recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
גידול מגוון ירקות לצריכה ביתית, הממלכה המאוחדת
גידול מגוון ירקות, דרום אפריקה
**גידול ירקות** הוא ענף בחקלאות העוסק בגידול ירקות למטרות צריכה של בני האדם. "ירקות" הוא מונח מתחום הקולינריה והתזונה המתאר חלקים אכילים מצמחים. במשמעות הקולינרית של המושגים, מבחינים בין ירקות ופירות על פי הטעם.

על פי רוב ירקות הם בעלי טעם מר, חריף, או חסרי טעם ופירות הם בעלי טעם מתוק או חמוץ. עם זאת, מבחינה בוטנית מתייחסים לפירות כמשמעותם: פרי הצמח, לעומת ירקות שהם מהווים מרכיב אחר כמו השורש (בצל, תפוח אדמה) או העלים (חסה, ברוקולי). לפי ההגדרה הבוטנית, ישנם ירקות שהם פירות, כמו עגבנייה ומלפפון.

היסטוריה והתפתחות
-----------------

עלמות מקבוצת חנה מייזל בחצר כנרת בעבודת גן הירק, 1912
גידול כרוב בשדה רחב ידיים, תוך שימוש במיכון חקלאי, קולורדו
גידול ירקות קלאסי נעשה על גבי חלקת אדמה, בה נשתלים הירקות בשורות או במקבצים.

בעבר נועד גידול הירקות בעיקר לצריכתם של תושבי החווה החקלאית אליה השתייכה הקרקע; כל חווה גידלה מגוון סוגים של ירקות, והירקות שנותרו נועדו למכירה בעיירות הסמוכות. ביישובים וקהילות גדולים יכלו התושבים להתמחות בייצור ירקות מסוימים, ובשל המרחק הקצר משוקי הירקות יכל כל חקלאי להעביר את הירקות למכירה בעודם עדיין טריים. האינדיאנים באמריקה נהגו לשתול שלושה סוגי ירקות (שיטת "שלוש האחיות") – תירס, שעועית ודלעת, שעודדו זה את גדילתו של זה.

כיום נשתלים הירקות בשורות ארוכות, המאפשרות למיכון החקלאי לעבד את הקרקע ובכך להגביר את כמות ואיכות התוצרת. עם זאת, בשל המגוון הרחב של גידולי הירקות, נדרש מגוון של טכניקות עיבוד לשם גדילה אופטימלית של כל ירק. לפיכך עברו כיום חלק מהמשקים החקלאיים במדינות המפותחות להתמחות בגידול ירק אחד או בסוגי ירקות בודדים על פני שטח רחב, ורובם המכריע נשלח לשווקים. במדינות מתפתחות ובחקלאות נישה, דוגמת חקלאות אורגנית, משקים חקלאים רבים עדיין מגדלים מגוון רחב של ירקות.

שיווק ומכירה
------------

בשל חשיבות העברת הירקות לשיווק בעודם טריים, דבר המחייב את אסיף התוצרת, מיונה ואריזתה לשיווק בפרק זמן קצר יחסית, ובשל העובדה שבחלק מסוגי הירקות טרם פותח אסיף מכני והאסיף מתבצע בצורה ידנית, קיים ביקוש גבוה לעובדים בתחום גידולי הירקות. במדינות המפותחות ישנם חקלאים מעטים שפותרים את הבעיה באמצעות שיטה בה הצרכנים מגיעים לשדה וקוטפים את הירקות לצריכה אישית בעצמם. אך רוב החקלאים באותן מדינות מנצלים שיטות טכנולוגיות שפותחו כדי להביא להבשלה מתאימה של הירק וכן שיטות קירור מתקדמות, שהפחיתו את בעיית הטריות והביאו לכך שהתוצרת מגיעה כיום לשיווק במצב טוב יחסית.

כיום, חלק מהמשקים החקלאים מגדלים כמות גדולה של ירקות ומוכרים אותם לשווקים גדולים בסיטונאות, דבר הדורש יכולת תפעול רחבה בגידול הירקות. משקים חקלאים אחרים, הקטנים בהיקפם בדרך כלל, מוכרים לצרכנים מקומיים, דבר הדורש מאמצים גדולים בתחום ההפצה. הדבר גם תלוי בסוג הירקות, מידת ההבשלה ואורך חיי המדף שלהם.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **גידול ירקות** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **גידול ירקות** |

* עתר ארזי, ‏מהגינה לצלחת: איך מגדלים צמחי מאכל?, באתר ‏מאקו‏, 17 במאי 2012
* גידול ירקות בגינה הקהילתית והביתית, 2013, גינות קהילתיות ירושלים
* גידול ירקות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**צבי בן פורת** (1930 - 9 בפברואר 2010) היה מלחין, מעבד ומנצח מקהלות ישראלי.

ביוגרפיה
--------

צבי בן פורת (פירר) נולד בבודפשט, הונגריה. ניצל מן השואה, שבה נספה אביו, איש אופרה בבודפשט, ועלה לארץ ישראל באוניית מעפילים בשנת 1947. אחרי תקופה שעשה בקפריסין, לשם גורש בצו הבריטים, הגיע לישראל ולמד מוזיקה בקונסרבטוריון בירושלים אצל המלחין יוסף טל. בין חבריו ללימודים היה המנצח אליהו ענבל.

במשך שנותיו בישראל עבד בהוראת זמרה בבית ספר ובתיאטרון "במתנו" לנוער ובעיקר באולפני קול ישראל ובאולפן ההקלטות בימק"א. בן פורת ניצח על מקהלות הילדים והנוער של קול ישראל. תלמידיו מאותם ימים, גדעון ברוידא והזמרות ירדנה שלומי-איתן, רוחמה רז ואביבה אבידן, מתארים אותו כ"אישיות חינוכית מהמעלה הראשונה" ומציינים את מסירותו לעבודה ולזמרים הצעירים.

ב-1966 כתב בן פורת את המוזיקה לסרטם של אבשלום כ"ץ ורם לוי "אני אחמד".

במאי 1971 השתתף עם גיל אלדמע ועזרא גבאי ביצירות "3 שירים ללא מילים", (פסטרולה - צבי בן פורת), (שיר ללא מילים - עזרא גבאי) ו (מחול הניצחון - גיל אלדמע) .

בן פורת כתב את המוזיקה לסדרה "סמי וסוסו", ל"בלופר וחצי" של יוסי גודארד ולמחזמר "עוד לא נותקה השלשלת" של רעיה בלטמן.

צבי בן פורת נפטר בדירתו בירושלים אחרי שנים של הסתגרות, לאחר שפרש מעבודה ויצירה.

מיצירותיו
---------

* אלגיה לכינור
* אימפרומפטו לפסנתר
* "גזוזטראות", זיכרון מבודפשט המופצצת במלחמת העולם השנייה
* נעימת "פסוקו של יום"
* שירי ילדים - רשימה חלקית:

"נילס הולגרסן"
"קרן אור"
"אין כירושלים"
"אופק אדמוני"
"נדנדה"

קישורים חיצוניים
----------------

* צבי בן-פורת, דף שער בספרייה הלאומית
* אורי דרומי, צבי בן פורת, מלחין ומעבד, מנצח מקהלות, 1930-2010, באתר הארץ, 26 בפברואר 2010
* שירים של צבי בן פורת, באתר זמרשת

הערות שוליים
------------

1. ↑  על פי כתבה בעיתון "מעריב" מיום 7 לינואר 1966, עמוד 13 "הצלם סם וילדי אקסודוס", עלה באוניית המעפילים "אקסודוס" ולכן המידע על היותו בקפריסין הוא בספק
2. ↑  אתר הספרייה הלאומית, ערך גיל אלדמע, "3 שירים ללא מילים", פסטרולה - צבי בן פורת, שיר ללא מילים - עזרא גבאי, מחול הניצחון - גיל אלדמע, מאי מיוזיק, תל אביב, 1971.(1 כרך תווים)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007311432405171
* GND: 1200894758
* ISNI: 0000 0000 6697 8483
* LCCN: nr97018424
* NTA: 29653305X
* VIAF: 66373566
* WorldCat: lccn-nr97018424

 |
**חואן קרלוס גרסיה בהרונה** (בספרדית: **Juan Carlos García Barahona**;‏ 8 במרץ 1988 – 8 בינואר 2018) היה כדורגלן הונדורסי ששיחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצות מרתון, אולימפיה, ויגאן את'לטיק וטנריפה, ובנבחרת הונדורס.

קריירת מועדונים
---------------

גרסיה גדל במחלקת הנוער של מרתון. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצה הבוגרת של מרתון במסגרת ליגת העל ההונדורסית, במדיה ערך 53 הופעות ליגה והבקיע שער אחד. ב-12 ביולי 2010 חתם באולימפיה מליגת העל ההונדורסית, במדיה ערך 80 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.

ב-26 ביולי 2013 חתם גרסיה על חוזה לשלוש שנים בוויגאן את'לטיק מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. ב-24 בספטמבר ערך את הופעתו היחידה במדי המועדון, בהפסד 5-0 למנצ'סטר סיטי במסגרת הסיבוב השלישי של גביע הפוטבול ליג לעונת 2013/2014.

ב-10 באוגוסט 2014 הושאל גרסיה למשך עונת 2014/2015 לטנריפה מהליגה הספרדית השנייה. שבועיים לאחר מכן נכלל בפעם היחידה בסגל הקבוצה, בהפסד 1-0 לפונפראדינה במסגרת המחזור הראשון בליגה. ב-8 בינואר 2015 חזר לוויגאן את'לטיק, לאחר שלא שיחק במדי המועדון. בתום עונת 2015/2016 שוחרר מוויגאן את'לטיק והודיע על פרישה מכדורגל.

