recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**יום בריאות הנפש העולמי** מצוין מדי שנה ב-10 באוקטובר ומטרתו של יום זה לקדם את המודעות והידע בתחום בריאות הנפש.

היסטוריה
--------

ברחבי העולם מתקיימים אירועים להעלאת המודעות, ובמקומות מסוימים היום הוא חלק משבוע המוקדש כולו לאירועים להעלאת המודעות בתחום.

היום מצוין מאז שנת 1992 כאשר היוזמה לקביעת יום זה הייתה של ההתאחדות העולמית לבריאות הנפש (WFMH), ארגון אשר לו נציגים במעל ל-150 מדינות וביניהן ישראל. בנוסף, תומך האו"ם ביום זה מדי שנה דרך ארגון הבריאות העולמי.

נושא שנתי
---------

תהלוכה לציון יום בריאות הנפש העולמי במינכן גרמניה ב-2015
בשנים הראשונות, ליום לא היה נושא ספציפי. מטרותיו היו כלליות לקידום קידום בריאות הנפש וחינוך הציבור בנושאים הנוגעים לבריאות הנפש. בשלוש השנים הראשונות, אחת הפעילויות המרכזיות לציון יום הייתה שידור באמצעות מערכת הלווין של הסוכנות האמריקנית למדיה גלובלית (אנ'). חברי הוועד של ההתאחדות העולמית לבריאות הנפש לקחו חלק בשידור והגיעו תגובות מכל העולם.

הנושאים השנתיים ביום בריאות הנפש החל משנת 1996:

2021: בריאות נפשית לכולם - בואו להפוך את זה למציאות

2020: תנועה לכיוון השקעה בבריאות הנפשית

2019: מיקוד במניעת אובדנות

2018: אנשים צעירים ובריאות הנפש בעולם משתנה

2017: בריאות הנפש במקום העבודה

2016: עזרה ראשונה פסיכולוגית

2015: כבוד בבריאות הנפש

2014: לחיות עם סכיזופרניה

2013: בריאות הנפש והגיל המבוגר

2012: דיכאון: משבר עולמי

2011: הקפיצה הגדולה: השקעות בריאות הנפש

2010: בריאות הנפש ומחלות גופניות כרוניות

2009: טיפול ראשוני בבריאות נפש: שיפור הטיפול וקידום בריאות הנפש

2008: קידום נושא בריאות הנפש כנושא גלובלי: הרחבת השירותים באמצעות תמיכה ופעילות אזרחית

2007: בריאות הנפש בעולם משתנה: השפעות התרבויות וגיוון

2006: בניית מודעות - צמצום הסיכון: מחלות נפש והתאבדות

2005: בריאות נפשית ופיזית לאורך החיים

2004: הקשר בין בריאות פיזית ונפשית

2003: הפרעות רגשיות והתנהגותיות אצל ילדים ובני נוער

2002: השפעות טראומה ואלימות על ילדים ובני נוער

2001-2000: בריאות הנפש ועבודה

1999: בריאות הנפש והזדקנות

1998: בריאות הנפש וזכויות האדם

1997: ילדים ובריאות הנפש

1996: נשים ובריאות הנפש

ראו גם
------

* היום הבינלאומי לזכויות אנשים עם מוגבלות

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של יום בריאות הנפש העולמי (באנגלית)

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יום בריאות הנפש העולמי** בוויקישיתוף
* אתר ההתאחדות העולמית לבריאות הנפש (WFMH)
* על יום בריאות הנפש העולמי באתר ארגון הבריאות העולמי

הערות שוליים
------------

1. ↑  Rachel Jenkins, Lynne Friedli, Andrew, **Developing a national mental health policy**, Hove, East Sussex, UK: Psychology Press/Taylor & Francis, 2002, עמ' 65
2. ↑  יום בריאות הנפש העולמי | בית הספר לעבודה סוציאלית | אוניברסיטת בר-אילן, באתר social-work.biu.ac.il
3. 1 2  "World Mental Health Day History - World Federation for Mental Health". *World Federation for Mental Health* (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-10-10.
פירוש נוסף ערך זה עוסק באתר אינטרנט ישראלי העוסק ברכבים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו קארזון (פירושונים).

**קארזון** הוא אתר אינטרנט ישראלי המציג מידע על על מחירי כלי רכב חדשים. האתר מופעל על ידי חברת קארזון טכנולוגיות בע"מ.

היסטוריה
--------

חברת קארזון טכנולוגיות הוקמה בשנת 2018 על ידי אמיר ווינשטוק, המייסד של אתר הנדל"ן *מדלן*.
בשנת 2019 השיקה החברה את אתר קארזון.

קארזון מנגישה מידע על רכבים, הכולל מידע על מחירונים, מחירונים היסטוריים והנחות שנתנו במבצעי מכירות ולמועדוני צרכנים, על מנת לשפר את ההחלטות שמבצעים רוכשי כלי רכב ולצמצם את תופעת אפליית המחירים בתחום
.

החברה אוספת ומנתחת מידע ממספר מקורות: משרד התחבורה, אתרי יבואני כלי רכב, פרסומי מבצעים והנחות בערוצים השונים, לקוח סמוי, רשתות חברתיות ומידע המוזן על ידי גולשי האתר, בנוסף למאגרי מידע שהחברה מפיקה בעצמה.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קארזון
* קארזון, ברשת החברתית פייסבוק

הערות שוליים
------------

1. ↑  רז סמולסקי, לקנות דירה באפליקציה: שוק הנדל"ן מתחיל לגלות את הסמארטפונים, באתר TheMarker‏, 12 דצבמר 2012
2. ↑  איתמר מינמר. "הצצה ראשונה למיזם החדש שיחסוך לכם עשרות אלפים", *מאקו*, 11 ספטמבר 2019.
3. ↑  אודי עציון. "ההנחות הנסתרות על מכוניות חדשות", *ידיעות אחרונות*, 15 אוגוסט 2019.
4. ↑  אודי עציון. "עונת ההנחות על כלי הרכב: לא כל המבצעים שווים", *ynet*, 3 דצמבר 2019.
5. ↑  אודות קארזון
**בארט ניוקופ** (בהולנדית: **Bart Nieuwkoop**; נולד ב-7 במרץ 1996 בברגן אופ זום שבהולנד) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת פיינורד מליגת העל ההולנדית.

קריירת מועדונים
---------------

ניוקופ גדל במחלקת הנוער של פיינורד מליגת העל ההולנדית. ב-4 באוקטובר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 2-1 על דה חראפסחאפ במסגרת הליגה. בסך הכל ערך 60 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-30 באוגוסט 2019 הושאל ניוקופ למשך עונה אחת לווילם II מליגת העל ההולנדית. בסך הכל ערך 17 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-30 באפריל 2021 חתם ניוקופ על חוזה לשלוש עונות ברויאל אוניון סן-ז'ילואז, העולה החדשה לליגת העל הבלגית. ב-25 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3-1 על אנדרלכט במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2021/2022. ב-6 בנובמבר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 4-0 על שרלרואה במסגרת המחזור ה-14 בליגה.

ב-10 באוגוסט 2023 חתם בפיינורד.

תארים
-----

פיינורד
* אליפות הולנד (1): 2016/2017
* הגביע ההולנדי (2): 2015/2016, 2017/2018
* הסופר קאפ ההולנדי (2): 2017/2018, 2018/2019

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בארט ניוקופ** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net

הערות שוליים
------------

1. ↑  Nieuwkoop verrast met transfer naar Union Sint-Gillis באתר Voetbal International, ‏ 30 באפריל 2021 (בהולנדית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"בארט ניוקופ"**.
אנשי השומר: יושבים (מימין לשמאל): מנדל פורטוגלי, מאיר ספקטור, מרדכי יגאל, יצחק נדב. עומדים (מימין לשמאל): יששכר סיטקוב, ישראל גלעדי ואליעזר פינקלשטיין
**יששכר סיטקוב** (דצמבר 1888, כ"ד בכסלו ה'תרמ"ט – 17 במרץ 1951) מחברי השומר והמפקדה הארצית של ההגנה, חבר התאחדות האיכרים ושליחה להבאת עליית סיטקוב.

ביוגרפיה
--------

סיטקוב נולד באודסה להוריו, אריה סיטקוב ולאה לבית קרדונסקי. הוא קיבל חינוך מסורתי ובין השאר למד בחדר שיסד מנדלי מוכר ספרים. הוא היה חבר בפועלי ציון באודיסה והשתתף בהגנה היהודית שאורגנה על ידי זאב ז'בוטינסקי בעיר. בשנת 1908 עלה לארץ ישראל והלך לעבוד יחד עם יוסף חיים ברנר בחדרה עבור אגודת נטעים. לאחר זמן מה עבר לעין גנים, שם החל לעבוד בשמירה תחת אברהם שפירא. בסוף 1909 הצטרף לארגון השומר ועבר ליבנאל בה היה לראש השומר בגליל התחתון. משם עבר להיות ראש השומרים בחדרה ובראשון לציון. בשנת 1913 הוא נאסר על ידי הטורקים בעקבות מותו של ערבי שניסה לגנוב במושבה, בידי השומרים בראשון לציון. הוא שוחרר בהתערבותו של הקונסול הרוסי. בימי מלחמת העולם הראשונה בשנת 1915 נאסר על ידי הטורקים יחד עם שאר ראשי השומר והוגלה לדמשק. לאחר שחרורו שהה בכפר סבא, בה חלה בטיפוס. לאחר המלחמה, בשנת 1919 נסע לרוסיה לשרת בצבא, אך לאחר מספר חודשים ערק מהשירות וברח דרך אודיסה ווינה לארץ ישראל.

