מרוץ המרתון ה־29 של הנחתים בוושינגטון, 31 באוקטובר 2004
**רִיצַת מָרָתוֹן** היא ריצה למרחק של 42.195 קילומטרים. מקור שמה של הריצה הוא באגדה עממית אודות פידיפידס, שליח אתונאי אשר רץ מהעיר מרתון ועד אתונה בשנת 490 לפנה"ס, על מנת להביא את בשורת הניצחון היווני נגד פרס בקרב מרתון, ומת מיד לאחר שמסר את הידיעה. כיום, הוועד האולימפי הבינלאומי מעריך את הדרך הקצרה ביותר משדה הקרב במרתון לאתונה ב-34.5 קילומטרים בלבד. דרך ארוכה יותר בין שתי הערים, שאורכה 40 קילומטרים, נבחרה באולימפיאדת אתונה (1896) בתור מסלולו של המרתון האולימפי הראשון.

בעדות ההיסטורית של הרודוטוס מופיע סיפור שונה, ולפיו פידיפידס נשלח מאתונה לספרטה על מנת להזעיק תגבורת בטרם החל הקרב, אך חזר משם בידיים ריקות. חישוב מרחק הריצה לפי הסיפור של הרודוטוס מראה שפידיפידס עבר כ-450 קילומטרים תוך מספר ימים.

בשנת 1908, מרחק ריצת המרתון נקבע באולימפיאדת לונדון ל-42.195 ק"מ זאת משום שהוחלט שרצי המרתון יתחילו את הריצה בטירת וינדזור על מנת שבני משפחת המלוכה יוכלו לצפות בפתיחת המירוץ. משום שהיה על הרצים לסיים את המרתון באצטדיון המשחקים, מרחק ריצת המרתון הסתכם ב-42.195 ק"מ, ושימש מאוחר יותר כתקן לריצות המרתון העתידיות.

היסטוריה
--------

|  |  |
| --- | --- |
| **אולימפיאדה** | **מרחק** (קילומטרים) |
| אתונה 1896 | 40 |
| פריז 1900 | 40.26 |
| סנט לואיס 1904 | 40 |
| אתונה 1906 | 41.86 |
| לונדון 1908 | 42.195 |
| סטוקהולם 1912 | 40.2 |
| אנטוורפן 1920 | 42.75 |
| מאזפריז 1924 | 42.195 |

הרעיון של מרוץ המרתון הועלה לראשונה על ידי מישל בריאל שהציע להכליל אותו במשחקים האולימפיים הראשונים בעת החדשה שהתקיימו בשנת 1896 באתונה. יוזם המשחקים, פייר דה קוברטן, והמארגנים היוונים של האירוע קיבלו בהתלהבות את הרעיון.

דורנדו פייטרי מסיים ראשון את ריצת המרתון באולימפיאדת לונדון 1908. זכייתו נפסלה לאחר מכן
אורכה של ריצת המרתון לא נקבע מלכתחילה, היות שהדגש הושם בעיקר על כך שכל הרצים יעברו את אותו המסלול. בשנים הראשונות של המשחקים האולימפיים השתנה המרחק בכל ארבע שנים - בכל אולימפיאדה על-פי המסלול שנקבע אד הוק. המוקדמות שנערכו ב-22 במרץ 1896 לקראת המשחקים האולימפיים באתונה היו למעשה מרוץ המרתון הרשמי הראשון שהתקיים, ובו ניצח כאלירוס ואסילאקוס בזמן של 3 שעות ו-18 דקות. ספירידון לואיס, שהגיע חמישי במרוץ זה, ניצח במרוץ שהתקיים במסגרת המשחקים ב-10 באפריל בזמן של 2:58:50 שעות, כולל עצירת ביניים בפונדק מקומי לשתיית כוס יין. מרוץ ראשון זה היה למרחק של 40 קילומטרים. בשש האולימפיאדות הבאות, מאולימפיאדת פריז (1900) ועד אולימפיאדת אנטוורפן (1920), התקיים המרוץ בשישה מרחקים שונים.

באולימפיאדת סנט לואיס (1904), התנאים בריצת המרתון היו קשים. הריצה התנהלה בדרך עפר בין הגבעות לאורך 40 קילומטרים ולוותה בעננים של אבק שהעלו הרכבים שליוו את הרצים. הטמפרטורה באותו היום הייתה חמה ועמדה על 32 מעלות צלזיוס ובנוסף הייתה רק תחנה לשתיית מים אחת במחצית הדרך. רק 14 רצים מתוך 32 הצליחו לסיים את הריצה. תומאס היקס שזכה בריצה נראה תשוש במהלכה ולכן קיבל מעוזריו ברנדי, חלבון ביצה ושתי מנות של סטריכנין (1 מיליגרם כל אחת), האסור בשימוש כיום, שסייעו לו לסיים את הריצה (מנה נוספת של סטריכנין יכלה להיות קטלנית עבורו). לאחר שחצה את קו הסיום הוא התמוטט. חלומו לזכות בריצה נגוז לאחר שראה שפרדריק לורז אף הוא מארצות הברית כבר הספיק לחגוג את "ניצחונו" ולהצטלם כאלוף האולימפי בריצת המרתון עם אליס רוזוולט בתו של נשיא ארצות הברית תאודור רוזוולט. מאוחר יותר התברר שלורז רימה בתחרות. לאחר ריצה של 14.5 קילומטרים הוא עבר לנסיעה ברכב עם מאמנו כ-17.7 קילומטרים עד שמכוניתם הפסיקה לעבוד. את יתרת הדרך עבר בריצה וניכנס ראשון לאצטדיון. לאחר שהתגלתה התרמית מדליית הזהב הועברה להיקס. להגנתו טען לורז שעשה זו כבדיחה עליה התנצל.

