שכם למפגש עם רחוב דוד. ברחוב מצוי השוק העיקרי של הרובע המוסלמי, ובו עשרות חנויות ומסעדות. 

צליינים רבים עוברים ברחוב זה, מכיוון שהוא נחצה על ידי דרך הויה דולורוזה. רחוב בית הבד עובר בתוואי הקדום של הקרדו שחצה את ירושלים מצפון לדרום בהתקופה הרומית והביזנטית. רחוב זה נראה בבירור במפת מידבא שנתגלתה בעבר הירדן במאה ה-19. בעבר רחוב בית הבד היה רחב מאוד - ברוחב 22 מטרים ועם חנויות רבות. בתקופות מאוחרות הוצר הרחוב, שכן בעלי החנויות פלשו בהדרגה למרכזו. בהמשכו של הרחוב הוא אף מתפצל נחלק לשלושה רחובות צרים מקבילים – שוק הקצבים, שוק הבשמים ושוק הצורפים. חלוקה זו נעשתה כנראה בימי שלטונה של מליסנדה, מלכת ירושלים בתקופה הצלבנית.

המשכו של הרחוב, לאחר המפגש עם רחוב דוד, הוא ברחוב היהודים.

הערות שוליים
------------

1. ↑  סוק חאן א-זית (רחוב בית הבד) - iTravelJerusalem, באתר www.itraveljerusalem.com

| רחובות מרכזיים בעיר העתיקה  |
| --- |
| הרובע הארמני | רחוב הפטריארכיה הארמנית • רחוב סנט ג'יימס • רחוב אררט • רחוב הארמנים |
| הרובע היהודי | רחוב היהודים • רחוב הקארדו • רחוב משגב לדך • רחוב תפארת ישראל • רחוב בתי מחסה • רחוב חב"ד |
| הרובע המוסלמי | רחוב הגיא • רחוב שער האריות • רחוב שער הפרחים • רחוב השלשלת • ויה דולורוזה • מעלות המדרשה • רחוב בית הבד |
| הרובע הנוצרי | רחוב דוד • רחוב השער החדש • רחוב הבורסקאים • רחוב הפטריארכיה הלטינית • רחוב הנוצרים |
**אוֹטוֹ וִילְהֵלְם הֶרְמַן פוֹן אַבִּיךְ** (בגרמנית: **Otto Wilhelm Hermann von Abich**;‏ 11 בדצמבר 1806–1 ביולי 1886) היה מינרלוג וגאולוג גרמני, חבר מן המניין באקדמיית סנקט פטרבורג למדעים.

ביוגרפיה
--------

אביך נולד בברלין ולמד באוניברסיטת הומבולדט של ברלין. בראשית דרכו המדעית עסק בספינלים ובמינרלים נוספים. בהמשך ערך מחקרים בפומרולות, במשקעים המינרליים סביב פתחים געשיים ובמבנה של הרי געש. בשנת 1842 מונה לפרופסור למינרלוגיה באוניברסיטת דורפאט והסב את תשומת לבו המחקרית לגאולוגיה ולמינרלוגיה של האימפריה הרוסית. בעת שגר בטיפליס חקר את הגאולוגיה של רמת ארמניה (מונח שהוא עצמו טבע) ושל הקווקז. בשנים 1844–1845 טיפס על הר הגעש אררט מספר פעמים וחקר את האירוע הגאולוגי שאירע ב-1840 שמרכזו היה באררט בכפר אקורי. בשנת 1877 יצא לגמלאות והתגורר בווינה, שם גם נפטר בשנת 1886.

המינרל אביכיט קרוי על שמו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוטו וילהלם הרמן פון אביך** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb102979534 (data)
* Botanist: Abich
* DSI: 9187
* GND: 116003383
* ICCU: UBOV424620
* ISNI: 0000 0001 1766 5250
* LCCN: no90019139
* NKC: jx20090309001
* NLG: 245340
* NTA: 075066688
* RERO: 02-A002904217
* SUDOC: 087668092
* VIAF: 61851936
* WorldCat: lccn-no90019139

 |

ערך זה כולל קטעים מתורגמים מהערך *Abich, Otto Wilhelm Hermann von* מהמהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה, הנמצאת כיום בנחלת הכלל
**אתלברט** או **את'לברט** (באנגלית: **Aethelbert** או **Æðelberht**) היה מלך ממלכת סאסקס במהלך המחצית הראשונה של המאה השמינית.