קריירה בינלאומית
----------------

גרסיה נכלל בסגל נבחרת הונדורס לטורניר גביע הזהב 2009. ב-11 ביולי 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 4-0 על נבחרת גרנדה במסגרת שלב הבתים של הטורניר. זו הייתה הופעתו היחידה בטורניר. הוא היה חלק מסגל הנבחרת גם בטורניר גביע הזהב 2011, בו ערך ארבע הופעות, ובטורניר גביע הזהב 2013, בו ערך חמש הופעות. בשלוש הטורנירים הללו הודחה נבחרת הונדורס בשלב חצי הגמר.

ב-6 בפברואר 2013 הבקיע את שערו היחיד במדי הנבחרת, בניצחון 2-1 על נבחרת ארצות הברית במסגרת מוקדמות מונדיאל 2014.

הוא נכלל בסגל הנבחרת לטורניר מונדיאל 2014, וערך בו הופעה אחת, בניצחון 1-0 על נבחרת קוסטה ריקה במסגרת שלב הבתים של הטורניר.

בסך הכל ערך 39 הופעות במדי הנבחרת, בהן הבקיע שער אחד.

מחלתו ומותו
-----------

ב-16 בפברואר 2015 פורסם כי גרסיה אובחן עם לוקמיה. מת ב-8 בינואר 2018.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Latics Complete Garcia Signing באתר הרשמי של ויגאן את'לטיק, 26 ביולי 2013 (באנגלית)
2. ↑  Juan Carlos García cedido al CD Tenerife. Un mundialista en la plantilla 14/15 באתר הרשמי של טנריפה, 10 באוגוסט 2014 (בספרדית)
3. ↑  Juan Carlos Garcia: Wigan Athletic defender has leukaemia באתר BBC, ‏ 16 בפברואר 2015 (באנגלית)
4. ↑  Honduran player Juan Carlos Garcia dies באתר El Heraldo, ‏ 9 בינואר 2018 (באנגלית)

| **נבחרת הונדורס – מונדיאל 2014** |
| --- |
| 1 לופס • 
2 ע. צ'אבס • 
3 פיגורואה • 
4 מונטאס • 
5 ברננדס • 
6 ק. גרסיה • 
7 איסגירה • 
8 ו. פאלאסיוס • 
9 ג'. פאלאסיוס • 
10 מ. מרטינס • 
11 בנגטסון • 
12 דלגדו •
13 קוסטלי • 
14 א. גארסיה •
15 אספינוסה •
16 ר. מרטינס •
17 נחאר •
18 ואיאדארס •
19 גארידו •
20 קלארוס •
21 בקאלאס •
22 אסקובר •
23 צ'אבס •
מאמן: סוארס | הונדורסהונדורס |
**מארק גרנאו** (בצרפתית: **Joseph Jean-Pierre Marc Garneau**; נולד ב-23 בפברואר 1949) הוא אסטרונאוט לשעבר בתוכנית מעבורות החלל של סוכנות החלל הקנדית. בשנים 2001–2005 הוא היה נשיא הסוכנות. בהמשך הוא פנה לקריירה פוליטית ובמהלך שנת 2021 שירת כשר החוץ של קנדה.

קורות חיים
----------

מארק גרנאו נולד בעיר קוויבק סיטי וסיים לימודי בית ספר בעירו. בשנת 1970 הוא סיים לימודי תואר ראשון בהנדסה ופיזיקה במכללה המלכותית הצבאית של קנדה והמשיך את השירות בצי המלכותי הקנדי. במהלך השרות הוא סיים תואר שלישי באימפריאל קולג' בלונדון. בשנת 1986 הוא קודם לדרגת קפטן. גרנאו השתחרר מהשירות בשנת 1989.

שרות בתחום החלל
---------------

בשנת 1984 גרנאו נבחר לקבוצת קנדית להכנת לטיסה לחלל. כבר באוקטובר 1984 הוא טס לחלל במסגרת משימה STS-41-G על מעבורת החלל צ'לנג'ר. הוא המשיך לעבוד בנאס"א בצוות של תמיכת קרקע. בשנת 1996 הוא היה חבר בצוות של STS-77 על מעבורת החלל אנדוור. בשנת 2000 הוא טס לחלל בפעם השלישית במסגרת משימה STS-97.

בשנת 2001 הוא מונה לתפקיד ניהולי בסוכנות החלל הקנדית ובסוף אותה שנה מונה לנשיא הארגון. גרנאו כיהן בתפקיד עד לשנת 2005.

קריירה פוליטית
--------------

לאחר פרישה מסוכנות החלל גרנאו פנה לתחום פוליטיקה. בשנת 2008 הוא נבחר לפרלמנט הקנדי כנציג של המפלגה הליברלית של קנדה. בהמשך הוא נבחר מספר פעמים נוספות. בשנת 2015 הוא מונה לשר התחבורה.

בשנת 2021 הוא מונה לשר החוץ וכיהן בתפקיד עד לבחירות הכלליות שנערכו באוקטובר 2021. הוא לא מונה לתפקיד שר לאחר הבחירות אך נותר להיות חבר פרלמנט.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מארק גרנאו** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מארק גרנאו
* 

* מארק גרנאו, ברשת החברתית פייסבוק

* מארק גרנאו, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* מארק גרנאו, ברשת החברתית אינסטגרם
* קורות חיים באתר נסא"א
* קורות חיים(בצרפתית)
* מארק גרנאו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb179611055 (data)
* ISNI: 0000 0000 2916 1546
* LCCN: n89104463
* VIAF: 50813159
* WorldCat: lccn-n89104463

 |
גשר בריטי על נחל בית עריף לאחר גשם חזק
**נַחַל בֵּית עָרִיף** הוא נחל אכזב במרכזה של ישראל. תחילתו בגובה של 300 מטר מעל פני הים, סמוך לעופרים בשומרון, שם הוא מוכר גם בשם "ואדי אל-חרוב". הנחל זורם מערבה, חוצה את גדר ההפרדה בסמוך ליישוב רנטיס ומקיף את שוהם ממזרח, מדרום וממערב, ולאחר מכן הוא חוצה את אזור מסלולי הטיסה בנמל התעופה בן-גוריון, ונשפך אל נחל יהוד מדרום לאור יהודה, בגובה של כ-30 מטר מעל פני הים. הנחל כיום הוא נחל אכזב וקיימת בו זרימת מים רק למשך זמן קצר אחרי ירידת גשמים משמעותיים בסביבתו.

בזמן מלחמת העולם הראשונה נסללה על ידי הצבא הבריטי לאורך הנחל מסילת ברזל צרה מתחנת הרכבת כפר ג'יניס עד אזור הכפר א-לובאן, ששימשה כקו אספקה לחזית. כיום נשארו לאורך הנחל שרידי גשרים המציינים את תוואי המסילה.

במקום שבו חוצה המסילה המזרחית את הנחל, הוקם סכר לאגירת מי הנחל לשימוש קטרי הקיטור שנעו על המסילה. הסכר נהרס עם השנים ולאחר שיקום הגשר בשנים 2002–2003 לא נותר ממנו זכר.

ארכאולוגיה
----------

בחלקו המערבי של נחל בית עריף, סמוך ליישוב שוהם, נחפרו שרידי בית קברות מהתקופה הכלקוליתית (שנמשכה למן האלף ה-5 לפנה"ס ועד 3300 לפני הספירה בקירוב) ותקופת הברונזה הקדומה ושרידי יישוב מתקופת אלו. בין השאר שרידי ממגורה שרצפתה עשויה מאבני גוויל קטנות, שהונחו ישירות על האדמה. חלקה העליון של הממגורה נבנה באבני גוויל בינוניות, וביניהן חומר מליטה שנעשה כנראה מלבנים. הממגורה הכילה כמות גדולה של עצמות בעלי חיים וחרסים מהתקופה הכלקוליתית המאוחרת (התרבות הע'סולית), ובהם קערות, ופערורים. מחוץ לממגורה התגלתה אבן קלע סגלגלה, המתוארכת לתקופה הכלקוליתית הקדומה; היא מאפיינת את תרבות ואדי רבה, ומוכרת עין אל-ג'רבה, מתל כברי ומיריחו. בנוסף נחשף מצבור חרסים מהתקופה הכלקוליתית המאוחרת.

גלריה
-----

* גשר כביש 40 מעל נחל בית עריף, קרוב לצומת בדקגשר כביש 40 מעל נחל בית עריף, קרוב לצומת בדק
* זרימה בנחל בית עריף בעקבות גשם חזק, ברקע שוהםזרימה בנחל בית עריף בעקבות גשם חזק, ברקע שוהם
* שרידי גשר רכבת באפיק הנחל בסמוך לשוהםשרידי גשר רכבת באפיק הנחל בסמוך לשוהם
* גשר מעל נחל בית עריף, סמוך לכביש 444 ולשוהםגשר מעל נחל בית עריף, סמוך לכביש 444 ולשוהם

ראו גם
------

* תחנת הרכבת בית נבאלא

לקריאה נוספת
------------

* מסילת הרכבת בנחל בית עריף מועצה לשימור אתרי מורשת (הקישור אינו פעיל)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נחל בית עריף** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  אורית סגל, ‏נחל בית עריף (מערב), באתר "חדשות ארכיאולוגיות", גיליון 122, 17 במרץ 2010
אבי ברבר (מימין) במהלך ביקור בטייסת 201, יוני 2017
**אַבְרָהָם (אָבִי) בַּרְבֶּר** הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף, שירת כטייס קרב בחיל האוויר הישראלי וכמפקד בסיס נבטים ובסיס חצרים. היה משבויי צה"ל במלחמת יום הכיפורים.