באולימפיאדת לונדון (1908) הוארך המרחק ונקבע שהמרוץ יחל בטירת וינדזור על מנת לאפשר לנכדי המלך לחזות בזינוק מחלונות הארמון. המסלול הסתיים באצטדיון האולימפי ואורכו הכולל היה 42.195 קילומטרים. בשנת 1921 אומץ מרחק זה על ידי התאחדות האתלטיקה הבינלאומית (IAAF) כמרחק הרשמי לריצות מרתון.

מאז תחילתם של המשחקים האולימפיים המודרניים, נוצרה מסורת לפיה מרוץ הגברים הוא האירוע הנועל את המשחקים, כאשר המרוץ מסתיים באצטדיון האולימפי זמן קצר לפני תחילת טקס הנעילה.

ביטול האיסור על השתתפות נשים
----------------------------

נשים לא הורשו להשתתף כלל במשחקים האולימפיים המודרניים. נשים שבקשו להירשם לריצות המרתון נדחו על הסף או באמתלות טכניות שונות. המתנגדים לריצת נשים טענו בין היתר שנשים לא מסוגלות לרוץ למרחקים ארוכים, ושריצה כזו עלולה לפגוע בפוריותן ולכן אין לאפשר אותה. בכל זאת, לאורך השנים בצעו את ריצת המרתון מספר נשים, אך הן נאלצו למצוא דרכים יצירתיות שיאפשרו להן לרוץ: חלקן רצו עצמאית במסלול מקביל לזה של הגברים, אחרות "הזניקו את עצמן" כשעה לאחר ההזנקה הרשמית; בשנת 1963 Merry Lepper ו– Lyn Carman הסתננו למרוץ והתנגדו לניסיונות להפסיק את ריצתן כשטענו שמותר להן לרוץ בשטח ציבורי. בובי גיב רצה במרתון בוסטון (הנחשב לאחד מהחשובים והפופולריים בעולם) שלוש שנים ברציפות אך לעולם לא בצורה רשמית. קיים תיעוד על נשים נוספות שרצו במרתונים אך בהיעדר רישום או מספר, תוצאותיהן לא תועדו ולא נחשבו רשמיות .

בשנת 1967, קתרין סווייצר (Kathrine Switzer) הצליחה להירשם למרתון בוסטון תחת השם K.V. Switzer, שלא הסגיר את מינה. היא קבלה את המספר 261, והחלה בריצה. זמן קצר לאחר מכן מנהל המרוץ זיהה אותה וניסה לחסום את דרכה ולקרוע מבגדיה את המספר, ודרש שתפסיק את הריצה, אלא שהאירוע כולו תועד במצלמות העיתונות וסווייצר השלימה את הריצה. אף על פי כן תוצאתה לא הוכרה בזמן אמת, והיא קבלה את ההכרה רק שנים מאוחר יותר. רק בשנות ה-70 נפתחו אט אט בפני נשים המרתונים באופן רשמי, וגם זאת רק לאחר עתירה שהגישה אחת מהרצות, נינה קוסצ'יק.

תחרויות
-------

ברחבי העולם נערכות מאות תחרויות מרתון בכל שנה. תחרויות המרתון הנחשבות ביותר הן תחרויות סבב המרתונים המרכזיים העולמי הכוללות את מרתון טוקיו, ניו יורק, ברלין, לונדון, בוסטון, שיקגו, המרתון באליפות העולם באתלטיקה והמרתון במשחקים האולימפיים. המנצח והמנצחת בסבב המרתונים המרכזיים העולמי זוכים בפרס כספי של 500,000 דולר. בנוסף, התאחדות האתלטיקה הבינלאומית מעניקה תוויות למרתונים הבכירים בעולם לפי מספר קריטריונים, שהעיקרי בהם הוא איכות המשתתפים במרתון. ישנן שלוש תוויות: תווית זהב (Gold label), תווית כסף (Silver label) ותווית ארד (Bronze label). תווית הזהב היא הטובה ביותר, וכל המרתונים מסבב המרתונים המרכזיים העולמי הם בעליה. נוסף להם קיימים עוד מרתונים בעלי תווית הזהב, מהבולטים שבהם:

* מרתון פריז
* מרתון רוטרדם
* מרתון דובאי
* מרתון סביליה
* מרתון טורונטו
* מרתון אמסטרדם
* מרתון פרנקפורט

עוד תחרויות מרתון נחשבות הן האליפויות היבשתיות במרתון, כחלק מהאליפויות היבשתיות באתלטיקה; אליפות אירופה, אליפות אסיה ואליפות אוקיאניה.

זמנים מיטביים ושיאי עולם
------------------------

שיאי עולם לא הוכרו באופן רשמי על ידי IAAF עד ל-1 בינואר 2004. עד אז נחשבו התוצאות הטובות ביותר כ"זמנים מיטביים". כיום, על מנת שתוצאה תיחשב רשמית לשיא עולם, עליה להיות מושגת על מסלול המתאים לדרישות IAAF. עם זאת עדיין קיימים הבדלים משמעותיים בין מסלולי המרתון ה"רשמיים" - בגובהם יחסית לפני הים, במידת ההרריות, בסוג המשטח - כך שעדיין לא ניתן לבצע השוואה מדויקת בין תוצאות שהושגו במרוצים שונים. מקובל שהתוצאות הטובות ביותר מושגות במסלולים שטוחים, בגובה פני הים, בתנאי מזג אוויר נוחים ובסיוע מכתיבי קצב - רצים שתפקידם "למשוך" בתחילת הריצה את המועמדים לניצחון על מנת לשפר את התוצאות.