ישנה סברה כי אתלברט היה בנם של אתלסטאן אשר מלך לפניו, ושל רעייתו של אתלבטאן, אדלדרית'.

פרטים מועטים ידועים על מלכותו, אולם נשתמרו מספר צווים מלכותיים שהוציא. כמו כן ידוע כי תקופת מלכותו חפפה עם תקופת כהונתו של סיגפרת' מסיסלי כהגמון, שכן סיגפרת' חתום על צו מלכותי שאינו נושא תאריך, אשר הוציא אתלברט. בצו זה מכונה אתלברט בכינוי "מלך הסאסקסונים" (*Ethelbertus rex Sussaxonum*). סיגפרת' החל את כהונתו כבישוף השלישי של סיסלי בשנת 733 וכיהן בתפקיד זה בשנת 747 עד נכח בסינוד קלופשו. מועד פטירתו של סיגפרת' אינו ידוע.

צו נוסף הנושא את שמו של אתלברט ואת הכינוי "מלך הסאקסונים הדרומיים" (*Adelbertus rex Australium Saxonum*) נותר עד ימינו אולם היסטוריונים סבורים כי צו זה הוא זיוף מאוחר.

קישורים חיצוניים
----------------

* קורות חיים של מלכי סאסקס
* מלכי סאסקס באתר הBBC
* אתלברט, מלך סאסקס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  צו מלכותי של אתלברט
2. ↑  צו שהוציא אתלברט

| מלכי סאסקס |
| --- |
| **מלכי ממלכות ההפטרכיה:** מרסיה • נורת'מבריה • וסקס • מזרח אנגליה • קנט • סאסקס • אסקס |
| 

|  |
| --- |
| אלה • קיסה • את'לוויל • אידוולף • אקגוולד • ברתאן • אנדהאן • נות'הלם • ואט • ברייני • אוסריק • אתלסטאן • אתלברט • אוסמונד • אוסוולד • אוסלאק • אילדוולף • אאלפוולד • אידווין |

 |
| **שושלות ממלכות ההפטרכיה:** איקלינגאס • דיירה • ברניקיה • סרדיקינגאס • ואפינגאס • קנט • סאסקס • אסקס |
**אילדוולף** (באנגלית: **Ealdwulf**) היה מלך או דוכס ממלכת סאסקס במחצית השנייה של המאה השמינית. ככל הנראה שלט לצידם של אאלפוולד ואוסלאק.

פרטים מועטים ידועים על מלכותו. ייתכן שהיה אחד מחברי מועצת הזקנים (אלדרמן) אשר שלטה בממלכה, ומכוח זה נשא את התואר "מלך". שמו מוזכר בצו מלכותי שהוצא על ידיו, ככל הנראה משנת 765, בו הוא נושא את התואר "אלדוולף רקס" ("Alduulf rex", "המלך אלדוולף").

בצו מאוחר יותר, משנת 791 לערך (הצו נושא, בטעות, את השנה 711) מכונה אילדוולף בתואר "אלדוולפוס דוקס סאת'סאקסונום" (*Aldwlfus dux Suthsaxonum* - אילדוולף, דוכס הסקסונים), ובהמשך מופיעה החתימה "אלדוולף דוקס" (*Aldwlf dux* - "הדוכס אילדוולף"), דבר המעיד על כך שממלכת סאסקס באותה עת הייתה כפופה לממלכת מרסיה, וכי מלכי הממלכה הפכו לדוכסים אשר משלו בה מכוחו של אופה, מלך מרסיה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  צו מלכותי משנת 765 לערך
2. ↑  צו משנת 791 לערך

| מלכי סאסקס |
| --- |
| **מלכי ממלכות ההפטרכיה:** מרסיה • נורת'מבריה • וסקס • מזרח אנגליה • קנט • סאסקס • אסקס |
| 

|  |
| --- |
| אלה • קיסה • את'לוויל • אידוולף • אקגוולד • ברתאן • אנדהאן • נות'הלם • ואט • ברייני • אוסריק • אתלסטאן • אתלברט • אוסמונד • אוסוולד • אוסלאק • אילדוולף • אאלפוולד • אידווין |

