recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**יעקב ברסימן טוב**, איש המוסד, שעבד בשגרירות ישראל בפריז, נורה למוות בפריז על ידי מחבלת ב-3 באפריל 1982.

יעקב ברסימן טוב
---------------

יעקב ברסימן טוב נולד באיזמיר שבטורקיה ב-23 ביוני 1939, בן לפרלה-שרה וגבריאל. בשנת 1948 עלה לישראל עם משפחתו, והתגורר ביהוד. בגיל 18 התגייס לצה"ל, שירת בצנחנים ובחיל המודיעין.

ב-1968 הצטרף ל"מוסד", ועסק בעיקר בתחום התקשורת והסיוע המבצעי בישראל ובחו"ל.

ברסימן טוב היה אחראי על הקשר עם האספה הלאומית והסנאט הצרפתי וארגונים פוליטיים אחרים.

הרצח
----

יעקב ברסימן טוב חזר, יחד עם אשתו ובתו בת ה-8, לביתו שבבניין דירות בשדרת פרדיננד בויסון 17 ברובע ה-16, ליד יער בולון. האישה והבת עלו לדירתם במעלית, ויעקב נשאר בלובי. בשעה 12:50 ז'קלין אסבר, צעירה חובשת כומתה לבנה, ניגשה אליו, ירתה בו פעמיים באקדח חצי אוטומטי בקוטר 7.65 מילימטר והחטיאה, ואז ירתה שלושה כדורים שפגעו בראשו. בנו בן ה-17, ששמע את היריות אך לא היה עד לרצח, רדף אחרי האישה, שהצליחה להימלט לרכבת התחתית של פריז. מותו של יעקב נקבע כשעתיים לאחר הירי. שגרירות ישראל הצהירה כי לא היו בתוקף סידורי אבטחה מיוחדים עבור הדיפלומט, ששהה בפריז קצת יותר משנתיים בשליחות החוץ הראשונה שלו. הירי אירע שלושה ימים לאחר שמשרדו רוסס באש מקלע.

קבוצה בשם "הפלגים המהפכניים החמושים הלבנוניים" (אנ') לקחה אחריות לרצח. ישראל האשימה את אש"ף במעורבות והחשיבה את הרצח כהפרה של תנאי הפסקת האש מיולי 1981 שארגנה ארצות הברית לאחר הלחימה בלבנון. אש"ף התעקש שהפסקת האש מכסה רק פעולות המתרחשות בלבנון.

ברסימן טוב הובא לקבורה בבית העלמין הדרום. הוא הונצח בכמה מקומות בישראל, ובהם רחוב ביהוד שנקרא על שמו.

ג'ורג' איברהים עבדאללה (אנ'), אזרח לבנוני שעמד בראש "הפלגים המהפכניים החמושים הלבנוניים" והיה המעורב ברציחתם של ברסימן טוב ושל קצין צבא אמריקאי בשנות ה-80, נדון בצרפת למאסר עולם. ועדת שחרורים הסכימה בשנת 2013 לשחרר את עבדאללה, בן 61, בתנאי שיגורש מצרפת לאלתר. ממשלת צרפת לא התחייבה לגירוש, ומנעה את השחרור על תנאי.

נכון לסוף 2021, עבדאללה עדיין כלוא בכלא לאנמזאן.

קישורים חיצוניים
----------------

* גיל קיסרי, ‏המחבלת שרצחה את איש המוסד, **מבט מל"מ** 68, 2014, עמ' 38

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  Ap (1982-04-04). "ISRAELI DIPLOMAT SHOT AND KILLED IN PARIS". *The New York Times* (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2021-06-27.
2. ↑  "Major Attacks on Israeli Targets". *Los Angeles Times* (באנגלית). 1992-03-19. נבדק ב-2021-06-27.`{{cite web}}`: תחזוקה - ציטוט: url-status (link)
3. ↑  "List of Israeli Diplomats Killed Abroad With AM-Diplomat Killed". *AP NEWS* (באנגלית). נבדק ב-2021-06-27.
4. ↑  יעקב ברסימנטוב, באתר העמותה להנצחת חללי חיל הקשר והתקשוב
5. ↑  "1982". *The Jewish Agency* (באנגלית). 2007-11-12. נבדק ב-2021-06-27.
6. ↑  רצח יעקב ברסימן טוב באתר GRAVEZ
7. ↑  רחוב יעקב בר סימנטוב באתר "יהוד שלי"
8. ↑  "France paroling Lebanese man involved in murders of Israeli, American". *Jewish Telegraphic Agency* (באנגלית אמריקאית). 2013-01-11. נבדק ב-2021-06-27.
9. ↑ . (אורכב 17.11.2021 בארכיון Wayback Machine)
**מערכה** (בערבית: **معركة**) היא עיירה בנפת צור, בדרום לבנון (בעיתונות העברית נכתב שמה לעיתים, **מערקה**).

גאוגרפיה
--------

מערכה שוכנת 90 קילומטרים דרומית מביירות, בגובה 270 מטר מעל פני הים. שטחה כ-20 קמ"ר.

מקור שם
-------

החוקר הבריטי בן המאה ה-19 אדוארד הנרי פאלמר כתב שפירוש השם "מערכה" הוא "שדה קרב", כלומר מונח הדומה בהוראתו למקבילו בשפה העברית.

היסטוריה
--------

הכפר נזכר ברישומי המס העות'מאניים של שנת 1596. אז, הוא השתייך לנפת *(נהייה)* תבנין במחוז (ליווה) של צפת, והתקיימו בו 119 בתי אב ושלושה רווקים, כולם מוסלמים. תושבי הכפר שילמו שיעור מס קבוע בסך 25% על מוצרים חקלאיים, כגון חיטה, שעורה, עצי זית, עצי פרי, כותנה, עיזים וכוורות, בנוסף להכנסות מזדמנות; סך הכל 13,350 אקצ'ה.

חוקר ארץ ישראל הצרפתי ויקטור גרן ביקר ביישוב בשנת 1875, ומצא "בורות מים חצובים בסלע, מזוזות ומשקופים של דלתות ואבני גזית עתיקות למראה, משוקעות בקירותיהן של בקתות חדשות". הוא הבחין בגזעי עמודים מונולותיים במסגד שבכפר, והציע שמקורן בכנסייה ששכנה במקום קודם לכן. לדבריו, באותה העת חיו בכפר 700 מתואלים (לבנונים שיעים).

בשנת 1881, הכפר נסקר במסגרת "סקר ארץ ישראל המערבית" של הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל, ותואר כך: "כפר, בנוי מאבן, ובו כ-400 מתואלים, שוכן על פסגה שטוחה, מוקף בגנים, זיתים, תאנים, דקלים ואדמה פורייה. במקום מעיין וחמישה בורות מים".

הכפר, שתושביו שיעיים, נחשב על ידי צה"ל בזמן המערכה ברצועת הביטחון כ"מרכז טרור שיעי".

ב-4 במרץ 1985, במסגרת המערכה ברצועת הביטחון, אירע פיצוץ במסגד בכפר ובו נהרג מנהיג החמושים באזור, מוחמד סעד. 15 בני אדם נהרגו בפיצוץ.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Palmer, 1881, p. 29
2. ↑  Hütteroth and Abdulfattah, 1977, p. 180
3. ↑  Note that Rhode, 1979, p. 6 (אורכב 10.10.2016 בארכיון Wayback Machine) writes that the register that Hütteroth and Abdulfattah studied was not from 1595/6, but from 1548/9
4. ↑  ויקטור גרן, כרך ז': הגליל (ב), תרגום: חיים בן־עמרם, **תיאור גיאוגרפי, היסטורי וארכיאולוגי של ארץ ישראל**, ירושלים: יד יצחק בן־צבי, תשמ"ז, עמ' 145
5. ↑  Conder and Kitchener, 1881, SWP I, p. 93
6. ↑  חיים רביה, גיא בכור, אבי יערה, צה"ל סרק עשרות כפרים, תפס נשק, עצר חשודים, חדשות, 7 בפברואר 1985
7. ↑  Middle East International No 265, 20 December 1985, Publishers: Lord Mayhew, Dennis Walters MP; Jim Muir p. 16
8. ↑  Ihsan A. Hijazi, 'Blast in Lebanon kills 15 in mosque,' The New York Times 5 March 5, 1985.
9. ↑  אילן כפיר, מנהיגי השיעים תכננו פיגוע - ונהרגו בפיצוץ, חדשות, 5 במרץ 1985
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 


**מסביב לעולם ב-80 יום** (באנגלית: **Around the world in 80 days**, בצרפתית: **Autour du monde en 80 jours**) הוא סרט אנימציה המבוסס על הספר באותו השם. הסרט במקור הוא צרפתי, ובצרפת הוא יצא במהלך שנת 2021 ובישראל ב־17 באוגוסט 2023.

הסרט מבוסס על הרומן: "מסביב לעולם בשמונים יום" מאת ז'ול וורן, ולראשונה ראו את הסרט בצרפת בשנת 2021 ובישראל הוא יצא לבתי הקולנוע הנבחרים ב־17 באוגוסט 2023.