ב-6 במאי 2017 קבע אליוד קיפצ'וגה (קניהקניה קניה) במסלול פורמולה 1 במונצה איטליה, בריצה למרחק של 42.195 ק"מ (המרחק הרשמי של ריצת מרתון), תוצאה של 2:00:25 שעות במסגרת פרויקט Breaking 2 (breaking2) של חברת נייקי, אך תוצאה זו לא אושרה כשיא עולם, מאחר שהיא נערכה בהקפות המסלול תוך שימוש במכתיבי קצב מתחלפים.

ב-12 באוקטובר 2019 הצליח קיפצ'וגה להפוך לאדם הראשון שרץ מרתון תוך פחות משעתיים (1:59:40) בווינה, אוסטריה, במסגרת פרויקט של חברת אינאוס, אשר גם במהלכו נעשה שימוש במכתיבי קצב מתחלפים, ולכן גם תוצאה זו לא היוותה שיא עולם.

### שיא עולם

* שיא העולם לנשים נקבע על ידי טיגיסט אספה (אתיופיהאתיופיה אתיופיה), ועומד על **2:11:53 שעות**. הוא נקבע במרתון ברלין ב-24 בספטמבר 2023.
* שיא העולם לגברים נקבע על ידי קלווין קיפטום (קניהקניה קניה), ועומד על **2:00:35 שעות**. הוא נקבע במרתון שיקגו ב-8 באוקטובר 2023.

### שיא ישראל

* שיא ישראל לנשים נקבע על ידי לונה צ'מטאי-סלפטר ועומד על **2:17:45 שעות**, נקבע במרתון טוקיו ב-1 במרץ 2020.
* שיא ישראל לגברים נקבע על ידי גשאו איילה ועומד על **2:04:53 שעות**, נקבע במרתון סביליה ב-18 בפברואר 2024.

### עשר הרצות הטובות ביותר בריצת המרתון

| מקום | תוצאה (שעות) | שם האתלטית | מדינה | תאריך | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2:11:53 | טיגיסט אספה | אתיופיהאתיופיה אתיופיה | 24 בספטמבר 2023 | ברלין |
| 2 | 2:13:44 | סיפאן חסן | הולנדהולנד הולנד | 8 באוקטובר 2023 | שיקגו |
| 3 | 2:14:04 | בריג'יד קוסגיי | קניהקניה קניה | 13 באוקטובר 2019 | שיקגו |
| 4 | 2:14:18 | רות צ'פנגטיץ' | קניהקניה קניה | 9 באוקטובר 2022 | שיקגו |
| 5 | 2:14:58 | אמנה בריסו שאנקולה | אתיופיהאתיופיה אתיופיה | 4 בדצמבר 2022 | ולנסיה |
| 6 | 2:15:25 | פאולה רדקליף | בריטניהבריטניה בריטניה | 13 באפריל 2003 | לונדון |
| 7 | 2:16:28 | רוזמרי ואנג'ירו | קניהקניה קניה | 5 במרץ 2023 | טוקיו |
| 8 | 2:16:49 | לטסנבט גידיי | אתיופיהאתיופיה אתיופיה | 4 בדצמבר 2022 | ולנסיה |
| 9 | 2:16:56 | טסהאי גמצ'ו | אתיופיהאתיופיה אתיופיה | 5 במרץ 2023 | טוקיו |
| 10 | 2:17:01 | מרי קייטני | קניהקניה קניה | 23 באפריל 2017 | לונדון |

### עשרת הרצים הטובים ביותר בריצת המרתון

| מיקום | תוצאה (שעות) | שם האתלט | מדינה | תאריך | מיקום |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2:00:35 | קלווין קיפטום | קניהקניה קניה | 8 באוקטובר 2023 | שיקגו |
| 2 | 2:01:09 | אליוד קיפצ'וגה | קניהקניה קניה | 25 בספטמבר 2022 | ברלין |
| 3 | 2:01:41 | קנניסה בקלה | אתיופיהאתיופיה אתיופיה | 29 בספטמבר 2019 | ברלין |
| 4 | 2:01:48 | סיסאי למה | אתיופיהאתיופיה אתיופיה | 3 בדצמבר 2023 | ולנסיה |
| 5 | 2:02:48 | בירהנו לגסה | אתיופיהאתיופיה אתיופיה | 29 בספטמבר 2019 | ברלין |
| 6 | 2:02:55 | מוסינט גרמאו | אתיופיהאתיופיה אתיופיה | 28 באפריל 2019 | לונדון |
| 7 | 2:02:57 | דניס קימטו | קניהקניה קניה | 28 בספטמבר 2014 | ברלין |
| טיטוס אקירו | קניהקניה קניה | 16 במאי 2021 | מילאנו |
| 9 | 2:03:00 | אוונס צ'בט | קניהקניה קניה | 6 בדצמבר 2020 | ולנסיה |
| גבריאל גיאי | טנזניהטנזניה טנזניה | 4 בדצמבר 2022 | ולנסיה |