 |
| **שושלות ממלכות ההפטרכיה:** איקלינגאס • דיירה • ברניקיה • סרדיקינגאס • ואפינגאס • קנט • סאסקס • אסקס |
**ארנולד זוויקי** (באנגלית: **Arnold Zwicky**; נולד ב-6 בספטמבר 1940) הוא בלשן אמריקאי, נודע בעיקר כיוצר מונח אשליית הטריות. הוא מכהן כפרופסור אמריטה באוניברסיטת המדינה של אוהיו ומלמד באוניברסיטת סטנפורד.

ביוגרפיה
--------

ארנולד זוויקי נולד באלנטאון. בשנת 1962 הוא סיים אוניברסיטת פרינסטון ובשנת 1965 סיים לימודי תואר שלישי במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.

זוויקי תרם בתחומים כמו פונולוגיה, מורפולוגיה, תחביר, בלשנות חברתית. הוא היה הראשון שטבע מונח אשליית הטריות.

זוויקי היה בין העורכים של כתב עת Handbook of Morphology.

זוויקי היה חבר בכיר בתנועת הלהט"ב אמריקאי ובשנת 2008 הוא נבחר על ידם כ"מדען השנה".

בשנת 2021 הוחלט להעניק מלגה על שמו לבלשן להט"ב.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ארנולד זוויקי (באנגלית)
* פרסומים של אלנולד זוויקי (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007437178605171
* BIBSYS: 90164931
* BnF: cb12029597m (data)
* CiNii: DA0035253X
* GND: 1257701444
* ISNI: 0000 0001 0910 2677
* LCCN: n80086292
* NKC: jcu2014813200
* NTA: 067528848
* RERO: 02-A004003973
* SUDOC: 028465369
* VIAF: 66482044
* WorldCat: lccn-n80086292

 |
**סאברט** (באנגלית: **Sæbert**, **Sæberht** או **Sebert**; נפטר בשנת 616 לערך), היה מלך ממלכת אסקס בין השנים 604 לערך עד שנת פטירתו.

סאברט היה בנו של סלדה אשר מלך לפניו, ואחיינו של המלך אתלברט מלך קנט.

בשנת 604 התנצר סאברט, ועימו רבים במלכת אסקס. על פי המסורת האנגלית סאברט הוטבל על ידי מליטוס הקדוש, ההגמון של לונדון, אולם בניו סיקסרד וסאוורד לא התנצרו, ועת ששניהם מלכו יחד לאחר מותו של סאברט, הם אילצו את מליטוס לברוח מלונדון.

על פי המסורת האנגלית, סאברט ייסד את מנזר ווסטמינסטר ונקבר בו, יחד עם רעייתו אתלגודה (Æthelgoda). עדויות ארכאולוגיות שהתגלו בשנת 2003 מרמזות על קבר מלכותי שהתגלה בפריטלוול, אשר ייתכן שהיה קבר של סאברט.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סאברט, מלך אסקס** בוויקישיתוף
* כתבים המאזכרים את סאברט(הקישור אינו פעיל)
* קורות חיים באתר ה-BBC
* ממלכת אסקס באתר worldtimelines
* סאברט, מלך אסקס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| מלכי אסקס |
| --- |
| **מלכי ממלכות ההפטרכיה:** מרסיה • נורת'מבריה • וסקס • מזרח אנגליה • קנט • סאסקס • אסקס |
| 

|  |
| --- |
| אסקווין • סלדה • סאברט • סיקסרד(א) • סאוורד(א) • סיגברט • סיגברט • סוויתהלם • סיגהרה(א) • סאבי(א) • סיגהרד(א) • סוואפרד(א) • אופה • סאלרד(א) • סוואפברט(א) • סווית'רד • סיגריק • סיגרד
**(א)** מלך לצד מלך אחר |

 |
| **שושלות ממלכות ההפטרכיה:** איקלינגאס • דיירה • ברניקיה • סרדיקינגאס • ואפינגאס • קנט • סאסקס • אסקס |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**סלדה** | **מלכי אסקס** 604 לערך - 616 לערך | **הבא**:**סיקסרד  סאוורד** |
**בית ספר תיכון עירוני דתי בני ברק** היה בית ספר ממלכתי דתי על יסודי לבנים ולבנות בבני ברק. בסוף שנות ה-70 הפך לבית ספר לבנות בלבד.

