recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אהבה ואנרכיה** (בשוודית: **Kärlek & Anarki**) היא סדרת טלוויזיה שוודית בת 8 פרקים, ששידורה ברשת נטפליקס החל בנובמבר 2020. במאית הסדרה היא ליסה לנגסת' (Lisa Langseth) שהיא גם התסריטאית הראשית יחד עם אלכס הרידי.

תמצית העלילה
------------

סופי רידמן היא יועצת ארגונית המגיעה לפרויקט של חצי שנה בחברת הוצאה לאור בסטוקהולם, שמטרתו מודרניזציה של החברה הוותיקה. סופי נשואה ליוהאן ולהם שני ילדים: איזבל בת ה-12 ופרנק הצעיר ממנה. אביה של סופי הוא סוציאליסט נלהב, החותר לחברה צודקת יותר. בצעירותה החלה בכתיבת ספר בשם "אהבה ואנרכיה", אך זנחה אותו לאחר שיוהאן שכנע אותה ללמוד מנהל עסקים.

בחברת ההוצאה לאור פוגשת סופי את העובדים, ויוצרת קשר מיוחד עם מקס, טכנאי המחשבים הצעיר. השניים מתחילים פלירט שבו הם מטילים זה על זה משימות שונות, תחילה פשוטות (למשל: "תנזפי במישהו תוך 30 דקות") ובהמשך נועזות יותר, עד למשימה שגורמת נזק רב.

הסדרה מציגה את קשריה של סופי עם משפחתה על הבעיות שבהם: אביה של סופי הורס את מסיבת יום ההולדת של איזבל ומאושפז במחלקה פסיכיאטרית, יוהאן מציע שכל המשפחה תעבור ללונדון לשנה ועוד. מקס מתגורר בדירה יחד עם שלושה שותפים, ויחסיו עם אמו אינם פשוטים. מוצגים גם הקשיים והאתגרים שאתם מתמודדת חברת ההוצאה לאור, ובכלל זה רכישתה בידי תאגיד "סטרים אס" שהעובדים חוששים שיביא לשינוי אופי החברה.

שחקנים ודמויות
--------------

| שחקנ/ית | דמות |
| --- | --- |
| אידה אנגוול | סופי רידמן, יועצת ארגונית |
| ביורן מוסטן | מקס, טכנאי מחשבים |
| יוהנס בה קונקה | יוהאן רידמן, בעלה של סופי |
| ביורן חלמן | רוני, מנכ"ל ההוצאה לאור |
| ריין בריינולפסון | פרידריך יגרשטט, המנהל הספרותי |
| גיזם ארדואן | דניס, אחרית יחסי ציבור ותקשורת בהוצאה לאור |
| קרלה סן | קרולין, מזכירת ההוצאה לאור |

קישורים חיצוניים
----------------

* "אהבה ואנרכיה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "אהבה ואנרכיה", באתר נטפליקס
* "אהבה ואנרכיה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* סמדר שילוני, "אהבה ואנרכיה" תלמד אתכם איך שבדים מפלרטטים, וזהו, באתר ynet, 9 בנובמבר 2020
* אתר למנויים בלבד חן חדד, "אהבה ואנרכיה" — החיים הם מה שקורה לה בין אורגזמה אחת לשנייה, באתר הארץ, 7 בנובמבר 2020

הערות שוליים
------------

1. ↑  Robert Mitchell, Netflix Commissions Second Swedish Original From ‘Quicksand’ Producers, Variety, August 29, 2019
**אלן מנדלבאום** (באנגלית: **Allen Mandelbaum**;‏ 1926 באולבני, מדינת ניו יורק - 27 באוקטובר 2011) היה פרופסור אמריקאי לספרות ושירה איטלקית ומתרגם. 

אביו, הרב אלתר נפתלי מנדלבוים, נולד בארץ ישראל לעסקן הירושלמי שמחה מנדלבאום. אביו שימש כרב בכמה קהילות קטנות בארצות הברית. מנדלבאום הוא בוגר הקולג' של ישיבה יוניברסיטי בניו יורק. הוא שימש כפרופסור למדעי הרוח באוניברסיטת פורסט ווייק בצפון קרוליינה. 

פרופסור מנדלבאום היה בעלה של אחות אמו של הסופר היהודי האמריקאי פול אוסטר ואף תמך בסופר בתחילת דרכו, מפני שהאמין בו ובכתיבתו. מכאן בין השאר, נבעה התייחסותו האוהדת של אוסטר למנדלבאום בספרו האוטוביוגרפי "דוח מן הפנים" שתרגומו לעברית יצא בשנת 2013 בהוצאת "עם עובד". עיקר פרסומו נבע מתרגומו החדש לאנגלית לקומדיה האלוהית של דנטה אליגיירי. התרגום הופיע בין 1982 ל 1986 מלבד זאת הוא תרגם ספרים נוספים מאיטלקית, ופרסם ספרים על דנטה ותחומים נוספים בספרות האיטלקית. כמו כן הוא תרגם עוד יצירות קלאסיות ובהם האודיסיאה של הומרוס מיוונית. 