ייחודו של המרוץ
---------------

במשך שנים רבות, עד שאורגן מרוץ חוצה ארצות הברית, היה המרתון המרוץ הארוך ביותר שהועלה על הדעת. כיום, נחשב ענף זה כאחד השיאים של המשחקים האולימפיים. למרוץ נקשרו כתרים רבים וקלישאות כגון "הניצחון האמיתי הוא עצם סיומו של המרוץ" ו"מאמץ על אנושי". למעשה, כבר מתחילתו היה מרוץ זה מוקד משיכה לספורטאים חובבים, ונחשב כספורט מאתגר שאינו דורש השקעה כספית גבוהה או יכולות מיוחדות. כיום מקובל בקרב מאמנים רבים כי הצלחה במרוץ מרתון היא בהישג יד של כל אדם המוכן להשקיע זמן ומאמץ באימונים לקראתו. עם זאת, קיימים במרוץ המרתון מספר מאפיינים המייחדים אותו מריצות למרחקים קצרים יותר, אפילו עד חצי מרחק הריצה (21.1 קילומטרים).

רץ נפלי חוצה את קו הסיום במרוץ המרתון הגבוה בעולם, מרוץ המרתון על שם אדמונד הילרי וטנזינג נורגיי למרגלות האוורסט. זהו אירוע שנתי בו הרצים מתחילים את הריצה במחנה הבסיס של האוורסט בגובה 5,364 מטרים
### גליקוגן ו"הקיר"

הגליקוגן המצוי בין סיבי השרירים הוא עתודת "הדלק" העיקרית שבעזרתה הם פועלים בעת ריצה. בשעת מאמץ מתפרק הגליקוגן על ידי השרירים לגלוקוז באופן מהיר וקל. הגליקוגן מופק על ידי הגוף מבעוד מועד בעיקר מהסוכרים אותם הוא צורך. בגופם של רצים מאומנים "מאוחסן" גליקוגן בכמות שוות ערך לכ-2,000 קילו-קלוריות[דרוש מקור], כמות שמספקת את צריכת השרירים למרחק ריצה של כ-32 קילומטרים. בעת הריצה, משתמש הגוף בגליקוגן וגם בשומן שמפורק בכבד ומזין את השרירים. היחס בין צריכת השומן והגליקוגן במהלך הריצה תלוי בקצב הדופק של הרץ ובכושר הגופני שלו. כשאוזל מאגר הגליקוגן, עוברים השרירים לעבוד בקטוזיס. כתוצאה מכך חשים רצים רבים תשישות רבה בהגיעם לשלב שריפת השומן, תופעה המכונה "הקיר".

ניתן להקטין תופעה זאת בעיקר באמצעות מספר סוגי אימונים:

* אימונים המגבירים את כושר אחסון הגליקוגן בגוף.
* אימונים בקטוזיס, המתרגלים את השרירים בריצה על שריפת שומן.
* אימונים המעלים את סף הנשימה האווירנית ומאפשרים לגוף לצרוך יותר שומן ולדלל באופן איטי יותר את מאגר הגליקוגן.

דרך נוספת שמקובלת להגדלת כמות הגליקוגן בגוף היא מעבר למשטר אכילה מיוחד מספר ימים לפני המרוץ, משטר הקרוי "העמסת פחמימות", אם כי שיטה זו אינה יכולה להגדיל את מאגרי הגליקוגן ולכל היותר מגדילה את כמות הגלוקוז בדם.

### אימונים

עבור מרבית הרצים, המרתון הוא המרוץ הארוך ביותר שבו ישתתפו. האימונים מכילים לפיכך מרכיבים מיוחדים על מנת לאפשר התמודדות עם האתגר שמציב המרוץ:

* **ריצות ארוכות** - רצי מרתון מתחילים מבצעים אימוני ריצה למרחקים ההולכים וגדלים בהדרגה. מקובל כי המרחק הגדול ביותר אליו יש להגיע במהלך ריצה בודדת הוא כ-30 קילומטרים. בנוסף לריצות אלה מתבצעים עוד אימוני ריצה מסוגים שונים, כך שרץ מתחיל מקיים שלושה או ארבעה אימונים בשבוע באורך כולל של 60–80 קילומטרים. רצים מנוסים יותר יבצעו אימונים למרחקים ארוכים יותר.
* **שתייה** - במהלך ריצת מרתון מאבד הגוף נוזלים בכמות הפוגעת בתפקוד הגוף, ועלולה אף להגיע עד לסיכון בריאותי. בשל כך חייב רץ מרתון לקבל נוזלים במהלך המרוץ. נושא זה דורש גם הוא תרגול - היות שמערכת העיכול של אדם רגיל אינה רגילה לטיפול במזון הנכנס אליה תוך מאמץ פיזי רציני. לפיכך כוללים אימוני המרתון שתייה במהלך הריצות הארוכות על מנת להרגיל את המערכת לספיגת הנוזלים תוך כדי מאמץ.
* **בניית שריר** - אימון של בניית שריר הוא אימון עם מכשירים או משקולות. לביצוע אימוני בניית שריר לקראת מרתון שני טעמים:
	+ פעולת הריצה מפעילה ברגליים קבוצת שרירים מסוימת בלבד. אימוני הריצה מחזקים שרירים אלו בצורה משמעותית בעוד שיתר השרירים אינם מתחזקים בצורה סימטרית. כתוצאה מכך עלולות להיגרם פציעות בשרירים ובעצמות.
	+ מאגרי הגליקוגן העיקריים של הגוף נמצאים בשרירים. הגדלת מסת השריר מהווה הגדלה של יכולת הגוף לאגור גליקוגן.