תקציר העלילה
------------

באמצע אי מבודד בקצה האוקיינוס יש קוף קטן ושמח בשם פספרטו. פספרטו חולם על לצאת למסע מסביב לעולם ב־80 יום ולשבור את שיאו של הממציא האהוב עליו: חואן פרוג דה לאון, שעשה מסע מסביב לעולם ב־81 יום. אך הקושי על פספרטו מגיע לאימו, שלא רוצה שהוא יעזוב אותה. שצפרדע צעיר גלשן ותחמן בשם פיליאס פרוג מגיע לאוקיינוס: ושקוע בהתערבות כנגד חיות אחרות מהאי: הכל משתנה. הם מתערבים על 20 אלף פאונד על כך שפספרטו ופיליאס יעשו מסע מסביב לעולם ב־80 יום. פיקס, בלשית האי, מגלה כי ביום שהספינה הענקית מגיעה להביא את פיליאס ופספרטו למסע הגדול, היה שוד. היא חושדת בפיליאס ורודפת אחר פספרטו ופיליאס, עד סוף מסעם. בסוף המסע מתגלים כמה דברים חשובים בסיפור הסרט, כמו כך שפיליאס שנא את חואן פרוג דה לאון בגלל שהיה אביו, שנטש אותו, וכמו שמסתבר שפיקס כל כך שנאה את פיליאס ובכך היא עשתה את השוד עם תחפושת צפרדע, ואז תפסו איתה והיא שטה ברפסודה באוקיינוס. בסוף המסע, פיליאס ופספרטו נכלאים לג'ונגל, שם מוצאים צפרדע (בחורה) בשם אאודה, שם מתחיל בינה ובין פיליאס רומן קצר, אך חוזרת עם השניים האחרים לאי ונשארת שם.

קישורים חיצוניים
----------------

* "מסביב לעולם ב-80 יום", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "מסביב לעולם ב-80 יום", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "מסביב לעולם ב-80 יום", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מסביב לעולם ב-80 יום (סרט, 2021)"**.
**יאיר בן מנשה** הוא דמות מקראית.

זהותו
-----

יאיר בן מנשה מוזכר לראשונה בספר במדבר, פרק ל"ב, פסוקים ל"ט–מ"ב:

> 
> וַיֵּלְכוּ בְּנֵי מָכִיר בֶּן מְנַשֶּׁה גִּלְעָדָה וַיִּלְכְּדֻהָ וַיּוֹרֶשׁ אֶת הָאֱמֹרִי אֲשֶׁר בָּהּ: וַיִּתֵּן מֹשֶׁה אֶת הַגִּלְעָד לְמָכִיר בֶּן מְנַשֶּׁה וַיֵּשֶׁב בָּהּ: **וְיָאִיר בֶּן מְנַשֶּׁה** הָלַךְ וַיִּלְכֹּד אֶת חַוֹּתֵיהֶם וַיִּקְרָא אֶתְהֶן חַוֹּת יָאִיר: וְנֹבַח הָלַךְ וַיִּלְכֹּד אֶת קְנָת וְאֶת בְּנֹתֶיהָ וַיִּקְרָא לָה נֹבַח בִּשְׁמוֹ.
> 
> 
> 
> 

בפשטות יאיר הוא בנו של מנשה בן יוסף בן יעקב, אך מפרשי הפשט כתבו שהוא לא בן ישיר של מנשה אלא צאצאו, וכפי שנכתב בספר דברי הימים "וְאַחַר בָּא חֶצְרוֹן אֶל בַּת מָכִיר אֲבִי גִלְעָד וְהוּא לְקָחָהּ וְהוּא בֶּן שִׁשִּׁים שָׁנָה וַתֵּלֶד לוֹ אֶת שְׂגוּב: וּשְׂגוּב הוֹלִיד אֶת יָאִיר וַיְהִי לוֹ עֶשְׂרִים וְשָׁלוֹשׁ עָרִים בְּאֶרֶץ הַגִּלְעָד." לדבריהם הוא מתייחס אחרי מנשה מכיוון שכבש חלקים משטחי שבט מנשה, לפי חז"ל הוא בנו של מנשה ממש.

לפי חז"ל ליאיר לא היו ילדים ובני אחיו מכיר ירשו אותו, רמב"ן כתב שנבח המוזכר בחומש במדבר היה בנו. יש שסברו שהוא השופט יאיר הגלעדי.

אזור פעילותו
------------

לפי המסופר בספר מדבר יאיר בן מנשה כבש שטח באזור הגלעד, אך לפי ספר דברים נראה שהוא כבש שטח באזור הבשן, יהודה אליצור טען שאת החוות בבשן כבש יאיר בן מנשה ואילו את החוות בגלעד כבש יאיר הגלעדי, יש שפירשו שאלו אותם מקומות, יגאל אריאל טען שהשינוי נובע משיקולי עריכה מתודולוגיים בין ספר במדבר לספר דברים.

בקרב העי
--------

במלחמת העי בקרב הראשון נהרגו שלושים ושישה אנשים. רבי נחמיה כותב שבקרב נהרג יאיר השקול כנגד רוב הסנהדרין - 36.

באלפא ביתא דבן סירא מסופר שכשנודע מותו נפלו בני ישראל על פניהם, ואמרו "אוי לנו שלא היה בישראל כמוהו, אוי לנו מה תהא עלינו, מיד וימס לב העם ויהי למים".

במגילת תענית בתרא ניתנו מספר תאריכים למלחמת העי, יש שמחשיבים את תאריכים אלו כיום פטירת יאיר.

קישורים חיצוניים
----------------

* יגאל אריאל, חוות יאיר - פרשת כיבוש והתנחלות בגולן, **על אתר** ד'-ה' (ניסן תשנ"ט), עמ' 159 - 169.
* הרב שמואל ישמח, זיהוי שבטו של כל שופט, **ירחון האוצר**, גיליון כט, סיוון תשע"ט, עמ' קפ - קפו
* תאריך פטירתו דיון בפורום אוצר החכמה

הערות שוליים
------------

1. ↑  הוא מוזכר בצורה דומה בספר דברים, פרק ג', פסוקים י"ד–ט"ו
2. ↑  ראו: פירוש הרמב"ן לתורה במדבר לב מא, וכן בפירושי אבן עזרא חזקוני ורבנו מיוחס שם
3. ↑  ספר דברי הימים א', פרק ב', פסוקים כ"א–כ"ג
4. ↑  תלמיד רס"ג, מובא אצל: יהודה קיל, **דעת מקרא** דברי הימים א, עמ' 65
5. ↑  מדרש רבה, במדבר, יד, ז, כך גם יש שהוכיחו מדברי חז"ל במספר מקומות
6. ↑  מדרש רבה, במדבר, יד, ז
7. ↑  רמב"ן על התורה, במדבר, לב מא.
8. ↑  **פירוש ר' יצחק ב"ר יוסף על התורה**, הוצאת מכון על הראשונים ה'תשע"ב, בראישת מט ב; רי"ד, שופטים י ג
9. ↑  יהודה אליצור, **דעת מקרא**, שופטים, י ד
10. ↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף קכ"א, עמוד א'
11. ↑  יש שהסבירו שרבי נחמיה דייק ממה שנכתב כשלושים וששה חרף הנטייה של הכתוב לעגל מספרים, ראו: דוב הולץ, יאיר בן מנשה - שיעור בפשוטו של מקרא, באתר תורה מציון תשע"ז, בדבריו ביאר עוד מספר שיקולים לוגיים שעמדו לפני רבי נחמיה
12. ↑  יהודה דוד איזנשטיין (עורך), אלפא ביתא דבן סירא, אות א, **אוצר מדרשים**, חלק א' עמ' 35, באתר היברובוקס
13. ↑  י"ח באייר, כ"ד ניסן, ד' שבט, הגרסאות הובאו בספרה של שולמית אליצור **למה צמנו?** ירושלים תשס"ז
**מרצ'לו דודוביץ'** (באיטלקית: **Marcello Dudovich**;‏ 21 במרץ 1878, טריאסטה – 31 במרץ 1962, מילאנו) היה צייר, מאייר ויוצר פוסטרים איטלקי.

ביוגרפיה
--------

מרצ'לו דודוביץ' נולד בטריאסטה שאז היה חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית למשפחה ממוצא איטלקי. הוא החל את לימודיו בעיר הולדתו, טריאסטה אצל יוג'ניו סקומפריני (באותה תקופה עם ג'ינו פארין) ובשנת 1897 עבר למילאנו. בשנת 1899 הוא עבר לבולוניה בה פגש את אשתו אליזה בוצ'י. באותה תקופה הוא עבד בעיקר בתחום האיור. בשנת 1900 מרצ'לו דודוביץ' זכה במדליית זהב בתערוכה העולמית של פריז. בהיותו בבולוניה הוא השתתף במספר תערוכות.

בשנת 1905 דודוביץ' חזר למילאנו. הוא מונה לאחראי לתערוכה לקראת פתיחת מנהרת סימפלון. ובהיותו בעיר הוא יצר מספר פוסטרים מוצלחים לחברות כמו בורסלינו, פירלי וחברות נוספות.

השנת 1911 דודוביץ' עבר למינכן והיה כתב מיוחד של ירחון "זימפליציסימוס". לאחר תחילת מלחמת העולם הראשונה הוא לא היה יכול להסכים להמשיך בעבודה בירחון שפרסם כתבות ורקיקטורות נגד איטליה. בחזרה לאיטליה הוא הואשם בשיתוף פעולה עם הגרמנים. במהלך כל המלחמה דודוביץ' היה בהשגחה משטרתית. למרות זאת הוא עבד על מספר יצירות פטריוטיות על המלחמה.

לאחר מלחמת העולם השנייה דודוביץ' עזב את תחום התעשייה והתרכז בציור.