הוא התיישב בראשון לציון ליד חותנו, סייע לחותנו בכרמיו וגידל דבורים. בשנת 1920 הוא עבד עבור המשרד לעבודות ציבוריות של אחדות העבודה בניהול הנחת מסילת הרכבת סרפנד-לוד. בשנת 1924 הוא עבור עבור חברת החשמל בהנחת קו עמודי החשמל מתל אביב לסרפנד.

ב-1925 הוא עסק ברכישת 72,000 דונם בסביבות באר שבע מידי הבידואים עבור יהושע חנקין והכשרת הישוב. בשנת 1926 עבר לרחובות בה נטע פרדס קטן וניהל את משקו של משה סמילנסקי.

משנת 1929 היה מפקד ההגנה באזור יהודה ובשנת 1932 צורף למפקדה הארצית של ההגנה מטעם הצבור האזרחי ו"התאחדות האכרים". משנת 1936 עבר לעבוד במשרה מלאה עבור ההגנה. באותה תקופה שימש גם כשומרו האישי של חיים ויצמן.

ב-1935 יצא לפולין, רומניה וצ'כוסלובקיה לבחור עובדי אדמה יהודים שיקבלו את 400 הסרטיפיקטים שהוקצו להתאחדות האיכרים. העולים בסרטיפקטים אלו נודע בעולי עליית סיטקוב.

סיטקוב נפטר מהתקף לב ב-17 במרץ 1951 ונקבר בבית קברות גני אסתר בראשון לציון.

משפחתו
------

יששכר נישא לחנה בת יחיאל ושרה טרכטנברג. חנה נולדה ב-1894 בראשון לציון ונפטרה ב-1977 ברחובות. לזוג נולדו שלושה ילדים (גדעון, אריה ושפרה) אולם גדעון ושפרה נפטרו בילדותם.

הנצחתו
------

עיריית רחובות קראה רחוב ברחובות על שמו של סיטקוב.

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד תדהר (עורך), "יששכר סיטקוב", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ה (1952), עמ' 2171
* יששכר סיטקוב, באתר "אלבום המשפחות של ראשון לציון"
* משפחת סיטקוב, באתר "הארכיון לתולדות רחובות"

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6  דוד תדהר (עורך), "יששכר סיטקוב", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ה (1952), עמ' 2170
2. 1 2 3 4 5  משה סמילנסקי, יששכר סיטקוב ז"ל, הארץ, 15 במאי 1951
3. ↑  ארכיון המדינה, Sitkov Isahar of Rehovot - Application for a licence to carry a firearm - עמ' 10, באתר ארכיון המדינה
4. ↑  יששכר סיטקוב איננו, הַבֹּקֶר, 19 במרץ 1951
5. ↑  נפטר י. סיטקוב, מעריב, 18 במרץ 1951
6. ↑  יששכר סיטקוב באתר GRAVEZ
7. ↑  חנה סיטקוב ז"ל, מעריב, 4 בנובמבר 1976
**Peru Two** הן שתי נשים בריטיות (**מיקאלה מקולום קונולי** ו**מליסה רייד**), שקיבלו כינוי זה, לאחר שנעצרו בשנת 2013 בפרו והואשמו בניסיון להברחת 11 קילו קוקאין מפרו. השתיים נידונו לשש שנים ושמונה חודשי מאסר. הפרשה זכתה לכיסוי תקשורתי רחב בבריטניה, פרו וברחבי העולם.

השתלשלות הפרשה
--------------

מיקאלה מקולום מדנגנון שבצפון אירלנד ומליסה רייד מלנזי שבסקוטלנד, שתיהן בנות 20 הגיעו לפרו בטיסה מספרד. השתיים נעצרו ב-6 באוגוסט 2013 בדרכן חזרה לספרד בחשד לסחר בסמים בנמל התעופה הבינלאומי חורחה צ'אבס, נמל התעופה הראשי והגדול בפרו.

השתיים הכחישו תחילה את המיוחס להן, וטענו כי אולצו להעביר את הסמים, לאחר שנחטפו באי איביזה ממנו יצאו.

השתיים עמדו בפני עונש מאסר שיכול להגיע לעד 15 שנים בבית סוהר. הן הודו באשמה ובדצמבר 2013 נידונו בעסקת טיעון לשש שנים ושמונה חודשי מאסר בגין הברחת קוקאין בשווי של מיליון וחצי ליש"ט.

מקולום שוחררה במרץ 2016 לאחר שבקשתה לשחרור מוקדם התקבלה. רייד שוחררה בשחרור מוקדם ביוני 2016.

סיקור תקשורתי
-------------

מעצר שתי הצעירות קיבל סיקור תקשורתי נרחב בפרו,
בריטניה, אירלנד, וברחבי העולם.
סרט דוקומנטרי ששודר באוגוסט 2018, ועסק בדרכים בהן מפותים צעירים ללא עבר פלילי להבריח קוקאין לאירופה, הציג את המקרה של שתי החברות.

באוקטובר 2019 הוציאה מיקאלה מקולום את הספר You'll Never See Daylight Again אודות הפרשה.

קישורים חיצוניים
----------------

* שי לוי, ‏פרו מציגה: סוחרות הסמים הלוהטות בעולם, באתר ‏מאקו‏, 21 באוגוסט 2013

הערות שוליים
------------

1. ↑  Fresh claims the ‘Peru Two’ arrest was a diversion for other drug mules, באתר IrishCentreal‏, 5 בספטמבר 2013
2. ↑  British drug mules jailed for more than six years in Peru, באתר גרדיאן, 17 בדצמבר 2013
3. ↑  Michaella McCollum Connolly released on parole from jail in Peru, באתר Irish Mirror‏, 1 באפריל 2016
4. ↑  Drugs mule Melissa Reid released from Peru jail and flying back to UK, באתר bbc‏, 22 ביוני 2016
5. ↑  קרל גרינווד,Peru Two to feature in Channel 4 documentary showing how naive Brits are groomed by drugs gangs, באתר מירור, 10 באוגוסט 2015
אדולף היטלר ונוויל צ'מברלין, ב-24 בספמטמבר 1938, בפגישה בה דרש היטלר כי כל דרישותיו בנוגע לחבל הסודטים שבצ'כוסלובקיה ייענו מיידית
**פייסנות (Appeasement)** בהקשרה הבינלאומי היא מדיניות דיפלומטית הדוגלת בהימנעות מעימותים כלפי ישות כוחנית גם במחיר וויתורים ערכיים או מעשיים. המונח מזוהה במיוחד עם מדיניות החוץ של בריטיניה בשנות ה-30 של המאה העשרים, בהובלת ראשי הממשלה שלה, נוויל צ'מברלין, רמזי מקדונלד וסטנלי בולדווין כלפי גרמניה הנאצית ואיטליה הפשיסטית ב-1935-1939. בעקבות לחץ בריטי, פייסנות גם הובילה חלק ממהלכיה של צרפת בשנים שקדמו למלחמת העולם השנייה, אך בה המדיניות הייתה הרבה פחות פופולרית מבבריטניה.

הפייסנות לאחר מלחמת העולם הראשונה, בהובלת תנועת אנטי המלחמה (Anti-war movement), הייתה פופולרית מאד בעקבות הטראומה בבריטניה מהמלחמה. במהלך שנות השלושים, ובמיוחד לאחר הסכם מינכן, הנחשב לשיא של מדיניות הפייסנות, חלו תמורות משמעותיות בדעת הקהל ובפוליטיקה הבריטית ביחס לפייסנות. ככלל, מפלגת הלייבור התנגדה למדיניות הפייסנות וכן מספר חברים במפלגה השמרנית, כמו וינסטון צ'רצ'יל, מזכיר המדינה דאף קופר (Duff Cooper) ואנתוני אידן, לימים ראש ממשלת בריטניה. עם תומכי המדיניות נמנים רוב חברי המעמד העליון בבריטניה, כמו גם משפחת המלוכה כולל המלך ג'ורג' השישי, אנשי העסקים הבולטים, בית הלורדים והתקשורת ברובה, כולל רשת BBC ועיתון הטיימס.

היסטוריונים, דיפלומטים ואנשי אקדמיה חלוקים ביניהם ביחס לאפקטיביות של נקיטה במדיניות הפייסנות כלפי גרמניה הנאצית ואיטליה הפשיסטית בשנות השלושים של המאה העשרים. הערכותיהם נעות בין גינוי ותיעוב לפייסנות, המייצגת חולשה שאין להפגין אל מול רודנים ושסיכנה את אירופה לבין הערכות כי גרמנייה הייתה חזקה דיה די הצורך עוד טרם יישום המדיניות, ולולא הזמן היקר שנקנה באמצעות הפייסנות, ושנוצל להצטיידות והיערכות המערב, היטלר היה מנצח את המלחמה.

