פירוש נוסף ערך זה עוסק בשיטת פרשנות לפסוקי המקרא, וקובצי לימוד על פי מתודה זו. אם התכוונתם לנאום בפני ציבור, ראו דרשנות.
ביהדות, **מדרש** או **דרשה** הם שיטה של פרשנות המקרא. המונח "מדרש" מתייחס גם לקובץ של לימודים מדרשיים, בנושאים הלכתיים, פרשניים או אגדתיים.

מקורו של המונח נובע מהמשמעות של "דרש" כ"חיפש". ממונח זה נגזר בהמשך המונח "מדרש" כמתאר שיטה ללימוד המקרא, ובהמשך (בתקופת בית שני) קיבל המונח משמעות חדשה בדמות לימוד וחינוך הקהל הרחב.

שיטת המדרש
----------

כפעולה, "מדרש" מתייחס לשיטה של פירוש פסוק מקראי. במסורת היהודית (החל מתיקוני הזוהר) מחלקים את פרשנות המקרא לארבע שיטות עיקריות: פשט (המובן הראשוני של הכתוב), רמז (פרשנות), דרש (פרשנות מרחיבה) וסוד (מיסטיקה). המדרש, כפי ששמו מעיד עליו, עוסק בעיקר בדרש, ומעט גם ברמז.

כדי להסיק מסקנות מן הפסוקים נעשה שימוש בטכניקות פרשניות מגוונות. טכניקות אלה נקראות המידות שהתורה נדרשת בהן. ישנן 13 מידות כאלה המיוחסות לתנא רבי ישמעאל, אך ישנן גם מידות נוספות. על פיהן מתייחסים במדרש גם ליתירות של מילים או אותיות, לסדר האירועים המתוארים בפסוק, להקבלות ספרותיות ולקשיים נוספים כנקודת משען לדרשות על הפסוקים. במקרים רבים מובא במדרש דו-שיח או רב-שיח ארוך, ומילים ספורות של המקרא מפותחות לדיון מחשבתי רחב יריעה. כמו כן, ישנן 32 דרכים וצורות של פרשנות האגדות. לדעת חלק מהחוקרים הדיונים המובאים בפני גיבורי המדרש לא התקיימו במציאות, והיו עיבוד ספרותי של בעל המדרש, לצורך הבאת השקפות דתיות ומוסר השכל שהיה רלוונטי לתקופתם.

במדרש בראשית רבה נפוץ השימוש ב**פתיחתא**: היא מופיעה בתחילת הסימן ("הפרק" במדרש) ופותחת בדרשת "פסוק רחוק" מספרי אמ"ת (איוב, משלי ותהילים) או מספרי הנביאים. לאחר עיסוק קצר או ארוך באותו "פסוק רחוק" משתלשלת הפתיחתא ומתחברת בסופו של דבר לפסוק הראשון שנקרא בפרשת השבוע. החוקרים מתחבטים בשאלה האם הפתיחות נאמרו בשבת מול קהל בבית הכנסת, במטרה למשוך אותו "ולהכין" אותו לקראת הקריאה בתורה, או שמא מדובר בפלפול בית-מדרשי שנאמר לאוזני החכמים בלבד.

חלק מן הרעיונות העולים במדרש, בעיקר במדרש האגדה, הם מטפוריים, פרשנים מאוחרים הדגישו שאין להבין אותם כפשוטם כלל, אם כי יש מי שחולק עליהם וסובר שגם הפשט קיים. לעיתים הדיונים המדרשיים מסתירים מאחוריהם תפיסות אזוטריות ואף מיסטיות. לפי הסברים מאוחרים יותר (למשל, אצל הרמב"ם) הדבר נעשה כדי להסתיר את התפיסות המורכבות מן ההמון וממי שעלול לעשות בהן שימוש לרעה.

סוגי מדרשים
-----------

המדרש מתמקד בדרך כלל באחד משני תחומים: בדברי הלכה או בדברי אגדה. שני סוגי המדרשים נאמרו בראשיתם בעל-פה; ככל הנראה הועלו על הכתב החל מן המאה ה-2. היום המדרשים מגובשים בקבצים מסודרים של פרשנות על ספרי התנ"ך. בספרות המדרשית נעזרים גם היסטוריונים וחוקרים משום שמתוארים בה בדרך אגב פרטים על חיי היום-יום של היהודים ועל המחשבה, השפה ותנאי החיים שלהם בתקופת המשנה והתלמוד.

### מדרשי הלכה

 ערך מורחב – **מדרשי הלכה**  

במדרשי הלכה מוצאים מקורות מהתורה שבכתב להלכות שנמסרו במסגרת התורה שבעל פה. המדרשים האלה בדרך כלל קודמים למשנה. המדרש מקשר בין פסוק לבין הלכה, ובכך מספק ראיה לנכונותה של ההלכה; הבנה של הפסוק בדרך מסוימת מספקת את התמיכה להלכה, ולעיתים היא המקור הראשוני שלה (אף על פי שקיימות הלכות רבות שאין להן מקור בתורה שבכתב). המדרש משמש גם ליצירה של הלכות חדשות, אם כהסקה ישירה מן הפסוק ואם על פי כללי פרשנות מורכבים.

