recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**ג'פרי דאגלס "ג'ף" פוסטר** (באנגלית: **Jeffrey Douglas "Jeff" Foster**; נולד ב-16 בינואר 1977) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק בקבוצת אינדיאנה פייסרס מליגת ה-NBA לכל אורך הקריירה, בין השנים 1999–2012. ממוצעיו הכוללים לאורך 13 עונותיו ב-NBA הם 4.9 נקודות ו-6.9 ריבאונדים למשחק.

קריירת מכללות
-------------

פוסטר נולד בסן אנטוניו שבטקסס, ובין השנים 1995–1999 למד באוניברסיטת המדינה של טקסס ושיחק בקבוצת הכדורסל שלה תחת המאמן מייק מילר. בעונתו השנייה בקבוצה, 1996/1997, סייע לה להעפיל לטורניר אליפות המכללות בפעם השנייה בלבד בתולדותיה. בשתי עונותיו האחרונות באוניברסיטה רשם ממוצעים של 13.5 נקודות ו-10.7 ריבאונדים למשחק.

קריירה מקצועית
--------------

פוסטר נבחר בבחירה ה-21 של דראפט ה-NBA‏ 1999, על ידי גולדן סטייט ווריורס, ומיד נשלח בטרייד לאינדיאנה פייסרס בתמורה לוונטיגו קאמינגס (הבחירה ה-26) ובחירת דראפט עתידית.

בעונת הרוקי שלו העפילה אינדיאנה לגמר ה-NBA לראשונה בתולדות המועדון, אך הפסידה מול לוס אנג'לס לייקרס בתוצאה 2–4. בשנים הבאות ביסס את מעמדו כשחקן רוטציה קבוע בפייסרס, בעיקר הודות להצטיינותו כשומר וכריבאונדר. בעונת 2003/2004 היה הסנטר הפותח של הקבוצה, וסייע לה לסיים את העונה הסדירה במקום הראשון באזור המזרחי עם מאזן הניצחונות הטוב ביותר בתולדות המועדון, 61–21. בפלייאוף 2004 גברו הפייסרס על בוסטון סלטיקס (4–0) ועל מיאמי היט (4–2) בטרם הודחו על ידי דטרויט פיסטונס (2–4) בגמר המזרח. בעונת 2009/2010 שיחק ב-19 משחקים בלבד בשל פציעה בגבו.

במרץ 2012 הודיע פוסטר על פרישה ממשחק, בשל כאבים כרוניים בגבו. בעת פרישתו ניצב במקום השלישי בתולדות הפייסרס בסך ריבאונדים בקריירה (אחרי דייל דייוויס וריק סמיתס), עם 5,248.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ף פוסטר** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Basketball-Reference
* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר ליגת ה-NBA

הערות שוליים
------------

1. ↑  סטטיסטיקות הקריירה של פוסטר ב-NBA, באתר basketball-reference.com
2. ↑  סטטיסטיקות המכללות של פוסטר, באתר sports-reference.com
3. ↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1999, באתר basketball-reference.com
4. ↑  פוסטר נשלח בטרייד לאינדיאנה, באתר sfgate.com,‏ 1 ביולי 1999
5. ↑  הקשיחות של פוסטר המריצה את חבריו לקבוצה, באתר הפייסרס, 7 במרץ 2017
6. ↑  פוסטר מודיע על פרישה ממשחק, באתר הפייסרס, 21 במרץ 2012
7. ↑  מובילי הפייסרס בסך ריבאונדים, נכון לשנת 2012, באתר basketball-reference.com
**טל בנש** (נולד ב-26 באוקטובר 1989) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת מכבי יבנה מליגה א'.

קריירה
------

בנש נולד וגדל בעיר כפר סבא, ובגיל צעיר הצטרף למחלקת הנוער של הפועל כפר סבא. ב-14 באפריל 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף במשחק מול מכבי תל אביב שהסתיים בתיקו 0–0. עד תום העונה שותף במשחק נוסף במסגרת ליגת העל, ובעונה שלאחר מכן המשיך לשחק בקבוצת הנוער. בעונת 2008/2009 שותף בשישה משחקים במסגרת גביע הטוטו של הליגה הלאומית.

בינואר 2009 הושאל בנש לבית"ר כפר סבא מליגה א', ובתום חצי עונת השאלה בה רשם שלוש הופעות ליגה ועוד הופעה אחת בגביע המדינה סיים את דרכו במועדון. בקיץ 2011 חתם בנש בהפועל הוד השרון ששיחקה אז בליגה ב', ובמדיה ערך 15 הופעות וכבש שער אחד עד שעזב את הקבוצה בינואר 2012. בנש חזר להפועל כפר סבא ששיחקה בליגה הלאומית והפך לשחקן הרכב קבוע בקבוצה. ב-21 במרץ 2012 כבש בנש את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 3–4 למכבי חיפה במסגרת גביע המדינה. בסיום עונת 2012/2013 ירד בנש עם הקבוצה לליגה א', ולאחר מכן היה שותף להעפלתה בחזרה לליגת העל כאשר עלתה שתי ליגות תוך שנתיים. בעונת 2015/2016 ערך בנש 25 הופעות בליגת העל וסיים את העונה עם הקבוצה במקום העשירי בטבלה.

ב-20 ביולי 2016 הושאל בנש לבית"ר ירושלים. ב-28 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בתיקו 1–1 נגד ילגבה הלטבית בסיבוב השלישי של מוקדמות הליגה האירופית. ב-28 באוגוסט ערך בנש את הופעת הליגה הראשונה שלו במדי בית"ר ירושלים וכבש שער עצמי בתיקו 2–2 נגד עירוני קריית שמונה. ב-5 בינואר 2017 סיים את תקופת ההשאלה, וחזר להפועל כפר סבא, עמה ירד בתום העונה לליגה הלאומית.

ב-20 ביוני 2017 חתם בנש לשלוש שנים בהפועל תל אביב, לאחר שירדה לליגה הלאומית. ב-3 באוגוסט 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הפועל תל אביב, במשחק מול הפועל רמת גן במסגרת גביע הטוטו. את שער הבכורה שלו במועדון כבש בנש ב-8 בספטמבר 2017, בניצחון 2–0 על מכבי הרצליה. בסך הכל כבש בעונת 2017/2018 שער אחד ב-25 הופעות, ובסופה עלה עם הקבוצה לליגת העל.

ב-3 באוגוסט 2018 חתם בנש בהפועל רמת גן, ובעונת 2018/2019 ערך במדיה 21 הופעות בליגה הלאומית.

ב-27 באוגוסט 2019 חתם בנש בקבוצת שמשון כפר קאסם מליגה א' דרום, אך לאחר שערך במדיה הופעה אחת בלבד בגביע המדינה עבר ב-28 באוקטובר להכח עמידר רמת גן מאותה הליגה.

ב-11 בנובמבר 2020, בנש חתם במ.כ. חולון ירמיהו.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway

הערות שוליים
------------

1. ↑  הפועל תל אביב רכשה את טל בנש וגיא בדש מהפועל כפר סבא, באתר וואלה!‏, 20 ביוני 2017
2. ↑  אוהד רון, פרסום ראשון: טל בנש חתם בהכח עמידר רמת גן, באתר גולר, 28 באוקטובר 2019
3. ↑  מיכאל וייסרמן, טל בנש חתם בירמיהו חולון, באתר דאבל פס, 11 בנובמבר 2020
**שמחה גואטה' (נולדה ב-14 ביולי 1988) היא דוגמנית למידות גדולות (אנ') ואשת תקשורת ישראלית.**

ביוגרפיה
--------

גואטה נולדה במשפחה חרדית בבני ברק. יש לה אחות תאומה ואח. היא בתו של איש התקשורת וחבר הכנסת לשעבר מטעם ש"ס, יגאל גואטה.
היא למדה באולפנת צפירה, הייתה בשבט "עמיצור" של בני עקיבא ושרתה במסגרת שירות לאומי של שנתיים במחלקה פנימית א' בבית החולים תל השומר. היא בעלת תואר ראשון במינהל ותקשורת ממכללת רמת-גן. בעבר ניהלה את רשת חנויות הממתקים של משפחתה, "חלומות מתוקים" עד שהתחילה קריירה בטלוויזיה ובדוגמנות.
היא גרושה, ומתגוררת ברמת גן.

קריירה
------

בשנת 2015 השתתפה גואטה בתוכנית הדוקו-ריאליטי "ארבע חתונות", ששודרה בשידורי רשת בערוץ 2, שבין היתר, תיעדה את ההכנות לחתונתה המפוארת.

בשנת 2017 השתתפה בתוכנית הדוקו-ריאליטי "להיות זמרת", ששודרה בערוץ 24.

ב-2018 הופיעה גואטה בצילומים של סופר-פארם ושל מותג האופנה Queen Size, השתתפה בצילומים למותג הפלאס סייז Retema של המעצבת רתם לויתן, וכן בשבוע האופנה, שחרת על דגלו נשים בכל המידות והגילאים, שם היא פתחה את תצוגת האופנה של דרור קונטנטו.

ב-2018 הוציאה סינגל בשם "יש לנו תקווה".

ב-2019 השתתפה בעונת ה-VIP של "הישרדות" ששודרה ברשת 13 והעפילה לגמר.

במרץ 2019 דגמנה שוב בשבוע האופנה תל אביב, ושימשה כפרזנטורית הראשית בתצוגה של דרור קונטנטו.