ראו גם
------

* הסכם מינכן

לקריאה נוספת
------------

* טים בוברי**, לפייס את היטלר: צ'מברלין, צ'רצ'יל והדרך אל המלחמה**, תל אביב 2023
* Ripsman, Norrin M.; Levy, Jack S. (2008). "Wishful Thinking or Buying Time? The Logic of British Appeasement in the 1930s". International Security. 33 (2): 148–181.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פייסנות** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Mallett, Robert (1997). "The Anglo‐Italian war trade negotiations, contraband control and the failure to appease Mussolini, 1939–40." *Diplomacy and Statecraft* 8.1: 137–67.
2. ↑  Hucker, Daniel (2011). *Public Opinion and the End of Appeasement in Britain and France*. London: Routledge (פורסם ב-2016). ISBN 9781317073543. נבדק ב-12 באוקטובר 2020. `{{cite book}}`:  (עזרה)
3. ↑  Roberts, Andrew (2019-11-01). "'Appeasement' Review: What Were They Thinking?". *Wall Street Journal* (באנגלית אמריקאית). ISSN 0099-9660. נבדק ב-2023-08-25.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4132537-0
* NKC: ph677012

 |
**למדא רייזינג** הייתה רשת חנויות ספרות להטב"ית אמריקאית, שהחלה לפעול ב-1974 ונסגרה ב-2010.

הסניף הראשון נפתח ב-1974 על ידי דיקון מקיובין בוושינגטון די. סי. והכיל 250 כותרים. החנות הייתה ידועה בשל מגוון הספרים הרחב שלה, שהכיל ספרים על נושאים כגון דת, ארוטיקה ותאוריה קווירית, וגם DVD, מתנות ותקליטורים. ב-1984 סניף נוסף נפתח בבולטימור, והעיתון Baltimore Sun טען שהוא חנות הספרים הגאה היחידה במרילנד. למרות זאת, הסניף נסגר באביב 2008. חנות נוספת בדלאוור נפתחה ב-1991 ונסגרה בדצמבר 2009. חנות רביעית בנורפוק שבווירג'יניה נפתחה ב-1996 ונסגרה ביוני 2007.

בפברואר 1975 הריצה את הפרסומת הראשונה הקשורה ללהט"ב בטלוויזיה המסחרית האמריקאית ששודרה בערוץ WRC (בבעלות NBC) ו-WTOP (הסניף המקומי של CBS, כיום נקרא WUSA).

לאורך שנותיה, למדא רייזינג תמכה בספרות להטב"ית ואף הקימה פרס שנתי לסוגה זו (Lambda Literary Award, שקיים עד היום), קנתה את חנות הספרים אוסקר ויילד, חנות הספרים הלהטב"ית הראשונה בארצות הברית והצילה אותה מסגירה, אך לאחר שלוש שנים שבהן ייצבה את החנות מבחינה כלכלית, מכרה את החנות בחזרה למנהליה הקודמים על מנת שתעבוד עם צוות מקומי.

בשל התפתחות שוק הספרים האינטרנטי, הרשת התקשתה בהתמודדות עם התחרות החדשה, ובדצמבר 2009 הודיע מקיובין ששתי החנויות האחרונות שלה ייסגרו עד ינואר 2010.

החנות האחרונה של למדא רייזינג נסגרה ב-31 בדצמבר 2010, כחלק מגל סגירות של חנויות ספרים גאים שאינן מקוונות במהלך שנות המאה ה-21 המוקדמות, שבמהלכו גם נסגרו גם חנות הספרים אוסקר ויילד ורשת A Different Light.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **למדא רייזינג** בוויקישיתוף
* למדא רייזינג, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

הערות שוליים
------------

1. ↑  **Gay and Lesbian Washington D.C**
2. 1 2  Sue Levin, In the Pink: The Making of Successful Gay- and Lesbian-Owned Businesses
3. ↑  City's Gay Bookstore Closing After 24 Years (ארכיון)
4. ↑  Connor Adams Sheets, Lambda Rising to Close at the End of the Month
5. ↑  Will O'Bryan, Firmly Rooted
6. ↑  Rhonda Smith, Bracing For Change
7. ↑  Chibbaro Jr. Lou, Lambda Rising bookstores to close
8. ↑  Marc Santora, Plot Twist for a Gay Bookstore: The Last Chapter Actually Isn't
9. ↑  A Greenwich Village Landmark Turns 40 (ארכיון)
10. 1 2  Paul Schwartzman, Lambda Rising, gay bookstore and community center, closing

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 16104721-X
* ISNI: 0000 0001 2219 1061
* LCCN: no91019770
* NKC: ko2010589302
* VIAF: 132807546
* WorldCat: lccn-no91019770

 |
ברווז זכר ונקבה
**ברווז אמריקאי** (שם מדעי: ***Mareca americana***) הוא מין של ברווז החי באמריקה הצפונית. ברווז זה דומה מאוד לברווז צהוב-המצח מאירואסיה.

אורכו של הברווז 42–59 ס"מ, מוטת כנפיו מגיעה לאורך 76–91 ס"מ ומשקלו מגיע ל-512–1,330 גרם. הזכר בעל נוצות אפורות-כתומות עם כנפיים אפורות. ראשו לבן ומכוסה נקודות שחורות, מצחו לבן ועורפו ירוק. המקור קטן ותכול וקצותיו שחורים. קצה הגוף והזנב שחורים ומוקפים אזור לבן. הנקבות אפורות ומנומרות בשחור, ובטנן כתומה.

ברווזים אלה מצויים באגמים, בביצות, בשדות ובנהרות של אמריקה הצפונית מאלסקה עד מקסיקו, ואף דרומה יותר - באמריקה המרכזית - במגוון בתי גידול. בחורף הם נודדים לאזורים חמימים. לעיתים נדירות יחצו את האוקיינוס האטלנטי ויגיעו לאירופה.

ברווזים אלה ניזונים בשכשוך על פני המים מצמחייה ומחרקים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ברווז אמריקאי** בוויקישיתוף
* ברווז אמריקאי, באתר ITIS (באנגלית)
* ברווז אמריקאי, באתר NCBI (באנגלית)
* ברווז אמריקאי, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ברווז אמריקאי באתר הרשימה האדומה של IUCN
**דייט ראשון** היא תוכנית מציאות ששודרה בערוץ קשת 12, בהנחייתה של קורין גדעון. שודרה בתחילה בערוץ 2 במסגרת שידורי קשת, בחודשים שלפני הפיצול.

"דייט ראשון" מבוססת על פורמט בריטי, שזכה להצלחה בבריטניה. התוכנית עלתה לשידור בספטמבר 2017 בערוץ 2. התוכנית מתעדת זוגות שנפגשים לפגישה עיוורת במסעדה. המסעדה מרושתת במצלמות ומיקרופונים והדייט מתועד. בכל תוכנית משתתפים מספר זוגות אשר הדייט שלהם מצולם. התוכנית הייתה מועמדת לפרס האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2017, בתחום תוכניות הדוקו-ריאליטי.

בתום המפגש על כל אחד מבני הזוג לבחור האם הוא רוצה להפגש פעם נוספת עם בן הזוג השני.

עם עליית התוכנית הזמין הערוץ עונה שנייה לתוכנית. בספטמבר 2018 עלתה העונה השנייה של התוכנית.

אחד מהזוגות שנפגשו בעונה הראשונה, נישא בעקבות הדייט שנוצר.

ביקורות
-------

* סמדר שילוני, "דייט ראשון": אל תתביישו לעזוב באמצע, באתר ynet, 18 בספטמבר 2017
* מעריב אונליין, קורין גדעון חוטפת: "איי רובוט יכול לעשות את זה יותר טוב", מעריב, 26 בספטמבר 2017
* איתי זיו, "דייט ראשון" - פייסבוק הגיעה לטלוויזיה, באתר הארץ, 26 בספטמבר 2017

קישורים חיצוניים
----------------

* דף התוכנית, באתר mako

הערות שוליים
------------

1. ↑  זוהר ישראל, ‏קורין גדעון בריאיון על "דייט ראשון" והחבר חילי סורוצקין, באתר ‏מאקו‏, 17 בספטמבר 2017
2. ↑  שגיא בן נון‏, "פאודה" היא הזוכה הגדולה בטקס פרסי הטלוויזיה 2018, באתר וואלה!‏, 9 במרץ 2018
3. ↑  ערן סויסה, מריאליטי למציאות ומ"דייט ראשון" לחופה, באתר ישראל היום, 11 במרץ 2018
**התיאטרון הרומי בתדמור** הוא תיאטרון רומי השוכן בתדמור העתיקה במדבר הסורי. התיאטרון מתוארך למאה השנייה לספירה. שרידי התיאטרון שוחזרו ושוקמו, והוא שימש לפסטיבל השנתי של תדמור שהתקיים במבנה.