הוא זכה בפרסים רבים בארצות הברית ובאיטליה על מחקריו ותרגומיו. בשנת 2000 נסע מנדלבאום לפירנצה, איטליה, לכבוד חגיגות ה-735 להולדתו של דאנטה, וזכה במדליית זהב של כבוד של העיר פירנצה, לכבוד התרגום שלו של הקומדיה האלוהית. בשנת 2003 הוא קיבל מנשיא איטליה את פרס הנשיא עבור תרגום, וכן קיבל את הפרס הגבוה ביותר של איטליה - הצלב הנשיאותי של מסדר הסולידריות האיטלקית.

קישורים חיצוניים
----------------

* הקומדיה האלוהית בתרגומו של מנדלבאום לצד תרגומו של הנרי וודסוורת' לונגפלו והמקור האיטלקי
* מצגת מולטימדיה של הקומדיה האלוהית בליווי תרגומו לאנגלית של מנדלבאום
* כתבה על מנדלבאום לרגל פרישתו מעבודתו באוניברסיטת לייק פורסט

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007274108405171
* BIBSYS: 90509372
* BnF: cb13192525t (data)
* CiNii: DA01582273
* GND: 11944013X
* ICCU: RAVV081521
* ISNI: 0000 0001 0893 4279
* LCCN: n78085454
* LNB: 000031086
* NKC: skuk0003901
* NLP: A29717954
* NTA: 069210233
* SELIBR: 293592
* SNAC: w6003t4p
* SUDOC: 035489677
* Trove: 912186
* VIAF: 44441294
* WorldCat: lccn-n78085454

 |
**התזמורת הפילהרמונית של קרקוב** או **התזמורת הסימפונית של קרול שימנובסקי** (בפולנית: **Orkiestra Symfoniczna Filharmonii im. Karola Szymanowskiego**) היא תזמורת סימפונית מקצועית שמושבה בקרקוב, פולין. מעמדה הלאומי של התזמורת בא לביטוי בתוכנית האירועים שלה, הכוללת קונצרטים סימפוניים שבועיים בטירת ואוול, או בקולגיום נובום המפורסם של האוניברסיטה היגלונית, ובכנסיות החשובות של קרקוב. פעילותה המקצועית של התזמורת עולה על זו של כל תזמורת פילהרמונית אחרת בפולין.

התזמורת הסימפונית, השוכנת כיום באולם הפילהרמונית של קרקוב, הוקמה בשנת 1945. הייתה זו התזמורת הסימפונית המקצועית הראשונה בפולין לאחר המלחמה, שהתהוותה באולם הקונצרטים המקומי במהלך מבצע ויסלה-אודר. המנהל וכן המנצח על הקונצרט ההיסטורי הראשון, שהתקיים ב-3 בפברואר 1945 (שלושה חודשים לפני תום מלחמת העולם השנייה באירופה), היה פרופסור זיגמונט לאטושבסקי, ניצול מרד ורשה.

רקע היסטורי
-----------

הניסיונות להקים תזמורת סימפונית מודרנית בקרקוב החלו כבר במאה ה-18, תחת שלטון אוסטריה, אך הצוות המקצועי הראשון הורכב בקרקוב רק בתקופת קריסתה הממשמשת ובאה של הקיסרות האוסטרו-הונגרית (1909), ביוזמת המלחין והמנהל המוזיקלי פליקס נובובייז'סקי.

זמן קצר לאחר חזרת הריבונות הפולנית בסוף מלחמת העולם הראשונה, התגבשה התזמורת מחדש, בקונצרט פתיחה שהתקיים ב-18 במאי 1919 לכבוד יובל המאה של סטניסלב מוניושקו, עם 80 נגנים. ב-1931 נבנה אולם הקונצרטים החדש של הפילהרמונית של קרקוב. תזמורת הבית הייתה פעילה שם עד הפלישה הנאצית-סובייטית לפולין, והקונצרט האחרון התקיים ב-21 במאי 1939, בניצוח ברוניסלב וולפשטאהל.

פרופיל אמנותי
-------------

התזמורת פעילה מזה קרוב לשישים שנה, עם דור חדש של נגנים וסולנים. היא כוללת כמעט מאה נגנים בשש-עשרה קבוצות, עם חמישה כנרים ראשיים. ב-1962 נקראה על שם המלחין קרול שימנובסקי, שאת יצירותיו הרבות מבצעת התזמורת מאז באופן קבוע, לצד יצירות מאת מלחין פולני אחר ידוע-שם, החי בקרקוב, קשישטוף פנדרצקי.] פנדרצקי כיהן כמנהל אמנותי של התזמורת השנים 1988–1990, ומ-1993 הוא מכהן כמנהל אמנותי של כבוד של התזמורת.