ביוני 2019 החלה להגיש תוכנית רדיו יומית ברדיו חיפה בשם "מהפכה של שמחה", והתוכנית האחרונה שלה שודרה ב-18 בנובמבר באותה השנה, וכן, הגישה פעמיים בשבוע פינת אוכל בתוכנית "שש - אמנון לוי" בערוץ רשת 13.

בשנת 2021 השתתפה בגולסטאריות המשודרת בערוץ 10 בהוט.

בשנת 2022 ניצחה ב-MKR המטבח המנצח: VIP עונה 3 יחד עם אביה, חבר הכנסת לשעבר, יגאל גואטה. בחנוכה באותה שנה שיחקה בהצגת הילדים "תיבת נח" לצידם של רינת גבאי, טוביה צפיר, ונדב אבקסיס.

קישורים חיצוניים
----------------

* שמחה גואטה, ברשת החברתית אינסטגרם
* שמחה גואטה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* אתר למנויים בלבד סמדר שיר, מוכרחים להיות שמחה, באתר "ידיעות אחרונות", 8 בינואר 2020
* אפרת וכטל, ‏ציפיתי שהיום כבר יהיו לי ילדים. קרו דברים טובים אחרים, באתר ‏מאקו‏, 5 בינואר 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  ערן סויסה, שמחה גדולה, באתר ישראל היום, 10 במאי 2019
2. ↑  סמדר שיר, שמחה מתפרצת, באתר ynet, 21 ביוני 2017
3. ↑  דינה חלוץ, כוכבת הריאליטי והבת של הח"כ שהתפטר מש"ס: 'הותקף בגללי', באתר Xnet‏, 2 באוקטובר 2017
4. ↑  איתי יעקב, קימורים לפורים: דוגמנית הפלאס סייז התחפשה לנשים גדולות מהחיים, באתר Xnet‏, 28 בפברואר 2018
5. ↑  יעל ביר-כץ, שמחה גואטה: "שאף אחד לא יבלבל את המוח ויגיד שריחמו עליי. אין רחמים בהישרדות", באתר ynet, 12 ביולי 2019
6. ↑  שבוע האופנה 2019 גם למידות גדולות, באתר onlife
7. ↑  תחיה ברק, ‏"אמרו עלי וואו, היא התפרסמה, וואו, עלה לה. אבל אני יודעת שאכלתי הרבה חרא בדרך", באתר ‏מאקו‏, 24 באוקטובר 2019

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007402113605171
* VIAF: 38154921232563590075
* WorldCat: viaf-38154921232563590075

 |
חבר בכנופיה מארה סלבטרוצ'ה מציג קעקוע המסמל את השתייכותו לכנופיה
**מארה סלבטרוצ'ה** (Mara Salvatrucha) או **MS-13**, היא ארגון פשע בינלאומי שהוקם ככנופיית רחוב בלוס אנג'לס בשנות השבעים. במקורה הוקמה על ידי מהגרים מאל סלוודור במטרה להגן על עצמם מכנופיות אחרות, אך הפכה לארגון פשע מסורתי יותר עם השנים. כנופיית MS-13 מורכבת מתאים או פלגים אשר ממוקמים ברוב חלקיה של ארצות הברית, אל סלוודור וחלקים אחרים של העולם. ההערכה היא כי הכנופיה מונה 10,000 חברים בארצות הברית לבדה. לפי הערכות מונה הכנופיה למעלה מ-100,000 חברים ברחבי העולם. פעילויותיה של הכנופיה כוללות הברחה וסחר בסמים, מכירת נשק בשוק השחור, סחר בבני אדם, התנקשויות, גנבות והתקפות על רשויות אכיפת חוק. ארגון ה-FBI עורך פשיטות בקנה מידה גדול כנגד חשודים בחברות בכנופיה, בספטמבר 2005 בוצעו 650 מעצרים של חברי הכנופיה.

היסטוריה
--------

הכנופיה נוסדה באזור פיקו-יוניון (pico union) בלוס אנג'לס, שם נהגו כנופיות מקסיקניות-אמריקאיות למשוך מהגרים מאל סלבדור שברחו ממלחמת האזרחים שהתחוללה שם. חברי MS רבים באזור לוס אנג'לס גורשו בשל שהותם הבלתי-חוקית בארצות הברית או בשל ביצוע פשעים. רבים המשיכו בפעילות הפלילית בשובם לאל סלבדור. הכנופיה המשיכה לגדול גם בזמנים אלו בעקבות פעילות גיוס אינטנסיבית של המגורשים.

בשנת 2023 חברות הכנופייה השתתפו במרד האסירות בטגוסיגלפה.

אטימולוגיה
----------

ישנם כמה הסברים אפשריים לשם מארה סלבטרוצ'ה. לפי מקורות אחדים, שם הכנופיה נגזר על פי שם הרחוב "לה מארה" שבסן סלבדור, בירתה של אל סלוודור וארגון הגרילה "סלבטרוצ'ה" שנלחם במלחמת האזרחים העקובה מדם באל סלבדור. בנוסף, המילה "מארה" משמעותה "כנופיה" בסלנג האל-סלבדורי. מילה זו גזורה מהמילה "מארהבונטא", שמו של מין אכזרי של נמלים מאזור יער האמזונאס. המילה יכולה גם לרמוז לכנופיית מארהווילה שנמצאת במזרח לוס אנג'לס. המילה סלבטרוצ'ה היא הלחם של המילים "סלבדורי" ו"טרוצ'ה", שמשמעותו בסלנג האל-סלבדורי היא "דריכות".

קישורים חיצוניים
----------------

* משתלטת על ארה"ב: כך פועלת הכנופייה המסוכנת ביותר בעולם, באתר גלובס, 23 ביוני 2017 סרטונים
* אתר למנויים בלבד  ציפי שמילוביץ, בין הפטיש למצ'טה, באתר "ידיעות אחרונות", 21 באוגוסט 2017
* הכנופיה שטראמפ הבטיח לחסל ערפה ראש באתר ynet
* גיא רייט, ‏MS-13: המבצע לחיסולה של הכנופייה המסוכנת והאכזרית בעולם, באתר ‏מאקו‏, 22 בדצמבר 2019
* מארה סלבטרוצ'ה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מארה סלבטרוצ'ה** |

1. ↑  אתר למנויים בלבד ציפי שמילוביץ, בין הפטיש למצ'טה, באתר "ידיעות אחרונות", 21 באוגוסט 2017
2. 1 2  משתלטת על ארה"ב: כך פועלת הכנופייה המסוכנת ביותר בעולם, באתר גלובס, 23 ביוני 2017

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007350067105171
* LCCN: n2008030361
* NKC: osa2011621020
* VIAF: 139781921
* WorldCat: lccn-n2008030361

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים ריקים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**מריו** (באנגלית: **Mario**) הוא סרט קולנוע שווייצרי משנת 2018 בבימויו של מרסל גיסלר.

תקציר העלילה
------------

**מריו ליתי** (מקס הובאכר) הוא כדורגלן שווייצרי בנבחרת הנוער (עד גיל 21) של יאנג בויז ברן בעמדת החלוץ המרכזי, החולם על קריירה ככדורגלן מקצועי ומקווה לעלות לליגת הבוגרים. יום אחד מצטרף לקבוצה **ליאון סלדו** (אהרון אלטרס) שחקן חיזוק גרמני מהנובר, גם הוא חלוץ מרכזי, והשניים מוצאים עצמם מתחרים זה בזה על הבכורה בקבוצה. הנהלת הקבוצה מעוניינת לטפח את שניהם במקביל ומארגנת להם דירה משותפת. מריו וליאון מתקרבים, בין השניים מתרקמת מערכת יחסים רומנטית סודית והם מתאהבים זה בזה.

כאשר מתחילות לצוץ שמועות על היחסים בין השניים, הם מוצאים עצמם מנודים חברתית על ידי שאר חברי הקבוצה. על מנת שלא לסכן את הקריירה שלו, ובעצת הסוכן שלו, מריו מכחיש את הקשר הרומנטי שלו עם ליאון וכאליבי הוא מציג את חברת הילדות שלו **ג'ני** (ג'סי מורבק) כבת-זוגו. ליאון, לעומת זאת, לא עומד בלחץ והדבר משפיע על ביצועיו בקבוצה. בסופו של דבר, ליאון עוזב את המועדון וחוזר לגרמניה. 

על אף מצוקתו הנפשית, המתבטאת בין השאר בהפרעת שינה, מריו מצליח להתקדם והוא מתקבל לפ.צ. סנט פאולי בהמבורג. ג'ני עוברת לגור איתו בהמבורג ומעמידה פנים שהיא חברתו. לאחר מספר חודשים, ג'ני מתקשה להמשיך ולהעמיד פנים והיא "נפרדת" ממריו. מריו נוסע אל דירתו של ליאון ואומר לו שהוא חושב עליו כל יום. ליאון מספר לו שהוא אינו מוכן לחזור לחיות בשקר וכי כעת הוא עובר הכשרה להיות מהנדס קול ומשחק רק כדורגל חובבים. בן-זוגו החדש של ליאון מגיע אל הדירה, ומריו עוזב.

בסוף הסרט, מריו מבקיע את שער הניצחון במשחק חשוב, אך בעוד הקהל מריע לו - ניכר על פניו של מריו שהוא אינו מאושר.