ביוגרפיה
--------

ברבר נולד וגדל בנתניה, התגייס לצה"ל במסגרת גרעין נח"ל, משם נשלח לשירות בגדוד 50, אך עקב מחלה חזר לנח"ל. במלחמת ששת הימים סופח עם יחידתו לחטיבת גולני והשתתף בקרבות לכיבוש רמת הגולן.

לאחר המלחמה התנדב לקורס טיס (מס' 62), שאותו סיים במגמת קרב ביולי 1970. הוא עבר קורס אימון מתקדם על מטוסי אוראגן, שירת כטייס סקייהוק, עבר הסבה למטוסי F-4 פנטום והוצב כטייס קרב בטייסת העטלף. הוא השתתף במספר גיחות מבצעיות במהלך היומיים הראשונים של מלחמת יום הכיפורים בטרם נפגע מטוסו מעל סוריה במהלך מבצע דוגמן 5. ברבר נלקח בשבי ושהה בו במשך כשמונה חודשים.

לאחר חזרתו מהשבי המשיך בשירות בחיל האוויר, שירת כסגן מפקד טייסת ב' בטייסת 201, טייסת מטוסי פנטום, לאחר מכן כסגן מפקד טייסת א' בטייסת פנטום אחרת. במלחמת לבנון הראשונה פיקד על טייסת 201 שהשתתפה במבצע ערצב 19 ובגיחות מבצעיות רבות. עבר הסבה למטוסי F-16 ופיקד על טייסת מטוסי F-16, ובהמשך פיקד על בסיס נבטים ועל בסיס חצרים. בשנים 1996–1999 שירת כנספח אווירי בוושינגטון. בשירות המילואים שירת כמדריך בבית הספר לטיסה עד 2011.

לאחר שחרורו מונה בינואר 2000 לנציג חברת בואינג בישראל.

השכלה וחיים אישיים
------------------

ברבר בוגר המכללה למלחמה של חיל האוויר האמריקאי ובעל תואר ראשון מאוניברסיטת אובורן באלבמה, בעל תואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה ותואר שני במינהל ציבורי מאוניברסיטת הרווארד (במסגרת תוכנית קרן וקסנר). הוא נשוי ואב לארבעה.

קישורים חיצוניים
----------------

* איתי איתמר, ‏חותם את ספר הטיסות, באתר חיל האוויר הישראלי

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד זאב רז, חיים גורי שלי, באתר הארץ, 17 בספטמבר 2017.
2. ↑  Barber to Lead Boeing Operations in Israel, הודעה לתקשורת, אתר חברת בואינג

| מפקדי בסיס נבטים  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| דן פסח • רון חולדאי • משה מלניק • אבי ברבר • גיל רגב • עודד סחף • עמוס ידלין • רז גור אריה • אביב תמיר • תמיר ספרא • אבי יעקבי • ארז רון • אמיר הרפז • עדן אטיאס • רונן שמחי • ליהוא הכהן • איל גרינבוים • עומר טישלר • גלעד קינן • יותם סיגלר |

 |

| מפקדי בסיס חצרים  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| ג'ו אלון • ישעיהו (שייקה) ברקת • עמיחי שמואלי • יעקב טרנר • אשר שניר • דן פסח • רון חולדאי • משה מלניק • עוזי רוזן • עמירם אליאסף • אבי ברבר • עמוס ידלין • רני פלק • יוחנן לוקר • שלי גוטמן • חגי טופולנסקי • זיו לוי • טל קלמן • ניר ברקן • אבשלום עמוסי • אביעד דגן • גיא דוידסון |

 |
הרב **מרדכי זאב (סג"ל) איטינגא** (נקרא: **אטינגר**; ה'תקס"ד, 1804 – ב' בתמוז ה'תרכ"ג, 19 ביוני 1863) היה למדן גליציאני, מחבר ספרים פורה ו"נשיא ארץ ישראל" של כולל עסטרייך-גאליציא.

ביוגרפיה
--------

נולד בלבוב לרב יצחק אהרן סג"ל איטינגא שהיה מחסידיו של החוזה מלובלין, ולאסתר בתו של רבי מרדכי זאב אורנשטיין אב"ד לבוב. התכתב בהלכה עם רבני דורו, בין השאר עם הרב ישראל הכהן רפפורט. במשך שנים ארוכות למד עם קרוב משפחתו רבי יוסף שאול נתנזון שהיה בנו של בן-דודו וגם גיסו. מלימודם המשותף הדפיסו את הספר "מפרשי הים" על ספרו של דודם המשותף, רבי משה יהושע העשיל אורנשטיין, "הים התלמוד". ואת החיבור **נר מערבי** על התלמוד הירושלמי (הכולל את מסורת הש"ס, תורה אור ונר משפט עין מצווה) בדומה למלאכתם של רבי יהושע בועז ורבי ישעיה פיק ברלין בחיבורם הדומה על התלמוד הבבלי. בנוסף, כתב הרמ"ז איטינגא את הערות "גיליון הש"ס" על הירושלמי, בעוד גיסו כותב את "ציון ירושלים". כן הדפיסו בצוותא את הספרים "מאירת עיניים" על הלכות טרפות, ו"מגן גיבורים" על שולחן ערוך אורח חיים. ספר שו"ת שחיברו יחד בשם "שבת אחים" לא נדפס. מלבד ספרים אלו נדפס מכתביו גם שו"ת "מאמר מרדכי".

דרכם של שני הגיסים נפרדה לאחר הבחירות לרבנות לבוב בשנת ה'תרי"ז (1857), בה התמודדו זה מול זה. לאחר הבחירות סירב רמ"ז איטינגא לקבל משרה רבנית במקומות אחרים ונשאר ללמוד בבית המדרש שלו בלבוב. במשך שנים שימש כנשיא כולל עסטרייך-גאליציא, עד פטירתו בב' בתמוז ה'תרכ"ג, 19 ביוני 1863.

קישורים חיצוניים
----------------

* שלמה בובר, **ה"ר מרדכי זאב ב"ר יצחק אהרן סג"ל איטינגא**, בתוך: **אנשי שם**, קרקוב תרנ"ה, אות שפו, עמ' 151–152, באתר היברובוקס
* מרדכי זאב אטינגר, במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)
* ויסמן-חיות, מרדכי, **אלון בכות**, ‏לבוב תרכג, באתר היברובוקס

כתביו
* ****מגן גיבורים****, וינה תקפ"ז, באתר היברובוקס
* ****מאירת עיניים - הלכות בדיקת הריאה****, וילנה תקצ"ט, באתר היברובוקס
* ****מאמר מרדכי****, לבוב תרי"ב (ד"צ ירושלים תשכ"ח), באתר היברובוקס
* פנחס גרייבסקי (עורך), ****מגנזי צפת****, בתוך: **מגנזי ירושלים**, חוברת יב. עמ' יג ואילך, באתר היברובוקס
* מרדכי זאב איטינגא (1804-1863), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו שו"ת מהר"י הכהן ח"א אה"ע טז.
2. ↑  רי"ש נתנזון ורמ"ז איטינגא, **הקדמות לחיבור "נר מערבי"**, בראש מהדורת התלמוד הירושלמי דפוס וילנה תרפ"ו, באתר היברובוקס.
3. ↑  שבר בת עמי, הלבנון, 6 באוגוסט 1863.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007308089105171
* GND: 143208497
* ISNI: 0000 0001 0965 8894
* LCCN: n85015273
* NTA: 297230956
* RERO: 02-A006605403
* VIAF: 191423978
* WorldCat: lccn-n85015273

 |
**אורי כרמל** (נולד ב-1965 בערך) הוא עורך דין ישראלי, כיהן בתפקיד ראש המחלקה לחקירות שוטרים (מח"ש) בין השנים 2011–2018.

ביוגרפיה
--------

כרמל הוא בעל תואר ראשון ושני במשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ותואר שני במינהל ציבורי מאוניברסיטת הרווארד במסגרת תוכנית קרן וקסנר.

התמחה בבית המשפט העליון. בשנת 1995 החל לעבוד כעורך דין במחלקה הפלילית בפרקליטות המדינה, וייצג את התביעה במשפטים פליליים רבים. ב-2005 מונה לממונה על עניינים פליליים בפרקליטות המדינה וכיהן בתפקיד זה עד 2008, שבה יצא ללימודים באוניברסיטת הרווארד. עם שובו מונה לסגן מנהל מח"ש, ובין השאר הוביל את החקירה בעניינו של ניצב אורי בר-לב, שנחשד בהטרדה מינית. בחודש מרץ 2011 מונה לראש מח"ש, במקומו של עו"ד הרצל שבירו. במהלך כהונתו צמצם את מספרם של קציני המשטרה המושאלים למח"ש, והחליפם באזרחים. בשנת 2012 נחקרו באזהרה במח"ש מעל 1,000 שוטרים, מתוך כ-2,000 תלונות שהוגשו.

בתקופתו נחקרו פרשת פרשת אום אל-חיראן ופרשת ניצב רוני ריטמן. שתי פרשיות שעוררו מתיחות בין כרמל למפכ"ל רוני אלשיך. בשנת 2016 יצא לחופשת מחלה של כשנה, ובתקופה זו היה סגנו, משה סעדה, ממלא מקומו. 