### הקלטות

במשך השנים, הוציאה התזמורת מספר רב של הקלטות פופולריות, בהן יצירות של דמיטרי שוסטקוביץ', איגנצי יאן פדרבסקי, גאטנו דוניצטי, קרול שימנובסקי, מקס ברוך, הנריק גורצקי, סטניסלב מוניושקו ועוד.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של התזמורת הפילהרמונית של קרקוב

* התזמורת הפילהרמונית של קרקוב, באתר MusicBrainz (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מכון אדם מיצקייביץ', "התזמורת הסימפונית של הפילהרמונית קרול שימנובסקי בקרקוב" 2013
2. ↑  היסטוריה של הפילהרמונית של קרקוב פולנית, 2010
3. ↑  "קרקוב בכיסך", אירועי תרבות בקרקוב, הפילהרמונית של קרקוב2012
4. ↑  שון מייקלס, הגרדיאן, "ג'וני גרינווד מגלה פרטים על שיתוף הפעולה של קשישטוף פנדרצקי 23 בינואר 2012

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 13055600
* MusicBrainz: 13e1c1ea-ab4b-498a-a5ca-a102eb2e6701
* VIAF: 305240700
* WorldCat: viaf-305240700

 |
**דבורנית הדבורה** (שם מדעי: *Ophrys apifera*) גאופיט בעל פקעת ממשפחת הסחלביים. אחת הדבורניות היפות והנדירות בארץ. מופיעה בחבל הים־תיכוני (באזור ההר והשפלה). ברוב אתרי הפריחה היא מופיעה בפרטים בודדים. דבורנית הדבורה היא "מין מיישב" המאכלס במהירות בתי גידול חדשים המאופיינים בתחרות נמוכה. כך לדוגמה ניתן למוצאה בבריכות דגים נטושות ועל פסולת מחצבות. עיקר ההאבקה במין זה היא עצמית - טלטול קל ביותר של הפרח גורם לנפילת האבקנים על הצלקת ולהפריה. עם זאת, קיימת גם מעט האבקה זרה, על ידי זכרים של דבורה ממין ספציפי, אותה הפרח מחקה.

השפית גדולה יחסית ושוליה מקופלים פנימה. בקצה השפית שן קטנה הפונה למטה. עלי העטיף וורודים-סגולים ומהווים סימן חשוב לזיהוי. דבורנית הדבורה היא אחד המינים המוכרים בסוג דבורנית. משרעת התפוצה העולמית רחבה יחסית וכוללת את המזרח התיכון ורוב מדינות אירופה כולל מדינות צפוניות והאיים הבריטיים.

זמן הפריחה בארץ: מרס-אפריל.

אתרי פריחה מומלצים בארץ: שמורת הסחלבים בחורשת טל, מחצבת נשר בכרמל, הר מירון, רמות מנשה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דבורנית הדבורה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TPL
* EOL
* ARKive
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* צמחיית ישראל ברשת
* צמח השדה
* Tropicos
 |

דבורנית הדבורה
**דבורנית כחלחלה** (שם מדעי: *Ophrys fusca* subsp. *iricolor*) היא גאופיט בעל פקעת ממשפחת הסחלביים.

אזורי גידול
-----------

מופיעה בחבל הים תיכוני (באזור ההר והשפלה). מין נדיר למדי. מופיעה במעט אתרים ולרוב בפרטים בודדים. צומחת על אדמת חוואר באזורים מוארים. לעיתים קרובות ניתן למוצאה בסמיכות לדבורנית שחומה המאכלסת בתי גידול דומים.

אתרי פריחה מומלצים בישראל: שמורת הסחלבים ליד קיבוץ מנרה בהרי נפתלי, שמורת הר מירון בגליל העליון, אזור מזבלת עוספייה בכרמל. זמן הפריחה בארץ ישראל: פברואר-מרץ.

מאפיינים
--------

מראה השפית מזכיר דבורנית שחומה ואף לה שירטוט דמוי האות W במרכזה, אך דבורנית כחלחלה מרשימה הרבה יותר: השפית גדולה יותר (אורכה כ-2.5 ס"מ) וגוון כחול כהה שולט בה. יש הרואים בה דמות של אישה המנערת שטיח בגווני חום-כחול. עלי העטיף ירוקים. גבעול התפרחת מכיל מעט פרחים (לרוב לא יותר מ-5) ומתנשא עד לגובה של כ-40 ס"מ.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דבורנית כחלחלה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* צמחיית ישראל ברשת
* צמח השדה
* Tropicos
 |
חולית הציר
באנטומיה, **עצם המפרקת** או **חולית הציר** (TA: Axis) היא החוליה הצווארית השנייה (C2). חולית הציר מקשרת בין האטלס להמשך עמוד השדרה הצווארי. מבנה החוליה הלא אופייני מאפשר לה לשמש כציר לתנועות הסיבוביות של הגולגולת (והאטלס).

המאפיין העיקרי של החוליה הוא זיז גרמי בקדמתה הבולט לכיוון מעלה. זיז זה מכונה השן (מגרמנית, dens) והוא הציר עליו סובבת האטלס. השן היא למעשה חלק מגוף החוליה של האטלס שהפך להיות חלק מחולית הציר.

מבנה אנטומי
-----------

בחלקה הקדמי של חולית הציר נמצא זיז **השן** (Dens axis). בחלקה הקדמי העליון של השן נמצא משטח מפרקי קטן המופרק עם הקשת הקדמית של האטלס. בשני צידי השן נאחזת הרצועה הכנפית (Ligamenta alaria) המונעת סיבוב יתר של הגולגולת. באזור האחורי של השן עוברת הרצועה הרוחבית של האטלס (Ligamentum transversum atlantis) המונעת תנועה אחורה של השן לתוך נקב החוליה המכיל את חוט השדרה.