שחקנים ודמויות
--------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | אודות הדמות |
| --- | --- | --- |
| מקס הובאכר | מריו ליתי | כדורגלן שווייצרי בנבחרת הנוער (עד גיל 21) של יאנג בויז ברן |
| אהרון אלטרס | ליאון סלדו | כדורגלן גרמני מהנובר |
| ג'סי מורבק | ג'ני אודרמט | חברת ילדות של מריו |
| יורג פלוס | דניאל ליתי | אביו של מריו |
| דורו מופלר | אוולין ליתי | אמו של מריו |
| אנדראס מאטי | פטר גהרלינג | הסוכן של מריו |
|

פרסים
-----

| שנה | פרס | קטגוריה | מועמד/ים | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| ‏2018 | ‏FilmOut Festival Award | ‏הסרט העלילתי הבינלאומי הטוב ביותר | מרסל גיסלר | **זכייה** |
| ‏Swiss Film Prize | השחקן הטוב ביותר | מקס הובאכר | **זכייה** |
| שחקנית המשנה הטובה ביותר | ג'סי מורבק | **זכייה** |
| הסרט הטוב ביותר | *מריו* | **מועמדות** |
| התסריט הטוב ביותר | מרסל גיסלר, תומאס הס | **מועמדות** |

קישורים חיצוניים
----------------

* מריו, ברשת החברתית פייסבוק
* "מריו", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "מריו", באתר נטפליקס
* "מריו", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "מריו", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Clarke, Cath (2018-07-11). "Mario review – when gay footballers fall in love". *The Guardian*. נבדק ב-2018-08-12.
2. ↑  van Hoeij, Boyd (2018-05-31). "'Mario': Film Review". *The Hollywood Reporter*. נבדק ב-2018-08-12.
הרב **ישראל חיים קפלן** (לפני ה'תרנ"ה, 1895 - ב' בשבט ה'תש"ל, 9 בינואר 1970) היה ראש ישיבה ומשגיח ליטאי-אמריקאי. כיהן כראש ישיבת "תורת חסד" בבריסק וכראש ישיבה ומשגיח בישיבת בית מדרש עליון במונסי שבארצות הברית.

ביוגרפיה
--------

נולד בעיירה ברזניק לרחל ולרב בנימין קפלן, אחיו הגדול היה הרב אלעזר זאב קפלן, משגיח ישיבת ראדין. כל משפחתו מלבד אחותו מאשא ליבא ברקוביץ' ובתה (שלימים נישאה לרב חיים יעקב גולדוויכט) נספתה בשואה. למד בישיבת ראדין והיה לתלמידו של החפץ חיים. כשעזב "המשגיח", רבי ירוחם ליבוביץ, את ראדין ב-1910, עזב קפלן את הישיבה והצטרף אליו עם תלמידים נוספים במעברו לישיבת מיר. במיר היה מתלמידיו של הרב אליהו ברוך קמאי. בתקופת מלחמת העולם הראשונה הגיעה הישיבה לפולטבה והרב ליבוביץ נאלץ להיעדר ממנה לזמן ממושך, בראשית שנות ה-20 של המאה ה-20 מילא את מקום הרב ליבוביץ בכמה מתפקידיו בהנהלת ישיבת מיר, ואף העביר בה שיעורים בעיקר בקרב צעירי הבחורים. בסביבות 1924 נישא לחסיה ליבוביץ בתו של "המשגיח" רבי ירוחם, ושנה לאחר מכן נולד להם בנם הראשון.

לאחר פטירת רבי משה סוקולובסקי בראשית ינואר 1931 התמנה למלא את מקומו כראש ישיבת "תורת חסד" בבריסק. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה העביר את הישיבה כמו ישיבות רבות אחרות לווילנה.

עם רבים מתלמידי ישיבת מיר נמלט ברכבת הטרנס-סיבירית לאורכה של ברית המועצות, לולדיווסטוק וממנה לקובה שביפן, באמצעות אשרות הכניסה שהנפיק הקונסול היפני בקובנה, חסיד אומות העולם צ'יאונה סוגיהארה. מכריו ששהו בארצות הברית סידרו עבורו אשרת כניסה ובמהלך שנת 1941 הגיע לארצות הברית.

לאחר הגיעו לניו יורק כיהן כר"מ בישיבת תורה ודעת. עם הקמת ישיבת בית מדרש עליון בידי הרב שרגא פייבל מנדלוביץ, מינה את הרב קפלן והרב ראובן גרוזובסקי לעמוד בראשות הישיבה.

בכ' בחשוון ה'תשי"ט, 3 בנובמבר 1958 נפטרה אשתו חסיה. הוא נפטר בב' בשבט ה'תש"ל, 9 בינואר 1970, והועלה לקבורה בבית הקברות היהודי בהר הזיתים.

משפחתו
------

* הרב צבי הירש קפלן (1925–2009) - ראש כולל הנצי"ב "שערי תורה" בתל אביב, נישא לשושנה בת הרב ישראל איסר שפירא. חתנם היה הרב משה גפן, מראשי ישיבת כנסת יצחק חדרה שנספה בתאונת רכבת בחדרה ב-2011
* הרב נתן קפלן (1930-)- מחבר סדרת הספרים "תורת נתן" ו"נזר הקודש" על משנה תורה לרמב"ם
* הרב יוסף קפלן (1930–2014) - ראש כולל "בית אשר" ומחבר הספר "תפארת ישראל" (ירושלים תשנ"ט), נישא לשרה זלזניק בתו של הרב אברהם יעקב זלזניק
* שרה רחל - נישאה לרב בנימין ציילברגר, ראש ישיבת "בית התלמוד" בארצות הברית
* הרב נפתלי קפלן - נישא לחנה שיינדל קורניצר (נפטרת ב-2019), בתו החורגת של שבתי פרנקל, עומד בראש מערכת הוצאת שבתי פרנקל
* לאה - נישאה לרב ברוך דב פוברסקי, ראש ישיבת פוניבז'
* הרב ירוחם קפלן - בנו הוא הרב צבי קפלן, העומד בראש אחת מישיבות בריסק בירושלים וחתנו של הרב יחיאל מיכל פיינשטיין. חתנו הוא הרב דוד פיינשטיין בנו של הרב יחיאל מיכל פיינשטיין וראש ישיבת בית יהודה.

קישורים חיצוניים
----------------

* ד. א. ****הגה"צ ר' ישראל חיים קאפלאן זצ"ל****, בתוך: הפרדס, שנה מד חוברת ה, עמ' 39, באתר היברובוקס

הערות שוליים
------------

1. ↑  גדולי התורה שנמלטו לווילנה, הצופה, 6 בדצמבר 1939
2. ↑  נתן קפלן, ****תורת נתן** - א**, ירושלים תשכ"ד, באתר אוצר החכמה.
3. ↑  ****נזר הקודש: שיעורים על הרמב"ם****, ירושלים תשל"ב, באתר אוצר החכמה.
4. ↑  יוסף קפלן, ****תפארת ישראל****, ירושלים תשנ"ט, באתר אוצר החכמה.
5. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007412413305171
* LCCN: n95046714
* VIAF: 298983502
* WorldCat (עם VIAF): 298983502

 |
**אימאן** (בערבית: **إِيمَان**) הוא מושג בתאולוגיה האסלאמית. הפירוש המילולי של אימאן הוא אמונה, ובאסלאם הכוונה היא לאמונה באללה ובאספקטים מטאפיזיים של הדת. האמונה עצמה אינה נראית לעין האדם ורק אללה מזהה אותה. האמונה מניעה את המאמין לעשות מעשים טובים, אך מעשים טובים לכשעצמם לא מעידים על אמונתו של המאמין. מנגד, החטאים אינם שוללים את האמונה לחלוטין, אלא עלולים להפחית אותה, כשם שציות ומעשים טובים, עשויים להגביר את האמונה.

ששת עמודי התווך של האמונה בדת האסלאם
------------------------------------

האימאן מורכב משישה עמודי תווך (أركان):

1. אמונה בקיום אל אחד (אללה) ואין בלתו.
2. אמונה בקיום המלאכים.
3. האמונה בכתבי הקודש.
4. האמונה בכלל הנביאים.
5. האמונה ביום הדין.
6. האמונה בגורל.

מקומה של האמונה
---------------

על פי החדית', האימאן הוא הרובד השני במכלול דת האסלאם. הרובד הראשון הוא אסלאם, קבלת הדת (**إسلام;** בערבית**:** (גם) התמסרות ל... ציות ל...), הרובד השני הוא האמונה - אימאן (إِيمَان) והרובד השלישי היא איחסאן - המידות הטובות ועשיית החסד.

המושג "אימאן" מוזכר גם בקוראן וגם בחדית'. על פי הקוראן, האימאן חייב להיות מלווה במעשים טובים, מפני שרק צירוף של השניים (האימאן והמעשים הטובים) יכולים לזכות את המאמין בכניסה לגן העדן המובטח.

77 ענפי האמונה
--------------

בחדית' שמיוחס למוחמד, מסופר שהוא אמר שלאמונה יש יותר משבעים ענפים. האימאם אל-בייהקִי (البيهقي) תיאר בספרו "שועוב אל-אימאן" (شعب الإيمان; ענפי האמונה") 77 ענפים, אשר, לשיטתו, אלו ענפי האמונה, עליהם דיבר מוחמד. והם מחולקים לשלושה תחומים. להלן התחומים עם מספר דוגמאות של הענפים:

* פעולות **הלב**, כמו: אמונה באללה, מלאכיו, ספריו, הנביאים, אמונה ביום האחרון,
* פעולות **הלשון** (דיבור), כמו: אמירת ה"שהאדה", קריאת הקוראן, לימוד ההלכות, "זיכר" ,
* פעולות **הגוף**, כמו: צום חודש הרמדאן, עליה לרגל (חג') ,

לא כל הענפים זהים ב"רמתם". יש מהם דיכוטומיים כמו אמירת, או אי אמירת ה"שהאדה", תפילה או הימנעות ממנה, החג' או אי קיום המצווה. אי קיומם של ענפי אלו הוא פגיעה באמונה. מאידך גיסא, יש ענפים שניתן ליישמם ברמות שונות, כמו: הקריאה בקוראן או לימוד ההלכות.