האימונים המיוחדים לקראת המרתון מתחילים בדרך כלל 5–6 חודשים לפני המרוץ.

### מרוץ המרתון כאירוע

מרתון ברלין
מלבד ריצות מרתון המתקיימות במשחקים האולימפיים ובאליפויות עולם, ואשר בהן משתתפים רק ספורטאים "מקצועיים", מתקיימים מדי שנה ברחבי העולם מאות מרוצים הפתוחים להשתתפות הכל. עבור רוב החובבים מהווה כל מרוץ כזה שיאה של תקופת אימונים ארוכה, ולכן הפכו מרוצי המרתון לאירועים חגיגיים עם "מסורות" של אירועים נלווים: סעודה חגיגית בערב שלפני המרוץ (סעודת פסטה - שיאו של תהליך העמסת הפחמימות), מופעים, קישוט הרחובות שבהם עובר המרוץ, ועוד.

במרוצי מרתון המוניים מציעים המארגנים גם שורת "פייסרים" ("pacers", "מכתיבי קצב") - רצים שמכוונים את קצב ריצתם לתוצאה מסוימת, ידועה מראש, וכתובה באופן בולט על חולצתם ולעיתים על בלון המתנפנף מעליהם או בכל דרך אחרת. רצים לא מנוסים יכולים להיצמד לקבוצת קצב הרצה אחרי "פייסר" וכך לכוון לתוצאה הרצויה להם מראש.

### אחרי המרוץ

מיד עם סיומה של ריצת המרתון סובלים השרירים מחולשה קיצונית. ישנן מספר תופעות נוספות הנלוות לכך: המערכת החיסונית נחלשת, והאיזון הכימי של הדם משתנה. התאוששות מלאה מריצת מרתון עשויה להימשך כשלושה שבועות.

המרתון בישראל
-------------

ולטר פרנקל בריצת המרתון בדרך לנס ציונה, ינואר 1934
ריצות ארוכות הדורשות סיבולת יוצאת דופן מוזכרות כמה פעמים בתנ"ך, אבל בחלקן, הרצים הביאו בשורות על הפסדים:

* הפליט שרץ מהמערכה באבן העזר לשילה לעלי הכהן ובישר לו על ההפסד.
* העמלקי שהגיע אל דוד ובישר לו על ההפסד ומותו של שאול בקרב הגלבוע.
* הרץ הכושי ואחימעץ בן צדוק שרצו אל דוד לבשר לו על הניצחון בקרב נגד אבשלום ועל מותו.
* הפליט שהגיע מירושלים אל יחזקאל ובישר לו על חורבן בית המקדש הראשון.

ריצת המרתון הראשונה נערכה בישראל ב-31 בינואר 1934, מתל אביב לנס ציונה וחזרה. המנצח היה ולטר פרנקל בתוצאה של 3:15 שעות, לפני יצחק גלסברג מבית"ר (3:23 שעות) וכהן. השתתפו בריצה שבעה אתלטים וסיימו אותה שלושה.

המרתון הרשמי השני בישראל נערך ב-2 באפריל 1956 בהשתתפות 7 רצים, 5 מהם סיימו את הריצה. את הריצה ניצח שלום קהלני מהפועל חדרה בשיא ישראל חדש של 2:39.55.8 שעות.

בשנת 1965 נערך בחיפה מרתון מעתלית דרך חוף הכרמל וכפר גלים ובחזרה.

יוסף יקותיאלי, מיוזמי משחקי המכביה, יזם את "מרוץ איש בנימין" ב-1968, ותכנן אותו על פי המסלול המקראי של הסיפור הראשון, מאבן העזר (ראש העין) לשילה. אורך המסלול היה בדיוק 42 ק"מ. המרוץ לא זכה להצלחה (במרוץ הגדול מכולם, השלישי, רצו רק 14 רצים) והוא בוטל אחרי המרוץ החמישי. כעבור 40 שנה בשנת 2015 חודש המירוץ בשם מרתון התנ"ך והוא מתקיים מאז, במהלך חג הסוכות, בהשתתפות אלפי משתתפים מכל רחבי הארץ .

בשנים 1996–2008, המרתון היחיד שהתקיים בישראל היה מרתון הכנרת, הנקרא גם מרתון טבריה הבינלאומי ונחשב לאליפות ישראל במרתון. אירוע ספורטיבי זה מתקיים מאז 31 בדצמבר 1977, מדי חודש ינואר בכל שנה, לאורך חלקה הדרומי של הכנרת מטבריה ועד עין גב ובחזרה.

בעבר התקיימו בישראל מרוצי מרתון נוספים: תל אביב-וינגייט (1956), עינת-רמת הכובש (1965) ותל חי (1967).

מרתון תל אביב, אשר נערך בשנים 1981–1994, חודש ונערך במסלולים חדשים ב-24 באפריל 2009 (כש-938 רצים סיימו אותו), ב-14 במאי 2010 (כש-404 רצים הגיעו לקו הגמר) וב-8 באפריל 2011 (כש-1,171 רצים הגיעו לקו הגמר).

לאור העלייה החדה במספר המשתתפים בריצת המרתון בישראל, בשנת 2011 נערכו לראשונה שלושה מרתונים באותה שנה: בטבריה, בתל אביב ובירושלים.