מרצ'לו דודביץ' נפטר ממחלה בשנת 1962 ונטמן בבית הקברות הגדול במילאנו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרצ'לו דודוביץ'** בוויקישיתוף
* אתר לזכרו

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007275411105171
* BNE: XX4882700
* GND: 121807193
* ICCU: RAVV033271
* ISNI: 0000 0001 1556 2784
* LCCN: n80098407
* NKC: jo2016905169
* RKD: 262552
* SNAC: w6cn92qf
* SUDOC: 074733028
* ULAN: 500054789
* VcBA: 495/342549
* VIAF: 10711613
* WorldCat: lccn-n80098407

 |
**הקרן הלאומית למדעי הרוח** (אנגלית: The **National Endowment for the Humanities**; בראשי תיבות: **NEH**) היא סוכנות ממשלתית עצמאית בארצות הברית אשר הוקמה בשנת 1965 במטרה לתמוך במחקר ולעודד חינוך ותוכניות ציבוריות במדעי הרוח. משרדי הקרן נמצאים בבירת ארצות הברית, וושינגטון די. סי.

אודות
-----

הסוכנות הוקמה מכוח חוק National Foundation on the Arts and the Humanities Act ב-29 בספטמבר 1965. הקרן נותנת מענקים למגוון מוסדות אשר עוסקים בהנגשה ומחקר במדעי הרוח, כמו ספריות, מוזיאונים, ארכיונים, קולג'ים, אוניברסיטאות, תחנות טלוויזיה ציבוריות. כמו כן מעניקה הקרן מענקים ומלגות לחוקרים אינדיבידואלים. תקציבה בשנת 2020 עמד על 162.25 מיליון דולר.

נשיא הסוכנות נבחר ישירות על ידי נשיא ארצות הברית לתקופה של ארבע שנים, והבחירה עומדת להצבעה על ידי הסנאט. המועצה של הקרן מונה 26 חברים, אשר גם מתמנים על ידי הנשיא והסנאט, לכהונה של שש שנים. 

הקרן מוציאה לאור מגזין בשם "Humanities Magazine". הקרן מעניקה מדי שנה את המדליה הלאומית למדעי הרוח ואת הזכות לשאת את הרצאת ג'פרסון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הקרן הלאומית למדעי הרוח** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של הקרן הלאומית למדעי הרוח (באנגלית)
* הקרן הלאומית למדעי הרוח, ברשת החברתית פייסבוק

* הקרן הלאומית למדעי הרוח, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* הקרן הלאומית למדעי הרוח, ברשת החברתית אינסטגרם

* הקרן הלאומית למדעי הרוח, סרטונים בערוץ היוטיוב
* הקרן הלאומית למדעי הרוח, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007305159905171
* BnF: cb11884041w (data)
* CiNii: DA01773271
* GND: 18183-3
* ISNI: 0000 0001 0281 9499
* LCCN: n79126931
* NKC: ko2003164386
* SUDOC: 026629739
* Trove: 930714
* VIAF: 137796012
* WorldCat: lccn-n79126931

 |
חברי המשלחת
תג המשלחת
**משלחת מס' 27** (באנגלית: **Expedition 27**) הייתה משלחת לתחנת החלל הבין-לאומית שפעלה מ-16 במרץ 2011 ועד ל-23 במאי 2011. מפקד המשלחת היה דמיטרי קונדרטייב מרוסיה. פעילות המשלחת נמשכה 68 ימים.

הרכב המשלחת
-----------

| שם | תפקיד | חללית הגעה | 16.03–6.04.2011 | 6.04.2011–23.05.2011 | חללית חזרה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| רוסיהרוסיה דמיטרי קונדרטייב | מפקד משלחת | סויוז TMA-20 |  |  | סויוז TMA-20 | מפקד טיסה סויוז TMA-20, חבר משלחת מס' 26, מפקד משלחת מס' 27 |
| ארצות הבריתארצות הברית קתרין קולמן | מהנדסת טיסה | סויוז TMA-20 |  |  | סויוז TMA-20 | חברת משלחת מס' 26 ו-27 |
| איטליהאיטליה פאולו נספולי | מהנדס טיסה | סויוז TMA-20 |  |  | סויוז TMA-20 | חבר משלחת מס' 26 ו-27 |
| רוסיהרוסיה אלכסנדר סאמוקוטייב | מהנדס טיסה | סויוז TMA-21 |  |  | סויוז TMA-21 | מפקד טיסה סויוז TMA-21, חבר משלחת מס' 27, 28 |
| רוסיהרוסיה אנדריי בוריסנקו | מהנדס טיסה | סויוז TMA-21 |  |  | סויוז TMA-21 | חבר משלחת מס' 27, 28 |
| ארצות הבריתארצות הברית רון גאראן | מהנדס טיסה | סויוז TMA-21 |  |  | סויוז TMA-21 | חבר משלחת מס' 27, 28 |

פעילות המשלחת
-------------

פעילות המשלחת החלה ב-16 במרץ 2011 עם עזיבת חללית סויוז TMA-01M בה היה מפקד המשלחת מס' 26 סקוט קלי וחלק מצוותו. בשלב ראשון המשלחת כללה 3 אנשים שהיו חלק של משלחמת מס' 26.

ב-28 במרץ מתחנת החלל התנתקה חללית אספקה HTV-2 שעגנה במודול הרמוני.

ב-6 באפריל 2010 לתחנת החלל הגיע חללית סויוז TMA-21 עם 3 חברי המשלחת החדשים.

ב-22 באפריל מתחנת החלל התנתקה חללית אספקה פרוגרס M-09M שהייתה מחוברת למודול "פירס".

ב-29 באפריל לתחנת החלל התחברה חללית אספקה פרוגרס M-10M שהתחברה למודול "פירס". החללית הביאה כ-2,600 ק"ג אספקה. היא עזבה את תחנת החלל באוקטובר.

ב-18 במאי לתחנת החלל הגיע מעבורת החלל אנדוור במסגרת משימה STS-134 (סטיבן לינדזי היה מפקד צוות). המשימה יועדה להביא אל תחנת החלל הבין-לאומית את המנשא הלוגיסטי EXPRESS 3, וגלאי AMS02. היא התחברה למודול "הרמוני". חברי צוות המעבורת ביצעו 4-פעמים פעילות חוץ-רכבית באורך כולל של כ-29 שעות. בסך הכול לתחנת החלל הועברו מצרכים וציודים רבים. המעבורת התנתקה מתחנת החלל ב-30 במאי 2011.

ב-23 במאי קונדרטייב, קולמן ונספולי נכנסו לחללית סויוז TMA-20 וחזרו לכדור הארץ. אחריות על תחנת החלל עברה למשלחת מס' 28.

חברי המשלחת ביצעו מספר רב של ניסויים מדעים בתחומים שונים.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של משלחת מס' 27 לתחנת החלל הבין-לאומית

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **משלחת מס' 27 לתחנת החלל הבין-לאומית** בוויקישיתוף
* תיאור פעילות באתר רוסקוסמוס
* מידע מאתר נאס"א
* פעילות משלחת מס' 27 בתחנת החלל הבין-לאומית
* פעילות חללית M-10M

| תחנת החלל הבין-לאומית - משלחות |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| 1 • 2 • 3 • 4 • 5 • 6 • 7 • 8 • 9 • 10 • 11 • 12 • 13 • 14 • 15 • 16 • 17 • 18 • 19 • 20 • 21 • 22 • 23 • 24 • 25 • 26 • 27 • 28 • 29 • 30 • 31 • 32 • 33 • 34 • 35 • 36 • 37 • 38 • 39 • 40 • 41 • 42 • 43 • 44 • 45 • 46 • 47 • 48 • 49 • 50 • 51 • 52 • 53 • 54 • 55 • 56 • 57 • 58 • 59 • 60 • 61 • 62 • 63 • 64 • 65 • 66 • 67 • 68 • 69 • 70 |

 |
**פאבל סמואילוביץ' אוּריסון** (ברוסית: **Па́вел Самуи́лович Урысо́н**;‏ 3 בפברואר 1898 באודסה – 17 באוגוסט 1924) היה מתמטיקאי יהודי-רוסי. ידוע בשל הוכחת משפט אוריסון והלמה של אוריסון, שתי תוצאות יסודיות בטופולוגיה, ובשל תרומותיו לתורת הממד. יחד עם פאבל אלכסנדרוב טבע ב-1923 את ההגדרה המודרנית לקומפקטיות. שמו מונצח גם במונחים מרחב אוריסון אוניברסלי, ממד מנגר-אוריסון, מרחב פרשה-אוריסון ומשוואת אינטגרל אוריסון.

קורות חיים
----------

אוריסון נולד באודסה. הוא התייתם מאמו בצעירותו, ואביו ואחותו גידלו אותו. בשנת 1912 עברה המשפחה למוסקבה. בבית הספר הוא נמשך בתחילה לפיזיקה, אך עם הזמן גילה עניין גובר במתמטיקה. בין השנים 1915 ו-1919 למד לתואר במתמטיקה באוניברסיטת מוסקבה, ואחר כך המשיך לדוקטורט בהנחייתו של המתמטיקאי הידוע ניקולאי לוזין, אותו סיים בשנת 1921. הוא התמנה לפרופסור באוניברסיטה הפדגוגית הממלכתית של מוסקבה והמשיך את עבודתו באוניברסיטת מוסקבה.

הוא טבע ב-17 באוגוסט 1924 בעת ששחה ליד בץ סור-מר בצרפת, ושם נקבר.

אחותו של אוריסון, לינה ניימן, הוציאה ספר זיכרון שמתאר את ילדותו וחייו. הספר כולל מאמרים על עבודתו המתמטית מאת ידידו פאבל אלכסנדרוב, שליווה אותו בהשתלמות באוניברסיטת גטינגן, מאת ואדים יפרמוביץ', אנדריי קולמוגורוב, לזר ליוסטרניק ומארק קרסנוסלסקי.