המבנה
-----

התיאטרון מהמאה השנייה נבנה במרכזה של כיכר עירונית מוקפת באכסדרה בצורת חצי עיגול הנפתחת לכיוון השער הדרומי של תדמור. גודלה של הכיכר הוא 82 על 104 מטר ומקומה היה בצידה הדרומי-מערבי של הרחוב המרכזי שהיה בעל שורת עמודים. אזור הישיבה של התיאטרון.

האודיטוריום, אזור הישיבה של התיאטרון הוא בקוטר של 92 מטר. החלק התחתון של אזור הישיבה המיועד למעמד העליון, מקיף את האורכסטרה, והוא כולל 12 שורות המחולקות באמצעות מדרגות ל-11 אזורי ישיבה נפרדים. כיוונו הכללי של אזור הישיבה מופנה לכיוון צפון-צפון מזרח לכיוון הקארדו של העיר. הכניסה הראשית לאזור האורכסטרה היא ברוחב 3.5 מטרים, רחבת האורכסטרה מרוצפת באבן, קוטרה הוא 23.5 מטרים והיא מוקפת בקיר עגול בקוטר של 20.3 מטרים.

קיר קדמת הבמה הפרוסניום מעוטר בבליטות מלבניות המופרדות לסירוגין על ידי נישות. גודלה של הבמה הוא 45.5 מטר אורך ועומקה הוא 10.5 מטר. העלייה לבמה נעשית באמצעות שני גרמי מדרגות. הקיר מאחורי הבמה כולל 5 דלתות. דלת הכניסה הראשית במרכז הבמה מוקפת עמודים, כשמכל צד של הכניסה הראשית 2 פתחים נוספים. העמודים על הבמה מעוטרים בעיטור מהסדר הקורינתי.

בשנת 1950 פונה החול שכיסה את מבנה תיאטרון, והחלה פעולת השיקום של המבנה. 

בחודש מאי 2015 נכבשה תדמור על ידי ארגון המדינה האסלאמית. מאז שימש מבנה התיאטרון כאתר בו בוצעו הוצאות להורג על ידי הארגון. במרץ 2016 צבא סוריה כבש מחדש את האתר, בגיבוי חיל האוויר הרוסי וחיילי ספצנאז. במאי 2016 בצעד סמלי התקיים מופע מוזיקלי על ידי התזמורת הסימפונית של מרינסקי בניצוחו של המלחין הרוסי ואלרי גרגייב. ברם, בדצמבר 2016 העיר נכבשה שוב על ידי דאעש ובינואר 2017 דווח שאנשי ארגון "המדינה האיסלאמית" החריבו את חזית התיאטרון הרומי בעיר.

במת התיאטרון
אזור המושבים מכיוון הבמה

קישורים חיצוניים
----------------

|  |  |
| --- | --- |
| פורטל ארכאולוגיה של המזרח הקרובפורטל ארכאולוגיה של המזרח הקרוב | ל**פורטל ארכאולוגיה של המזרח הקרוב** |

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **התיאטרון הרומי בתדמור** בוויקישיתוף
* במקום עריפת ראשים: כינורות וצ'לו, באתר ‏מאקו‏, 6 במאי 2016

הערות שוליים
------------

1. ↑  סוריה: דאעש הרס חלקים מהאמפיתיאטרון המפורסם בתדמור, באתר וואלה!‏, 20 בינואר 2017
**דידייה בורקהלטר** (**Didier Burkhalter**; נולד ב-17 באפריל 1960) הוא פוליטיקאי שווייצרי מן המפלגה הליברלית השווייצרית, אשר כיהן כשר החוץ של שווייץ. במהלך שנת 2014 כיהן גם כנשיא שווייץ.

ביוגרפיה
--------

בורקהלטר נולד וגדל בכפר אוברנייר על שפת אגם נשאטל. השלים לימודים לתואר אקדמי בכלכלה, ולפני שעבר לפוליטיקה מילא מספר תפקידים בעולם האקדמי והמגזר הפרטי. 

בשנת 1985 הצטרף בורקהלטר למפלגה הדמוקרטית הרדיקלית (כיום המפלגה הליברלית הדמוקרטית, או ה- FDP). בשנים 1990 עד 2001 כיהן בפרלמנט של קנטון נשאטל. מ-1991 ועד 2005 היה חבר מועצת עיריית נשאטל ועמד בראשה במשך שלוש תקופות.

ב-2003 נבחר בורקהלטר לחבר המועצה הלאומית, הבית התחתון של אספת הברית של שווייץ. ב-2007 נבחר למועצת הקנטונים, הבית העליון של אספת הברית. במהלך תקופה זו שימש כחבר במספר ועדות פרלמנטריות פדרליות והיה גם חבר במשלחת השווייצרית לאספה הפרלמנטרית של הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה (OSCE).

### כהונה במועצת הברית

ביולי 2009 הכריז על מועמדותו לכהן במועצת הברית (ממשלת שווייץ) ובנובמבר אותה שנה נבחר לתפקיד. שימש שר הפנים (ראש המחלקה לענייני פנים) בשנים 2009–2011 ולאחר מכן היה לשר החוץ (ראש המחלקה לענייני חוץ), תפקיד בו שימש גם כמקביל לכהונתו כנשיא. במאי 2013 ביקר בורקהלטר בישראל.

במהלך שנת 2013 שימש בורקהלטר כסגנו של נשיא שווייץ באותה שנה, אולי מאורר. ב-4 בדצמבר 2013 בחרה בו אספת הברית לשמש כנשיא שווייץ במהלך שנת 2014. בתום השנה פינה את מקומו לסימונטה סומרוגה.

בורקהלטר פרש ממועצת הברית ב-31 באוקטובר 2017. במקומו נבחר למועצה איניאציו קאסיס, שגם ירש את תפקידו כשר החוץ.

באפריל 2018 התבטא בורקהלטר כי היה חלוק על עמיתיו למועצת הברית במספר עניינים ערכיים יסודיים, ובהם יצוא נשק לאזורי קונפליקט וכן סגירת פערי השכר בין גברים לבין נשים.

בורקהלטר נשוי לאשה ממוצא אוסטרי ואב לשלושה ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דידייה בורקהלטר** בוויקישיתוף
* דידייה בורקהלטר באתר מועצת הברית של שווייץ
* ביוגרפיה של בורקהלטר באתר המחלקה לענייני חוץ של שווייץ
* פגישת בורקהלטר וראש הממשלה נתניהו בישראל באתר משרד ראש הממשלה

הערות שוליים
------------

1. ↑  Didier Burkhalter, OSCE
2. ↑  מקור: Ex-foreign minister differed from government on ‘fundamentals’.

| נשיאי שווייץ (משנת 2000) |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| 2000: אוגי ‏•‏‏ 2001: לאואנברגר ‏•‏‏ 2002: ויליגר ‏•‏‏ 2003: קושפאן ‏•‏‏ 2004: דייס ‏•‏‏ 2005: שמיד ‏•‏‏ 2006: לאואנברגר ‏•‏‏ 2007: קלמי-רה ‏•‏‏ 2008: קושפאן ‏•‏‏ 2009: מרץ ‏•‏‏ 2010: לויטהרד ‏•‏‏ 2011: קלמי-רה ‏•‏‏ 2012: וידמר-שלומפף ‏•‏‏ 2013: מאורר ‏•‏‏ 2014: בורקהלטר ‏•‏‏ 2015: סומרוגה ‏•‏‏2016: שניידר-אמאן ‏•‏‏ 2017: לויטהרד ‏•‏‏ 2018: ברסה ‏•‏‏ 2019: מאורר ‏•‏‏ 2020: סומרוגה ‏•‏‏ 2021: פרמלן ‏•‏‏ 2022: קאסיס ‏•‏‏ 2023: ברסה |  |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 135680212
* HDS: 059641
* ISNI: 0000 0000 7981 5210
* LCCN: n2009034778
* SUDOC: 183287878
* VIAF: 3696318
* WorldCat: lccn-n2009034778

 |
**שלמה פַּפִּירְבְּלַט** (נולד ב-3 בספטמבר 1955 בתל אביב) הוא עיתונאי, סופר ומבקר יין ישראלי, מרצה בבית הספר לתקשורת של המסלול האקדמי המכללה למינהל, ומנהל הקרן לסרטים קצרים של התאחדות ענף הקולנוע. משנת 2010 משמש כתב "הארץ" לאמריקה הלטינית.

ביוגרפיה
--------

שלמה פפירבלט נולד למרדכי ולסימה, אח לצביקה. אביו, שהלך לעולמו בגיל 99, כונה "מבריח הקרפיונים" של מחנה אושוויץ ולאחר עלייתו לישראל עבד בידיעות אחרונות. הוא פרסם את זכרונותיו בספר שראה אור ב-1996.

קריירה
------

שלמה פפירבלט פרש בשנת 2007 מהעיתון "ידיעות אחרונות", אחרי 30 שנה כחבר מערכת בתפקידים שונים, בין השאר היה עורך המוסף "7 לילות", עורך חדשות, כתב העיתון בפריז, רכז כתבים, ועורך חדשות החוץ ובין כותבי מאמרי המערכת של העיתון. הוא היה הראשון בעיתונו לכתוב מדור ביקורת קבוע בנושאי יין וליווה מקרוב את מהפכת היין בישראל בשנים האחרונות, כמו כן כתב רבות בתחום הקולנוע, כאשר בין השאר היה שליח קבוע לפסטיבל קאן במשך יותר מעשור. עם פרישתו מידיעות אחרונות, עבר לכתוב טורים שבועיים בעיתון "כלכליסט", בנושאים בינלאומיים ובנושאי יין ואלכוהול.