הערות שוליים
------------

1. ↑  בן לוויה של קיימברידג 'לתיאולוגיה האסלאמית הקלאסית, מהדורה ראשונה
2. ↑  ראה تفسير الطبري פרשנות "אל-טָבָּרי" :https://islamweb.net/ar/library/index.php?page=bookcontents&ID=5047&idfrom=4972&idto=4972&flag=0&bk\_no=50&ayano=0&surano=0&bookhad=0
3. ↑  ספר היד של אוקספורד לתיאולוגיה האסלאמית
4. ↑  ד. איילון, פ. שנער, מילון ערבי-עברי, 1972, 161
5. ↑  נגל, טילמן. תולדות התיאולוגיה האיסלאמית ממוחמד ועד ימינו, פרינסטון, ניו ג'רזי: הוצאת מרקוס ויינר, 2000
6. ↑  אברהמוב, בנימין. תיאולוגיה איסלאמית: מסורתיות ורציונליזם, אדינבורו: הוצאת אוניברסיטת אדינבורו, 1998
7. ↑  .DeLong-Bas, Natana J, אסלאם: אמונה חיה, 2018
8. ↑  Averroës, 1126-1198, אמונה ותבונה באסלאם: גילוי הטיעונים הדתיים של אברוס, אוקספורד: Oneworld, 2001
9. ↑  Term Explanation and Translation: Branches of faith - شعب الإيمان, Encyclopedia of Translated Islamic Terms
10. ↑  **the seventy seven branches of faith, by imam al bayhaqi**, AhleSunnah Library

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb11971214s (data)
* TDVİA: iman

 |
**יער שוקדה** הוא יער קהילתי בנגב המערבי, שניטע על ידי קרן קיימת לישראל בשיתוף תושבי מושבי הסביבה שוקדה, כפר מימון וקיבוץ עלומים אשר ממוקמים סביבו. עצי היער, ניטעו לראשונה בשנת 1957. היער נחנך באופן רשמי בסוכות תשע"ה.

יער שוקדה ממוקם במערב הנגב. העצים ביער ניטעו בשנת 1957. בין העצים שניטעו מיני אקליפטוס, אורן וקזוארינה. עצים אלו צומחים במישורי הלס ומתקיימים בתנאי האקלים באזור הנגב המערבי. ייתכן ועצי אשל ניטעו בימי המנדט הבריטי וייתכן שניטעו לקראת שלהי התקופה העות'מאנית. לקראת חודש פברואר פורחות כלניות ביער ויוצרות מרבדים אדומים נרחבים. מבקרים רבים באים לחזות בכלניות במסגרת פסטיבל דרום אדום.

יישובי הסביבה המושבים שוקדה, כפר מימון וקיבוץ עלומים ממוקמים סביב היער. ביער נחנכו חניונים ושבילי הליכה ואופניים.

בשנת 2018 שוגרו מרצועת עזה עפיפוני תבערה ובלוני תבערה אליהם מוצמד מטען חבלה וגרמו לשריפות ענק באזור בהן ביער שוקדה.

אתרים בסביבת היער
-----------------

ח'רבת א-צפריה, הוא אתר ארכאולוגי קדום. על פי הממצאים באזור ייתכן והתקיים באזור יישוב עוד מהתקופה הביזנטית ועד התקופה העות'מאנית. בשנת 2014 ביצעה רשות העתיקות במימון קק"ל תוכנית שיקום של באר האנטיליה הסמוכה לחניון. על פי הממצאים שהתגלו, הבאר נבנתה בתקופ שלטון העות'מאנים בארץ. המים שנשאבו מהבאר זרמו באמה קצרה לבריכה הסמוכה, שבנוסף אליה נבנתה שוקת להשקיית ערי הצאן בסביבה. הבאר עברה שיפוץ בתקופת המנדט הבריטי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יער שוקדה** בוויקישיתוף
* יער שוקדה, אתר קרן קיימת לישראל

תמונת פנורמה של מרבדי הכלניות ביער שוקדה בפסטיבל דרום אדום, פברואר 2012.

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  יער שוקדה: חניון מרווה, הבאר והכלניות - בשביל המשפחה, באתר בשביל המשפחה, ‏8 בפברואר 2023
2. ↑  פריחת כלניות ביער שוקדה, באתר בא לי לטייל, ‏7 בפברואר 2021
3. ↑  ynet, טרור העפיפונים: שריפה גדולה ביער שוקדה, באתר כלכליסט, 3 ביוני 2018
4. ↑  יער שוקדה, אתר קרן קיימת לישראל
**ג'ירף רוטשילד** או **ג'ירף ברינגו** (שם מדעי: *Giraffa camelopardalis rothschildi*) הוא אחד מתת-המינים של הג'ירף הנמצאים בסכנת הכחדה: רק כמה מאות פרטים חיים בימינו בטבע.

ג'ירף רוטשילד נקרא על שמו של וולטר רוטשילד מייסד מוזיאון טרינג (Tring museum). שמו הנוסף של הג'ירף, ג'ירף ברינגו, הוא על שם אגם ברינגו באזור קניה. שם נוסף הוא "ג'ירף אוגנדי", מפני שג'ירף זה חי, בין השאר, באוגנדה. כל הפרטים החיים בטבע מצויים באזורים מוגנים בקניה ובאוגנדה.

מאפיינים
--------

ג'ירף רוטשילד הוא אחד הזנים הקלים לזיהוי, בשל צבע פרוותו: בעוד שלג'ירף המרושת יש כתמים חומים כהים וביניהם קווים מפרידים לבנים, ג'ירף ברינגו מזכיר יותר את ג'ירף המסאי. לעומת זאת, בניגוד לג'ירף המסאי, ג'ירף רוטשילד חיוור ופרוותו בצבע חום כתמתם. ג'ירף רוטשילד מתאפיין בעיקר בשל "גרביו" הלבנות.

עוד אמצעי זיהוי הוא קרניו. ג'ירף רוטשילד הוא הזן היחיד שנולד עם חמש קרניים, בדרך כלל שתי הקרניים הרגילות, קרן על המצח ושתיים מאחורי האוזן (בעברית ניתן לתאר את קרניי הג'ירף כבליטות גרמיות, בהיעדר מילה אחרת).

ג'ירף רוטשילד הוא אחד מזני הג'ירפה הגבוהים ביותר, ומתנשא עד לגובה של שישה מטרים.

ג'ירפות רוטשילד מזדווגים בכל עונות השנה, ולרוב (למעט מקרים נדירים) ממליטים ולד אחד, לאחר הריון של 14 עד 16 חודשים. הם חיים בעדרים קטנים של זכרים ונקבות עם צאצאים ונפגשים רק למטרות רבייה.

הזכרים גבוהים יותר מן הנקבות ולרוב כהים יותר, אך זהו לא אמצעי מספיק על מנת להבדיל בין המינים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ירף רוטשילד** בוויקישיתוף
* ג'ירף רוטשילד, באתר ITIS (באנגלית)
* ג'ירף רוטשילד, באתר NCBI (באנגלית)
* ג'ירף רוטשילד, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* ג'ירף רוטשילד, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ג'ירף רוטשילד באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  Rothschild's Giraffe Joins List of Species Threatened by Extinction, African Wildlife Foundation (באנגלית)
**פליקס הנריק ולדימיר כריסטיאן, רוזן מונפזאט** (בדנית: **Felix Henrik Valdemar Christian greve af Monpezat**; נולד ב-22 ביולי 2002) הוא נסיך דני, בנו של יואכים, נסיך דנמרק, ונכדה של מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק. הוא השביעי בסדר הירושה לכתר הדני.

ביוגרפיה
--------

פליקס נולד בקופנהגן ב-22 ביולי 2002. אביו הוא יואכים, נסיך דנמרק, בנה השני של מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק. אימו, אלכסנדרה מנלי, היא ילידת הונג קונג. ב-2005, התגרשו הוריו. לפליקס ישנו אח גדול בשם ניקולאי. כמו כן, יש לו שני אחים למחצה מנישואיו השניים של אביו למריה קבלייה: הנריק ואתנה.

עם לידתו, פליקס היה הרביעי בסדר הירושה לכתר הדני, אחרי אביו, דודו יורש העצר פרדריק, ואחיו הגדול. לאחר לידתם של ארבעת בני דודיו, הוא ירד למקום השמיני.

ב-2008 החל פליקס ללמוד בבית הספר Krebs' Skole בקופנהגן. באוגוסט 2018 הוא החל ללמוד בגימנסיה Gammel Hellerup. באוגוסט 2022, פליקס החל את התוכנית הבינלאומית לספנות וסחר בבית הספר לעסקים של קופנהגן. באוקטובר 2023 הוא שינה את תחום לימודיו למנהל עסקים וניהול שירותים.

מאז 2010, פליקס ואחיו ניקולאי מחזיקים קרן כספית משלהם, הנקראת "קרן ניקולאי ופליקס", ומחלקת מענקים שונים. בעבר, הקרן הייתה רשומה על שם הוריהם, ונקראה "הקרן של הנסיך יואכים והנסיכה אלכסנדרה".