באוקטובר 2017 הודיע על כוונתו לפרוש מתפקידו כראש המחלקה לחקירות שוטרים, שנה לפני המועד המתוכנן, והוא פרש באפריל 2018. היו שפירשו את ההתפטרות, כבאה על רקע המתיחות שהייתה לו עם המפכ"ל.

### לאחר סיום תפקידו במחלקה לחקירות שוטרים

במאי 2019, לצד בכירים לשעבר בפרקליטות המדינה ובייעוץ המשפטי לממשלה, חתם על גילוי דעת כנגד חקיקת פסקת התגברות והרחבת חוק החסינות.

חיים אישיים
-----------

כרמל נשוי ואב לשלושה.

קישורים חיצוניים
----------------

* תומר זרחין, אלי אשכנזי, ראש מח"ש חדש: אורי כרמל, באתר הארץ, 8 במרץ 2011
* אתר למנויים בלבד יניב קובוביץ, ראש מח"ש הפשיט את היחידה מהמדים, באתר הארץ, 24 בינואר 2014
* גלי גינת ויוסי אלי‏, האיש ששלח שישה מניצבי המשטרה הביתה, באתר וואלה!‏, 5 בפברואר 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  אורי כרמל, באתר "תקדין"
2. ↑  חזקי עזרא, "סיכוי סביר שהמשטרה תתפור תיק לאזרח", באתר ערוץ 7, 9 ביולי 2013
3. ↑  אתר למנויים בלבד נטעאל בנדל ויהושע (ג'וש) בריינר, ראש מח"ש לשעבר: הפרקליטות צנזרה את העמדה שלפיה יש לטהר את שמו של אבו אל-קיעאן, באתר הארץ, 30 בנובמבר 2020
4. ↑  אתר למנויים בלבד על רקע המתיחות עם המפכ"ל, ראש מח"ש הודיע כי יפרוש בחודשים הקרובים, באתר הארץ, 8 בנובמבר 2017
5. ↑  גילוי דעת מטעם בכירים לשעבר בפרקליטות המדינה ובייעוץ המשפטי לממשלה, 26 במאי 2019; גיא פלג, ‏"אסור ליטול מבית משפט את הסמכות", באתר ‏מאקו‏, 26 במאי 2019

| ראשי המחלקה לחקירות שוטרים (מח"ש) |
| --- |
| יושבי הראש | ערן שנדר • הרצל שבירו • אורי כרמל • קרן בר-מנחם |  |
**תזמורת הקונצרטהאוס של ברלין** (בגרמנית: **Konzerthausorchester Berlin**) היא תזמורת סימפונית מרכזית בברלין שבגרמניה.

פעילות
------

התזמורת נוסדה בשנת 1952 במזרח ברלין. הפילהרמונית של ברלין, שנוסדה 90 שנה לפניה, עברה למערב ברלין לאחר שבעלות הברית חילקו את העיר אחרי מלחמת העולם השנייה.

מנצחה הקודם מאז 2012 היה איוואן פישר. קודמו בתפקיד היה לותאר צגרוסק, שהתמנה לתפקיד בשנת 2006. המנצח ידוע השם ביותר לפניו היה קורט סנדרלינג.

בשנת 2019 התמנה המנצח הגרמני כריסטוף אשנבאך לתפקיד המנצח הראשי של התזמורת. בשנת 2023 נכנסה לתפקיד המנצחת והפסנתרנית הגרמניה ג'ואנה מלוויץ.

משכנה הקבוע של התזמורת הוא ה"קונצרטהאוס", אשר תוכנן על ידי האדריכל קארל פרידריך שינקל. הבניין, השוכן בכיכר ז'נדארמנמארקט שבמרכז ברלין, נהרס בזמן מלחמת העולם השנייה ונבנה מחדש בשנים 1979–1984.

התזמורת מופיעה בכ-100 קונצרטים בכל עונה. לצד יצירות המופת של המסורת הקלאסית-רומנטית, כולל הרפרטואר שלה יצירות מוכרות פחות ממכלול המוזיקה בת זמננו. התזמורת מקבלת הזמנות רבות להופעות ברחבי העולם. בשנת 2005 היא סיירה בסין, ביפן ובקוריאה. בשנת 2006 הופיעה בספרד ובדרום גרמניה.

בשנים האחרונות חל "מהפך דורות" בתזמורת, תוך פרק זמן קצר ביותר. השפעתם של נגנים חדשים וצעירים מכל רחבי העולם ניכרת בנגינתה. מאז החל בכהונתו כמנצח ראשי בספטמבר 2001, אליהו ענבל עיצב את התזמורת ופיתח ביתר שאת את צלילה הייחודי.

במהלך שנות קיומה התפתחה תזמורת הקונצרטהאוס של ברלין והייתה לאבן פינה חשובה בנוף המוזיקלי הרבגוני של בירת גרמניה.

מנצחים ראשיים
-------------

* הרמן הילדברנדט - 1952 - 1959
* קורט זנדרלינג - 1960 - 1977
* גינתר הרביג - 1977 - 1983
* קלאוס פטר פלור - 1984 - 1991
* מיכאל שונוונדט - 1992 - 1998
* אליהו ענבל - 2001 - 2006
* לותאר צגרוסק - 2006 - 2011
* איוואן פישר - 2012 - 2018
* כריסטוף אשנבאך - 2019 - 2023
* ג'ואנה מלוויץ - 2023 - ממשיכה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תזמורת הקונצרטהאוס של ברלין** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של תזמורת הקונצרטהאוס של ברלין

* תזמורת הקונצרטהאוס של ברלין, באתר AllMusic (באנגלית)

* תזמורת הקונצרטהאוס של ברלין, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* תזמורת הקונצרטהאוס של ברלין, באתר Discogs (באנגלית)

* תזמורת הקונצרטהאוס של ברלין, באתר Songkick (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007419297705171
* GND: 16336878-8
* LCCN: no2010130664
* MusicBrainz: 047d4bcd-9ff3-49dc-aad6-1f707c40eedc
* NLP: a0000002737690
* RERO: 02-A025580357
* VIAF: 139968001
* WorldCat: lccn-no2010130664

 |
**איתי אופיר** (נולד ב־1973) הוא משפטן ישראלי המכהן כיועץ המשפטי למערכת הביטחון.

ביוגרפיה
--------

אופיר נולד בישראל ושירת בצה"ל כקצין בחטיבת גבעתי. לאחר שירותו הצבאי למד משפטים, מנהל עסקים ופילוסופיה באוניברסיטת בר-אילן. התמחה בבית המשפט העליון אצל השופט תיאודור אור וסיים לימודי תואר שני בבית הספר למשפטים באוניברסיטת הרווארד. הוא בוגר תוכנית המנהיגות הבכירה של קרן וקסנר.

אופיר עבד מספר שנים במשרד עורכי הדין הניו יורקי Weil Gotshal & Manges וכיהן כשותף וכראש המחלקה המסחרית במשרד עורכי הדין תדמור לוי ושות'.

במאי 2017 נבחר לכהן כיועץ המשפטי למערכת הביטחון.

בינואר 2022 נבחר על ידי ועדת האיתור כאחד משלושת המועמדים לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה.

סוגיות ציבוריות
---------------

### הסדרת מעמדם של בתי עפרה

בשנת 2018 בחוות דעת משפטית קבע אופיר כי בחלוף ארבעים שנה מהקמת היישוב ניתן להכשיר חלק מבתיו באמצעות הפקעת הקרקע ופיצוי מלא, אם לא למעלה מכך, של בעלי הקרקע הפלסטינים על הפקעה זו, כפי שהחוק מאפשר לעשות בתוך מדינת ישראל וכפי שבפועל בוצע. חוות הדעת לא חלה על מאחזים בלתי חוקיים שחוק ההסדרה בקש להכשיר.

### חוק הגיוס

בפברואר 2018, מונה אופיר על ידי שר הביטחון אביגדור ליברמן לעמוד בראש הוועדה לבחינת גיוסם של בני הציבור החרדי. מטרת הוועדה הייתה לגבש הסדר המוסכם על מערכת הביטחון וצה"ל לגיוסם של בני הציבור החרדי לאחר פסילת הסדר הגיוס על ידי בג"ץ. חברי הוועדה היו: רח"ט תומכ"א, תא"ל ערן שני, הפרקליט הצבאי הראשי, תא"ל שרון אפק, הרב הצבאי הראשי, תא"ל הרב אייל קרים וראש האגף הביטחוני חברתי במשרד הביטחון, מר משה צין. הוועדה קיימה מפגשים עם גורמים במערכת הביטחון, צה"ל, עולם הישיבות, גורמי אקדמיה ועוד וביוני 2018 פרסמה את תמצית המלצותיה.

על בסיס מסקנות הוועדה פרסם משרד הביטחון תזכיר חוק לתיקון חוק שירות ביטחון. ביולי 2018 אושרה הצעת החוק בממשלה ובקריאה ראשונה בכנסת. הצעת החוק נדונה בוועדה מיוחדת להסדרת מעמדם של תלמידי הישיבות ושילובם של בוגרי הישיבות בשירות צבאי, בשירות לאומי-אזרחי ובתעסוקה, בראשותו של חבר הכנסת דודי אמסלם. הוועדה לא הצביעה על אישורה של הצעת החוק עד להצבעה על פיזורה של הכנסת העשרים.