בשנת 2014 החל להיערך גם מרתון באילת. שנה לאחר נוסד מרתון התנ"ך, הנערך באזור בנימין.

מרתון בתוך אצטדיון התקיים לראשונה בחודש אפריל 2015 באצטדיון האתלטיקה בראשון לציון, ואורגן על ידי ארגון האתלטיקה.

### התפתחות השיא הישראלי בריצת מרתון

#### נשים

| התוצאה | שם האתלטית | מקום | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| 3:02.58 שעות | זהבה שמואלי | מרתון טבריה | 31 בדצמבר 1977 |
| 2:52.45 שעות | זהבה שמואלי | מרתון טבריה | 4 בינואר 1981 |
| 2:49:52 שעות | זהבה שמואלי | מרתון ניו יורק | 1981 |
| 2:44:00 שעות | זהבה שמואלי | מרתון בוסטון | 1982 |
| 2.40:29 שעות | זהבה שמואלי | מרתון לונדון | 17 באפריל 1983 |
| 2:39:24 שעות | נילי אברמסקי | מרתון שיקגו | 24 באוקטובר 1999 |
| 2:36:40 שעות | נילי אברמסקי | מרתון טבריה | 3 בינואר 2002 |
| 2:36:36 שעות | נילי אברמסקי | מרתון פריז | 4 באפריל 2004 |
| 2:35:59 שעות | ילנה דולינין | מרתון ברלין | 25 בספטמבר 2016 |
| 2:24:17 שעות | לונה צ'מטאי-סלפטר | מרתון פירנצה | 25 בנובמבר 2018 |
| 2:19:45 שעות | לונה צ'מטאי-סלפטר | מרתון פראג | 5 במאי 2019 |
| 2:17:45 שעות | לונה צ'מטאי-סלפטר | מרתון טוקיו | 1 במרץ 2020 |

#### גברים

| התוצאה | שם האתלט | מקום | תאריך |
| --- | --- | --- | --- |
| 3:15:00 שעות | ולטר פרנקל | תל אביב - נס ציונה | 31 בינואר 1934 |
| 2:39:55.8 שעות | שלום קהלני | חיפה - חדרה | 2 באפריל 1956 |
| 2:39:08 שעות | שלום קהלני |  | 1956 |
| 2:38:00 שעות | שלום קהלני | חוף אטלנטי בארצות הברית | ינואר 1958 |
| 2:29:53.2 שעות | דוד שמחוני | עינת - רמת הכובש | 8 במאי 1965 |
| 2:29:15 שעות | ציון חצרוני | צמח - מחולה | 23 בינואר 1971 |
| 2:28:43 שעות | ציון חצרוני | אנסחדה | 1 בספטמבר 1973 |
| 2:26:00 שעות | יאיר קרני |  | 1978 |
| 2:24.47 שעות | אלי אביסרור | מרתון טבריה | 31 בדצמבר 1978 |
| 2:19:15 שעות | יאיר קרני | אורגון | 1979 |
| 2:17:34 שעות | יאיר קרני | מרתון טבריה | 23 בדצמבר 1981 |
| 2:15:45 שעות | דב קרמר | הלסינקי | 14 באוגוסט 1994 |
| 2:14:52 שעות | אסף בימרו | פריז | 30 באוגוסט 2003 |
| 2:14:21 שעות | היילה סטאין | מרתון ונציה | 26 באוקטובר 2003 |
| 2:13:00 שעות | מארו טפרי | ברלין | 12 באוגוסט 2018 |
| 2:12:37 שעות | גירמה אמרה | מרתון ולנסיה | 2 בדצמבר 2018 |
| 2:10:10 שעות | מארו טפרי | מרתון סביליה | 17 בפברואר 2019 |
| 2:09:55 שעות | גירמה אמרה | מרתון פראג | 5 במאי 2019 |
| 2:08:09 שעות | מארו טפרי | מרתון פרנקפורט | 27 באוקטובר 2019 |
| 2:07:20 שעות | מארו טפרי | מרתון סביליה | 23 בפברואר 2020 |
| 2:06:58 שעות | מארו טפרי | מרתון סביליה | 20 בפברואר 2022 |
| 2:06:43 שעות | מארו טפרי | מרתון פאקוקה | 4 בדצמבר 2022 |
| 2:05:33 שעות | גשאו איילה | מרתון סביליה | 19 בפברואר 2023 |
| 2:04:53 שעות | גשאו איילה | מרתון סביליה | 18 בפברואר 2024 |

### מרתון הכנרת

* שיא המסלול במרתון הכנרת לנשים, 2:25:45 שעות, נקבע בשנת 2017 על ידי גברמאריאם היווט גברקידאן מאתיופיה.
* שיא המסלול במרתון הכנרת לגברים, 2:07:30 שעות, נקבע בשנת 2012 על ידי פטריק טוואמבה מצרפת. זוהי תוצאת המרתון הטובה ביותר שנקבעה אי פעם בישראל.