רקע
---

בית הספר נוסד בשנת 1951 והיה במשך שנים רבות, בית הספר התיכון המרכזי בבני ברק. בשנותיו הראשונות, שכן במבנה בית הספר הממ"ד מעלות ברחוב מימון. בשנת 1959 עבר למבנה חדש בן שלוש קומות ברחוב אבטליון 31 בבני ברק. בית הספר קלט בעיקר תלמידים תושבי בני ברק בוגרי בתי ספר יסודיים כגון: מעלות, משואות, שאר ישוב ועוד. הלימודים בו היו לימודים תיכוניים רגילים בשילוב "לימודי קודש" מוגברים. בבית הספר למדו בנים ובנות בכיתות נפרדות בסוף שנות ה-70 נסגרו כיתות הבנים ובית הספר הפך לבית ספר תיכון עירוני לבנות בלבד. במחצית שנות ה-80 שונה שמו לאולפנה עירונית "אמונה" בני ברק. בדצמבר 2017 נהרס מבנה בית הספר התיכון דתי ברחוב אבטליון לאחר ששכן במקום עשרות שנים.

במהלך שנות קיומו הצמיח בית הספר שורה של בוגרים התופסים עמדות מפתח, בתקשורת, באקדמיה ובכלכלה בישראל.

מנהלי בית הספר
--------------

במהלך שנת הלימודים של שנת 1958 נפטר הרב שמחה במברגר, מייסד בית הספר ומנהלו הראשון ובמקומו מונה ד"ר יחיאל צבי מושקוביץ. עם התמנותו של מושקוביץ למפקח במשרד החינוך, מונה לתפקיד מנהל בית הספר ישראל ינאי שהיה מורה בבית הספר. המנהלים הבאים של בית הספר תיכון עירוני דתי בני ברק בגילגוליו השונים היו: יגאל המאירי, ד"ר אפרים יצחקי, לאה לנגנטל, חנה פריאל, הרב דוד בן ניסן, איילה שטרן.

בוגרים
------

* העיתונאי מנחם מיכלסון
* איש הטלוויזיה ניסים משעל
* אשת הפרסום ג. יפית
* דניאלה ויס, מראשי "גוש אמונים"
* אבי הראל, משנה למנכ"ל בנק הפועלים
* ד"ר אלי גולדרט - פיזקאי
* פרופ' שאול משעל - מזרחן
* דורית ברק - חוקרת תולדות בני ברק

קישורים חיצוניים
----------------

* אלי אלון, הרסו את בית הספר תע"ד בני ברק , באתר News1 מחלקה ראשונה, 23 בינואר 2018
**אנדרטת המרמרה** הייתה אנדרטה בנמל עזה, בשכונת א-רימאל בעיר עזה.

אנדרטה זו הוקמה ב-2011 לזכר אירועי משט המרמרה לעזה שנה קודם לכן, ב-2010. באירועים אלה נפצעו 10 מחיילי שייטת 13. ב-16 בנובמבר 2023 הרסה שייטת 13 את האנדרטה, כאשר חלק מהחיילים שהשתתפו בפעולה זו השתתפו 13 שנים קודם לכן בהשתלטות על משט המרמרה.

חנוכה
-----

האנדרטה נחנכה ב-31 במאי 2011, במסגרת אירועי יום השנה למשט המרמרה, במעמד מאות עזתים. בטקס חנוכת האנדרטה נאמו, בין היתר, ראש ממשלת חמאס ברצועת עזה איסמאעיל הנייה ונציג ה-IHH בעזה. האנדרטה נחנכה לזכר 9 מתוך 10 ההרוגים הפרו-עזתים על המרמרה (העשירי עוד היה חי באותו זמן).

מיקום
-----

האנדרטה הוקמה בנמל עזה, שהיה היעד הסופי המקורי של משט המרמרה.