חיים אישיים
-----------

נשוי לרונית אופיר, שופטת בית משפט השלום בתל אביב.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אדריאן פילוט, עו*ד איתי אופיר מונה ליועץ המשפטי של משרד הביטחון*, באתר כלכליסט, 20 במרץ 2017
2. ↑  חוות דעת של משרד הביטחון: להכשיר מאות בתים בעפרה, באתר www.maariv.co.il
3. ↑  המתווה של משרד הביטחון: יעדי גיוס חדשים וסנקציות כלכליות נגד משתמטים, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
**ג'ובאני מסה** (באיטלקית: **Giovanni Messe**;‏ 10 בדצמבר 1883, מזנה, ממלכת איטליה – 18 בדצמבר 1968, רומא, איטליה), היה פוליטיקאי ומרשל איטלקי, מפקד דיוויזיה, קורפוס וארמייה בחיל הרגלים, אשר לחם במלחמה האיטלקית-אתיופית השנייה, מלחמת איטליה–יוון ובמלחמת העולם השנייה.

תחילת הקריירה
-------------

ב-1901 החל מסה בקריירה הצבאית שלו. הוא לחם במהלך המלחמה האיטלקית-עות'מאנית ובמלחמת העולם הראשונה במסגרתה הצטיין בתפקודו ובעקבותיה מונה לעוזרו האישי של ויטוריו אמנואלה השלישי, מלך איטליה. ב-1935 הועלה לדרגת קולונל ובהמשך פיקד על חטיבה ממוכנת במהלך המלחמה האיטלקית-אתיופית השנייה.

מלחמת העולם השנייה
------------------

באפריל 1939 לאחר כיבוש אלבניה בידי האיטלקים מונה מסה למושל הצבאי האיטלקי במדינה. במהלך מלחמת איטליה–יוון, פיקד מסה על גיס אשר אף על פי שנחל הצלחות מסוימות בראשית המלחמה, נאלץ לסגת מפני התקפות הנגד של הצבא היווני ולבסס קווי הגנה בתוך אלבניה עצמה. באפריל 1941 הצטרפה גרמניה הנאצית למערכה וממלכת יוון נכנעה.

מסה מונה למפקד הגיס האיטלקי שנשלח לסייע לגרמנים במבצע ברברוסה, במסגרתו תקפו הכוחות המשולבים את הצבא האדום ופלשו לשטחי ברית המועצות. הגיס האיטלקי הורכב מיחידות רגלים ממוכנות ויחידות פרשים. הוא הרבה למתוח ביקורת על היעדר מוכנות הכוחות האיטלקים ללוחמה בתנאי מזג האוויר בחזית ולבסוף הוחלף באיטלו גריבולדי בהתאם להחלטתו של בניטו מוסוליני.

בשלהי 1943 מונה מסה למפקד ארמיית השריון אפריקה אשר שמה שונה בהמשך לארמייה הראשונה של הצבא האיטלקי. אף על פי שיכולתו הפיקודית הצליחה להביא להאטת התקדמות בעלות הברית, כוחותיו לא יכלו לבולמם. ב-12 במאי 1943 הועלה לדרגת מרשל איטליה ולמחרת היום, לאחר קריסת ארמיית הפאנצר החמישית, נכבשה תוניס, הארמייה האיטלקית הראשונה כותרה ומסה נאלץ להיכנע לכוחות בעלות הברית.

לאחר כניעת איטליה לבעלות הברית מונה מסה למפקד הארמייה הדרומית של הצבא האיטלקי, אשר לחמה לצד בעלות הברית, הורכבה מחיילים וקצינים מלוכנים וצוידה בנשק אמריקני. ב-1947 פרש מסה משירות פעיל בצבא האיטלקי. הוא כתב ספר על הקרבות בתוניסיה ובין 1953 ל-1955 כיהן כסנטור. הוא הלך לעולמו ב-1968 ברומא והוא בן 85 שנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ובאני מסה** בוויקישיתוף
* ג'ובאני מסה - תקציר ביוגרפי, באתר comandosupremo.com (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007461975505171
* BNE: XX1365079
* BnF: cb14449779m (data)
* GND: 120594579
* ICCU: RAVV025576
* ISNI: 0000 0001 0186 1185
* LCCN: n90646180
* NTA: 216879809
* RERO: 02-A013435602
* SUDOC: 100581420
* VcBA: 495/215456
* VIAF: 15914885
* WorldCat: lccn-n90646180

 |
בית חולים שדה שהוקם על ידי פלה"ק של חטיבה 179 במהלך תרגיל אוגדתי של עוצבת הבזק, נובמבר 2022
**פלוגת החייאה קדמית** (מכונה תמיד **פלה"ק**) היא פלוגת מילואים בחטיבה צה"לית (בחיל הרגלים וחיל השריון), שתפקידה להעניק סיוע רפואי מיידי לנפגעים בשטח בעת לחימה.

אימון פלה"ק של חטיבה 179 במהלך תרגיל אוגדה 99, נובמבר 2022
פלוגות ההחייאה הקדמיות החלו להחליף את פלוגות הרפואה החטיבתיות במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 והן בעלות תקינה ויכולות משופרות.

מבנה והרכב
----------

פלה"ק מורכבת כולה מאנשי מילואים בפיקודו של קצין רפואה במילואים, לרוב בדרגת רב-סרן, והיא כפופה ישירות למפקדת החטיבה או ליחס"ם - יחידת הסיוע המנהלתי. מבחינה מקצועית, כפופה היחידה לחיל הרפואה.

חיילי הפלה"ק הם אנשי רפואה במקצועות שונים: רופאים, פרמדיקים, חובשים, אחים, רוקחים, טכנאי מכשור רפואי וקציני בריאות הנפש. כמו כן, מוצבים בפלה"ק אנשי הרבנות הצבאית, לצורך טיפול בחללים.

לצד הסגל הרפואי, כוללת הפלה"ק נהגים לכלי הרכב השונים המשמשים את הפלוגה (נגמ"שים, אמבולנסים, משאיות ריאו ועוד), וכן מחלקת לוחמים שתפקידה לאבטח את פעילות הפלה"ק ולפנות פצועים מהפלה"ק לשטח ישראל להמשך טיפול רפואי.

תפקידים
-------

פלה"ק מקימה בית חולים שדה בעת פעילות מבצעית בהיקף נרחב מעבר לגבולות מדינת ישראל.

אל הפלה"ק מגיעים לטיפול לוחמים שנפגעו במהלך הלחימה ופונו מהתאג"ד. הפצוע מגיע לטריאז', שם מוחלט אם להעבירו לחדר טיפול נמרץ, לחדר "השהייה" (פצועים בינוני), לחדר ניתוח (אשר אינו חלק מהפלה"ק אלא מ"מלכ"ר" - מחלקה כירורגית) או לקצין בריאות הנפש. מחלקת הפינוי מורכבת מלוחמים ואחראית על פינויים של פצועים להמשך טיפול בתוך גבולות המדינה. 

אם נקבע מותו של חייל הוא מועבר לתחנת איסוף החללים (תא"ח), שם מבצעים אנשי הרבנות הצבאית זיהוי וטיפול ראשוניים בחלל.

קישורים חיצוניים
----------------

* פלה"ק 7 תרגל "שבוע מלחמה", באתר צה"ל, 10 ביולי 2017
* שלמה פיוטרקובסקי, פלוגת ההחייאה הקדמית קיימה אימון יחודי, באתר ערוץ 7, 7 בנובמבר 2013
**דמיטרי ויקטורוביץ' שאקולין** (ברוסית: **Дмитрий Викторович Шакулин** יליד קירוב, 11 במאי 1968) הוא כדורסלן עבר ומאמן.

קריירה
------

שאקולין עסק בכדורסל מגיל צעיר, בזכות אביו שהיה כדורסלן ושיחק באליפות מחוז קירוב בכדורסל. בגיל 14 שאקולין עבר למוסקבה שם שיחק במספר קבוצות נוער.

במהלך הקריירה שיחק בשורותיהן של מספר קבוצות ידועות, בהן דינמו מוסקבה (1985-1992, 1993-1996, 2001-2002) וקבוצת אוברלכינגן בגרמניה (1994-1995, 1998-1999). במשך עונה (1997-1998) שיחק שאקולין בצסק"א מוסקבה ובמשך שנתיים שיחק בליגה הישראלית כשחקן במכבי ראשון לציון (1999-2000). לפני שהחליט לפרוש ממשחק פעיל שיחק בשנים 2001-2002 בספרטק סנקט פטרבורג.

### מאמן

כמאמן מקצועי, שאקולין אימן את חימקי מוסקבה (2003-2007), את דינמו מחוז מוסקבה (2008) ומיולי 2008 החל לשמש כעוזר מאמן של אטורה מסינה בצסק"א. שאקולין היה גם עוזרו של יבגני פאשוטין באליפות אירופה לנוער ב-2005 כאשר רוסיה זכתה בטורניר. בנבחרת רוסיה עבד כעוזר מאמן לדייוויד בלאט שאף הציע אותו כמועמד להחליפו לכשיעזוב את אימון הנבחרת הרוסית.