בשנת 1990 היה בין מייסדי האקדמיה הישראלית לקולנוע, וכיהן כחבר הנהלתה עד סוף שנות ה-90. כאשר הוקמה בשנת 2000 המועצה הישראלית לקולנוע, נבחר על ידי שר התרבות, החינוך והספורט באותה תקופה מתן וילנאי, להיות בין חבריה, ויחד עם היו"ר עו"ד אלי זוהר, היה בין מנסחי תקנון עבודתה ודרך הסיוע לקולנוע הישראלי.

חיים אישיים
-----------

בנו ליאור הוא עורך הרשתות החברתיות של קבוצת הארץ.

ספרים שכתב
----------

* **מדריכי שיחור:** פריז (1986), שווייץ (1988), ברצלונה (1990, יחד עם ח. שקולניק), בהוצאת שיחור.
* עולם היין (2002), הספר החריף (2003), עולם הבירה (2004) - הטרילוגיה היחידה בעברית המקיפה את כל עולם האלכוהול. ראתה אור בהוצאת אריה ניר.
* טוסקנה הקסומה (2005, הוצאת אריה ניר, יחד עם אביבה לורי).
* אוכל קדימה אוכל (2007, הוצאת אריה ניר, יחד עם אורן נהרי).

קישורים חיצוניים
----------------

* מאמרי שלמה פפירבלט, באתר "הארץ"
* אירופה הקלאסית - הבלוג של שלמה פפירבלט, באתר "הארץ"
* יונתן יבין, העליצות של העפיצות, באתר הארץ, 5 באפריל 2004 - ראיון
* שלמה פפירבלט, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  אורן פרסיקו, ניחוש מושכל, באתר העין השביעית, 13 באוקטובר 2010
2. ↑  נינה פוקס, בגיל 99: הלך לעולמו "מבריח הקרפיונים" ממחנה אושוויץ, באתר ynet, 27 בדצמבר 2022
3. ↑  פותחים שולחן, באתר גלובס, 15 באפריל 2004
4. ↑  הדרכה ופנאי, באתר הארץ, 1 באוגוסט 2005
5. ↑  הארץ, ספרים חדשים, באתר הארץ, 15 באפריל 2008

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007313043905171
* ISNI: 0000 0000 6694 2085
* LCCN: no2008090172
* VIAF: 26878390
* WorldCat: lccn-no2008090172

 |
**קיסר הכתם** (שם מדעי: *Pomacanthus maculosus*), שנודע גם בשם **קיסר ירחי**, הוא מין של דג ממשפחת הקיסריים, ששוכן בשוניות אלמוגים ובחופים סלעיים באוקיינוס ההודי, הים האדום והמפרץ הפרסי. המין חי בעיקר באזורים הפחות צפופים של שונות אלמוגים, ואף בחופים סלעיים בהם אין אלמוגים כלל. הוא מגיע לעומקים של עד 13 מטר. כמו מרבית בני משפחת הקיסריים, קיסר הכתם מתאפיין בגוף צבעוני ובולט.

קיסר הכתם צעיר
קיסר הכתם קיבל את שמו מתצורת צבעיו כבוגר, המתאפיינת בגוף כחול בוהק וכתם צהוב אנכי במרכז גופו. קיסר בוגר מגיע לאורך של 50 סנטימטר. כמו בדגי קיסר רבים אחרים, הצעיר נראה שונה מאוד מהבוגר, ומתאפיין בפסים שחורים, כחולים ולבנים. צבעיו של דג הקיסר, כמו צבעיהם של קיסרים אחרים, הפכו אותו לפופולרי בקרב צלמי טבע ומגדלי דגים.

קיסר הכתם דומה מאוד לקרובו הקיסר הים-סופי, שחולק איתו את חלק מתפוצתו בים האדום ובמפרץ הפרסי. ההבדל הניכר ביותר ביניהם הוא צבע הזנב. בעוד שלקיסר הכתם יש זנב כחול דהוי, לקיסר הים-סופי יש זנב צהוב בוהק.

כמו רוב הדגים במשפחת הקיסריים, קיסר הכתם ניזון בעיקר מספוגיים, אך הוא יכול לאכול גם שושנות ים, אצות, חסילונים וחסרי חוליות אחרים.

בישראל חי קיסר הכתם בתפוצתו הטבעית במפרץ אילת, ביחד עם המינים קיסר הדור וקיסר ים-סופי, בו הוא נמצא במספר אתרים מוגנים, כגון שמורת חוף האלמוגים. בנוסף הוא משומר בפארק המצפה התת-ימי. קיסר הכתם נצפה מאז שנת 2009 גם בים התיכון, כשהוא נצפה לעיתים מול חופי לבנון וישראל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קיסר הכתם** בוויקישיתוף
* קיסר הכתם, באתר ITIS (באנגלית)
* קיסר הכתם, באתר NCBI (באנגלית)
* קיסר הכתם, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* קיסר הכתם, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* קיסר הכתם, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* קיסר הכתם, באתר FishBase (באנגלית)
* קיסר הכתם, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  קיסר הכתם באתר הרשימה האדומה של IUCN
**לוטשארל חירטרואידה** (בהולנדית: **Lutsharel Geertruida**; נולד ב-18 ביולי 2000 ברוטרדם שבהולנד) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת פיינורד מליגת העל ההולנדית ובנבחרת הולנד.

קריירת מועדונים
---------------

חירטרואידה הגיע אל מחלקת הנוער של פיינורד בשנת 2021 ממחלקת הנוער של ספרטה רוטרדם. ב-25 באוקטובר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 1–4 על סוויפט במסגרת הסיבוב השני של הגביע ההולנדי לעונת 2017/2018. ב-23 בדצמבר 2018 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל ההולנדית, בתיקו 2-2 נגד דן האג.

קריירה בינלאומית
----------------

חירטרואידה היה חלק מסגל נבחרת הולנד עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 בשנת 2021. הוא זומן לסגל המורחב של נבחרת קוראסאו לקראת טורניר גביע הזהב 2021, אך לא נכלל בסגל הסופי.

ב-24 במרץ 2023 ערך חירטרואידה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הולנד, בהפסד 4-0 לנבחרת צרפת במסגרת מוקדמות יורו 2024.

תארים
-----

**פיינורד**

* אליפות הולנד: 2022/2023

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לוטשארל חירטרואידה** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  2021 Concacaf Gold Cup preliminary rosters announced באתר הרשמי של CONCACAF, ‏ 18 ביוני 2021 (באנגלית)
**פנטליי קיסלוב** (בבולגרית: **Пантелей Киселов**; ‏23 באוקטובר 1863, סבישטוב, האימפריה העות'מאנית – 14 באוקטובר 1927, סופיה ממלכת בולגריה) היה גנרל בצבא הבולגרי במהלך מלחמת העולם הראשונה, אשר תהילתו באה לו בזכות הניצחון בקרב טורטוקאיה שנערך בתחילת ספטמבר 1916. קיסלוב נחשב לאיש צבא מקצועי ואמיץ לב, אשר נלחם שכם אל שכם עם חוד אוגדתו במהלך הקרבות.

פנטליי קיסלוב נרשם לאקדמיה הצבאית בסופיה בשנת 1880 וסיים בהצטיינות בשנת 1883.
הוא פיקד על פלוגת הגנה אזורית בגזרת וידין בעת המצור הסרבי, במהלך מלחמת בולגריה–סרביה (1885).

קיסלוב פיקד על חטיבה בגזרת קירקלרלי שבמזרח תראקיה והשתתף בקרב קירקלרלי בו הביסו הבולגרים את העות'מאנים. בהמשך פיקד על חטיבה בחזית הסרבית במלחמת הבלקן השנייה, ובמהלכה אף נפצע מרסיסי פגז סרבי.

במלחמת העולם הראשונה קיבל פיקוד על אוגדת חיל רגלים, שכונתה "הרביעית של פרסלב". האוגדה השתתפה בקרבות בחזית הרומנית, ובכלל זה בדוברוג'ה, ותחת פיקודו השתתפה בקרב טורטוקאיה, אשר במהלכו הובס הצבא הרומני. על חלקו בקרב זה עוטר על ידי הגרמנים באות צלב הברזל דרגה שנייה.

לאחר המלחמה, בראשית שנת 1919, השתחרר הגנרל קיסלוב משירות פעיל ועבר להתגורר בעיר סופיה, שם הלך לעולמו בתאריך 14 באוקטובר 1927 והוא בן 64 שנים. לאחר מותו שונה שם הכפר במחוז וארנה בו התגורר בצעירותו ל**קיסלובו**.

ראו גם
------

* בולגריה במלחמת העולם הראשונה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פנטליי קיסלוב** בוויקישיתוף
**דינה ורט** (10 בינואר 1908 – 23 באוקטובר 1999) הייתה קצינת צה"ל בדרגת אלוף-משנה שכיהנה כקצינת ח"ן ראשית וכשליחה רשמית של מדינת ישראל לחוף השנהב. זוכת אות יקירת ירושלים לשנת 1991.