עוד מבנים ייחודיים של חולית הציר הם "הפנים העליונים" משני צדדי החוליה המופרקים עם הפנים התחתונים של האטלס. קשת החוליה של חולית הציר מעובה וחזקה יותר מבחוליות אחרות. הזיזים הרוחביים של החוליה קטנים יחסית וכוללים נקבים רוחביים בדומה לחוליות הצוואריות האחרות.

יתר המאפיינים המבניים של החוליה: הזיז הקוצי והזיזים המפרקיים התחתונים דומים לאלו של החוליות הצוואריות האופייניות.

ישנם המזהים עצם זו עם 'עצם הלוז' מפאת חוזקה וצורת השן שדומה לאגוז הלוז.

ראו גם
------

* עצמות - מונחים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חולית הציר** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  ד"ר אברהם שטרנברג, ד"ר מיכאל טל, **אסיא נז-נח**

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007282445405171
* LCCN: sh85010591
* TA98: A02.2.02.201

 |
**חולץ לשון** משמש לחילוץ ותפיסת לשון המטופל במגוון מצבי חירום רפואיים.

שימוש בחולץ לשון יתבצע אך ורק על ידי איש צוות רפואי המוכשר לכך – פרמדיק או רופא.

### מקרים בהם נדרש שימוש בחולץ לשון

#### החייאה

אחד המצבים הנפוצים בהם נעשה שימוש בחולץ לשון הוא טרם ביצוע הנשמות במהלך החייאה במטופל.
לאחר שהמטופל מחוסר ההכרה הועבר למקום בטוח, התרשמנו מנשימתו וממצב הכרתו, ואם התחלנו בביצוע עיסויים בהתאם לסכמת ההחייאה,
יש לבצע הנשמות בעזרת מנשם (מסכת החייאה, מפוח, מנשם מציל, בלון חמצן וכדומה).
עם זאת, טרם ביצוע הפעולה, יש להיעזר בחולץ הלשון על מנת להקל על המטפל לבצע סילוק הפרשות וגופים זרים מחלל הפה והלוע, ועל מנת למנוע מהלשון להיבלע
(צניחת בסיס הלשון) כתוצאה מאובדן טונוס השרירים, מה שיכול להוביל לחנק אצל המטופל.

#### אינטובציה (צנרור אוויר)

כמו כן, מצב נפוץ נוסף בו נעשה שימוש בחולץ הלשון הוא טרם ביצוע אינטובציה (צנרור אוויר), במטרה להבטיח מעבר אוויר חופשי אל הריאות ומחוצה להן,
כאשר אין זה מתאפשר באופן טבעי (כתוצאה מטביעה, חנק, משוק אנאפליקטי שעשוי להתרחש בעת התקף אלרגיה חריף, ועוד).
טרם ביצוע אינטובציה בעזרת מכשיר לרינגוסקופ, חשוב לפנות את חלל הפה מהפרשות ולחלוץ את הלשון על מנת לפתוח נתיב אוויר לביצוע הפעולה.

#### נטרול חנק

לעיתים, ניאלץ להיעזר בחולץ הלשון במקרים חריגים של חנק כתוצאה מעצם זר. במקרים אלה נשתמש בחולץ הלשון על מנת לאפשר את הסרת העצם הזר בעזרת פינצטה.
במקרים נדירים יותר, ניאלץ להשתמש בחולץ לשון כאשר המטופל סובל מכוויות בחלל הלוע. כוויות חום או כוויה כתוצאה ממגע עם חומרים בעלי רמת חומציות גבוהה
(לדוגמה: פעוט ששותה בטעות חומר ניקוי על בסיס חומצה).
כוויות חמורות בחלל הפה והלוע יכולות לגרום לרפיון שרירים הדרגתי, שעשוי לגרום לצניחה פתאומית של בסיס הלשון.
לכן, במקרה שיש חשש לכוויות בחלל הפה והלוע, גם אם נראה שהלשון אינה "נבלעה" יש להקדים תרופה למכה ולקבע אותה מחוץ לחלל הפה באמצעות החולץ.

שימוש בחולץ לשון יתבצע אך ורק על ידי איש צוות רפואי המוכשר לכך – פרמדיק או רופא.

קישורים חיצוניים
----------------

* Tongue extractor, plier type, sprung handle made: 1501-1800,Science Museum

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**אוקטובס** הוא כלי נגינה ממשפחת כלי הקשת. זהו סוג של קונטרבס ענק, הגבוה פי אחד וחצי מגובהו של אדם ממוצע, ולו שלושה מיתרים גדולים ועבים.

הכלי הומצא בסביבות שנת 1850, בידי יצרן הכינורות הצרפתי ז'אן־בטיסט ויום.

 אוקטובס מהמאה ה-19 הקיים במוזיאון בפריז
על הנגן לעמוד על דרגש מיוחד כדי להגיע אל מערכת המנופים המפעילה לחץ על המיתרים, תוך שהוא מניע את הקשת הגדולה והכבדה של כלי זה.