קישורים חיצוניים
----------------

* פאבל סמואילוביץ' אוריסון, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
* פאבל סמואילוביץ' אוריסון, באתר MacTutor (באנגלית)
* פאבל סמואילוביץ' אוריסון, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007328031305171
* GND: 138306915
* ISNI: 0000 0001 0997 0765
* LCCN: n2011083336
* MGP: 36446
* NTA: 079549691
* SUDOC: 083596496
* VIAF: 89866116
* WorldCat: lccn-n2011083336

 |
קפה תמר (דצמבר 2011)
שרה שטרן בפתח קפה תמר (אפריל 2012)
**קפה תמר** היה בית קפה שפעל בתל אביב-יפו בשנים 1941–2015.

היסטוריה
--------

קפה תמר שכן ברחוב שינקין 57 פינת רחוב אחד העם. היה זה בית קפה ותיק מאוד, שנוסד ב-1941, ושימר את טעם העבר. משנת 1957 נוהל בית הקפה על ידי שרה שטרן, קרובה של מקימי המקום, אישה שרבים קראו לה "השריף של שינקין", ובעלה אברהם (שנפטר בשנת 1966). אחד ממאפייניו המיוחדים היה עץ גדול, שבית הקפה הוקם סביבו וכדי לא לכרות אותו, פתחו לו פתח בגג וצמרתו התנשאה ממעל והצלה על בית הקפה. בנוסף הייתה צמודה אליו ספריית השאלה קטנה פרטית, בשם "**הספר הטוב**". היא נסגרה בשנת 1967 לאחר שבעליה, שמואלי, נפטר.

בחודשים נובמבר-דצמבר 2014, זמן קצר לפני סגירתו של קפה תמר, הוצגה בסטודיו שוקי קוק תערוכת צילומים בשם "אנשי תמר". בתערוכה הוצגו צילומים של שלומית כרמלי, המתעדים התרחשויות בקפה תמר בשנותיו האחרונות.

קפה תמר נסגר ביוני 2015, ושלושה חודשים לאחר סגירתו, ב-9 בספטמבר 2015, נפטרה שרה שטרן בגיל 90. שנתיים לאחר סגירתו של המקום וזמן קצר לפני הקמת מגדל יוקרה על שטח הקפה ההיסטורי פעל המיזם "הייתי חלום" שהשאיר את המקום לעוד תקופת זמן בתודעה הציבורית ותפקד כסלון מוזיקלי ואמנותי.

בסוף מאי 2021 נהרס מבנה בית הקפה. הבניין שבו שכן בית הקפה היה אמור להיהרס כבר בספטמבר 2020, אך מגפת הקורונה והסגר השני הובילו לדחייה נוספת בביצוע ההריסה.

הזמר שם טוב לוי מצולם על עטיפת אלבומו "התעוררות" משנת 1981 כשהוא יושב וסועד ארוחת בוקר בבית הקפה. בית הקפה מוזכר בשיר "גרה בשינקין", שכתב יאיר לפיד ב-1989, ובוצע על ידי להקת "מנגו".

קישורים חיצוניים
----------------

* סוף תקופה: קפה תמר בשינקין ייסגר אחרי 74 שנות פעילות
* סוף עידן: הבניין של קפה תמר נהרס
* דפנה לוי, ראיון אישי עם אילת נחמיאס ורבין על סבתה שרה שטרן מ״קפה תמר״, בפודקאסט ״על החיים ועל המוות״, 11 בנובמבר 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  גרדה גלזר‏, המוסד: קפה תמר, באתר וואלה!‏, 06 בדצמבר 2011
2. ↑  קפה תמר המיתולוגי נסגר, באתר ‏מאקו‏, 23 באפריל 2015
3. ↑  אביטל ברוידא, גרה בשינקין, שוחה בקפה תמר: 6 דירות עם 2 בריכות, רף יוקרה חדש, באתר Xnet‏
4. ↑  נהרס "קפה תמר" בתל אביב אלי אלון, News1 מחלקה ראשונה, 1 ביוני 2021
5. ↑  תם עידן: הבוקר עלו הדחפורים על בניין קפה תמר בשינקין מערכת טיים אאוט, 31 במאי 2021
**היינץ (חיים) פֶנחֶל** (גרמנית: **Heinz Fenchel**;‏ 11 בספטמבר 1906 – 1988) היה אדריכל ומעצב פנים ישראלי, זוכה פרס רוקח לאדריכלות לשנת 1961 על תכנון הספרייה הצרפתית בפסז' הוד בתל אביב.

קורות חיים
----------

היינץ פנחל נולד בשנת בברלין בירת גרמניה, למשפחה יהודית חילונית של סוחרים. בברלין גם עבר את הכשרתו כאדריכל באקדמיה לאמנות בשרלוטנבורג. את ראשית דרכו עשה כאדריכל בחברת הפקת הסרטים "אופא", שנחשבה לחברה החשובה ביותר באירופה בשנות ה-20. בעקבות עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, עזב פנחל את ברלין בשנת 1934 ועבר להתגורר ולעבוד בצרפת. לאחר מכן נדד לאוסטריה, צ'כוסלובקיה ופולין. באותה העת, התמחה בעיצוב פנים ובתכנון בתים פרטיים.

בשנת 1937 עלה פנחל לארץ ישראל והתיישב בתל אביב, אך לא הצליח להשתלב בשוק העבודה המקומי. אחת מעבודותיו הבולטות באותה העת, היה עיצוב בית הקפה פילץ ברחוב הירקון - שהיה לשם דבר בעיר תל אביב.

בשנת 1941 הוזמן לעמאן על ידי עבדאללה הראשון, מלך ירדן, לתכנן מחדש את ארמונו בעיירה שונה הדרומית(אנ') בעבר הירדן, אל מול יריחו. תחת פיקוחו של פנחל עבד גם האדריכל נתן ברין - כך שהפרוייקט היה כולו בידיים עבריות. במקביל תכנן בעיר בתים פרטיים לעשירי הממלכה.

עבודתו החשובה והידועה ביותר של פנחל היא מלון דן תל אביב על חוף הים של תל אביב (1950–1953). בשנת 1961 זכה בפרס רוקח לאדריכלות, על תכנון הפנים של הספרייה הצרפתית "ספריית אלשיך" בקרן הרחובות דיזנגוף-פרישמן.
כמו כן שימש פנחל כמעצב הפנים של רשת מלונות דן, ובין השאר תכנן את עיצוב הפנים במלון דן כרמל בחיפה (1959–1963), ואת הרחבתו של מלון המלך דוד בירושלים. פנחל שימש גם כמעצב פנים במלון איבואר בבעלות חברת "האחים מאיר", באביג'ן שבחוף השנהב בסוף שנות ה-60. אחת מעבודותיו הבולטות היא בית פרטי בליבה של תל אביב בפינת הרחובות של"ג ויהואש.

משרדו של פנחל המשיך לפעול עד 1986 עם פתיחת מלון דן פנורמה חיפה.

בדצמבר 2012 נפתחה במוזיאון בית ראובן בתל אביב התערוכה "מכחולו של אדריכל" (אוצרת: כרמלה רובין), המציגה את עבודתו של פנחל לאורך 60 שנים. התערוכה לוותה בספר "חיים הנץ פנחל - מעשה תשבץ מורכב".

* הכניסה למלון דן תל אביב, 1953-1950הכניסה למלון דן תל אביב, 1953-1950
* בית פרטי ברחוב של"ג פינת יהואש בתל אביבבית פרטי ברחוב של"ג פינת יהואש בתל אביב
* נברשת בעיצוב פנחל במלון דן פנורמה בחיפהנברשת בעיצוב פנחל במלון דן פנורמה בחיפה

לקריאה נוספת
------------

* אריה ברקוביץ' וכרמלה רובין (עורכים): **"חיים הנץ פנחל - מעשה תשבץ מורכב"**, הוצאה פרטית, 2012.

קישורים חיצוניים
----------------

* מארמון שוני לספריית אלשייך, דבר, 15 בספטמבר 1961
* מיכאל יעקובסון, החיים הם סרט: היינץ פנחל, האדריכל הנשכח הטוב ביותר בישראל, באתר Xnet‏, 13 בדצמבר 2012
* קשת רוזנבלום, האדריכל שחצה את גבול האמנות, באתר הארץ, 13 בדצמבר 2012
* חיים היינץ פנחל (1906-1988), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלדד ברין, מי יבנה בית לאמיר? יהודים בונים ארמון לעבדאללה הראשון, **עת-מול** 245, עמ' 18-20
2. ↑  נפתלי לביא, חתני פרס רוקח לאדריכלות, באתר הארץ, ‏8 בספטמבר 1961
3. ↑  מארמון שוני לספריית אלשייך, באתר עיתון דבר, ‏15 בספטמבר 1961

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007475102105171
* BnF: cb170471525 (data)
* GND: 1033929921
* ISNI: 0000 0004 0315 5542
* LCCN: no2016059295
* VIAF: 299722290
* WorldCat: lccn-no2016059295

 |
במתמטיקה, **לֶמת רימן־לבג**, על שם המתמטיקאים ברנהרד רימן ואנרי לבג, קובעת כי התמרת פורייה או התמרת לפלס של פונקציה ממרחב *L*1 מתאפסת באינסוף. ללֶמה חשיבות רבה באנליזה הרמונית.

הלֶמה
-----

בהינתן {\displaystyle f:\mathbb {R} \to \mathbb {C} } פונקציה מדידה, שהיא *L*1 (כלומר: אינטגרל לבג של {\displaystyle |f|} הוא סופי), אזי:


lim

z
→
±
∞

[

∫

−
∞

∞

f
(
x
)

e

−
i
z
x

d

x

]

=
0

{\displaystyle \lim \_{z\to \pm \infty }\left[\int \_{-\infty }^{\infty }f(x)e^{-izx}\,\mathrm {d} x\right]=0}

{\displaystyle \lim _{z\to \pm \infty }\left[\int _{-\infty }^{\infty }f(x)e^{-izx}\,\mathrm {d} x\right]=0}
כלומר, התמרת פורייה של {\displaystyle f} שואפת ל-{\displaystyle 0} כאשר {\displaystyle z} שואף לאינסוף.