ראו גם
------

* אולטרה מרתון
* חצי מרתון
* מרתון תל אביב
* מרתון ירושלים
* מרתון טבריה

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **ריצת מרתון** |
| ויקימסע מדריך למטייל בוויקימסע: **ריצות מרתון** |

* מה קורה בתוך הגוף שלך במהלך ריצת מרתון?, באתר שירותי בריאות כללית
* דבורה זברנקו, ‏אסטרונומים: המרתון הראשון היה באוגוסט – והרץ כנראה מת מחום, באתר "הידען", 27 ביולי 2004
* אורי קציר, צעדיו האחרונים של דורנדו פייטרי (אורכב 15.09.2008 בארכיון Wayback Machine), בבלוג "אפלטון", 18 באוקטובר 2005 - סיפור ריצת המרתון באולימפיאדת 1908
* עוזי דן, שווה בדיקה, מרוץ מכשולים, באתר הארץ, 27 באפריל 2011
* אבי זורנזון, ‏האבולוציה שהפכה את האדם למכונת ריצה, באתר גלובס, 9 באוגוסט 2012
* אבי שטיין, סיפורו של המרתון הישראלי, באתר Shvoong
* אתר למנויים בלבד משה גלעד, יהדות? איסלאם? בודהיזם? תשכחו מזה. הדת החדשה היא ריצת מרתון, באתר הארץ, 3 בנובמבר 2016
* אתר למנויים בלבד יואב כהן, "אני מוציאה אלפי שקלים בשנה על מרוצים בארץ. פחות מעניין אותי לשבת בבתי קפה", באתר TheMarker‏, 13 בינואר 2023
* MarathonClub.net - אתר מועדון מסיימי ריצת המרתון; מכיל טבלה ובה השיאים האישיים של רצים ישראליים רבים, אשר ירדו מתחום שלוש השעות
* ריצת מרתון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Grasso, John, Bill Mallon, and Jeroen Heijmans. Historical dictionary of the Olympic movement. Rowman & Littlefield, 2015. Page 44
2. ↑  תיאור ריצת המרתון באולימפיאדת סנט לואיס
3. ↑  אור לין, ניצחון היסטורי: המאבק הפמיניסטי של נשים להשתתפות במרתון, באתר , ‏23/4/2018
4. ↑  נחשון שוחט, Allez les filles – על ההיסטוריה המרתקת של נשים בריצות למרחקים ארוכים, ‏8/4/2015
5. ↑   Kathrine Switzer: First Woman to Enter the Boston Marathon | MAKERS.com, סרטון בערוץ "MAKERS", באתר יוטיוב (אורך: 03:20)
6. ↑  התאחדות האתלטיקה הבינלאומית מעניקה תווים למרוצי כביש ‏ באתר התאחדות האתלטיקה הבינלאומית
7. ↑  באפריקה התקיימה אליפות יבשתית במרתון החל משנת 1994 אך התבטלה שנתיים לאחר מכן, ובאמריקה הצפונית והדרומית אין אליפויות יבשתיות במרתון.
8. ↑  ב-12 באוקטובר 2019 היה קיפצ'וגה לאדם הראשון שירד משעתיים, כאשר קבע תוצאה של 1:59:40 שעות, אך שיא זה לא הוכר כשיא עולם, בין היתר, מפני שנעשה בעזרת מכתיבי קצב מתחלפים.
9. ↑  רצות המרתון הטובות בכל הזמנים באתר התאחדות האתלטיקה הבינלאומית
10. ↑  רצי המרתון הטובים בכל הזמנים, באתר התאחדות האתלטיקה הבינלאומית
11. ↑  תל אביב לנס ציונה בריצה הלוך ושוב, דבר, 2 בפברואר 1934
12. ↑  נ. סנפירי, הספורט הא"י בשנה האחרונה, דואר היום, 2 באפריל 1935
13. 1 2  ישראל אסולין, קהלני ראשון במרתון, על המשמר, 3 באפריל 1956
14. ↑  מרוץ מרתון, מעריב, 26 באפריל 1965
15. ↑  אתר מרתון התנ"ך
16. ↑  אתר מרתון טבריה
17. ↑  שמעון וייס, הגרמני ורנר דירנברגר ניצח במרוץ המרתון מסביב לכנרת, דבר, 1 בינואר 1978
18. ↑  שמעון וייס, הסקוטי דינגוול ניצח אתמול במרוץ מרתון סביב הכנרת, דבר, 5 בינואר 1981
19. ↑  תוצאות רשמיות מרתון שיקגו - Nili Abramski, ISR (באנגלית)
20. ↑  אורן אהרוני, במרתון הבכורה: דולינין קבעה שיא ישראלי, באתר ynet, 25 בספטמבר 2016
21. ↑  ישראל אסולין, קהלני ראשון במרתון, על המשמר, 3 באפריל 1956
22. 1 2  שמחוני קבע זמן מצויין במרתון - 2:29.53.2, על המשמר, 9 במאי 1965
23. ↑  ש. קהלני - שלישי בארה"ב, דבר, 7 בינואר 1958
24. ↑  אבי שטיין (עיתונאי), שאו מרודזיה ניצח במרתון הכנרת - בשיא, מעריב, 31 בדצמבר 1978
25. ↑  אלכס פרלסמן, שיאו של קרני במאראתון "שווה" כרטיס למוסקבה, מעריב, 12 בספטמבר 1979
26. ↑  שמעון וייס, הבריטי קירקאם ראשון במרתון כנרת - 2:17.11 ש', הישג מצויין ליאיר קרני שהגיע שני, דבר, 23 בדצמבר 1981
27. ↑  אורן אהרוני, אליפות אירופה: שיא ישראלי ומקום שביעי למארו טפרי, באתר ynet, 12 באוגוסט 2018