מטרתו של ויום הייתה להוסיף לתזמורת כלי המעניק צליל נמוך מאוד, ואכן האוקטובס מייצר צליל נמוך בשתי אוקטבות מהצ'לו, וצליל ה־דו נמוך כל כך (16 הרץ) עד שאוזן אנושית אינה יכולה לקלוט אותו.

ויום ייצר שלושה אוקטובסים. שניים מהם שרדו, ולפיהם יוצרו שני העתקים שאפשר לנגן עליהם. אחד ההעתקים נמצא במוזיאון כלי הנגינה "MIM" שבפיניקס, אריזונה, והעתק אחר נמצא במוזיאון המוזיקה בפריז.

התזמורת הסימפונית של מונטריאול הייתה התזמורת הראשונה זה שנים רבות שהשתמשה בכלי זה במהלך יצירה מוזיקלית של הקטור ברליוז.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוקטובס** בוויקישיתוף
* אוקטובס במוזיאון כלי הנגינה "MIM" באריזונה, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:08)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: 6afeed40-2392-43c4-87a0-44d0f58fea6d

 |
**נעמי פארן** (נולדה ב-18 ביולי 1952) היא מייסדת מקהלת מורן, ומאז הקמתה, המנצחת והמנהלת המוזיקלית של המקהלה.

ביוגרפיה
--------

פארן היא בוגרת המגמה לניצוח בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה בתל אביב. השתלמה בניצוח מקהלות בקונסרבטוריון בקופנהגן ובבית הספר הגבוה למוזיקה במאלמה שבשוודיה.

מוזמנת באופן קבוע להנחות כיתות אמן למנצחים וסדנאות בסימפוזיונים ברחבי העולם וכן לשפוט בתחרויות בינלאומיות: סלובניה, דנמרק, הונג קונג, סין, קוריאה הדרומית, איטליה, ספרד, ארגנטינה ובהולנד בפסטיבל "אירופה קנטאט".

זכתה בתואר Outstanding Conductor בתחרות מקהלות בינלאומית בשנת 1996.

בשנים 1992–2002 שימשה בתפקיד מיוחד מטעם משרד החינוך והתרבות, בהובלת פרויקט קידום ופיתוח מקהלות ילדים ונוער בישראל. במסגרת תפקידה, יזמה סדנאות למידה למורים ולמנצחים, הנחתה מקהלות בכל רחבי הארץ והעמיקה את הקשר בין מלחינים לבין מקהלות הילדים והנוער.

בשנת 2002 הוקם ביזמתה של נעמי המרכז הישראלי למוזיקה ווקלית, מיסודה של מקהלת מורן.

במסגרת המרכז נערכות סדנאות לזמרים צעירים, למנצחים, למורים ולמקהלות. פרק מיוחד בפעילות המרכז מוקדש לקירוב וקידום של אוכלוסיות טעונות טיפוח, על ידי הפעלה משותפת של ילדי מקהלת מורן עם ילדים חולי סרטן, ילדים בסיכון וילדים ונוער בעלי צרכים מיוחדים.

נעמי מאמינה ששירה היא הביטוי האנושי הטבעי והעמוק מכולם אשר יצור גשר בין אנשים, תרבויות ועמים: "עלינו להטמיע את תרבות השירה בתוכנו כדי שנוכל להיות אנשים טובים יותר, רגישים יותר ותורמים יותר לסביבה... לנצח פירושו לאזן בין מודעות לזרימה, בזמן אמיתי. לשיר זה פשוט להיות אתה".

ב-2022 זכתה פארן בפרס אמ"י למפעל חיים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נעמי פארן** בוויקישיתוף
* נעמי פארן, ברשת החברתית LinkedIn
* נעם בן זאב, תקוות השיר של מקהלת מורן, עכבר העיר, 4 ביוני 2009
* סתיו שפיר, קול שמחבר: "לכו על חלומות. אל תוותרו", נעמי פארן מספרת איך היא עשתה את זה, Xnet‏, 21 במרץ 2011
* רותי ברמן, "שירת נעמי"

הערות שוליים
------------

1. ↑  "נעמי פארן: "היכולת לשיר ביחד היא נדבך חשוב לקיום המין האנושי"". *הארץ*. נבדק ב-2022-12-25.
פירוש נוסף ערך זה עוסק ברכס בפפואה גינאה החדשה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו רכס אוון.

**רכס אואן סטנלי** (באנגלית: **Owen Stanley Range** ) הוא רכס הרים בחלקה הדרום מזרחי של פפואה גינאה החדשה. הרכס נצפה לראשונה ב-1849 על ידי קפטן אואן סטנלי שסקר את החוף הדרומי של פפואה, ועל שמו נקרא הרכס. הנקודה המזרחית ביותר ברכס היא הר ויקטוריה (4,072 מטרים) והנקודה המערבית ביותר היא הר ת'יין, אך לרוב מכלילים גם את ההרים שבקצה הדרום מזרחי של האי, אף על פי שאלה הרים נפרדים מרכס אואן סטנלי. 

