**שיר השירים זוטא** הוא מדרש (פירוש הומיליטי) על שיר השירים (שיר השירים).

שם
--

הוא מכונה בילקוטים שונים ובפי פרשני המקרא הקדמונים "מדרש שיר השירים", או "אגדת שיר השירים".

כתב היד דה רוסי מס' 541, בפארמה, התגלה על ידי ס. בובר להכיל (בין השאר) מדרשים על ארבעה מתוך חמשת ה"מגילות": שיר השירים, רות, [[מגילת איכה|איכה] ], וקהלת. הוא פירסם את ה תחת הכותרת "מדרש זוטא", כדי להבדיל בינם לבין "מדרש רבה". במקביל, המדרש לשיר השירים בלבד יצא לאור בהוצאת ס. שכטר, בכותרת "אגדת שיר השירים".

מאפיינים
--------

שיר השירים זוטא שונה מאוד בטבעו משיר השירים רבה. זוטה היא פרשנות דרושה על הטקסט כולו, ואינה מכילה פרוים; חלק מהפסוקים מטופלים בהרחבה, בעוד שאחרים נפסלים בקצרה מאוד, לפעמים רק מילה אחת נידונה. למרות ששני האוספים מכילים מקבילות מעטות, אין לרבא את אותן אגדות המבדילות במיוחד את זוטא. האגדות משיח על פסוקים ה, ב ו-ו עשויה להיות נגזרת מפרקי דע-רבי אליעזר; שמו של ר. אלעזר (או אליעזר) המובא בחלק על שיר השירים ה, ב, וכן התחזית המשיחית המיוחסת שם לשמעון בן שטח, תומכים בהנחה זו. קטעים נוספים מצויים בתלמוד בבלי, פסיקות, מדרש רב, מכילתא, ואבות דה רבי נתן.

ס. בובר מניח שמדרש זה קוצר על ידי המעתיקים, שכן ר' הלל, בפירושו לספר, א "מדרש שיר השירים" קטע שאינו מצוי לא ברבה ולא בזוטא. גם הקטע המובא ממדרש שיר השירים מאת מנחם ציוני נמצא במדרש זה. שכטר טוען שלמשורר בן המאה ה-10 שלמה בן יהודה הבבלי היה המדרש הזה לפניו, ושזר ממנו כמה קטעים לתוך פיוטים. משמקבל את התיאוריה הזו, שכטר חושב שהיא חוברה לא יאוחר מאמצע המאה ה-10; הוא גם מצביע על דמיון למדרשים המשיחיים והאסכטולוגיים השונים בהוצאת א. Jellinek,ובפרט ל*פרק ר' יאשיהו*,וקובע כי מדרש זה עשוי להיות מתחילת המאה ה-9. אך בהתחשב בכך שהפרקי דה רבי אליעזר (שחובר בערך באמצע המאה ה-9) הוא אחד המקורות לאגדת שיר השירים, יש לדחות תאריך זה.

שימוש מאוחר יותר
----------------

שיר השירים זוטה מצוטט לרוב בילקוט שמעוני וילואו המכירי. ילקוט שמעוני השתמש בו כבסיס לפירושו לשיר השירים, אך גם מצטט אותו בפירוש לספרי מקרא אחרים. בילקוט שמעוני, השם "פסיקתא רבתי" משמש לשיר השירים רבה, ואילו זוטא מכונה תמיד "מדרש שיר השירים". יכול להיות שמחבר ילקוט שמעוני החיל שם זה על רבה משום ששתי היצירות כרוכות יחדיו; מצד שני, התרחשות השם עשויה להיות עקב טעות של המעתיק. בילואו המקירי מצוטט שיר השירים זוטה 19 פעמים בשם "הגדת שיר השירים" על ישעיהו בלבד.

הוא מצוטט גם על ידי רשויות עתיקות אחרות. יהודה ב. ברזילי מצטט אותו (תחת השם "אגדת שיר השירים") ביחס לשבעים השמות המספידים שנתן אלוהים לישראל. נחמנידס מצטט אותו כ"מדרש שיר השירים"; כך גם תלמידו (המורה?) עזריאל, בפירוש שיר השירים המיוחס בדרך כלל לנחמנידס עצמו. אברהם בן הרמב"ם קורא לזה "אגדת שיר השירים"; רקנאטי מצטט את אותו קטע שצוטט על ידי יהודה ב. ברזילי.

בנוסף, קטעים ממדרש זה מצויים ב אלעזר ב. ה''לק טוב'' של טוביה ו*משעל הקדמוני' של יצחק בן סהולה אף על פי שאין אלו מזכירים את שמו של המדרש הזה, ס'. שכטר מניח שהם כנראה השתמשו בפירושים קדומים, בין היתר בשיר השירים זוטא.*

הפניות
------

תבנית:Reflist
{

1. ↑  ברלין, 1894
2. ↑  *J.Q.R.* 6-8; נדפס מחדש, קיימברידג', 1896
3. ↑  ראה פרידמן, הערות לספר מספרים 139
4. ↑  *צייוני* עמ' 57ג, קרמונה, תקמ"א
5. ↑  *B. ח* כרכים. i.-vi.
6. ↑  "ב"ה. vi. 112 ואילך
7. ↑  למשל, ויקרא 475; יהושע 23; ישעיהו 288; ואח'
8. ↑  הוצאת I. Spira, Berlin, 1893
9. ↑  בפירושו לספר יצירה (עמ'  128, ברלין, 1885)
10. ↑  ב*תורת האדם* עמ' 102ג
11. ↑  ראה א. נויבאואר, *קובץ 'על יד* ד'. 63, Berlin, 1888
12. ↑  בפירושו של רקנאטי לחומש (על בהעלותקה)