היה ממלא מקום מאמן קבוצת הכדורסל של צסק"א מוסקבה מה-25 בנובמבר 2010, לאחר פיטוריו של דושקו וויישביץ' בעקבות סדרת כישלונות ביורוליג. הוא המשיך בתפקידו עד ל-28 בפברואר 2011, כשהתפטר בשל סדרת כישלונות נוספים.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר פיב"א
* בלאט המליץ על מחליף ברוסיה: יבגני פשוטין ודמיטרי שאקולין
* דושקו וויישביץ' פוטר מאימון צסק"א, למחליפו מונה שאקולין
**ולאטקו פאבלטיץ** (בקרואטית: **Vlatko Pavletić**; היה פוליטיקאי קרואטי, פרופסור באוניברסיטה, מבקר ספרות ומסאי, שכיהן כנשיא קרואטיה בפועל בשנים 1999–2000, וכן כיהן כיושב ראש הפרלמנט הקרואטי בשנים 1995–2000.

ביוגרפיה
--------

פאבלטיץ' נולד בזאגרב, אז בממלכת יוגוסלביה. בשנת 1955 סיים את לימודיו בפקולטה לפילוסופיה באוניברסיטת זאגרב, שם התמחה בשפה ובספרות קרואטית. בשנת 1972 הוא נכלא למשך שנה וחצי על ידי ממשלת יוגוסלביה הקומוניסטית כלאומן קרואטי בגין "ניסיון להרוס ולשנות את הארגון הממלכתי". הוא קיבל תואר דוקטור בשנת 1975.

בין השנים 1990–1992 כיהן פאבלטיץ' כשר החינוך של קרואטיה. בשנת 1992 נבחר לפרלמנט הקרואטי ובנובמבר 1995 מונה ליושב ראש הפרלמנט. הוא החזיק בתפקיד זה עד שנת 2000.
כאשר נפטר הנשיא פרניו טוג'מן בדצמבר 1999, הפך פאבלטיץ אוטומטית לנשיא בפועל של קרואטיה. הוא החזיק במשרה זו עד פברואר 2000 כאשר בחר הפרלמנט הקרואטי זלטקו טומצ'יץ' ליושב ראש החדש.
בשנת 2004 פרש פאבלטיץ' מהחיים הפוליטיים. הוא נפטר בזגרב מסרטן הלבלב בשנת 2007.

קישורים חיצוניים
----------------

* ביוגרפיה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 97043877
* BnF: cb120229553 (data)
* CiNii: DA09770186
* GND: 103302905
* ISNI: 0000 0001 1468 5926
* LCCN: n83211462
* NKC: js2006358556
* NLA: 35863683
* NSK: 000100110
* NTA: 06994573X
* SUDOC: 028383451
* VIAF: 19690871
* WorldCat: lccn-n83211462

 |
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**דוד (דודו) דִגְמִי** (כיום **דוד לוי**; נולד ב-1974) הוא עבריין ישראלי שהואשם והורשע במגוון עבירות. דגמי נחשב לסוחר הנשים הגדול ביותר שנתפס בישראל. מוערך כי הצליח להבריח לישראל מאות נשים ממדינות שונות ממזרח אירופה למטרת העסקתן בזנות.

ביוגרפיה
--------

דגמי נולד וגדל בתל אביב. בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 פתח מספר מכוני ליווי בתל אביב. בשנת 2002 החל לעסוק בייבוא נשים מרוסיה וקזחסטן דרך מצרים. היה גם שותף במועדון החשפנות "בייבידולס". במקביל עסק בזיוף כרטיסי אשראי, סחר ברכוש גנוב והחזקת קוקאין ואקסטזי.

ב-2004 נעצר בבלגיה כשברשותו דרכונים מזויפים הרשומים על שם נשים מחבר העמים, אותן היה אמור להעביר למדינה אחרת. הוא נשפט ונידון לשלוש שנות מאסר. לאחר פחות משנה ברח להולנד, ובעזרת דרכון מזויף שב לישראל.

בשנת 2007 נעצר באילת בחשד לניסיון אונס וסחר בנשים. הוא הפך לעד מדינה תמורת מחיקת 24 תיקים חמורים בגין סחר בנשים, ניסיון אונס, סרסרות, סחיטה באיומים והחזקת סמים. דגמי העביר הקלטות של שותפיו, ואלו הובילו להרשעתם של ארבעה שנדונו לעונשי מאסר של 3–18 שנים. במסגרת הסכם עד המדינה שנחתם עמו נאסר שמו לפרסום אולם מאוחר יותר הותר לפרסמו ובעקבות כך שינה את שמו לדוד לוי.

ב–2011 דגמי הורשע בסחיטה באיומים במסגרת עבודתו בנדל"ן. הוא נדון לשלושה חודשי עבודות שירות. לאחר שטען שקיים חשש לחייו, העונש הומר בקנס בסך 20,000 ש"ח.

דגמי החל לעסוק בנדל"ן כאשר רכש דירות לצורך מכוני הליווי. היקף נכסיו מוערך בעשרות נכסים והוא פועל במסגרת חברות רבות. בין היתר, הקים וניהל את חברת "ד.ד. מיזמים" (שמה שונה לחברת "אורבן נדל"ן י.ד.") אשר עוסקת במיזמי תמ"א 38. יאיר סגל רכש את חלקו של דגמי בחברה.

ביוני 2020 נדחתה תביעת הדיבה של דודו דגמי נגד עיתונאית הארץ לשעבר, שרון שפורר.

דגמי נשוי.

הערות שוליים
------------

1. ↑  יובל גורן, נחשפה הרשת הגדולה בישראל לסחר בנשים; החשד: הבריחו נשים והעסיקו אותן בזנות בכפייה, באתר הארץ, 8 במרץ 2009
2. ↑  שרון שפורר, סוחר הנשים שהפך לאיל נדל"ן בחסות המדינה, באתר הארץ, 17 בפברואר 2013
3. ↑  שרון שפורר, ביהמ"ש התיר לפרסם את זהות סוחר הנשים הגדול בארץ – דודו דגמי, באתר הארץ, 4 בפברואר 2013
4. ↑  עצמאית בשטח: שרון שפורר מול סוחר הנשים (לשעבר) ומחליף הזהויות דוד דגמי, המקום הכי חם בגיהנום, 3 באוגוסט 2016
5. ↑  אתר נבו
6. ↑  רנית נחום-הלוי, 2 בניינים בצפון תל אביב יחוזקו - תמורת בנייה של 8 דופלקסים, באתר TheMarker‏, 13 בינואר 2011
7. ↑  אלעזר לוין, בר-יעקב נכסים: בניין בתל אביב ב-12 מיליון שקל, באתר News1 מחלקה ראשונה, 11 באוגוסט 2011
8. ↑  טל שניידר, מה שמה של חברת הנדלן שהוקמה ע״י סוחר הנשים הגדול בישראל?, הפלוג, 3 באוגוסט 2016
9. ↑  אורי חודי, ‏קבוצת רכישה מימשה אופציה למגרש בדרום ת"א ב-81 מ' ש', באתר גלובס, 20 במאי 2015
10. ↑  אורי חודי, ‏קבוצת רכישה מימשה אופציה למגרש בדרום ת"א ב-81 מ' ש', באתר גלובס, 20 במאי 2015
11. ↑  נדחתה תביעת הדיבה של דודו דגמי נגד כתבת המקום שרון שפורר, באתר "המקום הכי חם בגיהנום", 2 ביוני 2020
**מיכה כגן** (נולד בשנת 1962) הוא טריאתלט ישראלי, אלוף ישראל בטריאתלון בשנים 1987–1991.

ביוגרפיה
--------

כגן נולד בקיבוץ שמיר. הוא השתתף בתחרויות הטריאתלון הראשונות בארץ וניצח ברובן. זכה באליפות ישראל בכל חמש אליפויות ישראל הראשונות שהתקיימו באילת בין השנים 1987-1991, כשהגיע במקום הראשון בין הטריאלתטים הישראלים.

בשנת 1989 ייצג כגן את ישראל באליפות העולם הראשונה בטריאתלון למרחק שהפך מאוחר יותר לאולימפי באביניון, צרפת וסיים במקום ה-73 מבין 113 משתתפים בתוצאה של 2:13:46 שעות.

בשנת 1990 השתתף כגן במרתון תל אביב וסיים במקום הראשון בין הישראלים בתוצאה של 2:46:16 שעות.

בשנת 2002 חזר כגן להשתתף בטריאתלון אילת בתחרות לקבוצות גיל, וזכה במקום הראשון לגילאי 45-40.

הישגים עיקריים
--------------

* חמש פעמים אלוף ישראל בטריאתלון ברצף.
* במשך שבע שנים ניצח בין הישראלים בכל התחרויות בהן השתתף.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיכה כגן** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  טריאתלון אילת-ההיסטוריה
2. ↑  תוצאות תחרויותה ITU
3. ↑  גלגולו של המרתון חלק שלישי: מרתון תל אביב וירושלים
"**1001 אלבומים שאתה חייב לשמוע לפני שאתה מת**" (באנגלית: ***1001 Albums You Must Hear Before You Die***) הוא ספר עיון מוזיקלי שפורסם לראשונה ב-2005 בהוצאת יוניברס. חלק מסדרת "1001 לפני שאתה מת", הוא אוסף כתבים ומידע על אלבומים שנבחרו על ידי פאנל של מבקרי מוזיקה להיות החשובים, המשפיעים והטובים ביותר במוזיקה הפופולרית בין שנות ה-50 ל-2010. את הספר עורך רוברט דימרי, סופר ועורך אנגלי שעבד בעבר עבור מגזינים כמו ווג וטיים אאוט.

כל מופע ברשימת האלבומים הכרונולוגית מלווה במאמר קצר שנכתב בידי מבקר מוזיקה, בצירוף תמונות, ציטוטים ומידע נוסף (כגון זמן הפרסום של האלבום ומפיקיו).

אוספים של אמנים שונים ורוב פסקולי הסרטים, אינם נכללים.