תנאי השטח לאורך הרכס הם קשים, בעיקר בקצה הדרום מערבי. ישנן מספר שבילים החוצים את הרכס, שהמפורסם בהם הוא שביל קוקודה המקשר בין פורט מורסבי ובונה ושנמצא בשימוש מעל 50 שנה. שביל נוסף הוא שביל קאפה קאפה, בו השתמשו 900 חיילי הרגימנט ה-126 האמריקאי במלחמת העולם השנייה, והוא מקביל לשביל קוקודה אך נמתח כ-48 קילומטרים דרומית לו. לרגימנט נדרשו חמישה שבועות לחצות את 210 הקילומטרים של השביל, שחוצה ג'ונגלים סבוכים. 

> 
> רכסים אדירים... התנשאו אחד אחר השני כשיני מסור. בעיקרון, הדרך היחידה בה יכלו החיילים לטפס על רכסים אלה, שהיו תלולים יותר מאלה שבשביל קוקודה, הייתה או על הידיים והרגליים, או על ידי חציבת מדרגות באמצעות גרזן או מצ'טה. כדי לנוח, פשוט נשענו האנשים קדימה ונאחזו בענפים ובשורשים כדי למנוע החלקה.
> 
> 
> 
> 

בשל העלות הגבוהה והקושי הלוגיסטי הכרוך בכך, אין דרך לרכב ממונע החוצה את הרכס. בשל קשיים אלה נכשלו היפנים בחציית הרכס בזמן מלחמת העולם השנייה, וכתוצאה מכך לא הצליחו לכבוש את פורט מורסבי בראשית 1942.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רכס אואן סטנלי** בוויקישיתוף
* סמואל מילנר, Victory in Papua, המרכז להיסטוריה צבאית של צבא ארצות הברית.
* רכס אואן סטנלי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מילנר, עמ' 113.
השטחים שעברו לארצות הברית במלחמתה עם מקסיקו ב-1848 (אדום) וברכישת גדסדן ב-1853 (כתום)
ג'יימס גדסדן
**רכישת גדסדן** (באנגלית: **Gadsden Purchase**) הייתה רכישה שנעשתה ב-1853, של אזור בשטח 76,770 קמ"ר הנמצא כיום בדרום אריזונה וניו מקסיקו, את האזור רכשה ארצות הברית ממקסיקו. ההסכם נחתם במקסיקו ב-1853 אך עסקה שונה מאוד אושרה על ידי הקונגרס ונחתמה לבסוף ב-24 ביוני 1854 על ידי נשיא ארצות הברית פרנקלין פירס.

הרכישה
------

לאחר סיום מלחמת ארצות הברית–מקסיקו ב-1848, נותר סכסוך הגבולות בין ארצות הברית ומקסיקו בלתי מיושב. השטח שנמצא כיום בדרום אריזונה ובניו מקסיקו היה חלק מנתיב שהוצע לרכבת חוצת-יבשת ממזרח למערב. נשיא ארצות הברית פרנקלין פירס שוכנע על ידי ג'פרסון דייוויס, אז שר המלחמה של ארצות הברית, לשלוח את ג'יימס גדסדן, לו היו אינטרסים בבניית רכבת, למשא ומתן עם מקסיקו על רכישת האזור.

על פי ההסכם שנחתם, שילמה ארצות הברית למקסיקו עשרה מיליון דולר (שווים לכ-230 מיליון דולר ב-2004) בעד השטח. ההסכם כלל סעיף שאפשר לארצות הברית לבנות תעלת מים דרך מצר טהונטפק, אך אפשרות זו לא מומשה מעולם. 

רכישת גדסדן הייתה המהלך שחתם סופית את גבולותיה של ארצות הברית היבשתית.

מטרה
----

המטרה המקורית של רכישת גדסדן הייתה לאפשר בניית מסילת רכבת מהחוף המזרחי של ארצות הברית לחוף המערבי, ובנוסף, לתת פיצוי כספי למקסיקו על השטחים שנלקחו ממנה במלחמת ארצות הברית–מקסיקו. 

ב-1848, סיים הסכם גואדלופה אידלגו את הקונפליקט הצבאי בין שתי המדינות, אך קבע כי מקסיקו תקבל רק פיצוי סמלי כפיצוי על השטחים הנרחבים שסופחו לארצות הברית. ב-30 בדצמבר 1853, השר האמריקני לענייני מקסיקו, ג'יימס גדסדן, ונשיא מקסיקו אנטוניו לופס דה סנטה אנה הסכימו על סכום של 10 מיליון דולר תמורת השטח, כלומר, 130 דולר לקילומטר רבוע.

מחלוקת
------

על פי ההסכם המקורי, הקיפה הרכישה שטח גדול יותר, שהשתרע דרומית, וכלל את רוב שטחן של המדינות המקסיקניות קואווילה, צ'יוואווה, סונורה, נואבו לאון וטמאוליפס כמו גם את חצי האי קליפורניה. לגבולות האלו התנגדו לא רק המקסיקנים, אלא גם סנאטורים אמריקאים שהתנגדו לעבדות וראו ברכישה הוספת שטח נוסף בו קיימת עבדות לארצות הברית והחרפת הבעיה. גם חבל הארץ הקטן שלבסוף נרכש היה מספיק כדי להרגיז את העם המקסיקני, שראו במעשיו של סנטה אנה בגידה ונדהמו אף יותר כשבזבז את כספי הרכישה. כמשתמע מכל זאת, רכישת גדסדן זירזה את סיום הקריירה של סנטה אנה.