תואר
----

עם לידתו, קיבל פליקס את התואר "נסיך דנמרק". ב-30 באפריל 2008, הוסיפה המלכה מרגרטה לכל צאצאיה את התואר "רוזן מונפזאט", על שם סבה שהחזיק בתואר זה. ב-1 בינואר 2023, המלכה החליטה במפתיע, לשלול מכל בניו של הנסיך יואכים את התואר "נסיך דנמרק" ולהותיר להם את התואר "רוזן מונפזאט" בלבד.

אילן יוחסין
-----------


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אנדרה דה לאבורד דה מונפזאט |   | רנה איבון דורסנו |   | פרדריק התשיעי, מלך דנמרק |   | אינגריד, נסיכת שוודיה |   | ויליאם תומאס מנלי |   | פרנסיס בלאנש מדר |   | קרל מריה נובוטני |   | מתילדה מאייר |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   | הנריק, נסיך דנמרק |   |   |   |   |   | מרגרטה השנייה, מלכת דנמרק |   |   |   |   |   | ריצ'רד נייג'ל מנלי |   |   |   |   |   | כריסטה מריה נובוטני |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   | יואכים, נסיך דנמרק |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | אלכסנדרה, רוזנת פרדריקסבורג |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | **יוספינה, נסיכת דנמרק** |
|

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פליקס, רוזן מונפזאט** בוויקישיתוף

* העמוד הרשמי של הרוזן פליקס באתר משפחת המלוכה

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Nu skal prins Henrik i skole: Husker du de andre royale børns første skoledag".
2. ↑  "Prins Felix fortæller om sit skolevalg"
3. ↑  "Prins Felix er blevet optaget på CBS"
4. ↑  Grev Felix skifter studie: Håber på flere karrieremuligheder
5. ↑  "Prins Joachims børn må ikke længere kalde sig prinser og prinsesse".
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים ריקים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**"נופל וקם - סיפורה של שב"ק ס'"** הוא סרט תיעודי קולנוע ישראלי אודות להקת שב"ק ס', בבימויו של ירון בן נון, ובמרכזו שחרור האלבום כנען 2000 ומסע ההופעות בעקבותיו. הסרט נקרא כך בעקבות השיר "נופל וקם" המופיע באלבום כנען 2000. הסרט הופק על ידי חברת ההפקות קונטרול Z עבור הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו.

תיאור הסרט
----------

להקת שב"ק ס', משחררת את האלבום הרביעי שלה, כנען 2000. האלבום שונה מקודמיו, בשל המסרים המורכבים שבו, לעומת השירים הקלילים שאפיינו את אלבומי הלהקה הקודמים. כמו כן, הרכב הלהקה שונה- הסולן נמרוד רשף עזב את הלהקה, ולעומת זאת חזרו אליה מירו וחמי.

האלבום זוכה להצלחה, אך סיבוב ההופעות שנלווה אליו אינו מושך קהל, לאכזבתם של החברים. הסרט עוקב אחרי חברי הלהקה, ביחד ולחוד, בתקופה הזו וגם בקריירה המוזיקלית שלהם לאחר התפרקות הלהקה, עם הקמת ההרכב חלוצי החלל והצלחת אלבום הסולו של מוקי, 'שמע ישראל', וכן בהמשך- איחוד הלהקה. 

הסרט עוסק, באופן עקיף, בסצנת המוזיקה בארץ, ובקשיים הכלכליים הכרוכים בפרנסה ממוזיקה בישראל.

בסרט משולבות הקלטות של הלהקה מכל הזמנים.

משתתפים
-------

**חברי הלהקה**

* מוקי
* פילוני
* מירו
* חמי
* פלומפי B
* ג'יימס
* דוידי
* נמרוד רשף

**נוספים**

* פישי הגדול
* יוסי פיין
* חיים שמש
* בנימין נתניהו
* יואב קוטנר

ביקורות
-------

הביקורות משבחות את התמדתו של הבמאי בתיעוד הלהקה וחבריה, ואת החשיפה שהסרט מעניק למתרחש מאחורי הקלעים במוזיקה הישראלית, בהתחשב בכך שמעט סרטים הופקו על הנושא. לעומת זאת, קיימת ביקורת על כך שהבמאי הכניס עצמו לתוך הסרט, ולא ברורה מערכת היחסים בין הבמאי לחברי הלהקה.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של נופל וקם - סיפורה של שב"ק ס'

* "נופל וקם - סיפורה של שב"ק ס'", באתר אידיבי
* יובל ברוסילובסקי, נופלים וקמים מתוך אתר גלי צה"ל
* עינב שיף‏, מביא אותה הפוך, באתר וואלה!‏, 13 באוקטובר 2009
* אור אלתרמן, הדרך ארוכה ומפותלת, באתר ynet, 13 באוקטובר 2009

| שב"ק ס' |
| --- |
| מוקי • חמי‏ • מירו • נמרוד רשף • פילוני • פלומפי B • ג'יימס • דוידי |
| אלבומי אולפן | שבק ס (1995) • בעטיפה של ממתק (1997) • הופעה בקריות 20.2.98 (1998) • כנען 2000 (2000) • בום קרנבל (2008) • פרה פרה (2012) |
| סרט תיעודי | נופל וקם בבימויו של ירון בן נון |
| אמנים והרכבים קשורים | חלוצי החלל • בויאקה • פישי הגדול • יוסי פיין • קוואמי • שחר סוויסה |
**יונתן לוי** (נולד ב-1974 בקנדה) הוא מחזאי, משורר, במאי תיאטרון ומורה ישראלי.

ביוגרפיה
--------

לוי הוא בן לדפנה לוי, מתרגמת, ולשמעון לוי, פרופסור אמריטוס לתיאטרון. בילדותו הוריו נפרדו והוא גדל עם אמו בירושלים.

את שירותו הצבאי מילא לוי בעיתון במחנה ולאחריו למד פילוסופיה ולימודי BA כלליים באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטה העברית. בזמן לימודיו חבר לליאור ווטרמן והשניים החלו ליצור לתיאטרון, ואף זכו בפרס היוצר המבטיח של פסטיבל עכו בשנת 2004 על יצירתם "מנו מלך אטלנטיס".

סבתו של לוי מצד אביו, חוה לוי, הייתה מראשוני האנתרופוסופים בארץ, ובשנת 2008 היה שותף להקמת המסלול האנתרופוסופי בתיכון אורט ישראל בקריית טבעון, שהפך כעבור ארבע שנים לתיכון "שקד", ושבו הוא מלמד גם כיום. 

בשנת 2011 עלה מחזהו "סדאם חוסיין", שלוי הגדיר כ"מחזמר היסטוריוסופי אלטרנטיבי", וזכה לשבחי המבקרים ולפרס ראש העיר בפסטיבל עכו של אותה שנה. בהמשך דרכו חבר לנועם ענבר, סולן להקת הבילויים והשניים יצרו את המחזה המוזיקלי "רפול והים" שזכה להצלחה דומה. בפסטיבל ישראל 2016 העלה את ההצגה "נפילים", שאותה כתב יחד עם בועז לביא, ועם מוזיקה של נועם ענבר. 

בשנת 2015 יצא לאור "מַלְכִּיטַוָּס", ספר המרכז את מרבית יצירתו עד כה, המאופיינת כ"דרמה שירית ושירה דרמטית", בהוצאת דחק לספרות טובה ובעריכת יהודה ויזן. הספר זכה אף הוא לשבחי המבקרים, ובאותה שנה זכה בפרס שרת התרבות למשוררים בתחילת דרכם.

ב-2017 יזם את "פסטיבל שייח' אבריק לתרבות אזרחית", פסטיבל פתוח וללא תקציב ציבורי כלשהו שהזמין את הציבור ליצור אירועים תרבותיים ברחבי טבעון וסביבתה, תוך שימוש יצירתי במרחבים הפרטיים והציבוריים, מתוך כוונה לבנות קשרים קהילתיים על בסיס משאלות ואינטרסים תרבותיים ואמנותיים חופשיים. הפסטיבל העמיד כ-250 אירועים, עם 700 יוצרים פעילים, בתקציב של 35 אלף ש"ח ומשך אלפי מבקרים. 

לוי מתגורר כיום בטבעון עם בת זוגו ושלושת ילדיהם. בעבר התגורר בכפר הבדואי טבאש בקרבת העיר.

בשנת 2023 הוציא נועם ענבר אלבום סולו בשם "הפניקס" שכל תמליליו נכתבו על ידי לוי

קישורים חיצוניים
----------------

* שני ליטמן, תיאטרון של איש אחד, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2011
* אתר למנויים בלבד תמר רותם, מה קורה כשנותנים את הבמה ליונתן לוי, באתר הארץ, 19 באוגוסט 2013
* אתר למנויים בלבד דוד בוחבוט, "מַלְכִּיטַוָּס": סוף סוף שירה עברית שפורצת גבולות, באתר הארץ, 2 באוגוסט 2015
* אתר למנויים בלבד שני ליטמן, "לפני חמש שנים הייתי אנטי ביביסט סטנדרטי. פתאום הבנתי שזו טעות", באתר הארץ, 26 בספטמבר 2023
* מלכיטוס, באתר לולאת האל, הבלוג של תומר פרסיקו, 10 במרץ 2011

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד בן שלו, נועם ענבר: "גם אם זה ייעצר, זה לא שתהיה פה דמוקרטיה", באתר הארץ, 30 במרץ 2023

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007583986405171
* BnF: cb16769463m (data)
* GND: 1220993824
* ISNI: 0000 0004 5318 9222
* LCCN: no2015160500
* VIAF: 57145003712961340578
* WorldCat (עם VIAF): 57145003712961340578

 |
**מקס פישר** (1908, פיטסבורג - 3 במרץ 2005, דטרויט) היה איש עסקים, יזם ופילנתרופ יהודי-אמריקני, וממנהיגיה הבולטים של יהדות ארצות הברית.