מתודולוגיית בחירה ומיון
-----------------------

בהקדמה של הספר, העורך הכללי רוברט דימרי מציין שהבחירות נועדו גם להסב תשומת לב לכותבי שירים מקצועיים. ג'וני מיטשל, אלביס קוסטלו וניק קייב צוינו בתור דוגמאות לכך. תאריכי פרסום נבחרים מהתאריך שבו האלבום יצא לראשונה בארץ הולדתו של האמן, והגרסה היא הראשונה שיצאה. ברוב המקרים, מתעלמים מרצועות בונוס שנוספו עבור גרסאות מאוחרות יותר. העורכים גם ניסו להבטיח שכל אלבום שנרשם עדיין זמין לרכישה. פסקולים שלא היו חומרים מקוריים של אמן מסוים לא נכללו אף הם.

מהדורות
-------

מהדורת 2005 מתחילה עם *In the Wee Small Hours* של הזמר האמריקאי פרנק סינטרה, ומסתיימת עם *Get Behind Me Satan* של צמד הרוק האמריקאי הווייט סטרייפס. זאת, כיוון שהספר פורסם מחדש מספר פעמים, חלק מהאלבומים מוסרים בכל מהדורה כדי לפנות מקום לאלבומים "עדכניים יותר".

מהדורת 2010 מסתיימת ב-*It's Blitz!* מאת Yeah Yeah Yeahs, ואילו מהדורת 2013 מסתיימת עם *The Next Day* מאת דייוויד בואי. מהדורת 2016 מסתיימת עם *Blackstar*, גם הוא מאת דייוויד בואי. מהדורת 2018 מסתיימת עם *Microshift* מאת Hookworms. מהדורת 2021 מסתיימת עם *Heaux Tales* מאת ג'זמין סוליבן.

סוגות מוזיקליות
---------------

רוב ההמלצות בספר הן אלבומי רוק ופופ מהעולם המערבי. "1001 אלבומים" כולל גם מבחר של מוזיקת עולם, R&B, בלוז, פולק, היפ הופ, קאנטרי, מוזיקה אלקטרונית וג'אז. אלבומי הרוק והפופ כוללים תת-סוגות כמו פאנק רוק, גריינדקור, הבי מטאל, רוק אלטרנטיבי, רוק מתקדם, מוזיקה קלה, ת'ראש מטאל, גראנג' ורוקבילי. מוזיקה קלאסית ומודרנית לא נכללת.

ראו גם
------

* עידן האלבומים
* "500 האלבומים הגדולים בכל הזמנים"

קישורים חיצוניים
----------------

* 1001 אלבומים שאתה חייב לשמוע לפני שאתה מת, באתר OCLC (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  "Publisher description for 1001 albums you must hear before you die / [edited by Robert Dimery"]
2. ↑  Robert Dimery, Hachette UK
3. 1 2  1001 Albums: You Must Hear Before You Die
4. 1 2  "1001 albums you must hear before you die"
5. ↑  "The '1001 Albums...' 2016 Edition is Here!"
6. ↑  "The 1001 album debate"

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: 4bc2a338-e1d8-4546-8a61-640da8aaf888

 |
**יער אטאטורק** (בטורקית: **Atatürk Ormanı**) הוא יער נטוע על שמו של מוסטפא כמאל אטאטורק, מייסד הרפובליקה הטורקית, השוכן באזור הדרומי של הר הכרמל בישראל. היער ניטע על אדמה עקרה על ידי עולים מטורקיה ב-1953.

היסטוריה
--------

היער, שהוקם בשנת 1953, ניטע סמוך למושב גבע כרמל, שרוב תושביו הם יהודים יוצאי טורקיה שעלו לישראל. על מה שהיה הר עקר ניטעו עצים. טקס הפתיחה נערך בהשתתפות נשיא המדינה יצחק בן צבי ושגרירת טורקיה בישראל שפקט אסטיניאלי, שניהם גם נטעו עץ ביער באותו יום. על שלט בכניסה ליער כתוב בטורקית:

> 
> "ATATÜRK ORMANI TÜRKİYE'DEN GELEN MUSEVİLER TARAFINDAN DİKİLMİŞTİR"
> 
> 
> 
> — "היער לכבוד אטאטורק נבנה על ידי יהודים מטורקיה"
> 

בתמונות מתועדות נראות נשים טורקיות לוקחות רגע של כבוד מול הלוח שעליו מופיע הציטוט. לפחות החל משנת 1972, טורקים שביקרו ביער ושתלו עץ יקבלו תעודה.

בצמוד ליער קיים חניון אטאטורק צמוד לכביש 4. במקום בית קפה בשם "אטאטורק" הפועל במקום בכל ימות השבוע.

באתר הוקמה אנדרטה לזכרו של יואל אולצ'ר בן ה-19, אשר נרצח בפיגוע הטרור על בתי הכנסת באיסטנבול ב-15 בנובמבר 2003.

ב-2010 התרחשה השרפה בכרמל. יער אטאטורק, בהיותו בצד הדרומי של פסגת ההר שלא היה חשוף לאש, לא נפגע מהשרפה.

קישורים חיצוניים
----------------

* נטיעת יער אטאטורק על הר הכרמל, יומני גבע, 1952

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Topoğlu, Oğuz. "İsrail Atatürk Ormanı 1972". *oguztopoglu.com*. נבדק ב-28 באפריל 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. 1 2  לפני 57 שנים ביחסי טורקיה-ישראל, באתר hurriyet, ‏בדצמבר 2010
3. ↑  Talisman\_Ist. (8 באוקטובר 2017). "İsrail'de bir "Atatürk Ormanı"". *Medium.com*. נבדק ב-28 באפריל 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
4. ↑  רוני נאק, המסלול הירוק, באתר ynet, 14 באפריל 2022
5. ↑  "Tarihin, bugünün ve yaşamın izinde İsrail'i gezmek". Şalom. 13 באוגוסט 2008. נבדק ב-28 באפריל 2018. `{{cite news}}`:  (עזרה)
**ג'ונתן ג'ודה אייזק** (באנגלית: **Jonathan Judah Isaac**; נולד ב-3 באוקטובר 1997) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסמול פורוורד בקבוצת אורלנדו מג'יק מליגת ה-NBA. שיחק באוניברסיטת המדינה של פלורידה.

נעורים וקריירת מכללות
---------------------

אייזק נולד ברובע הברונקס שניו יורק, בנה של ג'קי אלן ילידת סנט קיטס, ולו חמישה אחים ואחיות. בגיל 10 עבר עם משפחתו לנייפלס שבפלורידה. לאחר שנתיים בתיכון בעיר מגוריו עבר לבית הספר הבינלאומי בהוליווד שבפלורידה ובשנתו האחרונה למד בפנימיית הספורט אקדמיית IMG בבריידייטון שבפלורידה. 

בליגת המכללות שיחק בעונת 2016/2017 באוניברסיטת המדינה של פלורידה. הוא סיים את העונה עם ממוצע של 12 נקודות ו-7.8 ריבאונדים למשחק. בתום העונה נבחר לחמישיית שחקני העונה הראשונה בליגת ה-ACC אליה משתייכת פלורידה סטייט.

קריירת ה-NBA
------------

בדראפט ה-NBA‏ 2017 נבחר במקום השישי על ידי אורלנדו מג'יק. פציעה בקרסולו הימני הגבילה את אייזק, ומנעה ממנו לשחק במשך רוב אותה עונה. בעונתו השנייה הפך לשחקן חמישייה קבוע, ותרם 9.6 נקודות ו-5.5 ריבאונדים בממוצע למשחק.

ב-1 בינואר 2020 נפצע בברכו השמאלית, ונאלץ להחמיץ את 21 המשחקים הבאים. ב-2 באוגוסט, במשחק השני מאז חזרתו מהפציעה, סבל מקרע ברצועה הצולבת הקדמית של אותה הברך, בגינו הושבת ממשחק עד לסיום עונת 2019/2020.

בדצמבר 2020 חתם באורלנדו על הארכת חוזה ל-4 עונות נוספות, החל מעונת 2021/2022, בסך כ-80 מיליון דולר.

סטטיסטיקות הקריירה
------------------

### בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017/2018 | אורלנדו | 27 | 10 | 19.9 | 0.379 | **0.348** | 0.760 | 3.7 | 0.7 | 1.2 | 1.1 | 5.4 |
| 2018/2019 | אורלנדו | **75** | **64** | 26.6 | 0.429 | 0.323 | **0.815** | 5.5 | 1.1 | 0.8 | 1.3 | 9.6 |
| 2019/2020 | אורלנדו | 34 | 32 | **29.2** | **0.470** | 0.340 | 0.779 | **6.8** | **1.4** | **1.6** | **2.3** | **11.9** |
| **קריירה** | 136 | 106 | 25.9 | 0.435 | 0.330 | 0.797 | 5.4 | 1.1 | 1.1 | 1.5 | 9.3 |

### בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | אחוזים מהשדה | אחוזים משלוש | אחוזים מהקו | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2018/2019 | אורלנדו | 5 | 5 | 27.4 | 0.275 | 0.200 | 0.875 | 6.2 | 0.4 | 0.4 | 1.0 | 6.6 |
| **קריירה** | 5 | 5 | 27.4 | 0.275 | 0.200 | 0.875 | 6.2 | 0.4 | 0.4 | 1.0 | 6.6 |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ונתן אייזק** בוויקישיתוף
* ג'ונתן אייזק, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* פרופיל, באתר Basketball-Reference
* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר ליגת ה-NBA
* פרופיל, באתר ESPN
* פרופיל, באתר אוניברסיטת המדינה של פלורידה

הערות שוליים
------------

1. ↑  אייזק עבר ניתוח בברכו, באתר אורלנדו מג'יק, 7 באוגוסט 2020
2. ↑  אורלנדו מחתימה את אייזק ופולץ על הארכת חוזה, באתר ESPN,‏ 21 בדצמבר 2020
הרב **אלחנן סמט** (נולד בט"ו בניסן ה'תשי"ג, 31 במרץ 1953) הוא מרצה, מורה ומחבר ספרי פרשנות לתנ"ך. היה ר"מ בישיבת ברכת משה במשך כעשרים וחמש שנים.