השטחים שנרכשו סופחו בתחילה לטריטוריית ניו מקסיקו. כדי לבסס את השליטה בשטחים אלו, ב-17 בנובמבר 1856 הקים צבא ארצות הברית את מבצר ביוקנן בנחל סונואיטה, שנמצא כיום בדרום אריזונה. הקושי בשליטה בשטחים החדשים מבירת הטריטוריה סנטה פה גרמו כבר באותה שנה לניסיונות ליצירת טריטוריה חדשה דרומית לניו מקסיקו, שלבסוף לא צלחו.

שייכות למדינה בארצות הברית
--------------------------

ב-1861, זמן מלחמת האזרחים האמריקנית, יצרה הקונפדרציה את טריטוריית אריזונה, שכללה גם שטחים שסופחו בעקבות רכישת גדסדן. ב-1863, תוך כדי העברת קו ישר מצפון לדרום, יצרה ארצות הברית את טריטוריית אריזונה שלה בחציה המערבי של טריטוריית ניו-מקסיקו. הטריטוריה החדשה כללה גם היא את רוב השטחים שסופחו ברכישה והפכה לבסוף ב-14 בפברואר 1912 למדינת אריזונה.

ראו גם
------

* אנטוניו לופס דה סנטה אנה
* מלחמת ארצות הברית–מקסיקו
* היסטוריה של מקסיקו
* הסכם גואדלופה אידלגו

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רכישת גדסדן** בוויקישיתוף
* הטקסט המלא של הסכם הרכישה
* רכישת גדסדן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
פירוש נוסף ערך זה עוסק בתכונה של מולקולות. אם התכוונתם לתסמין בשם זה, ראו כלבת.
טיפות טל על עלה הידרופובי
**הידרופוביות** (מיוונית: ύδρο, הידרו - מים; φόβος, פובוס - פחד) מתארת את התכונה הפיזיקלית של מולקולה להידחות ממים.

מולקולות הידרופוביות נוטות להיות לא קוטביות ולכן מעדיפות מולקולות נייטרליות אחרות או ממסים לא קוטביים. מולקולות הידרופוביות מתקבצות במים לצבר מולקולות הנקרא מיצלה. זהו גוש קולואידי בו ראשים הידרופיליים באים במגע עם הסביבה המימית, בעוד זנבות הידרופוביים מופנים כלפי המרכז.

מולקולות הידרופוביות לדוגמה הן אלקאנים, שמנים, שומנים וככלל חומרים שמנוניים אחרים. חומרים הידרופוביים משמשים להוצאת שמן ממים, לטיפול בדליפות נפט ובתהליכים כימיים המסירים מרכיבים לא קוטביים ממרכיבים קוטביים.

לעיתים קרובות המונחים הידרופוביות וליפופיליות ("אהבת שומן") מוצגים כהיינו הך, אך שני המושגים אינם זהים. למרות שחומר הידרופובי הוא בדרך כלל גם ליפופילי, ישנם יוצאי דופן, לדוגמה - סיליקון.

רקע כימי
--------

על פי חוקי התרמודינמיקה חומר שואף לרמת האנרגיה הנמוכה ביותר. קשרים כימיים מקטינים את האנרגיה הכימית ולכן מים שהם חומר קוטבי היכול ליצור קשרי מימן בין המולקולות שלו, שואפים ליצור את אותם הקשרים. אך מאחר שחומרים הידרופוביים אינם קוטביים ואינם יכולים ליצור קשרי מימן, המים דוחים אותם וקושרים קשרי מימן בינם לבין עצמם. תופעה זו היא שגורמת לאינטראקציה ההידרופובית (שלמעשה שמה שגוי מפני שהכוח הדוחה מגיע מהמולקולות ההידרופיליות). שתי הפאזות הללו שאינן ניתנות לערבוב (הידרופובית והידרופילית) יצמצמו את שטח הפנים הנמצא במגע אחת עם השנייה למינימום. התופעה מכונה היפרדות פאזות.

ראו גם
------

* תוצא לוטוס
* אמפיפיליות

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **הידרופוביות** |

* חדשנות מהטבע ארגון הביומימיקרי הישראלי, ‏המשטח היבש בעולם, באתר "הידען", 7 בינואר 2014
* ד"ר לביא ביגמן, איך עובדים חומרים דוחי מים?, באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 13 בינואר 2018
**סקייט (SSN-578)** (שם רשמי באנגלית: **(USS Skate (SSN-578**, "סקייט" הוא מין של דג סחוס מסוג בטאי) הייתה צוללת גרעינית בצי ארצות הברית, ואב טיפוס לצוללות מסדרת סקייט. היא הייתה הצוללת הגרעינית השלישית שנבנתה, השנייה שהגיעה לקוטב הצפוני והראשונה שעלתה שם מעל פני הקרח והייתה כלי השיט הראשון שהגיע בפועל לקוטב הצפוני. כמו כן הייתה הראשונה לבצע מסע תת-ימי טרנס-אטלנטי מלא. חברת ג'נרל דיינמיקס קיבלה את חוזה הבנייה של הצוללת ב-18 ביולי 1955, הצוללת נבנתה במספנות הצי בגרוטון, קונטיקט. הצוללת הושקה ב-17 במאי 1957 ונכנסה לשירות מבצעי ב-23 בדצמבר אותה שנה.