### לֶמה מקבילה

תהא {\displaystyle f:\mathbb {R} \to \mathbb {C} } פונקציה רציפה למקוטעין בקטע [L,L-], ויהיו An ו-Bn מקדמי טור פורייה שלה. אזי:


lim

n
→
±
∞

A

n

=

lim

n
→
±
∞

B

n

=
0

{\displaystyle \lim \_{n\to \pm \infty }A\_{n}=\lim \_{n\to \pm \infty }B\_{n}=0}

{\displaystyle \lim _{n\to \pm \infty }A_{n}=\lim _{n\to \pm \infty }B_{n}=0}ניתן להכליל את הלֶמה של רימן-לבג לפונקציות אינטגרבליות ולאו דווקא רציפות.

הוכחה
-----

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
הוכחה עבור פונקציות רציפות ומחזוריות {\displaystyle 2\pi } לכל {\displaystyle \varepsilon >0} קיים פולינום טריגונומטרי{\displaystyle p(x)} כך ש- {\displaystyle \forall x,|p(x)-f(x)|<\varepsilon } נובע מיידית ממשפט פייר כיוון שממוצע סאזרו הוא פולינום טריגונומטרי לכל {\displaystyle f} (מקדמי פורייה של פולינום טריגונומטרי מקיימים: {\displaystyle \lim \_{|n|\to \infty }{\widehat {f}}(n)=0}).

קישורים חיצוניים
----------------

* למת רימן-לבג, באתר MathWorld (באנגלית)
חברי המשלחת
תג המשלחת
**משלחת מס' 34** (באנגלית: **Expedition 34**) הייתה משלחת לתחנת החלל הבין-לאומית שפעלה מ-18 בנובמבר 2012 ועד ל-15 במרץ 2013. מפקד המשלחת היה קווין פורד מארצות הברית. משך פעילות המשלחת היה 117 ימים.

הרכב המשלחת
-----------

| שם | תפקיד | חללית הגעה | 18.11.2012–21.12.2012 | 21.12.2012–15.03.2013 | חללית חזרה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ארצות הבריתארצות הברית קווין פורד | מהנדס טיסה | סויוז TMA-06M |  |  | סויוז TMA-06M | חבר משלחת מס' 33 ומפקד משלחת מס' 34 |
| רוסיהרוסיה אולג נוביצקי | מהנדס טיסה | סויוז TMA-06M |  |  | סויוז TMA-06M | חבר משלחת מס' 33 ו-34. מפקד טיסה "סויוז TMA-06M" |
| רוסיהרוסיה יבגני טארלקין | מהנדס טיסה | סויוז TMA-06M |  |  | סויוז TMA-06M | חבר משלחת מס' 33 ו-34. |
| ארצות הבריתארצות הברית  תומאס מרשברן | מהנדס טיסה | סויוז TMA-07M |  |  | סויוז TMA-07M | חבר משלחת מס' 34 ו-35 |
| קנדהקנדה כריס הדפילד | מהנדס טיסה | סויוז TMA-07M |  |  | סויוז TMA-07M | חבר משלחת מס' 34 ו-35 |
| רוסיהרוסיה רומן רומננקו | מהנדס טיסה | סויוז TMA-07M |  |  | סויוז TMA-07M | חבר משלחת מס' 34 ו-35. מפקד טיסה "סויוז "TMA-07M |

פעילות המשלחת
-------------

פעילות המשלחת החלה ב-18 בנובמבר 2012 עם עזיבת חללית סויוז TMA-05M בה הייתה מפקדת המשלחת מס' 33 סוניטה ויליאמס וחלק מצוותה. בשלב ראשון המשלחת כללה 3 אנשים שהיו חלק של משלחמת מס' 33.

במהלך פעילות המשלחת למודול "זבזדה" של תחנת החלל הייתה מחוברת חללית אספקה פרוגרס M-17M. החללית הביאה כ-2,300 ק"ג אספקה וחלקי חילוף. החללית התנתקה מתחנת החלל מרץ 2013 לאחר סיום פעילות המשלחת.

ב-21 בדצמבר לתחנת החלל הגיע חללית סויוז TMA-07M עם 3 חברי המשלחת החדשים. היא התחברה למודול "פואיסק".

ב-9 בפברואר 2013 ממודול "פירס" התנתקה חללית אספקה פרוגרס M-16M שהגיע ב-22 באוגוסט 2012 עם כ-2,600 ק"ג אספקה וחלקי חילוף. 

ב-12 בפברואר לתחנת החלל התחברה חללית אספקה פרוגרס M-18M שהתחברה למודול "פירס". החללית הביאה כ-2,638 ק"ג אספקה וחלקי חילוף. החללית התנתקה מתחנת החלל יולי 2013.

ב-3 במרץ לתחנת החלל התחברה חללית אספקה דרגון SpaceX CRS-2 שהתחברה למודול "הרמוני" בעזרת זרוע רובוטי קנדארם2. החללית הביאה כ-677 ק"ג אספקה וחלקי חילוף. החללית התנתקה מתחנת החלל ב-26 במרץ כאשר על סיפונה מטען של 1370 ק"ג. באותו יום החללית נחתה בהצלחה.

ב-15 במרץ פורד, נוביצקי וטארלקין נכנסו לחללית סויוז TMA-06M וחזרו לכדור הארץ. אחריות על תחנת החלל עברה למשלחת מס' 35.

חברי המשלחת ביצעו מספר רב של ניסויים מדעים בתחומים שונים.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של משלחת מס' 34 לתחנת החלל הבין-לאומית

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **משלחת מס' 34 לתחנת החלל הבין-לאומית** בוויקישיתוף
* תיאור פעילות באתר רוסקוסמוס
* מידע מאתר נאס"א
* פעילות משלחת מס' 34 בתחנת החלל הבין-לאומית
* תיאור פעילות חללית אספקה SpaceX CRS-2
* תאיור פעילות חללית אספקה פרוגרס M-16M
* תאיור פעילות חללית אספקה פרוגרס M-17M
* תאיור פעילות חללית אספקה פרוגרס M-18M

| תחנת החלל הבין-לאומית - משלחות |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| 1 • 2 • 3 • 4 • 5 • 6 • 7 • 8 • 9 • 10 • 11 • 12 • 13 • 14 • 15 • 16 • 17 • 18 • 19 • 20 • 21 • 22 • 23 • 24 • 25 • 26 • 27 • 28 • 29 • 30 • 31 • 32 • 33 • 34 • 35 • 36 • 37 • 38 • 39 • 40 • 41 • 42 • 43 • 44 • 45 • 46 • 47 • 48 • 49 • 50 • 51 • 52 • 53 • 54 • 55 • 56 • 57 • 58 • 59 • 60 • 61 • 62 • 63 • 64 • 65 • 66 • 67 • 68 • 69 • 70 |

 |
**אדמה בוערת** הוא סרט קולנוע ישראלי מסוגת דרמת מתח, המבוים על ידי הבמאי לירן שטרית ומתעסק בנושא נוער הגבעות בישראל.

הסרט עלה לאקרנים ב-8 בספטמבר 2022. בין משתתפי הסרט: אסף הרץ, יעל לבנטל, נתי רביץ, ריקי בליך ועוד.

תקציר העלילה
------------

העלילה מתרחשת בשנת 2001, בעיצומה של האינתיפאדה השנייה. יאיר קגן, הוא נער חיפאי שרישום פלילי עלול לפגוע בסיכויי גיוסו. הוא מתמודד עם יחסים קשים ומורכבים עם אימו שעוסקת בזנות. יאיר נמצא תחת פיקוחו של קצין מבחן לאחר שתקף את אחד מלקוחותיה של אמו. בהמשך, יאיר מחליט לברוח מהבית והנסיבות הובילו אותו היישר לעומק השומרון. הוא מוצא את עצמו לבד באמצע שום מקום ובלית ברירה מתחבר עם חבורת נערי גבעות שהקימו לעצמם מאחז והפכו אותו לביתם. ככל שעובר הזמן, יאיר נשאב אל תוך חווית האחווה של חבריו החדשים ואף מצטרף למשימות האלימות שלהם נגד התושבים הפלסטינים באזור. במקביל הוא מועסק על ידי בעלת כרם מקומי. הוא מוצא עצמו נקרע בין נאמנותו לחבורה המגוננת לבין חלומות על עתיד טוב יותר. הדברים מסתבכים עוד יותר לאחר שמקרה אלימות קשה מעורר את תשומת לבם של שירותי הביטחון, ומאיימים על החירות האישית שלו.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות |
| --- | --- |
| אסף הרץ | יאיר קגן |
| יעל לבנטל | נעמי |
| נתי רביץ | עמוס גרונברג |
| ריקי בליך | לימור קגן |
| איציק סיידוף | מרדכי |
| לירית בלבן | אשתו של יאיר המבוגר |
| ערן שראל | ארנון |
| גיא גורביץ | במבי |
| ניר שעיבי (שחקן) | יאיר המבוגר |
| אלון לשם | יוני |
| ליאור משיח | צ'יקו |
| אוריה חורש | אלרואי |

הפקת הסרט
---------

לצורך עשיית הסרט שטרית שהה ביצהר כשבוע ימים כדי לחוות את שגרת יומם של נערי הגבעות.