ביוגרפיה
--------

דינה ורט נולדה במליטופול שבחצי האי קרים בשם **דינה סורדין**, בת למרדכי סורדין ופאני לבית תרשיש. עלתה לארץ ישראל יחד עם משפחתה ב-1919. אביה, שניהל מפעל מלח ברוסיה, היה ממייסדי תעשיות מלח לישראל.

לאחר סיום לימודיה התיכוניים בגימנסיה העברית "הרצליה", התחילה ללמוד רפואה בצרפת, אך לא השלימה את לימודיה. עוד מנעוריה הייתה פעילה בארגון ההגנה, ובשנת 1941 התגייסה לצבא הבריטי, בו שירתה במסגרת חיל העזר לנשים, עד לשנת 1946. את שירותה זה בילתה בארץ ישראל ובמצרים, בין היתר בתפקיד מיוחד בחיל הקשר המלכותי. אחרי שחרורה, פעלה בצפון אפריקה במסגרת המוסד לעלייה ב'.

בשנת 1947 נשלחה לארצות סקנדינביה לאיסוף כספים עבור ההגנה. שנה לאחר מכן, עם קום המדינה, הצטרפה כקצינת סעד לחיל נשים (ח"ן) שזה מכבר הוקם, ושירתה לתקופה קצרה עד אשר הושאלה לסוכנות היהודית. שם, שימשה כאחראית לקליטת עלייה מצפון אפריקה, וכן שהתה בשליחות באמריקה הדרומית מטעם ויצו. לאחר מכן עבדה תקופה מסוימת במחלקה לפריון וייעול של משרד העבודה.

בשנת 1951 שבה לשירותה בחיל הנשים בתור קצינת ח"ן של בית החולים תל השומר, ולאחר מכן כיהנה כמפקדת בסיס ההדרכה לטירוניות, הוא בה"ד 12, משך כשבע שנים. במאי 1959 מונתה ורט לקצינת ח"ן ראשית (קחנ"ר) בדרגת אלוף-משנה. היא שימשה בתפקידה זה עד אפריל 1964, אז הוחלפה על ידי סטלה לוי.

לאחר שחרורה מצה"ל יצאה ורט לשליחות ארוכה בחוף השנהב, זאת לפי בקשתה של שרת החוץ גולדה מאיר. בעיר אביג'אן הקימה ורט מסגרת דמוית-ח"ן, שהייתה כעין "שרות אזרחי" לנשים. בסך הכל שהתה ורט בחוף השנהב כשמונה שנים, לאחריהן לא שבה עוד למדינה עקב ניתוק הקשרים הדיפלומטיים בינה לבין ישראל (בעטיה של מלחמת יום הכיפורים). שירותה של ורט באפריקה זכה לשבחים ולהוקרה במשך שנים רבות לאחר עזיבתה. בשנים שלאחר חזרתה לישראל, השתתפה מעת לעת בפאנלים ובהרצאות, ובשנת 1991 זכתה לאות יקירת העיר ירושלים.

ורט נפטרה באוקטובר 1999 ונקברה בבית העלמין גבעת שאול.

חיים אישיים
-----------

ורט הייתה נשואה לד"ר רודולף (רודי) ורט שהיה רופא אף אוזן גרון והשניים התגוררו בסביון. במהלך שירותה כקחנ"ר, השניים התגרשו, אך ככל הנראה נישואיהם חודשו בעת שליחותה של ורט באפריקה. באותה העת שימש רודולף כמורה בקונגו. לאחר חזרתה מאפריקה, התגוררה ורט בירושלים. לזכרם של הזוג ורט הוקמה קרן המעניקה מלגות לסטודנטים בתחום הפילוסופיה היהודית, קבלה ופילוסופיה כללית.

אחיה של ורט, משה (מוריס) סורדין היה פיזיקאי שלקח חלק בתוכנית הגרעין של ישראל, ושימש כיד ימינו של חתן פרס נובל לפיזיקה, פרדריק ז'וליו-קירי.

הערות שוליים
------------

1. ↑  תקוה ויינשטוק, חילוף משמרות בחיל הנשים, באתר מעריב, ‏15 במאי 1959
2. 1 2  ס/א סטלה לוי - קצינת ח"ן ראשית, באתר הצופה, ‏6 באפריל 1964
3. 1 2  ס/א דינה ורט - קצינת ח"ן ראשית, באתר דבר, ‏10 במאי 1959
4. ↑  יפה, ויצמן, שוקן - אלופים; דינה ורט נתמנתה קצינת ח"ן ראשית, באתר מעריב, ‏10 במאי 1959
5. ↑  אלי לנדאו, אל"מ דינה ורט תצא לאפריקה, באתר מעריב, ‏19 במרץ 1964
6. ↑  אינגה דויטשקרון, זכרונות מאפריקה, באתר מעריב, ‏4 במרץ 1987
7. ↑  רשימת יקירי העיר ירושלים בשנים תשכ"ז-תשס"ג, באתר עיריית ירושלים
8. ↑  צה"ל או הבעל, באתר העולם הזה
9. ↑  ורט רודולף ודינה ז"ל קרן לזכרם | הקדש, באתר גיידסטאר
10. ↑  אלכס דורון, ההיסטוריה של ישראל והכור הגרעיני, באתר חדשות האנרגיה, ‏5 בספטמבר 2010
שגיאות פרמטריות בתבנית:אישיות כדורגל   
פרמטרים [ תאריך עדכון קבוצה, קבוצה נוכחית ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**לוקה פלגריני** (נולד ב-7 במרץ 1999) הוא כדורגלן איטלקי המשחק כמגן שמאלי עבור לאציו מהסרייה א' האיטלקית ובנבחרת איטליה.

קריירת מועדונים
---------------

באפריל 2018 חתם פלגריני על חוזה מקצועי ראשון ברומא עד 2021. הוא הצטרף לקבוצה הבוגרת בעונת 2018/2019, וערך את הופעת הבכורה שלו בליגה בספטמבר 2018 בניצחון 0–4 על פרוזינונה

בינואר 2019 הושאל פלגריני לקליארי עד סוף העונה.

ביוני 2019 עבר פלגריני ליובנטוס תמורת 22 מיליון אירו, כאשר לאונרדו ספינאצולה עבר בכיוון ההפוך תמורת 29.5 מיליון אירו. באוגוסט 2019 הושאל בחזרה לקליארי לעונה אחת. בספטמבר 2020 הושאל לגנואה לעונה אחת. באוגוסט 2022 הושאל לאיינטרכט פרנקפורט מהבונדסליגה לעונה אחת. 

בינואר 2023 הושאל פלגריני ללאציו עד סוף העונה עם אופציה לרכישה. באוגוסט 2023 חזר להשאלה בלאציו ל-2 עונות נוספות עם אופציה לרכישה קבועה.

נבחרת לאומית
------------

פלגריני שיחק בכל הנבחרות הצעירות של איטליה. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בנובמבר 2020 בניצחון 0–4 על אסטוניה במשחק ידידות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לוקה פלגריני** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**

הערות שוליים
------------

1. ↑  BENVENUTO IN BIANCONERO A LUCA PELLEGRINI!, juventus
**ז'וז'נה "סוזן" פרנסיה** (בהונגרית: **Francia Zsuzsanna**; נולדה ב-8 בנובמבר 1982) היא חותרת אמריקאית, היא פעמיים ברציפות אלופה אולימפית (בייג'ינג 2008 ולונדון 2012) וארבע פעמים אלופת עולם (2006, 2007, 2009 ו-2011) בשמיניה ואלופת עולם (2009) בזוגית משוט ללא הגאי.

ביוגרפיה
--------

פרנסיה נולדה בסגד, הונגריה. בתם של בלה פרנסיה וקטלין קריקו, ביוכימאית שזכתה בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על מחקריה פורצי הדרך שאיפשרו שימוש ב-mRNA עבור תרופות וחיסונים. היא עברה עם משפחתה לארצות הברית בשל עבודת הפוסט דוקטורט של אמא שלה. היא גדלה באבינגטון, פנסילבניה. היא בוגרת תואר ראשון ושני בקרימינולוגיה וסוציולוגיה מאוניברסיטת פנסילבניה. היא החלה לעסוק בחתירה ב-2001 בשנה השנייה ללימודים באוניברסיטה. לאחר שסיימה את לימודיה בשנת 2004 היא ניכללה בנבחרת ארצות הברית בחתירה במשך כ-11 שנים.

### אלופת עולם

באליפות העולם שנערכה באגם דורני, בריטניה בשנת 2006 היא זכתה במדליית זהב בחתירה עם שמיניה (5:55.50 דקות), לפני גרמניה (5:57.29 דקות) ואוסטרליה (6:00.29 דקות).

באליפות העולם שנערכה במינכן, גרמניה ב-2007 היא זכתה בפעם השנייה ברציפות במדליית זהב בחתירה עם שמינייה (6:17.20 דקות) לפני רומניה (6:18.33 דקות) ובריטניה (6:19.66 דקות).