### מדרשי אגדה

 ערך מורחב – **אגדה (יהדות)**  

המדרשים האגדתיים סובבים בעיקר סביב החלקים הסיפוריים של המקרא. הם מתאפיינים בחופש פרשני רחב יותר מזה של מדרשי ההלכה. במדרשי האגדה עולות גם תפיסות פילוסופיות ומיסטיות העוסקות במלאכים, שדים, גן עדן וגיהנום, וכיוצא בזה.

ראו גם
------

* מידות שהתורה נדרשת בהן
* אלפא ביתא דבן סירא
* בית המדרש
* מדרש פליאה

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **דרש** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מדרש** |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **מדרש** |

* ענת רייזל, מבוא למדרשים, באתר "מחלקי המים". תקציר מתוך הספר מבוא למדרשים, הוצאת מכללת הרצוג - תבונות, אלון שבות, תשע"א.
* נח עמינח; יוסף ניצן, על התפתחות הפרשנות, באתר "מקראנט"
* על מדרש הגדול, באתר "מקראנט"
* על מדרש משלי, באתר "מקראנט"
* על מדרש רבה, באתר "מקראנט"
* על ספרא, באתר "מקראנט"
* קהלת רבה בנוסח המלא באתר דעת
* **מדרש חמש מגילות**, שנת רע"ט, בתוך אוצר הספרים הסרוקים של הספריה הלאומית
* מאמר על דרשות חז"ל לרבי אברהם בן הרמב"ם
* מאמר על מדרש ואינטרנט
* קריאות מדרשיות, מדור באתר מטח שעוסק בניתוח מדרשים שונים.
* הפניות לספרי מדרש ברשת בטקסט מלא
* אתר דרכי לימוד מדרש, באתר ישיבת מעלות.
* חיים מיליקובסקי, ‏מדרש האגדה - מציאות או מטפורה, באתר "דעת"
* הפניות לספרי מדרש ברשת בטקסט מלא
* משחק מילים - בלוג מדרש, ניתוח מדרשים שונים.
* עפרה מאיר, לבעיית המונח "מדרש" בחקר המדרשים, **דברי הקונגרס העולמי למדעי היהדות** יא, 1993, עמ' 103–110‏, JSTOR 23536101
* מדרש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מדרש, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  לדוגמה: "ואת שעיר החטאת דרש דרש משה והנה שרף." (ספר ויקרא, פרק י', פסוק ט"ז).
2. ↑  וראו ערך: דרשנות.
3. ↑  דת וחיי רוח ביישוב היהודי - עולמם של חז"ל : האגדה, אתר מט"ח.
4. ↑  יוסף היינמן, דרשות בציבור בתקופת התלמוד, ירושלים תשל"א, עמ' 13
5. ↑  י' פרנקל, מדרש ואגדה, האוניברסיטה הפתוחה כרך א', עמ' 213-214
6. ↑  כך היא דרך הדרישה של ספר הזוהר ברובו
7. ↑  ראו למשל את דברי הרמב"ם בפירוש המשנה, בהקדמה לפרק "חלק", בקטע על שלוש הכתות.

| ספרות חז"ל |
| --- |
| מדרש | מדרשי הלכה • מדרשי אגדה |  |
| ספרות המשנה | מגילת תענית • משנה • תוספתא |
| תלמוד | תלמוד בבלי • תלמוד ירושלמי |

| ספרות המדרשים |
| --- |
| מדרשי הלכה תנאיים(בערך 200–400 לספירה) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |
| מדרשי אגדה קלאסיים:תקופת האמוראים והסבוראים (בערך 400–600 לספירה) | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה • אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • פסיקתא דרב כהנא • מדרש פנים אחרות • ברייתא דישועה • אגדות התלמוד |
| תקופת הביניים:ראשית תקופת הגאונים(בערך 600–750 לספירה) | מדרשי התנחומא • שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה • רות רבה • קהלת רבה • קהלת זוטא • אבות דרבי נתן • אותיות דרבי עקיבא • מדרש תהילים (מזמורים א-קיח) • מדרש ויסעו • תרגום שני למגילת אסתר • פסיקתא רבתי • מדרש שיר השירים |
| המדרש המאוחר:תקופת הגאונים(בערך 750–1050 לספירה) | תנא דבי אליהו • פרקי דרבי אליעזר • שבעת פרקי רבי אליעזר • הגדה של פסח • שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) • אגדת בראשית • בראשית רבתי • פסיקתא רבתי • דברים זוטא • רות זוטא • שיר השירים זוטא (אנ') • מדרש שמואל • מדרש משלי • מדרש תהילים (מזמורים קיט-קנ) • מדרש אבא גוריון • מדרש תדשא • מדרש ויושע • מדרש עשרת הדיברות • מדרש תשובת יונה הנביא • מדרש אבכיר • מדרש אספה • מדרש תמורה • פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) |
| הילקוטים:תקופת הראשונים(בערך 1050–1500 לספירה) | פתרון תורה • פסיקתא זוטרתא • מדרש שכל טוב • מדרש אגדה (בובר) • ילקוט שמעוני • ילקוט המכירי • מדרש הגדול • מדרש הביאור • הגדות התלמוד (ילקוט) • עין יעקב • מדרשי רבי שמואל מסנות |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007533876505171
* BNE: XX539421
* BnF: cb11963342k (data)
* GND: 4133700-1
* LCCN: sh85085046
* NDL: 00567636
* NKC: ph262579
* SUDOC: 027633977

 |