צילומי הסרט החלו ב-13 בנובמבר 2020. ההפקה צולמה בשיאה של מגפת הקורונה במשך כחודשיים, בלוקיישנים רבים ברחבי הארץ ובהשתתפותם של יותר מ-200 ניצבים.

פסקול הסרט
----------

הסרט מלווה במוזיקה דרמטית מקורית שנכתבה על ידי עומרי להב. הפסקול הוקלט בהונגריה, על ידי תזמורת הקולנוע של בודפשט עם עשרות נגנים.

קישורים חיצוניים
----------------

* "אדמה בוערת", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "אדמה בוערת", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
**קצירת איברים** (וכן **נטילת איברים**) היא הליך כירורגי שבו מסירים איבר מגוף אדם, על מנת להשתילו באדם אחר. זוהי פרקטיקה רפואית מקובלת, ועם זאת כרוכות בה בעיות אתיות רבות.

המונח
-----

המונח "קצירת איברים" (לעיתים "קציר איברים") הוא תרגום מילולי מאנגלית של "Organ harvesting", אך המונח הרשמי כיום הוא "Organ procurement". המונח "נטילת איברים" הוצע על ידי האקדמיה ללשון העברית כחלופה עדינה יותר, שכן ל"קצירת איברים" משמעות לוואי שלילית (כמו במקרה של קצירת איברים ממתרגלי הפאלון גונג בסין).

תהליך קצירת האיברים
-------------------

האיברים בהם משתמשים להשתלות מגיעים מתרומת איברים, מאנשים חיים או מתים. סחר באיברים הוא מקרה שבו נתרם איבר תמורת תשלום.

לפני הסרת האיבר, מוודאים שהוא נמצא במצב בריאותי תקין. במקרים של מוות אפשר להשתמש באיברים רק זמן קצר לאחר שהלב חדל לפעום. בדרך כלל מסירים איברים זמן קצר לאחר אירוע של שבץ מוחי או אוטם שריר הלב שבו התורם מת.

במקרה של תורם חי, האיברים מוסרים בדרך כלל כאשר האדם מונשם ומחובר למערכת החייאה, אבל עדיין קיימת פעילות מוחית. כמו כן נדרשת התאמה בין המקור (התורם) לבין היעד (המקבל) כדי להפחית תגובה אלרגית. בארצות הברית קיים ארגון בשם "רשת שיתוף איברים" המתאם בין תורמי איברים להשתלה לבין הנזקקים לאיברים.

לאחר הסרת האיבר בהליך כירורגי הוא מועבר במהירות למושתל. לעיתים האיבר נשמר בקירור להשתלה מאוחרת יותר, או לצורכי מחקר.

בעיות אתיות בקצירת איברים
-------------------------

נושא קצירת איברים כרוך בבעיות אתיות רבות.

בדרך כלל לא מתעוררת בעיה במקרים של תרומת איברים מרצון על ידי קרוב משפחה או בן זוג, או במקרים של תרומה מרצון על ידי אדם חי. הבעיה מתעוררת במקרים של סחר לא חוקי באיברים, או תרומת איברים מתוך מצוקה כלכלית.

בעיה אתית חמורה מתעוררת בהסרת איבר בכפייה, כמו במקרה של קצירת איברים ממתרגלי הפאלון גונג בסין. איבריהם נקצרים בכפייה בעודם בחיים, ולמעשה בפועל משמעות הדבר הוא שמתרגלי פאלון גונג כמו גם אסירי מצפון אחרים בסין, נרצחים בעבור איבריהם.

בנוסף לבעיות האתיות, יש דתות האוסרות על השתלת איברים.

קצירת איברים בישראל
-------------------

עמותת אדי מחתימה אנשים על כרטיס תורם כדי להקל על הליך קציר איבריו באם יגיע למצב של מוות קליני. בארץ חתומים על כרטיס אדי רק 8% מן האוכלוסייה לעומת 15% בממוצע בארצות מפותחות.

בשנת 2008 עבר בישראל "*חוק השתלת איברים התשס"ח*". חוק זה בא להסדיר תרומות איברים מן החי ומן המת. לגבי תורמים חיים, החוק בא לתגמל את מי שבחר לתרום מאיבריו בעודו בחיים. החוק מנוסח באופן שאינו מעודד סחר באיברים בישראל.

בגלל ריבוי מקרים של קצירת איברים בכפייה בסין, רוב ארגוני הבריאות בעולם אוסרים על השתלת איברים שמקורם בסין. חרף זאת, בשנת 2006 אישר בית המשפט לחולה אנוש לבצע השתלת לב בסין.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר למנויים בלבד תמר ברס, "הצמידו לי סמרטוט לפה עם חומר הרדמה. התעוררתי בלי כליה", באתר הארץ, 20 בספטמבר 2018
* אתר למנויים בלבד איילת שני, יכולת להזמין השתלה מראש, והם היו הורגים אנשים לפי ההזמנה שלך, באתר הארץ, 27 בדצמבר 2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו מונחים חדשים ברפואה ובטכנולוגיית המידע והחלטות בדקדוק (תשע"ד, 2014), באתר האקדמיה ללשון העברית.
2. ↑  תרמת איברים? קבל/י ביטוח בריאות חינם, באתר אינטרנט בנושאי סחר באיברים בישראל, ‏2 ביולי 2017 (ארכיון).
3. ↑  אבינועם רכס, קציר האיברים, באתר הארץ, 30 ביולי 2006.

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
פירוש נוסף ערך זה עוסק בחוקר, סופר ומו"ל עיתונות יהודי גליציאני-אנגלי. אם התכוונתם לחוקר פולקלור ומוזיקה אספרנטיסט ישראלי, ראו יוסף כהן-צדק (ירושלים).

**יוסף כהן-צדק** (ה'תקפ"ז, 1827, למברג – ה'תרס"ג, 1903, לונדון) היה סופר וחוקר עברי ותורני, ועורך כתבי-עת גליציאני-אנגלי.

קורות חיים
----------

נולד בלמברג (כיום אוקראינה) במשפחה שהתייחסה למהרש"ל ולרמ"א. התחנך בחינוך מסורתי ולמד אצל רבי יוסף שאול נתנזון ורבי יוסף יעקל'ס רבה של יבורוב.

בלמברג פרסם כמה שירים בעלי אופי פטריוטי בעברית. הוא גם ערך כרך בשם 'נוה תהילה' לכבודו של משה מונטיפיורי (למברג תרכ"ט). בהמשך ערך את כתבי העת התורניים: 'מגד ירחים' (1855–1857) ו'אוצר חכמה' (1859–1865). ואת כתב העת 'היהודי הנצחי' (תרכ"ו) שנמנים עם כתבי העת של הדור השני לתנועת ההשכלה בגליציה. בתקופה זו הוציא לאור את השבועון "המבשר" שהיה העיתון העברי הראשון בגליציה (1861–1866).

כהן-צדק היה גם דרשן בעברית ושימש במשרות זמניות בקרקוב ובאלטונה. זמן מה עשה בפרנקפורט שם ערך את הגליונות הראשונים של כתב עת תורני אחר בשם "אור תורה" (פפד"מ תרל"ד).

בשנת ה'תרל"ה, 1875, היגר לאנגליה, בה המשיך בפעילות המחקר שלו ובהדפסת ספרים.

לקריאה נוספת
------------

* 'יוסף כהן-צדק', בתוך: נחום סוקולוב, **אישים**, ג, תל אביב: א. י. שטיבל, תרצ"ה, עמ' 205–215. ובמהדורת הספרייה הציונית, ירושלים 1958 בעריכת גצל קרסל, עמודים 205–213.

קישורים חיצוניים
----------------

* ג'וזף ג'ייקובס, ‏צדק, יוסף כהן-, במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)
* כהן-צדק, יוסף באתר Encyclopedia.com (אנ') (באנגלית)
* רשימת הפרסומים של יוסף כהן-צדק, בקטלוג הספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007307135705171
* GND: 137101252
* ISNI: 0000 0000 6686 3977
* LCCN: no93033696
* NTA: 297366939
* SELIBR: 263755
* VIAF: 24173641
* WorldCat: lccn-no93033696

 |
**מוזס ויראסאמי נָגָמוּטוּ** (באנגלית: **Moses Veerasammy Nagamootoo**; בטמילית: மோசே வீரசாமி நாகமுத்து, נולד ב-30 בנובמבר 1947 בווים, מחוז ברביס) הוא פוליטיקאי וסופר גיאני ממוצא טמילי, כיהן כראש ממשלת גיאנה בין השנים 2015 – 2020. הוא עורך דין ומורה בהכשרתו.

ביוגרפיה
--------

נגמוטו נולד בשנת 1947 בכפר וים במאזור ברביס שבמזרח גיאנה, אז גיאנה הבריטית (כיום מחוז איסט ברביס קורנטיין). הוא בן למשפחה טמילית הודו-גיאנית. אביו היה נגמוטו ראמהסוואמי, דייג, ואמו - גנגאמה לבית צ'ונו. הוריו ניהלו חנות לדגים. הם שלחו את בנם ללמוד בבית הספר היסודי הסקוטי "אוקלין סקוטס סקול" אחר כך בבתי הספר התיכוניים "רוז הול" ו"מקיף קורנטיין".
בשנות ה-60 של המאה ה-20 התחיל נגמוטו קריירה של מורה ולימד בשנים 1964–1967 בתיכון קורנטיין שבו למד קודם לכן. פוטר אחרי שלימד שיעור על תורת האבולוציה של דרווין. בהמשך הקים עם שותף את התיכון הפרטי ד'אדווארדס-"רוסיניול" שבו לימד כלכלה ואזרחות בריטית (חוקה). אחרי שגילה שחיתויות של המנהל רב איתו קשות וקיים בית ספר אחר בתוך מקדש הודי בסביבה.
עזב אחרי ריב קשה עם המנהל. אחרי זמן מה עזב את ההוראה לטובת עבודה עיתונאית בעיתון המפלגה הפרוגרסיבית Mirror Newspaper שהעורכת הראשית שלו הייתה ג'נט ג'אגן. מאוחר יותר היה לעורך דין.