ביוגרפיה
--------

נולד בשנת תשי"ג בירושלים. בצעירותו למד בבית הספר "דוגמה לבנים ע"ש הרב בן ציון עוזיאל", בישיבת נתיב מאיר ולאחר מכן בישיבת הכותל. שירת בצה"ל בחיל השריון. בשנים תשל"ז–תשמ"ג למד בישיבת מרכז הרב, היה חבר במכון "הלכה ברורה ובירור הלכה" והשתתף בכתיבת בירורי הלכה למסכת סנהדרין.

במקביל ללימודיו הישיבתיים למד במכון להכשרת מורים בישיבת הר עציון. את לימודיו לתואר שני בהיסטוריה של עם ישראל סיים בטורו קולג'.

בשנים תשל"ז–תשל"ט לימד בבית הספר התיכון לבנות "פלך" ובישיבת "נתיב מאיר", ומשנת תשל"ט החל ללמד תנ"ך וגמרא בישיבת ברכת משה שבמעלה אדומים למשך כעשרים וחמש שנים, ואף שימש בה ר"מ. משנת תשנ"ג החל ללמד ב"מכללת הרצוג" שליד ישיבת הר עציון באלון שבות. הוא מרצה מדי שנה ב"ימי העיון בתנ"ך" שמקיימת המכללה.

כתביו
-----

העיונים שפרסם באינטרנט על פרשות השבוע במסגרת בית המדרש הווירטואלי של ישיבת הר עציון יצאו לאור בספריו "עיונים בפרשות השבוע" שיצאו בשלוש סדרות ובסך הכל בשישה כרכים (תשס"ב [הוצאת ישיבת ברכת משה], תשס"ד [הוצאת ישיבת ברכת משה], תשע"ג [הוצאת ידיעות ספרים]). כמו כן פרסם סדרה בת חמישה חלקים על ספר מלכים, הכוללת את הספרים "ימי ירבעם", "מלחמות אחאב", "מרד יהוא", "פרקי אליהו" ו"פרקי אלישע". פרסם גם ספר בשם "עיונים במזמורי תהילים" ואת הספר "יד לרמב"ם" אשר מקבץ מאמרים למדניים העוסקים בפסקי הרמב"ם. בנוסף, פרסם מאמרים רבים בתנ"ך ובגמרא בביטאונים ובכתבי עת שונים, כגון "מגדים", "מעליות", "כתלנו", ו"תחומין".

הרב סמט רואה את עצמו כממשיך את דרכם הפרשנית של נחמה ליבוביץ, אריה לודוויג שטראוס ופרופ' מאיר וייס. דרכו הפרשנית משלבת עיון בפרשנות המקרא לדורותיה עם ניתוח ספרותי מעמיק, תוך שימת דגש על מבנה היחידה הספרותית העצמאית, חלוקתה למחציות שוות, והקבלתן.

חיים אישיים
-----------

אב לתשעה ילדים, ומתגורר עם משפחתו בקיבוץ כפר עציון. בנו הרב אורי סמט משמש כרב קיבוץ מגדל עז.

ספריו
-----

* **פרקי אליהו** (הספר בקטלוג ULI).
* **עיונים בפרשות השבוע**, שלוש סדרות, בכל סדרה 2 כרכים.
* **פרקי אלישע** (הספר בקטלוג ULI).
* **יד לרמב"ם** (הספר בקטלוג ULI).
* **עיונים במזמורי תהילים** (הספר בקטלוג ULI).
* **Elijah: The Lonely Zealot**
* **ימי ירבעם**
* **מלחמות אחאב**
* **מרד יהוא**

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אלחנן סמט
* שיעורי הרב סמט בבית המדרש הווירטואלי של ישיבת הר עציון
* רשימת המאמרים של אלחנן סמט באתר רמב"י
* רשימת המאמרים של אלחנן סמט, באתר רמבי"ש
* מאמרים של הרב אלחנן סמט, באתר ספריית אסיף
* כרמיאל כהן, תהילים הם שירה, לא נבואה, מקור ראשון, מוסף "שבת", 18 במאי 2012, ביקורת על ספרו "עיונים במזמורי תהילים"
* אלחנן סמט (1953-), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007309573605171
* BnF: cb162512485 (data)
* GND: 1036483762
* ISNI: 0000 0001 0807 7000
* LCCN: n2010077251
* VcBA: 495/325489
* VIAF: 160336572
* WorldCat: lccn-n2010077251

 |
|  |
| --- |
| **יש לשכתב ערך זה**. ייתכן שהערך מכיל טעויות, או שהניסוח וצורת הכתיבה שלו אינם מתאימים. |
| אתם מוזמנים לסייע ולתקן את הבעיות, אך אנא אל תורידו את ההודעה כל עוד לא תוקן הדף. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. |

 המונח "תמים" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו תמים (פירושונים).
**תמימות** (שלימות) או **תַּמּוּת** (מלשון תָּם) הוא מושג המאפיין אנשים שאינם מתוחכמים אלא נוהגים בפשטות.[דרוש מקור] לדוגמה רוב הילדים נחשבים לתמימים. המושג משמש לעיתים לתיאור תופעות נוספות המזכירות את התמימות.[דרוש מקור]

ההפך מתמימות היא התחכמות, אכזריות[דרוש מקור] או ציניות (על פי ההקשר).

נאיביות
-------

**נאיביות** (מצרפתית: Naïveté) היא מילה מושאלת מצרפתית שפירושה הצגת או הבעת חוסר ניסיון, חוסר הבנה או היעדר תחכום. במקור המילה הצביעה על תמימות וטבעיות במובן החיובי דווקא. מילה שקיבלה משמעות הפוכה במידת מה היא ציניות.

יש הרואים בנאיביות דווקא ברכה, המיוחסת על פי רוב לילדים, שכן האדם הנאיבי יכול להתלהב מדברים שהציניקן כבר אינו מתלהב מהם. כך למשל תערוכה של אמנים מצרפת, בלגיה וקנדה שעלתה ב-2007 נקראה: "נאיביות – שמחת חיים".

### במדע והנדסה

בתחומי המדעים וההנדסה, נאיביות מתארת גישה ראשונית לנושא, לרוב לפני שעומדים על כל המורכבות שבו.

כך למשל, במתמטיקה, תורת הקבוצות בגרסתה הראשונית מכונה בדיעבד "תורת הקבוצות הנאיבית", זאת לפני שעודכנה לאחר הפרדוקסים שהתגלו בה.

**פתרון נאיבי** מתאר פתרון ראשוני לבעיה כלשהי: פתרון שניגש לבעיה באופן ישיר ונטול תחכום, וניתן לומר ש"הכי קל לחשוב עליו". השימוש במונח רומז שהפתרון הוא חלק מתהליך, ועשויים להימצא בהמשך הדרך פתרונות עדיפים. עבור בעיות רבות, הפתרון הנאיבי עשוי להיות גם הפתרון הטוב ביותר, אך לרוב השימוש בתיאור "נאיבי" רומז שמדובר בפתרון לא שלם (למשל אינו מטפל כיאות במקרי קצה), לא אלגנטי, או לא ישים. המונח רווח במיוחד במדעי המחשב.

התמימות ביהדות
--------------

ביהדות המונח תמימות מפורשת לעיתים במובן "שלם" כמו: 

> 
> (ג') ואמרת להם--זה האישה, אשר תקריבו לה': כבשים בני-שנה תמימים שניים ליום, עולה תמיד.
> 
> 
> 
> 

 (במדבר פרק כ"ח). משמעות המילה "תמימים" הוא שלמים. גם לגבי ה' המשמעות היא: שלם, מושלם.

> 
> (ד') הַצּוּר תָּמִים פָּעֳלוֹ, {ס} כִּי כָל-דְּרָכָיו מִשְׁפָּט
> 
> 
> 
> 

 (דברים פרק ל"ב).

ובאופן דומה גם נדרש מהיהודי להתנהל גם כלפי הבורא בשלמות: 

> 
> (י"ג) תָּמִים תִּהְיֶה, עִם ה' אֱלֹהֶיךָ.
> 
> 
> 
> 

 (דברים פרק י"ח). 

> 
> (כ"ו) עִם-חָסִיד, תִּתְחַסָּד; {ס} עִם-גִּבּוֹר תָּמִים, תִּתַּמָּם
> 
> 
> 
> 

 (שמואל ב' פרק כ"ב).

תמים במובנים אלה פירושו: עובד את ה' בלי לחקור אחריו ואחרי מצוותיו אלא מאהבתו.

ב"מעשה מחכם ותם" שבסיפורי מעשיות של רבי נחמן מברסלב מתואר התם כאחד שאינו מתלהב ואינו מתלונן על העולם והוא נראה לעיתים נלעג, אך זוכה לקבל יותר מכל השאר.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **תמימות** |