|  אלופות אולימפיות - ריצת מרתון (נשים) |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| (1984): ג'ואן בנואה ארצות הבריתארצות הברית • 
(1988): רוזה מוטה פורטוגלפורטוגל • 
(1992): ולנטינה יגורובה הוועד האולימפי הבינלאומיהוועד האולימפי הבינלאומי • 
(1996): פטומה רובה אתיופיהאתיופיה • 
(2000): נאוקו טקהאשי יפןיפן • 
(2004): מיזוקי נוגוצ'י יפןיפן • 
(2008): קונסטנטינה דיטה-טומסקו רומניהרומניה •
(2012): טיקי גלאנה אתיופיהאתיופיה •
(2016): ג'מיימה סומגונג קניהקניה •
(2020): פרס ג'פצ'ירצ'ירג קניהקניה |

 |

|  אלופים אולימפיים - ריצת מרתון (גברים) |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| (1896): ספירידון לואיס יווןיוון • (1900): מישל תאטו צרפתצרפת • (1904): תומאס היקס ארצות הבריתארצות הברית • (1906): ויליהאם שרינג קנדהקנדה • (1908): ג'וני הייז ארצות הבריתארצות הברית • (1912): קנת' מקארתור דרום אפריקהדרום אפריקה • (1920): הנס קולמיינן פינלנדפינלנד • (1924): אלבין סטנרוס פינלנדפינלנד • (1928): אחמד בוגהרה אל אופי צרפתצרפת • (1932): חואן קרלוס סבאלה ארגנטינהארגנטינה • (1936): סון קי צ'ונג יפןיפן • (1948): דלפו קבררה ארגנטינהארגנטינה • (1952): אמיל זטופק צ'כוסלובקיהצ'כוסלובקיה • (1956): אלן מימון צרפתצרפת • (1960): אבבה ביקילה אתיופיהאתיופיה • (1964): אבבה ביקילה אתיופיהאתיופיה • (1968): מאמו וולדה אתיופיהאתיופיה • (1972): פרנק שורטר ארצות הבריתארצות הברית • (1976): ולדמאר סירפינסקי מזרח גרמניהמזרח גרמניה • (1980): ולדמאר סירפינסקי מזרח גרמניהמזרח גרמניה • (1984): קרלוס לופז פורטוגלפורטוגל • (1988): גלינדו בורדין איטליהאיטליה • (1992): הוונג יונג צ'ו קוריאה הדרומיתקוריאה הדרומית • (1996): ג'וסיה טוגוואנה דרום אפריקהדרום אפריקה • (2000): גזנגה אברה אתיופיהאתיופיה • (2004): סטפנו בלדיני איטליהאיטליה • (2008): סמואל ואנג'ירו קניהקניה • (2012): סטיבן קיפרוטיץ' אוגנדהאוגנדה • (2016): אליוד קיפצ'וגה קניהקניה • (2020): אליוד קיפצ'וגה קניהקניה |

 |

| אלופות עולם באתלטיקה – ריצת מרתון (נשים) |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| 1983: גרטה וייץ נורווגיהנורווגיה • 1987: רוזה מוטה פורטוגלפורטוגל • 1991: ונדה פנפיל פוליןפולין • 1993: יונקו אסארי יפןיפן • 1995: מנואלה משדו פורטוגלפורטוגל • 1997: הירומי סוזוקי יפןיפן • 1999: ג'ונג סונג-אוק קוריאה הצפוניתקוריאה הצפונית • 2001: לידיה סימון רומניהרומניה • 2003: קתרין נדרבה קניהקניה • 2005: פולה רדקליף בריטניהבריטניה • 2007: קתרין נדרבה קניהקניה • 2009: שואה באי הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין • 2011: אדנה קיפלגט קניהקניה • 2013: אדנה קיפלגט קניהקניה • 2015: מארה דיבאבה אתיופיהאתיופיה • 2017: רוז צ'לימו בחרייןבחריין • 2019: רות צ'פנגטיץ' קניהקניה • 2022: גוטיטום גבריסלאסי אתיופיהאתיופיה • 2023: אמנה בריסו אתיופיהאתיופיה |  |

 |

| אלופי עולם באתלטיקה – ריצת מרתון (גברים) |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| 1983: רוברט דה קסטלה אוסטרליהאוסטרליה • 1987: דאגלס ואקיאיהורי קניהקניה • 1991: הירומי טניגוצי יפןיפן • 1993: מרק פלצ'ס ארצות הבריתארצות הברית • 1995: מרטין פיס ספרדספרד • 1997: אבל אנטון ספרדספרד • 1999: אבל אנטון ספרדספרד • 2001: גזאהגנה אברה אתיופיהאתיופיה • 2003: ג'וואד עריב מרוקומרוקו • 2005: ג'וואד עריב מרוקומרוקו • 2007: לוק קיבט קניהקניה • 2009: אבל קירוי קניהקניה • 2011: אבל קירוי קניהקניה • 2013: סטיבן קיפרוטיץ' אוגנדהאוגנדה • 2015: גירמיי גבריסלסי אריתריאהאריתריאה • 2017: ג'פרי קיפקוריר קירוי קניהקניה • 2019: לליסה דסיסה אתיופיהאתיופיה • 2022: טמיראט טולה אתיופיהאתיופיה • 2023: ויקטור קיפלנגט אוגנדהאוגנדה |  |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007550871605171
* BnF: cb119355660 (data)
* GND: 4037441-5
* LCCN: sh85080932
* NARA: 10645526
* NDL: 00567483
* NKC: ph122635

 |