### אלופה אולימפית

באולימפיאדת בייג'ינג (2008) זכתה במדליית זהב בחתירה עם שמיניה (6:05.34 דקות) לפני הולנד (6:07.22 דקות) ורומניה (6:07.25 דקות).

באליפות העולם שנערכה בפוזנן, פולין בשנת 2009 היא זכתה בשתי מדליות זהב, בפעם השלישית ברציפות בחתירה עם שמיניה (6:05.34 דקות) לפני רומניה (6:06.94 דקות) והולנד (6:07.43 דקות) ובחתירה זוגית משוט ללא הגאי ביחד עם ארין קפרו (7:06.28 דקות) לפני זוג מרומניה (7:06.64 דקות) וזוג מניו זילנד (7:06.94 דקות) ובכך היו לאמריקאיות היחידות שזכו בתואר עולמי בזוגית משוט ללא הגאי.

באולימפיאדת לונדון (2012) זכתה בפעם השנייה במדליית זהב בחתירה עם שמיניה (6:10.59 דקות) לפני קנדה (6:12.06 דקות) והולנד (6:13.12 דקות).

חיים אישיים
-----------

פרנסיה התגוררה בפרינסטון, ניו ג'רזי ליד המרכז לאימונים בחתירה של ארצות הברית. בשנים 2018 ו-2019 היא אימנה חתירה בסן דייגו.

היא נשואה לריאן אמוס, ארכיטקט ולזוג נולד בן, אלכסנדר בר אמוס, בפברואר 2021.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של סוזן פרנסיה (באנגלית)
* סוזן פרנסיה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* סוזן פרנסיה, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי

* סוזן פרנסיה, באתר olympedia.org
**ברברה דיין** (באנגלית: **Barbara Dane**; נולדה ב-12 במאי 1927) היא זמרת אמריקנית ששרה פולק, בלוז וג'אז.

ילדותה ונעוריה
--------------

ילדותה של דיין עברה עליה בדטרויט לאחר שהוריה עברו לשם בשנות העשרים מארקנסו. בתיכון היא שרה בהפגנות למען שוויון זכויות גזעי, ולמען צדק כלכלי.

קריירה מוזיקלית
---------------

ב-1949 עברה דיין עם משפחתה לסן פרנסיסקו ושם שרה פולק ושירים אקטואליים ברחבי העיר וגם בטלוויזיה וברדיו. בזכות תחיית הג'אז שהתרחשה בעיר בשנות החמישים היא נעשתה מפורסמת עם גרסתה האישית לשירת בלוז וג'אז. ג'אזיסטים מניו אורלינס כמו ג'ורג' לואיס, קי אורי ומקומיים כמו טורק מרפי, ברט ביילס, בוב מילק ואחרים הזמינו אותה לנגן יחדיו באופן קבוע.
לאונרד פד'ר תיאר אותה כ"בסי סמית בסטריאו" ובטיים מגזין אמר עליה "הקול שלה טהור ועשיר... נדיר כמו יהלום עשרים קרט".

בשנת 1959 השב את תשומת לב קוראי טיים מגזין לברברה דיין ושיבח אותה רבות, והזמין אותה להופיע איתו יחדיו (סרטון מההופעה)

פעילות פוליטית
--------------

דיין הופיעה למען המאבק לזכויות האזרח, ונגד ההסלמה במלחמת וייטנאם ובהפגנות למען השלום. ברברה הייתה המוזיקאית הראשונה שהופיעה בקובה לאחר המהפכה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ברברה דיין** בוויקישיתוף

* ברברה דיין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* ברברה דיין, באתר AllMusic (באנגלית)
* ברברה דיין, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* ברברה דיין, באתר Discogs (באנגלית)
* ברברה דיין, באתר Songkick (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007430535905171
* BnF: cb141688902 (data)
* GND: 128469951X
* ISNI: 0000 0000 2705 9476
* LCCN: n88605353
* MusicBrainz: 5027c984-738d-4efe-a9ba-af52b93a131f
* NTA: 13000037X
* SNAC: w6cr7082
* SUDOC: 083955410
* VIAF: 49432492
* WorldCat: lccn-n88605353

 |
**פרוטוסטגיים** (שם מדעי: Protostegidae) היא משפחה של צבים ימיים נכחדים אשר חיו בתור הקרטיקון שבעידן המזוזואיקון מלפני 120 מיליון שנה ונכחדו לחלוטין עם הכחדת הקרטיקון הגדולה לפני 66 מיליון שנה. המאובנים נמצאו ברחבי חופי ימים שונים ובעיקר לחופיו הקדומים של הים הפנימי המערבי שבמרכז אמריקה הצפונית.

צבי ים בני משפחה זו היו קרוביהם של הצב הגילדי שהוא הגדול מבין הצבים החיים. עם זאת הוא היה קטן בהרבה מחלק מהמינים שהגדול ביניהם, הארכלון הגיע לאורך 4.5 מטרים ולמשקל של 2,200 ק"ג והיה הגדול שבכל הצבים מעולם. הם היו בעלי שריון שטוח מעט, מותאם לצלילה עמוקה והיו בעלי סנפירים גדולים ששימשו אותם לשחייה מהירה במים אך גרמו להם להיות מגושמים ביבשה, כך שאולי הם לא עלו ליבשה למעט לרבייה.

מיני צבים אלה ניזונו מצדפות גדולות וממדוזות במעמקים. הם עצמם שימשו למזון מרות גודלם לכרישי ענק כמו הקריטוקסירינה ולמוסזאוריים ששלטו בתקופתם בימים.

סוגים
-----

* ארכלון (*Archelon*)
* *Atlantochelys*
* *Calcarichelys*
* *Chelosphargis*
* *Cratochelone*
* *Desmatochelys*
* נוטוצ'לון (*Notochelone*)
* פרוטוסטגה (*Protostega*)
* *Rhinochelys*
* *Santanachelys*
* *Terlinguachelys*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרוטוסטגיים** בוויקישיתוף
* פרוטוסטגיים, באתר GBIF (באנגלית)
**מֶלָארֶן** (שוודית: **Mälaren**) הוא האגם השלישי בגודלו בשוודיה, לאחר האגמים ונרן וּוטרן. שטחו 1,140 קמ"ר, והוא מגיע לעומק של כ-64 מטר. האגם מתנקז ממערב למזרח, אל תוך הים הבלטי, דרך תעלת סדרטליה, סכר המארבי והמצרים נורסטרֶם ורידארפיארדן שבמרכז סטוקהולם.

מלארן נמצא במרכז שוודיה, והוא גובל בפרובינציות אופלנד, סדרמנלנד, נארקה וּוסטמנלנד. האיים הגדולים ביותר בו הם סֵלַאֶן, הגדול באיי שוודיה היבשתית (91 קמ"ר), ופארינגסֶה (79 קמ"ר). מספר האיוֹנים ששטחם נופל מ-10 דונם הוא כ-7,800.

על גדת רידארפיארדן, שהוא המפרץ המזרחי ביותר של האגם, יושב מרכז העסקים הראשי של העיר סטוקהולם. בקצהו המערבי של האגם, מרחק אווירי של 120 ק"מ מסטוקהולם, שוכנת העיירה שפינג. לאורך האגם כולו מרוכזים ערים וישובים רבים כמו גם מבנים היסטוריים וטירות, כדוגמת טירת גריפסהולם.

היישובים הוויקינגיים בִּירְקָה (Birka) והובְגורדן (Hovgården), הממוקמים על האיים בְּיֶרְקֶה (Björkö) ואָדֶלְסֶה (Adelsö) בהתאמה, הוכרזו כאתר מורשת עולמית בשנת 1993, וכך גם ארמון דרוטנינגהולם, שעל האי לובֶן.

מקורו האטימולוגי של השם "מלארן" הוא מן המילה הנורדית העתיקה mælir, שפירושה חצץ. מקור שמו הקודם של האגם, לוגרין, הוא מן הפועל העתיק löga, שפירושו "להתרחץ", ולעיתים רחוקות הוא מקושר למילה lördag, יום שבת.

מלארן נוצר כחלק מתופעות בתר-קרחוניות בתום עידן הקרח עת נסוג משקל הקרחונים מהקרקע בצפון אירופה, ופני הקרקע עלו בהדרגה. בעידן הוויקינגי היה האגם למעשה שלוחה של הים הבלטי אל עומק שוודיה, ועיקר תנועת כלי-השיט נעשתה דרך סדרטליה - ששימשה קשר עם הים. בהמשך נבנו מחסומי-השיט והתעלות של סטוקהולם, שהפכו לערוץ חשוב לתנועת סירות וסחורות אל הים וממנו. התרוממות פני הקרקע, שנמשכה אל תוך ימי הביניים (ונמשכת בקצב איטי גם היום), הפכה את גופי המים האלה, עם זאת, לרדודים מדי למעבר אוניות - עד כדי שהן נאלצו לפרוק את מטעניהן ליד הכניסות לנמלים. בהדרגה נהיה המפרץ לאגם, ואתרי הפריקה והטעינה היו לערים.