ביוגרפיה
--------

פישר נולד בשנת 1908 בעיר פיטסבורג למשפחה יהודית ממוצא ריסי וגדל בעיירה סאלם, אוהיו, שם היה לאביו חנות בגדים. הוא למד באוניברסיטת המדינה של אוהיו במלגת כשחקן פוטבול וסיים תואר במנהל עסקים ב-1930. פישר הצטרף לחברת זיקוק הנפט של אביו, שעסקה במיחזור שמן מנוע, בדטרויט כאיש מכירות ושהקים חברה משלו ב-1932. החברה שלו הייתה לאחת מרשתות תחנות הדלק הגדולות במערב התיכון, לפני שמכר את העסק ב-1959 תמורת 40 מיליון דולר, לאחר ששימש 27 שנים כמנכ"ל שלו. פישר השקיע את הונו בנדל"ן לאחר פרישתו מעסקים ב-1963, הוא היה חבר בדירקטוריון של מספר חברות ובנוסף כיהן כיו"ר הכבוד של הפדרציות היהודיות של צפון אמריקה והוועד היהודי-האמריקאי. בישראל השקיע פישר במפעלים פטרוכימיים בישראל, ובחיפושי נפט.

פישר ייסד את חבר הנאמנים של הסוכנות היהודית ועמד בראשו במשך עשרות שנים. פעילותו במוסדות הציוניים החלה ב-1954 בעקבות ביקור בישראל. הוא היה מגדולי מגייסי התרומות בקרב יהודי ארצות הברית. בין היתר, תמך בפרויקט שיקום השכונות שיזם, בסוף שנות השבעים, ראש הממשלה מנחם בגין. כמו כן הוביל את מגבית "אקסודוס" למען עולי ברית המועצות ומבצעי העלאת יהדות אתיופיה.

פישר היה חבר פעיל במפלגה הרפובליקנית, היה מקורב לנשיא ריצ'רד ניקסון ושימש יועצו לעניינים יהודיים. הוא אף ספג ביקורת בשנת 1974, בקרב אנשי הקהילה היהודית בארצות הברית, על כך שהמשיך לתמוך בנשיא ניקסון למרות שהלה הסתבך בפרשת ווטרגייט, בה, בין השאר, נשמעו הקלטות של ניקסון משמיע הערות אנטישמיות. בשנות ה-80 היה בין התרומים הגדולים ביותר למפלגה והיה בקשרי ידיות עם הנשיא ג'ורג' הרברט ווקר בוש.

הוא נפטר ב-3 במרץ 2005. ביוני 2009 נחנכה בירושלים כיכר על שמו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מקס פישר** בוויקישיתוף
* עמירם ברקת, מת מקס פישר, ממנהיגיה הבולטים של יהדות ארצות הברית, באתר הארץ, 3 במרץ 2005
* מקס פישר, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  המפעלים הפטרוכימיים יקימו ביח"ר לגומי סינתטי, למרחב, 21 באוקטובר 1964
2. ↑  "מלך־סדום" מחפש נפט, למרחב, 28 בנובמבר 1968
3. ↑  דיוני חבר הנאמנים של הסוכנות היהודית נפתחו, מעריב, 16 בפברואר 1981
4. ↑  2 מיליון דולר תרומת ראשי המגבית, על המשמר, 23 באוקטובר 1966
5. ↑  ביקורת על טיפול הממשלה בפרוייקט שיקום השכונות, דבר, 30 ביוני 1980
6. ↑  מקס פישר, יועץ נשיא ארה"ב לעניינים יהודיים, דבר, 21 ביוני 1971
7. ↑  שריאל שני (וושינגטון), הרפובליקנים אמרו כן לבוש; הלילה הנאום החשוב בחייו, חדשות, 20 באוגוסט 1992  
יואל אסתרון, 55 שעות בוושינגטון, חדשות, 17 בנובמבר 1989
8. ↑  מקס פישר בכיכר, באתר גלובס, 23 ביוני 2009

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007302653005171
* BnF: cb12521591g (data)
* GND: 119163152
* ISNI: 0000 0003 7445 2950
* LCCN: n87803875
* NARA: 10572716
* SNAC: w6mc9z97
* SUDOC: 034462082
* VIAF: 5735063
* WorldCat: lccn-n87803875

 |
**אחפיר** (בערבית: **احفير**) היא עיר בצפון־מזרח מרוקו, במחוז אוריינטל, בסמוך לגבול עם אלג'יריה. אחפיר ממוקמת על הדרך המובילה אל בירת הנפה, העיר ברקן (אנ'). פירוש שמה בשפה הברברית היא "חורים", שמתייחסים למחצבה שקיימת במקום.

שבט בשם "אוד קיס" (Oued Kiss) התקיים בשטח העיר לכל הפחות בשנת 1859. המקום כונה "אחפיר" בפי השבטים שחיו באזור, ונפלש על ידי כוחות האימפריה הקולוניאלית הצרפתית. הקצין שהוביל את הכוח שפלש אליה, מרטין פרה, ניהל קרב שבסופו נאלץ להתגונן מאחורי תעלות רחבות באזור.

בשל הכיבוש הצרפתי של צפון-מערב אפריקה ב-1907 שונה שמה בהוראת גנרל אובר ליוטי, והיא נקראה על שם אותו הקצין בציון השבט שחי במקום, והיא נקראה "מרטין פרה דו קיס" ששובש ל"מרטנפרה" וגם "מרטמפריי" (כמילה אחת) בערבית.

במקום חיו קהילות של אלג'יראים ילידים, צרפתים קולוניאלים, ספרדים שהיגרו לצפון מרוקו, ויהודים.
ב-1956 העיר שחזרה את שמה ל"אחפיר" ו"שוחררה" מידי הצרפתים, בהכרזה של מוחמד החמישי, מלך מרוקו שביקר באזור.

יהודי אחפיר
-----------

היישוב היהודי במקום מנה 250 נפש במפקד בראשית המאה ה-20; ובמהלך שנות הארבעים נפקדו 625 נפש.

הקהילה התפללה בשני בתי כנסת שהונהגו על ידי הרבנים מסעוד חזיזה ויוסף בן שושן.

חלקם היגרו במהלך המאות ה-19 וה-20 אל מחוץ למרוקו, בעיקר למדינת ישראל שהקמתה סימל את סוף הגלות ולצרפת. יהודי אחפיר אולצו לתת את רכושם למוסלמים במקום בכדי להיות מסוגלים לעזוב ללא פגע. מספר פרעות אנטישמיות והפגנות התרחשו במקום לאחר הקמת מדינת ישראל.

בית הכנסת הגדול בעיר עודנו עומד ומשומר על ידי הרשויות המרוקאיות בכדי להוות מוקד תיירותי, וגם בית העלמין היהודי עודנו קיים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אחפיר** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  MARTIMPREY DU KISS (AHFIR) AU MAROC. Centerblog, ‏2022-04-23 (בצרפתית)
2. 1 2  דבדו עיר הכהנים-א. מרציאנו, באתר מורשת יהדות מרוקו, ‏6 בפברואר 2013
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים ריקים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**נחיתת חירום** (אנגלית: **Plane**) הוא סרט פעולה אמריקאי משנת 2023 בבימויו של ז'אן-פרנסואה ריצ'ט על פי תסריט מאת צ'ארלס קאמינג וג'יי פי דייוויס. בסרט מככבים ג'רארד באטלר, מייק קולטר, יוסון אן וטוני גולדווין. העלילה מתרכזת סביב הטייס (באטלר) שחובר לאסיר הנאשם ברצח (קולטר), זאת כדי להציל את נוסעיו משהייה בשטח עוין בו הם נחתו לצורך נחיתת חירום.

הסרט צולם בפוארטו ריקו. הוא יצא לאקרנים בארצות הברית ב-13 בינואר 2023.

עלילה
-----

הסרט מתחיל בהכנות לטיסה אזרחית שגרתית מסינגפור לטוקיו. על הטיסה ישנם רק 14 נוסעים ובהם אסיר נמלט שהואשם ברצח ושוטר המלווה אותו. הטיסה נקלעת לסופה קשה ולמערכות במטוס נגרמים נזקים קריטיים. הטייס מבצע נחיתת חירום במקום שנראה כאי נידח. עד מהרה הוא מבין שהאי שהוא נחת בו הוא האי ג'ולו(אנ'), אזור נידח בפיליפינים הנשלט על ידי מיליציות אנטי-ממשלתיות חמושות. הטייס ברודי משחרר את האסיר מהאזיקים ויחד הם מחפשים אפשרות ליצור תקשורת עם העולם החיצוני. בינתיים מיליציה מקומית מוצאת את הנוסעים ולוקחת אותם כבני ערובה, מתוך כוונה לדרוש עבורם ממשפחותיהם דמי כופר גדולים. יחידת הצלה שמגיעה למקום נקלעת לקרב יריות עם החוטפים. החטופים מצליחים להימלט חזרה לכיוון המטוס והטייס מצליח להמריא בשנית ולנחות בשלום באי סמוך.