בשנת 1992 הוא נבחר לאספה הלאומית של גיאנה כנציג של המפלגה הפרוגרסיבית של העם PPP ובהמשך כיהן כשר ההסברה וכשר הממשל המקומי. הוא שירת בתפקידים אלה בימי הנשיאים צ'די ג'גן, סם הינדס, ג'נט ג'ייגן ובהרט ג'גדאו. הוא התפטר מן המשרד בשנת 2000 ונשאר חבר בפרלמנט עד 2011.
בקונגרס באוגוסט 2008 נבחר נגמוטו במקום החמישי חמישי בבחירות לוועד המרכזי של מפלגת PPP. היו שמועות כי הוא יהיה מועמד מפלגת PPP לבחירות לנשיאות ב-2011. הוא התפטר מן המפלגה שאליה הצטרף עוד ב-1964, ובאותה שנה חבר למפלגת האופוזיציה "הברית למען שינוי"
מטעם מפלגה זו המורכבת מבני אתניות שונות, כולל פליטי PPP, נבחר מחדש לפרלמנט. הוא נימק את עזיבתו את PPP בכך שהיה צריך לבחור בין מפלגה שהפכה למושחתת ולטובת ארצו.
בעקבות ניצחון האופוזיציה בבחירות הכלליות במאי 2015 הושבע נגמוטו ב-20 במאי 2015 כראש ממשלה וסגן נשיא ראשון
הוא הרכיב ממשלה בת 16 שרים.
נגמוטו משתדל להיאבק בקיטוב האתני-גזעי בחברה הגיאנית.

### פעילותו הספרותית

מוזס נגמוטו חיבר ב-2001 את הרומן Hendree's Cure ("הריפוי של הנדרי") המתאר את עולם הדייגים הטמילים שחיו בכפר ווים בקורנטיין, גיאנה, בנשים 1950–1960.

חייו הפרטיים
------------

נגמוטו נשוי החל משנת 1971 לסיטה, שהייתה אהבתו הראשונה בבית הספר. להם 4 ילדים:אנג'לה, מריה, אדלה ומוזס ארנסטו וכמו כן 5 נכדים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מוזס נגמוטו** בוויקישיתוף
* כתבה בעיתון השווייצרי נויה צירכר צייטוינג 2016

22 בינואר 2016 Tjerk Brühwiller *Guyanas schwieriges koloniales Erbe* ,

* באתר אנשי העסקים- guyana inc
* מוזס נגמוטו, ברשת החברתית פייסבוק

הערות שוליים
------------

1. 1 2  guyana inc
2. 1 2  2016 T.Brühwiller

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 133012190
* ISNI: 0000 0000 2651 5177
* LCCN: n84001903
* VIAF: 25993351
* WorldCat (עם VIAF): 25993351

 |
רפי וקנין, הרוג מלכות שנהרג כתוצאה מעינויים בכלא המרוקאי בגין פעילותו הציונית, ב-1961.
**הרוג מלכות** הוא מונח במסורת היהודית המתייחס לכל יהודי שנהרג על ידי שלטון זר, לרוב בשל יהדותו. המונח התייחס לראשונה להרוגים בגזירות השמד ברומא העתיקה.

מקור הביטוי
-----------

הביטוי הרוג מלכות מופיע לראשונה בתלמוד הבבלי ובשעתו יוחס לאותם יהודים שהוצאו להורג על ידי השלטון הרומאי בתקופת השמד. מספרם של ההרוגים רב ועל פי המחקר המודרני עולה על 100,000. בין "הרוגי המלכות" היו עשרה חכמים ומנהיגי ציבור מדור התנאים שהוצאו גם הם להורג, במקורות היהודיים השונים הם מכונים עשרת הרוגי מלכות. עקב מעמדם הרם והכבוד הרב שרחש להם העם באותה התקופה הקפידו הרומאים שההוצאות להורג תהיינה גם מייסרות וגם מבזות ומטרתן לא הייתה הרג גרידא. שיטות ההוצאה להורג מתוארות בתלמוד הבבלי ובירושלמי ובמקורות יהודיים נוספים.
המפורסם שבעשרת הרוגי מלכות היה רבי עקיבא שע"פ המקורות בשרו סורק במסרקות ברזל.

בחוק הישראלי
------------

בחוק הישראלי בתיקון ל"חוק תגמולים לאסירי ציון ולבני משפחותיהם", הורחב המושג של הרוג מלכות גם לאנשים שהומתו על רקע פעולותיהם הציוניות בידי משטר של מדינה זרה. משפחתו של הרוג מלכות זכאית להטבות שונות שניתנות לה על ידי המדינה. על פי הביטוח הלאומי, משפחתו של הרוג מלכות זכאית לשיעורי התגמול לפי חוק משפחות החיילים שנספו במערכה.

ראו גם
------

* עשרת הרוגי מלכות
* הרוגי המלכות בברית המועצות (1952)
* התליות בבגדאד (1969)
* עולי הגרדום
* שאהיד
* מרטיר

קישורים חיצוניים
----------------

* הרוג מלכות, באתר כל זכות
* שמעון כהן, ישראל מצדיעה להרוגי מלכות ואסירי ציון, באתר ערוץ 7, 14 בספטמבר 2008
* מידע על גליונית זיכרון הרוגי מלכות, באתר התאחדות בולאי ישראל

1. ↑  ראו תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף נ', עמוד א': "הרוגי מלכות אין אדם יכול לעמוד במחיצתן. הביטוי עצמו מוזכר כבר במסכת שמחות (פרק ב הלכה ט ועוד)
**גשם כבד עומד ליפול** (באנגלית: **Hard Rain’s a‐Gonna Fall**) הוא שיר שנכתב על ידי הזמר זוכה פרס נובל, בוב דילן, בקיץ 1962. השיר הוקלט לראשונה בקולומביה רקורדס ב-6 בדצמבר 1962 עבור אלבומו השני The Freewheelin' Bob Dylan.

מבנה השיר
---------

השיר מבוסס על מבנה של שאלות ותשובות אשר מקובל בבלדות. בבית הראשון השאלה הנשאלת נוגעת למיקום שהיה בו הבן, בבית השני השאלה הנשאלת נוגעת למה שראה הבן, בבית השלישי השאלה הנשאלת נוגעת למי שפגש הבן ובבית הרביעי השאלה הנשאלת נוגעת למה ששמע הבן. בפרט, קיים דמיון מובהק בין נוסחי השאלות בשיר לאלו בבלדה, לורד רנדל.

השיר מאופיין גם בחזרות (אנפורה). שתי השורות הראשונות בכל בית מוקדשות לשאלה הנשאלת אל הבן, ושתי השורות האחרונות מוקדשות לנבואה שגשם כבד עומד ליפול.

רקע היסטורי
-----------

השיר נכתב במהלך המלחמה הקרה בין ארצות הברית וברית המועצות, לפני משבר הטילים בקובה. בעת תקופה זו המתיחות בין שתי המעצמות הייתה רבה.

משמעות השיר
-----------

דילן באחת מהופעותיו אמר שב"גשם כבד" הוא מתכוון למשהו גדול שעומד להתרחש. בכך, השיר מתאר אזהרה לקראת סכנה עתידית.

ביקורות
-------

השיר זוכה להערכה רבה, בין היתר, מגזין הרולינג סטונז הגדיר אותו כ"שיר המחאה הטוב ביותר". כמו כן, השיר זכה לביצועים רבים ומספר תרגומים. הזמרת פטי סמית ביצעה אותו ב-2016 בטקס שבו הוענק לדילן פרס נובל לספרות. גרסת כיסוי של השיר נוגנה בסוף הפרק האחרון שבעונה הרביעית של סדרת הדרמה כנופיית ברמינגהאם.

השיר בישראל
-----------

השיר תורגם פעמיים על ידי יהונתן גפן. גרסה אחת בוצעה על ידי הזמר דני ליטני במסגרת המופע "זה הכל בינתיים בינתיים זה הכל", והשנייה על ידי בנו, הזמר אביב גפן בשנת 2001 לכבוד יום הולדת ה-60 של בוב דילן. גרסה זו נכללה מאוחר יותר באלבומו של אביב "יומן מסע".

התרגום בביצועו של ליטני כולל ארבעה בתים, לעומת הביצוע של גפן שכולל שלושה בתים (הביצוע של דילן כולל שישה בתים).

גרסה נוספת של השיר בוצעה על ידי דניאלה ספקטור באלבומה הרביעי 'בהתחלה'.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "גשם כבד עומד ליפול" באתר מיוזיק בריינז
* גרסאות נוספות ל"גשם כבד עומד ליפול" באתר SecondHandSongs
* מילות השיר באתר הרשמי של דילן.
* רקע על השיר וניתוח שלו באתר The Pop History Dig.
* ביצוע השיר מאת אביב גפן באתר יוטיוב.
* ביצוע השיר מאת דני ליטני באתר יוטיוב.

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרסום טיוטה של השיר באתר של עיתון הגארדיאן
2. ↑  גשם כבד עומד ליפול באתר Songfacts
3. ↑  10 Greatest Bob Dylan Songs באתר הרולינג סטונז

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 7679680-2
* MusicBrainz work: b57912dc-7ca1-3805-8af2-8eca5d3e7496
* VIAF: 204626778
* WorldCat (עם VIAF): 204626778

 |
**רוקסן** (נכתב גם רוקXן) היה מועדון הופעות שפעל בתל אביב מ-1989 ועד 1994.