ירידת קרנה של בִּירקָה, יישוב-המסחר החשוב שבלב האגם, שגם נחשב "העיר הראשונה של שוודיה", והיווסדה במקביל של סטוקהולם בצוואר-הבקבוק של רידארפיארדן, התרחשו לא מעט בשל השינויים הטופוגרפיים שחלו באגן עמק מלארן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מלארן** בוויקישיתוף
* מלארן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: ge1020848
* SELIBR: 154805

 |
**פאביו דניאל פריירה ויירה** (בפורטוגזית: **Fábio Daniel Ferreira Vieira**; נולד ב-30 במאי 2000) הוא כדורגלן פורטוגלי המשחק בעמדת הקשר בארסנל ובנבחרת פורטוגל עד גיל 21.

קריירה
------

ויירה, נולד בסנטה מריה דה פיירה שבמחוז אביירו. הוא שיחק תשעה משחקים בפורטו ב' עמה זכה בליגת האלופות לנוער של אופ"א לעונת 2018/2019.

ויירה שיחק את המשחק הראשון שלו עם הקבוצה הראשונה של פורטו ב-10 ביוני 2020 בהפסד הליגה 0–1 למאריטימו. הוא הבקיע את השער הראשון שלו בניצחון 0–5 על בלנסס.

ב-17 ביוני 2022 חתם בארסנל תמורת 35 מיליון אירו. ב-4 בספטמבר ערך הופעת בכורה בקבוצה, בהפסד 1–3 למנצ'סטר יונייטד. ב-18 בספטמבר כבש שער בכורה, בניצחון 0–3 על ברנטפורד.

### נבחרות פורטוגל

ויירה שיחק את כל חמשת המשחקים כשפורטוגל סיימה כסגנית באליפות אירופה עד גיל 19 ב-2019. ב-14 בנובמבר 2019, ויירה כבש את השער הראשון שלו עבור הנבחרת עד גיל 21. באליפות אירופה עד גיל 21 לשנת 2021 הפסידה פורטוגל 0–1 לגרמניה, וויירה נבחר למצטיין הטורניר.

תארים
-----

**פורטו**

* אליפות פורטוגל: 2019/2020, 2021/2022
* הגביע הפורטוגלי: 2021/2022

**ארסנל**

* מגן הקהילה: 2023

**אישיים**

* אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2021: השחקן המצטיין, וקבוצת הטורניר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פאביו ויירה** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN
**שַאנְדוֹר רַאדוֹ** (בהונגרית: **Radó Sándor**; רחיב, אוקראינה, 3 במאי 1891 – בודפשט, דצמבר 1944) היה שחקן, קומיקאי שנולד באזור זקרפטיה (אז האימפריה האוסטרו-הונגרית) ממוצא הונגרי-יהודי שנרצח בשואה.

ביוגרפיה
--------

ראדו התחיל את הקריירה שלו בתיאטרון הילדים של ז'יגמונד פלד ובמקביל למד בבית הספר הלאומי לאקדמיה למשחק. הוא הופיע לראשונה על הבמה עם שאנדור קרמר בשנת 1908. אחר כך עבר לסובוטיצה בשנת 1909, ובשנים 1910 ל־1912 שיחק בקברט בונבונייר באוראדיה. מאותו זמן היו תחנות רבות בחייו המקצועיים: מועדון הלילה טרוקדרו בודפשט (1912-1913), קברט אפולו (1915), הגרניום (1919), אמקה (1921-1923), טרוקדרו החדש (1922), פאון (1923), תוכי (1924). במהלך חייו היה חבר במספר רב של תיאטראות: שדרת אנדראשי (1925–1933), תיאטרון האופרטה של בודפשט (1927–1929, 1930-1930), קברט ניו יורק (1930- 31), תיאטרון הקומדיה (1934-1938) והווריאטי הקמרי (1940). בשל החוק היהודי השני הוא הורשה לשחק משנת 1940 רק במסגרת הפעילות של אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך בשנת 1944 הפך לקורבן טרור של אנשי מפלגת צלב חץ ונרצח על ידם.

תפקידיו החשובים
---------------

* חיילי הקיסר Szedlacsek (Földes I.: A császár katonái)
* אני ואחי הקטן Komor (Eisemann M.: Én és a kisöcsém)
* מימי Mixer (Fényes Sz.: Mimi)

ספרו
----

* נא לצחוק! Tessék nevetni! (Faragó Imre ny. Budapest, 1942)

לקריאה נוספת
------------

* הלקסיקון לאומנות הבמה. Magyar színházművészeti lexikon
* המוזאון לספרות על שם פטפי. Petőfi Irodalmi Múzeum

קישורים חיצוניים
----------------

* שאנדור ראדו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  קורות חייו ותפקידיו על הבמה ובקולנוע
פירוש נוסף ערך זה עוסק באלבום מאת להקת נירוונה. אם התכוונתם לסדרת טלוויזיה, ראו בליץ'.

**Bleach** ("**חומר הלבנה**") הוא אלבום הבכורה של להקת נירוונה, שיצא ב-1989 בחברת סאב פופ.

סקירה כללית
-----------

רוב השירים באלבום עוסקים בנושאים מתוך הווי החיים בעיירת הפועלים הקטנה אברדין, וושינגטון שבארצות הברית, בה גדל סולן הלהקה קורט קוביין. האלבום הוא פחות סוריאליסטי ו"שטותניקי" מבחינה טקסטואלית מן החומרים שהוציאה הלהקה אחריו, כנראה בגלל שקוביין עדיין לא נחשף לסגנון הכתיבה של להקת הפיקסיז שמאוחר יותר הוא הודה בהשפעתם הגדולה עליו ובפרט על השיר "Smells Like Teen Spirit". האלבום מושפע בכבדות מבחינה מוזיקלית מבלאק סבאת' המוקדמת ומשירי הרוק האיטיים והדיכאוניים של מלווינס ומאדהאני. קורט טען גם כי הלהקה האזינה רבות ללהקת המטאל השווייצרית האקסצנטרית סלטיק פרוסט לפני הקלטת האלבום. שורשי הפאנק רוק של הלהקה בולטים בעיקר בשיר "Negative Creep". הסינגל הראשון, "Love Buzz", הוא גרסת כיסוי לשיר של להקת הרוק ההולנדית "שוקינג בלו". סינגל נוסף בשם "About a Girl" מציג את המעברים בין נגינה שקטה לרועשת, שהושפעו מהפיקסיז ומדינוזאור ג'וניור והפכו עם הזמן למזוהים עם נירוונה עצמה. בליץ' הוקלט באולפני Reciprocal Recording בסיאטל, וושינגטון בעלות של 606.17$. האלבום נמכר ב-6,000 עותקים בשנים הראשונות לאחר הוצאתו. לאחר ההצלחה האדירה של Nevermind החלה התעניינות מחודשת בחומרים מוקדמים של הלהקה, ומכירות בליץ' האמירו לארבעה מיליון עותקים.

שלושה מן השירים ("Floyd the Barber" ,"Paper Cuts" ו-"Downer") הוקלטו עם דייל קרובר ממלווינס כמתופף במהלך הקלטות של דמואים בינואר 1988. הלהקה אהבה את התוצאות מספיק כדי להכלילן באלבום ולא להקליטן מחדש עם המתופף צ'אד צ'אנינג. בעיני רבים נחשב האלבום לאלבום הבי מטאל לכל דבר וכן קרוב יותר ברוחו למוזיקת הגראנג' המקורית מאלבומיה הבאים של נירוונה.

רשימת השירים
------------

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי קורט קוביין למעט "Love Buzz" שנכתב על ידי רובי ואן ליובן. 

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Blew | 2:55 |
| 2. | Floyd the Barber | 2:18 |
| 3. | About a Girl | 2:48 |
| 4. | School | 2:42 |
| 5. | Love Buzz | 3:35 |
| 6. | Paper Cuts | 4:06 |
| 7. | Negative Creep | 2:56 |
| 8. | Scoff | 4:10 |
| 9. | Swap Meet | 3:03 |
| 10. | Mr. Moustache | 3:24 |
| 11. | Sifting | 5:22 |
| 12. | Big Cheese | 3:42 |
| 13. | Downer | 1:43 |

קישורים חיצוניים
----------------

* ספוטיפיי Bleach באתר ספוטיפיי
* MusicBrainz Bleach באתר MusicBrainz
* Discogs Bleach באתר Discogs
* AllMusic Bleach באתר AllMusic
* תיעודים של הקלטות שירי האלבום (באנגלית)

| נירוונה |
| --- |
| קורט קוביין • קריסט נובוסליץ' • דייב גרוהל |
| אלבומי אולפן | *Bleach* • *Nevermind* • *In Utero* |
| אלבומי הופעה | *MTV Unplugged in New York* • *From the Muddy Banks of the Wishkah* • *Live at Reading* • *Live at the Paramount* |
| אוספים | *Incesticide* • *Nirvana* • *Sliver: The Best of the Box •* Icon |
| מארזי תקליטורים | *Singles* • *With the Lights Out* • *Nevermind: The Singles* |
| מיני אלבומים ואחרים | *Blew* • *Hormoaning* • *Nevermind It's an Interview* |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: f1afec0b-26dd-3db5-9aa1-c91229a74a24

 |