הריסה
-----

במהלך השתלטות משותפת של שייטת 13, חילות השריון, ההנדסה והאוויר על בסיס הקומנדו הימי של החמאס בנמל עזה, הרסה השייטת את האנדרטה. הריסת האנדרטה התקיימה ביום בו הודיעו בטורקיה על כוונה להוציא משט ימי נוסף במטרה לשבור את הסגר על רצועת עזה. חלק מהחיילים שהיו מעורבים בהריסה לקחו חלק בהשתלטות על משט המרמרה ב-2010. האנדרטה עמדה על תילה כ-12 שנים וחצי.

ראו גם
------

* המשט לעזה (2010)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדרטת המרמרה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  4 שנים אחרי: הרוג עשירי מתקרית המרמרה, באתר ynet, 24 במאי 2014
2. ↑  תום שרון, ‏צפו: חנוכת אנדרטה להרוגי המרמרה בעזה, באתר ‏מאקו‏, 31 במאי 2011
3. ↑  יואב זיתון, שייטת 13 השתלטה על מעגן הקומנדו הימי בעזה, והחריבה את אנדרטת המרמרה, באתר ynet, 16 בנובמבר 2023
4. ↑  ביום בו הודיעו על משט חדש מטורקיה לעזה: שייטת 13 הפילה את 'אנדרטת המרמרה', באתר JDN‏, 16 בנובמבר 2023
5. ↑  "אנדרטת המרמרה" הופלה - בידי לוחמי השייטת: תיעוד ההשתלטות על "הנמל של עזה", באתר ‏מאקו‏, 16 בנובמבר 2023
**בנימין מוספיא** (כונה גם **דיוניסיוס**; ה'שס"ו, 1606, ספרד - ה'תל"ה, 1675, אמסטרדם) היה רופא ומילונאי יהודי, בן למשפחת אנוסים מספרד. בתקופת פעילותו הספרותית חי ופעל בשטחי מדינת שלזוויג-הולשטיין של ימינו ובהולנד.

קורות חיים
----------

מוספיא נולד בספרד למשפחת אנוסים, שם אביו היה עמנואל. בבגרותו היגר להמבורג שם עסק ברפואה, בהמשך פעל בגליקשטאדט (אנ') שבדוכסות הולשטיין (אנ'), שם התפרסם כרופא מומחה ומונה לרופאו האישי של מלך דנמרק כריסטיאן הרביעי. לאחר מותו של המלך היגר לאמסטרדם ולמד בבית המדרש "כתר תורה". ב-1628 נישא, אך אשתו נפטרה כעבור שש שנים, שנה לאחר פטירתה הדפיס לזכרה את ספרו "זכר רב" ובו שמות ופעלים מכתבי הקודש מסודרים לפי נושאים ושירי תפילה לפי סדר ששת ימי בראשית. הספר נדפס בתרגום ללטינית בשנת 1638 וזכה למהדורות חוזרות.

חיבורים נוספים שלו עוסקים בענייני רפואה המופיעים בכתבי הקודש, חיבור שראה אור בשנת 1640 בלטינית ונספח לו מאמר "מי זהב" העוסק באלכימיה ובתרופות מזהב; ספר בשם "מי הים" העוסק בגאות ושפל שכתב ב-1642 לכבוד פרדריק השלישי, מלך דנמרק שאותו ריפא. מיוחס לו גם חיבור על התלמוד הירושלמי.

הוא היה מראשוני התומכים בשבתי צבי, חברי חברת "כתר תורה" שחתמו על מכתב למשיח השקר ובו "קיבלו את עול מלכותו באהבה".

ספרו "מוסף הערוך"
-----------------

בשנת 1655 הדפיס את ספרו "מוסף הערוך" כהשלמה לספר הערוך של רבי נתן מרומי, בהסתמך על ידע רחב שלו ביוונית ולטינית ועל המילון של יוהאן בוקסטורף. בחיבורו זה עמד על ההכרה של חשיבות ידיעת השפה היוונית לשם הבנת מילים ומושגים במשנה, וביקר את האמוראים שלא היו בקיאים בשפה זו, ולפיכך שגו לדעתו בפירוש מילים מסוימות. במבוא לספרו הוא מעיר על האמוראים רבינא ורב אשי, עורכי התלמוד, כי "לא ידעו ולא יבינו קול המונה של רומי, ולשון מדברת גדולות בני היוונים, למען התרחקם מעל גבולם". למרות זאת מיעט לחלוק על האמוראים, ורק במקרים נדירות הוא מפרש מילים מסוימות שלא כדבריהם. בשל דעותיו אלה היה מוספיא נתון לביקורת נרחבת של רבנים שייחסו לו כפירה.