צוות השחקנים
------------

* ג'רארד באטלר – ברודי טוראנס, הטייס
* מייק קולטר – לאיס גאספר, האסיר שהואשם ברצח
* יוסון אן – סמאול דיל, טייס המשנה
* טוני גולדווין – סקארסדייל, עומד בראש כוח החילוץ
* דניאלה פינדה – בוני ליין, הדיילת הראשית

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של נחיתת חירום (באנגלית)
* נחיתת חירום, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* "נחיתת חירום", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* "נחיתת חירום", באתר AllMovie (באנגלית)

* "נחיתת חירום", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)

* "נחיתת חירום", באתר Metacritic (באנגלית)

* "נחיתת חירום", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* ארז דבורה, זו לא התרסקות, אבל "נחיתת חירום" מרגיש כמו סרט אקשן משנות ה-80, באתר ynet, 17 בינואר 2023
המונח "מעגל החיים" מפנה לכאן. לערך העוסק בסדרת טלוויזיה תיעודית של ה-BBC, ראו מעגל החיים (סדרת טלוויזיה).
**סמסרה** (בסנסקריט ובפאלי: "תנועה מתמשכת" או "זרימה מתמשכת") הוא מונח המתייחס למעגל של גלגול נשמות או לידה מחדש בהינדואיזם, בודהיזם, ג'ייניזם, וסיקהיזם ובדתות קשורות נוספות. משמעותו המדויקת של המעגל משתנה ואף מגדירה זרמים במסורות המזרח כמו הינדואיזם ובודהיזם.

אטימולוגיה
----------

סמסרה נובעת מ"לזרום יחדיו", או לעבור דרך מצבים, לנדוד. דלת מסתובבת בין החיים והמוות וחיים חדשים בגלגול חיים חדש. ידועה גם כמשחק בהודו העתיקה.

מעגל של לידה מחדש
-----------------

ברוב המסורות הפילוסופיות ההודיות, כולל במערכת ההינדית, הבודהיסטית, הסיקית והג'יינית, קיימת הנחה שלפיה הטבע נשלט על ידי מחזור מתמשך של לידה, מוות ולידה מחדש. אולם מסורות אלה נבדלות באופן ניכר בטרמינולוגיה שבה הן מתארות את התהליך ובמטפיזיקה שבה הן משתמשות כדי לפרש אותו. רוב המסורות הללו, בצורתן המפותחת, מתייחסות לסמסרה באופן שלילי, כמצב ירוד שיש לברוח ממנו. חלקן, כמו האדוואיטה וודאנטה רואות בעולם ובהשתתפות בסמסרה שבו דבר אשלייתי הקרוי **מאיא**. 

חלק מהיישומים המאוחרים יותר של מסורות אלו רואה בסמסרה מטפורה ולא יותר.
הארה מלאה היא ההבנה שהסמסרה והנירוואנה חד הן.

סמסרה בהינודאיזם
----------------

בסוגים מסוימים של הינדואיזם, סמסרה נתפסת כבורות מהאני האמיתי, ברהמן, וכך הנפש מובלת לחשוב באמיתות של העולם הזמני, עולם התופעות. 

בהינדואיזם זוהי אבידיה, או הבורות אודות האני האמיתי, ברהמן, שמובילה לתודעת-אגו של הגוף, שבו הנפש מובלת לחשיבה באמיתות של העולם הזמני, עולם התופעות. דבר זה מקרקע את הישות בתשוקה והשרשרת המתמשכת של קארמה וגלגול נשמות. מצב האשליה ידוע כ "מאיה". 

בהינדואיזם יש מונחים רבים למצב של השחרור כמו מוקשה, מוקטי, נירוואנה ו"מהא-סאמאדהי" (ריכוז מדיטטיבי עילאי, עמוק/רחב). 

מסורות היוגה ההינדית מחזיקות באמונות שונות. ניתן להגיע למוקשה באמצעות אהבת אישוור\האל (ראו תנועת בהקטי), על ידי מדיטציה פסיכו-פיזית (ראג'א יוגה), על ידי הבחנה בין מהו אמיתי ומהי אשליה על ידי התבוננות עמוקה (ג'אנה יוגה) ועל ידי קארמה יוגה, הנתיב לפעולה לא-אנוכית שחותרת תחת האגו ומחזקת את ההבנה של ההוליזם או האחדות של הכל. על פי הזרם אדוואיטה וודאנטה, שהשפיע באופן משמעותי על היוגה ההינדית, ה"ברהמן", התודעה-אמת-אושר-עילאי האולטימטיבית היא המציאות האינסופית הבלתי אישית.

סמסרה בבודהיזם
--------------

סמסרה בבודהיזם מתייחסת למעגל הלידה (ג'אטי) הדעיכה והמוות (ג'אראמאנא), שבו משתתפות כל הישויות ביקום, ושממנו ניתן להימלט באמצעות הבנה ומודעות לתהליך, במצב תודעתי של "הארה". סמסרה מקושרת עם סבל, והיא בדרך כלל נחשבת לאנטי-תיזה של נירוואנה.

לפי התפישה הבודהיסטית - הסמסרה נתפשת כרצף מחשבה הזורם בזמן, גלגול תודעתי המתרחש בין הווה להווה, ולא בין העבר לעתיד, כפי שנהוג לחשוב.
ההבנה המלאה (חכמה, פאניה) של האופן שבו מתרחשת התהוותו של ההווה מבטלת את המחשבה מכוונת המטרה, הנקראת קארמה. ההגעה להארה מסמנת את ההחלצות ממעגל הלידה והמוות של המצב התודעתי הרגיל, ושחרור מהסבל הנובע מבורות, השתוקקות ודחייה. מצב תודעתי זה, החפשי מחוויית הסמסרה, הוא הנירוואנה.

ראו גם
------

* גלגול נשמות
* גלגל החיים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סמסרה** בוויקישיתוף
* סמסרה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 00569513
* NKC: ph307583

 |
**ז'וֹאָן לַאפּוֹרטָה אִי אֶסטרוּק** (נולד ב-29 ביוני 1962 בברצלונה שבספרד) הוא עורך דין קטלאני, המכהן בתור נשיא מועדון הכדורגל ברצלונה. בנוסף, כיהן בתפקיד בשנים 2003–2010.

קריירה בברצלונה
---------------

בשנת 1996 הוא ביחד עם אנז'ל קולום ופילאר ראולה הקימו מפלגה מקומית חדשה. אך ניסיון זה לא הצליח.

לאפורטה החל את הקריירה שלו עם ברצלונה כמנהיג "אלפנט בלאו" (הפיל הכחול), קבוצה שהתנגדה לנשיא לשעבר ז'וזפ ליואיס נונייס ואשר, ב-1998, ניסתה ללא הצלחה להפעיל הצעת אי אמון כנגדו.

ב-2003 גבר לאפורטה על לואיס בסאט בבחירות לתפקיד נשיא ברצלונה. כמנהל הטכני של הקבוצה מינה לאפורטה את כדורגלן העבר במועדון צ'יקי בגיריסטיין. עם הגעתם לקבוצה, החתים המועדון את הכדורגלן הברזילאי רונאלדיניו ואת המאמן ההולנדי פרנק רייקארד. עמם, פתח המועדון בתקופה חדשה עם ניהול חדש ושונה מקודמיו. העונה הראשונה החלה בצורה תהומית, ובשל כך נאלץ לאפורטה בקביעות לגייס הבנה וסבלנות מאוהדי הקבוצה, ובעזרת רייקארד, נבנה המועדון מחדש עם סגל צעיר יותר סביב הנהגתו של רונאלדיניו. לאפורטה נחשב להצלחה - רוב החובות הכספיים שולמו והמועדון זכה בארבע אליפויות הליגה הספרדית ובשני גביעי ליגת האלופות.

בנוסף, החליט לאפורטה לפעול נגד האלימות בקאמפ נואו, בייחוד נגד קבוצת האוהדים המכונה "Boixos Nois" (בוישוס נויס - בתרגום חופשי מקטלאנית: "בנים כועסים"), תוך שהוא סופג עלבונות ואיומים על חייו. חקירת משטרה חשפה שחברים בבוישוס נויס תכננו לחטוף אותו, אך תכנון זה לא יצא אל הפועל.

הקדנציה הראשונה של לאפורטה כללה זכייה באליפות הליגה ב-2005 ובדאבל ב-2006, כשבקבוצה משחקים שחקני רכש כדקו, סמואל אטו, הנריק לארסון ורונאלדיניו, לצד שחקני בית כגון צ'אבי, ויקטור ואלדס וקרלס פויול.

לאפורטה החל את כהונתו השנייה ב-22 באוגוסט 2006, כשהיה המועמד היחיד שצבר מעל ל-1,804 חתימות חברי מועדון. כהונתו הסתיימה באופן רשמי בשנת 2010, והוא הוחלף בסנדרו רוסל.

כהונתו השנייה של לאפורטה הייתה אף מוצלחת יותר מקודמתה, אף על פי שהחלה בצורה מאכזבת למועדון - הקבוצה לא הצליחה לזכות באליפות במשך שנתיים. בתום עונת 2007/08, החליט לאפורטה להחליף את מאמן הקבוצה, רייקארד, בשחקן העבר של הקבוצה, ז'וזפ גוארדיולה. עם גוארדיאולה כמאמן זכתה הקבוצה בטרבל הראשון בהיסטוריה של הכדורגל הספרדי - זכייה באליפות הליגה, בליגת האלופות ובגביע המלך הספרדי באותה עונה. בסגל הקבוצה בעונה זו בלטו אנדרס אינייסטה, צ'אבי, פויול, אטו, תיירי הנרי וליונל מסי. 

בעונה הבאה, עונת 2009/10 זכתה פעם נוספת הקבוצה באליפות, כשבחוד ההתקפה משחק זלאטן איברהימוביץ' במקומו של סמואל אטו. בתום עונה זו הסתיימה תקופת הכהונה השנייה של לאפורטה.