היסטוריה
--------

המועדון שכן במבנה תעשייתי צר וארוך ברחוב הברזל 10 ברמת החייל שבתל אביב. בחלק אחד של המבנה הייתה במת הופעות, עמדת תקליטן, בר ורחבת ריקודים ואילו את החלק השני תפסה מסעדה. בעליו של המקום ומנהליו האמנותיים היו רוני מרגלית אלעד ויובל נחשון.

לצד הופעות של אמנים ידועים באותה התקופה כריקי גל, קורין אלאל, מתי כספי ורמי פורטיס, נתן הרוקסן במה למספר רב של להקות רוק צעירות. עבור רבות מהן היו הופעות הבכורה במועדון נקודת פריצה לקריירה. בין הידועים שעשו את צעדיהם הראשונים במועדון ונודעו כ"דור הרוקסן": ברי סחרוף, נוער שוליים, אביב גפן, אלונה דניאל, טל גורדון, איגי וקסמן, ורד קלפטר, פלסטיק ונוס, טאטו, בלאגן, כרמלה גרוס ואגנר, איפה הילד, כנסיית השכל, פורטרט, סיוון שביט, זקני צפת, נקמת הטרקטור, תערובת אסקוט, שפיות זמנית, נושאי המגבעת, מופע הארנבות של דוקטור קספר, מוניקה סקס, סיילם, אבטיפוס, החברים של נטאשה, איזבו, רוקפור, שב"ק ס', הרידינג ג', אלגנט, ג'ינג'יות, זאב טנא, גן חיות, השוונג של הפיתה, גוונים כהים, והמכשפות (בסיסטית הלהקה, יפעת נץ, עבדה ברוקסן כברמנית).

בין האמנים הבינלאומיים שהופיעו ברוקסן הייתה להקת רדיוהד כשהייתה בראשית דרכה, וכן הלהקות Lush, מינימל קומפקט, אנטומבד, בייבס אין טוילנד, ת'ראפי?, קינגמייקר, נפלאם דת', קארקאס, פרדייז לוסט וביוהזרד.

תקליטן הבית של הרוקסן היה לירון תאני ואנשי הסאונד היו אורי ברק, איש הסאונד של להקת מינימל קומפקט, ליאור טבת, מור אפרתי, רונן סימוניץ ואילן הרוש. בערבים מיוחדים תיקלט במקום יואב קוטנר.

בשנות ה-90 (עד לסגירתו) התקיימו במועדון בימי שלישי ערבי "מוות לטכנו" (Death to Techno). בערבים אלו הושמעה מוזיקת רוק כבד על גווניו השונים.

מדי יום שלישי המועדון פתח את הבמה להופעות רבות של להקות צעירות מז'אנר הרוק הכבד ובכך קידמו מאד את פופולריות הז'אנר בארץ ונתנו הזדמנות ללהקות הצעירות לחלוק את יצירתן עם באי המועדון, ולקדם את יצירתם.

המועדון נסגר בנובמבר 1994 לאחר שבעליו נקלעו לחובות.

בשנת 2004 נערך בתל אביב ערב הצדעה שנקרא "10 לרוקסן" ובו הופיעו רבים מהאמנים שעשו בו את צעדיהם הראשונים.

ב-19 בפברואר 2015 יזם אביב גפן מופע הצדעה למועדון בו הופיעו הלהקות מופע הארנבות של ד"ר קספר, כרמלה גרוס ואגנר, איפה הילד, גן חיות (שהתאחדו פעם ראשונה לאחר שני עשורים), אלן פרסונס, מאור כהן ואהד פישוף מלהקת נושאי המגבעת. במקביל אירח לירון תאני באוזן בר ערב תקלוט בשם "פעם, אי שם ברחוב הברזל 10".

קישורים חיצוניים
----------------

* גבע קרא עוז, אין כמו בבית, באתר ynet, 5 באוקטובר 2004
* ארי קטורזה, פעם לא היה יותר טוב, באתר ynet, 5 באוקטובר 2004
* נמרוד מאירי, אני זוכר אותם מהמכולת, באתר ynet, 5 באוקטובר 2004
* ערן צור, "הם עוד חייבים לי כסף...", באתר ynet, 5 באוקטובר 2004
* סמדר שילוני, שלא ייגמר לעולם, באתר ynet, 6 באוקטובר 2004
* בועז כהן, החיים מחוץ למוסד, באתר ynet, 6 באוקטובר 2004
* אביב גפן, צפו: אביב גפן חוזר לדור הרוקסן, באתר "רשת", 24 בינואר 2015 סרטונים
* לירון תאני, על העמדה בין שני עמודים: סיפור הרוקסן שלי, באתר ynet, 4 בפברואר 2015
* אתר למנויים בלבד דפנה ארד, אביב גפן הדיח את המוזיקאיות ממופע המחווה ל"רוקסן", באתר הארץ, 6 בפברואר 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  אסף נבו, ‏אביב גפן ולהקות הרוקסן יופיעו בביתן 1, באתר ‏מאקו‏, 28 בדצמבר 2014
2. ↑  עמי פרידמן, אביב גפן מצליח לנצח את ההיסטוריה, באתר ynet, 20 בפברואר 2015
"**חוֹזֶה לֵךְ בְּרַח**" הוא ביטוי תנ"כי. נעשה בו שימוש בשירה ובפזמונאות העברית המודרנית.

בספר עמוס מסופר על הנביא עמוס שמנבא נבואות זעם נגד בית המלוכה ובני המעמד העשיר בממלכת שומרון. נבואותיו מרגיזות את אמציה כהן בית אל, אשר לועג לנביא עמוס, שבא מממלכת יהודה, ומתרה בו להתרחק מהשומרון, והנביא עונה לו בנבואת זעם קשה על ביתו ועל עתיד ממלכת ישראל:

> 
> וַיֹּאמֶר אֲמַצְיָה אֶל עָמוֹס חֹזֶה לֵךְ בְּרַח לְךָ אֶל אֶרֶץ יְהוּדָה וֶאֱכָל שָׁם לֶחֶם וְשָׁם תִּנָּבֵא: וּבֵית אֵל לֹא תוֹסִיף עוֹד לְהִנָּבֵא כִּי מִקְדַּשׁ מֶלֶךְ הוּא וּבֵית מַמְלָכָה הוּא: וַיַּעַן עָמוֹס וַיֹּאמֶר אֶל אֲמַצְיָה לֹא נָבִיא אָנֹכִי וְלֹא בֶן נָבִיא אָנֹכִי כִּי בוֹקֵר אָנֹכִי וּבוֹלֵס שִׁקְמִים: וַיִּקָּחֵנִי ה' מֵאַחֲרֵי הַצֹּאן וַיֹּאמֶר אֵלַי ה' לֵךְ הִנָּבֵא אֶל עַמִּי יִשְׂרָאֵל: וְעַתָּה שְׁמַע דְּבַר ה' אַתָּה אֹמֵר לֹא תִנָּבֵא עַל יִשְׂרָאֵל וְלֹא תַטִּיף עַל בֵּית יִשְׂחָק:לָכֵן כֹּה אָמַר ה' אִשְׁתְּךָ בָּעִיר תִּזְנֶה וּבָנֶיךָ וּבְנֹתֶיךָ בַּחֶרֶב יִפֹּלוּ וְאַדְמָתְךָ בַּחֶבֶל תְּחֻלָּק וְאַתָּה עַל אֲדָמָה טְמֵאָה תָּמוּת וְיִשְׂרָאֵל גָּלֹה יִגְלֶה מֵעַל אַדְמָתוֹ.
> 
> 
> 
> — ספר עמוס, פרק ז', פסוקים י"ב–י"ז
> 

במאה ה-20 בשנת 1910, השתמש המשורר חיים נחמן ביאליק בביטוי התנ"כי ככותרת לשיר "חוזה לך ברח", הנחשב לאחת מיצירותיו החשובות. השיר נכתב בתקופה של מצוקה אישית וציבורית, לאחר שביאליק חש כי פועלו הציבורי אינו זוכה לאהדה גדולה בקרב האנשים אליהם הוא פונה, והוא מבקש לפרוש לעולמו הפרטי. בשיר, ביאליק מדמה את עצמו לעמוס, תוך שהוא רומז למקצועו של עמוס - בוקר ובולס שקמים: "הֲלוֹךְ בַּלָּאט לִמְּדַנִי בְקָרִי... אֶל-נָוִי אָשׁוּב וְאֶל-עֲמָקָיו. וְאֶכְרֹת בְּרִית עִם שִׁקְמֵי יָעַר" ("חוֹזֶה, לֵךְ בְּרַח" / חיים נחמן ביאליק).

בתחילת שנות ה-70 כתב הפזמונאי יענקל'ה רוטבליט פזמון הנושא את השם "חוזה לך ברח". הוא הולחן על ידי המלחין שלום חנוך ובוצע על ידי הזמר אושיק לוי.

להקת הגרובטרון ביצעה את שירם של רוטבליט וחנוך אך בשילוב עם פזמון בהשראת מוזיקת פלמנקו ספרדית. התוצאה היא משחק מילים משעשע עם המילה "חוזה", שהיא גם שם נפוץ בספרדית ("José", התרגום הספרדי לשם העברי "יוסף").

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **חוזה, לך ברח** |

* "חוזה לך ברח" של ביאליק באתר פרויקט בן-יהודה
* מילות הפזמון "חוזה לך ברח" בשירונט