קישורים חיצוניים
----------------

* שמואל יוסף פין, ****הר"ר בנימין ב"ר עמנואל מוספיא****, בתוך: "כנסת ישראל" עמ' 169–170, באתר היברובוקס
* "מוּספְיָא, בנימן בן עמנואל", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק ו, עמוד 125, באתר היברובוקס
* דוד מרגלית, **רבי בנימין מוספיא, רב רופא בלשן וסופר**, באתר אוצר החכמה

חיבוריו
* ****מוסף הערוך****, אמשטרדם תט"ו, באתר היברובוקס
* ****זכר רב****, אלטונה תקס"ז, באתר היברובוקס
* **לעיני כל ישראל, ערעור על צוואתה של בתו לאה שהורישה נכסיה לזרים**, שנת ה'תל"ב, אמסטרדם, מתוך מאגר הספרים הסרוקים של הספריה הלאומית
* **שתים עשרה שאלות, השגות על חבורו של ר' יעקב ששפורטש 'ויקם עדות ביעקב'**, שנת התל"ב, אמשטרדם, מתוך מאגר הספרים הסרוקים של הספריה הלאומית
* בנימין בן עמנואל מוספיא (1606-1675), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007463393105171
* GND: 104268921
* ISNI: 0000 0000 8114 2377
* LCCN: nr95012006
* NKC: zmp20201063461
* NTA: 097482021
* SELIBR: 78585
* SUDOC: 126931364
* VIAF: 34887408
* WorldCat: lccn-nr95012006

 |
אייל ברקאי
**אייל דביר ברקאי** (נולד ב-16 באוקטובר 1972). הוא שדרן רדיו ישראלי, קריין פרסומות ותקליטן.

ברקאי החל את דרכו הרדיופונית בתחנת הרדיו הפיראטית "רדיו 2", בה שידר תוכנית יומית. באותה תקופה, "רדיו 1", התחנה המתחרה, הפסיקה את שידוריה על מנת להשתתף במכרז להפעלת הרדיו האזורי של הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו ולזכות בזיכיון על אזור חיפה והקריות. כאשר זכתה במכרז והחלה לשדר בשם חדש - רדיו חיפה, הצטרף ברקאי לצוות השדרנים.

ברקאי הגיש מגוון תוכניות לקהלי יעד שונים, בהן תוכניות נוער, מגזין לנשים, תוכנית בוקר ותוכנית ששידרה בעיקר מוזיקה משנות ה-80.
הוא הגיש את התוכנית "זיג-זג" לצד ליהי שלו ולצד המיסטיקאית ריקי קיטרו.

ברקאי כתב את הספר "סקס, שקרים ומיקרופון" המבוסס על מונולוגים מהתוכנית שהגיש ברדיו חיפה, "ברקאי לנשים בלבד". בעבר הוא הנחה עשרות ערבי נשים וטקסים, והיה קריין של מחלקת הפרומו של הערוץ הראשון.

בדצמבר 2014 עזב את רדיו חיפה לאחר 19 שנים והחל לעבוד בתחנת הרדיו ״צפון ללא הפסקה״ מבית ״רדיו ללא הפסקה״, שם הגיש את מגזין הבוקר ״ברקאי ללא הפסקה״ כל בוקר בין 9:00-12:00. 

באפריל 2015, ביקש לצאת לחופשה שממנה לא שב. מאז ועד היום לא ניתן להשיגו, ולא ידוע מקום הימצאו. אולם באוקטובר 2016 שודרה בחדשות 2 כתבה אשר עסקה בברקאי ובהיעלמותו, אשר כללה גם ריאיון קצר עמו באמצעות שיחת וידאו ממקום מסתורו.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר הבית הרשמי של אייל ברקאי
* עמוד השדרן באתר רדיו חיפה
* חדשות 2, ‏לאן נעלם השדרן אייל ברקאי?, באתר ‏מאקו‏, 1 באוקטובר 2016