ב-7 במרץ 2021, נבחר לאפורטה ברוב גדול בשלישית על ידי חברות וחברי מועדון הכדורגל ברצלונה, לכהן כנשיא המועדון. בזכייה זו לאפורטה גבר על ויקטור פונט וטוני פריישה.

לאפורטה הוא עורך דין במקצועו, ושותף במשרד עורכי דין. הוא נשוי ואב לשלושה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ז'ואן לאפורטה** בוויקישיתוף
* ז'ואן לאפורטה, ברשת החברתית פייסבוק
* ז'ואן לאפורטה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* ז'ואן לאפורטה במדור הנשיאים של האתר הרשמי של מועדון הכדורגל ברצלונה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX1710127
* BnF: cb150940460 (data)
* CANTIC: a10687038
* ISNI: 0000 0001 2314 5948
* LCCN: n2009029323
* VIAF: 100923661
* WorldCat: lccn-n2009029323

 |
**יָמִים עַל יְמֵי מֶלֶךְ** (בעגה חרדית-ליטאית **ימים** נהגה **יוֹמִים**) הוא שיר חסידי שמשמש במגזר החרדי ובמגזר הדתי לאומי כהמנון ליווי לכניסת רב לאירוע.
לשיר מספר לחנים, הידוע שבהם הוא לחנו של רבי אליעזר זוסיא פורטוגל – האדמו"ר מסקולען. מילות השיר לקוחות מתהילים ס"א: "יָמִים עַל יְמֵי מֶלֶךְ תּוֹסִיף שְׁנוֹתָיו כְּמוֹ דֹר וָדֹר". זמרים רבים ביצעו את השיר, ביניהם: אברהם פריד.

פרשנות
------

לפי פירוש רש"י הפסוק הוא תפילתו של דוד המלך שהאל יוסיף לו שנים ויזכה לחיות "דור" שהוא שבעים שנה. רד"ק מעלה אפשרות לפרש את הפסוק על המשיח, והתפילה היא לקצר את הגלות ולהוסיף ימים לימות המשיח.

כהמנון
------

השיר נעשה נפוץ כהמנון לקבלת רבנים במהלך המאה העשרים. בשנות ה-40 של המאה העשרים מתועדת שירת השיר בחסידות ויז'ניץ. לפי המתואר בעיתון יתד נאמן, המנהג נעשה נחלת הכלל החל מכנס היסוד של דגל התורה ב-1988, שבו התקבלו הרבנים בשירת "ימים", במקום בשירת שאו שערים ראשיכם שהייתה מקובלת עד אז. לצד שירת "ימים" נהוגים גם שירים נוספים לקבלת רבנים, בהם: "ובכן צדיקים", "אור זרוע לצדיק", "יפרח בימיו צדיק", "לאורו ניסע ונלך" ועוד.

בתרבות
------

הפרק השמיני בעונה השנייה של סדרת הטלוויזיה שבאבניקים נקרא 'יומים' על שם השיר. ראש הישיבה גדליה מבקש שישירו לכבודו את השיר. בהמשך הפרק שר בעצמו את השיר כמחווה לדבורה.[דרוש מקור]

ראו גם
------

* יחיד אל דגול מרבבה
* שאו שערים
* לאורו נסע ונלך

קישורים חיצוניים
----------------

 שירת "ימים על ימי מלך" בכנס היסוד של מפלגת "דגל התורה", סרטון באתר יוטיוב

* שירת 'ימים על ימי מלך תוסיף' להרב יואל טייטלבוים האדמו"ר מסטמאר בכ"א כסלו יום הצלתו ויום הודאה להשם על ידי חסידיו ומעריציו
* שירת 'ימים על ימי מלך תוסיף' למייק פומפאו עם בנימין נתניהו

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספר תהילים, פרק ס"א, פסוק ז'
2. ↑  באלבומו מעגל השנה 3
3. ↑  פירוש רש"י על ספר תהילים, פרק ס"א, פסוק ז'
4. ↑  רד"ק על ספר תהילים, פרק ס"א, פסוק ז'
5. ↑  **ביטאון צעירי ויז'ניץ גיליון 79**, באתר אוצר החכמה
6. ↑  **מוסף שבת קודש התשע"ב גיליון 7**, באתר אוצר החכמה
**מוחמד עבדאללה עלי בארוויס** (בערבית: **محمد عبد الله علي بارويس**; נולד ב-30 בנובמבר 1985 בתימן) הוא כדורגלן תימני המשחק בעמדת הקשר בקבוצת אל-וחדה עדן מליגת העל התימנית ובנבחרת תימן.

קריירת מועדונים
---------------

בארוויס משחק באל-וחדה עדן מאז שנת 2009, ושיחק עמה בליגת העל התימנית ובליגת המשנה התימנית לסירוגין. בשנת 2018 הושאל לאום סלאל מליגת העל הקטרית למשך חצי עונה, וערך הופעה אחת במדי המועדון.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-23 ביוני 2012 ערך בארוויס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת תימן, בהפסד 3-1 לנבחרת לוב במסגרת הגביע הערבי. ב-26 ביוני, בהופעתו השנייה בנבחרת, הבקיע את שער הבכורה שלו, בניצחון 2-0 על נבחרת בחריין במסגרת אותו טורניר.

הוא היה חלק מסגל נבחרת תימן בטורניר גביע אסיה 2019.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר National Football Teams

הערות שוליים
------------

1. ↑  Every AFC Asian Cup 2019 Squad Revealed - Final 23-man lists באתר Goal, ‏ 28 בדצמבר 2018 (באנגלית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מוחמד בארוויס"**.
**וסרמיל** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2007 בתסריט ובימוי של מושון סלמונה.

זה סרט נעורים על שלושה נערים בשכונה בבאר שבע המחפשים את דרכם במציאות חיים קשה בשכונת עוני כאשר הסיכוי היחיד להצלחה הנראה לעין הוא הכדורגל. שם הסרט נגזר משמו של אצטדיון הכדורגל המרכזי בבאר שבע בין 1959 ובין 2015, אצטדיון וסרמיל.

השחקנים פרט לקובי מאור ועירית בנדק אינם מקצועיים.

פרסים
-----

* פרס מיוחד של חבר השופטים בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2007,
* פסטיבל סן פרנסיסקו 2008, ארצות הברית (זוכה פרס "גולדן גייט" לבמאי החדש הטוב ביותר)
* פסטיבל המפטונס 2008, ארצות הברית (זוכה פרס הצילום - רם שווייקי)
* פסטיבל סלוניקי 2008, יוון

תקציר העלילה
------------

שלומי (נדיר אלדד) חי עם אמו האלמנה, אחותו הקטנה ואב חורג, ועובד כשליח בפיצרייה של חיים (קובי מאור) ואסתר (עירית בנדק). לאחר שהווספה שלו נגנבת הוא מפוטר על ידי חיים. אחיו העבריין איציק (יניב עדני) משכנע את חיים לקבלו שוב לעבודה, ואת שלומי לחזור לעבודה שם למרות התנגדותו.

עדיאל (עדיאל זמרו), בן הקהילה האתיופית, מטפל באחיו הקטן יונתן (בני אדגה) ובאמו החולה ומרבה להיעדר מבית הספר. הוא נתקל פעמים רבות בהערות גזעניות לגבי צבע עורו.

דימה (דוד טפליצקי) הוא בן למשפחת עולים מרוסיה. אביו מובטל ואימו מפרנסת את המשפחה. הוא משמש כבלדר סמים לאלכסיי (סרגי גנטיוק), ונעדר מבית ספר לעיתים קרובות.

יום אחד מציב בית הספר אולטימטום בפני דימה ועדיאל. ההזדמנות האחרונה שלהם להישאר תלמידים היא אם יצטרפו לקבוצת הכדורגל של בית הספר, בניצוחו של המאמן מתן (אבינועם בלומנקרנץ).

מתן הסמכותי מציב את עדיאל כחלוץ מרכזי ואת דימה כשוער. הם מצטיינים ומתחילה ידידות ביניהם. מתן מעודד אותם ואומר כי אם יתמידו יש להם עתיד להיות מקצוענים ולצאת מהסביבה בה הם חיים, לפנימיה שם ימשיכו בלימודים ואימונים.

המטרה היא לנצח בטורניר בתי הספר ביום העצמאות באצטדיון וסרמיל. הקבוצה מנצחת בחצי הגמר ועומדת לעלות למשחק הגמר, אך הכל משתבש. עבריינים מכים את שלומי על רקע הסכסוך שלו עם חיים, שוטרים תופסים על חם את דימה, בשעה שהוא מחלק סמים, ועדיאל נאלץ לחפש את אחיו יונתן שברח.

שחקנים
------

| שחקן | תפקיד |
| --- | --- |
| דוד טפליצקי | דימה |
| עדיאל זמרו | עדיאל |
| נדיר אלדד | שלומי |
| אבינועם בלומנקרנץ | מתן |
| בני אדגה | יונתן |
| קובי מאור | חיים |
| עירית בנדק | אסתר |
| יניב עדני | איציק |
| סרגיי גנטיוק | אלכסיי |

קישורים חיצוניים
----------------

* "וסרמיל", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "וסרמיל", באתר ספר הקולנוע הישראלי
* "וסרמיל", באתר אידיבי
* "וסרמיל", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* וסרמיל, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* הסרט המלא לצפייה בתשלום באתר ארכיון ישראלי לסרטים - סינמטק ירושלים
* קדימון לסרט וסרמיל, באתר יוטיוב