היסטוריה מבצעית
---------------

ב-24 בפברואר 1958 ערכה הצוללת מסע טרנס-אטלנטי תת-ימי לאי פורטלנד. לפני ששבה לבסיסה ביקרה בנמלים בצרפת ובהולנד.

ב-30 ביולי יצאה למשימה תחת כיפת הקרח של הקוטב הצפוני. הצוללת שהתה תחת הקרח במשך עשרה ימים ותשע פעמים עלתה על פני השטח. לאחר שהות וניווט של 3,900 ק"מ מתחת לפני הקרח יצאה הצוללת אל הקוטב הצפוני. ב-11 באוגוסט (שבוע ימים לאחר שה"נאוטילוס" חלפה מתחת לקוטב), עלתה הצוללת על פני הקרח בקוטב הצפוני. ב-23 באוגוסט השלימה הצוללת את משימתה עם הכנסה לנמל ברגן שבנורווגיה. הצוללת ביקרה בנמלים בהולנד, בלגיה, וצרפת לפני שובה לקונטיקט ב-25 בספטמבר.

לאחר מספר חודשי ניסויים בנמל הבית שבה הצוללת בראשית מרץ 1959 אל האוקיינוס הארקטי, בעת של קור ועובי שכבת קרח קיצוניים. הצוללת עברה 6,300 ק"מ מתחת לקרח ועלתה על גביו עשר פעמים. ב-17 במרץ עלתה על פני השטח בקוטב הצפוני ופזרה את אפרו של חוקר הקוטב סר יוברט וילקינס (Hubert Wilkins). עם שובה זכתה הצוללת בציון כוכב הארד עבור הדגמת היכולת לתפקד מתחת לקרח בעיצומו של חורף.

ב-7 ביולי 1962 יצאה הסקייט לקוטב הצפוני מנמל הבית שלה בגרוטון, במקביל יצאה הצוללת סידרגון ((USS Seadragon (SSN-584) לדרכה אל הקוטב מבסיסה בפרל הארבור. שתי הצוללות נפגשו מתחת לקרח ב-31 ביולי וביצעו תמרונים משותפים. ב-2 באוגוסט עלו שתי הצוללות יחדיו לפני הקרקע בקוטב הצפוני. התמרון המשותף היה חיוני לשיתוף הפעולה בין הצי האטלנטי לצי האוקיינוס השקט של ארצות הברית.

בין אוקטובר לדצמבר 1968 פעלה הצוללת בים התיכון, בסיפוח לצי השישי. ב-שנות השבעים פעלה מספר פעמים בתרגילי נאט"ו במסגרת "הצי הארקטי".

ב-30 באוקטובר 1986 נגרעה ממצבת כלי השיט של הצי. הצוללת פורקה ב-6 במרץ 1995.

בתרבות
------

הצוללת מופיעה בספרו הבדיוני של טום קלנסי מ-1993, "ללא חרטה" (Without Remorse), שעלילתו מתרחשת ב-1970.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **צוללות מסדרת סקייט** |

* הערך על סקייט מ"מילון ספינות הקרב האמריקאי"
**מיקאו אוסואי** (ביפנית: **臼井甕男**; ‏15 באוגוסט 1865 - 9 במרץ 1926) היה מפתח שיטת הריפוי רייקי כפי שהיא מוכרת היום. על פי המסורת של הרייקי, הרייקי היא שיטת ריפוי עתיקת יומין והיא התגלתה מחדש על ידי אוסואי במאה ה-20 על ידי מדיטציה, צום, ולימודי הסוטרות של הבודהיזם.

אוסואי התחנך מגיל 4 במנזר טנדאי בודהיסט.
במשך חייו למד ותירגל בודהיזם, זן, אמנויות לחימה, רפואה סינית, שפות, תאולוגיה ועוד.
התחיל ללמד את דרכו הרוחנית להארה בסביבות 1914. שיטתו הפכה לשיטת טיפול עם הצטרפותו של צ'וג'ירו הייאשי לחוג תלמידיו. עד היום נזקפת לזכותו פיתוחה (או גילויה מחדש) של שיטת הריפוי המוכרת בשם רייקי. מיקאו אוסואי נפטר משבץ ב- 9 במרץ 1926.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיקאו אוסואי** בוויקישיתוף
* אתר מעיין האור.
* ההיסטוריה של הרייקי.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 121750248
* ISNI: 0000 0001 1569 0970
* LCCN: nb99123666
* NKC: xx0016470
* NLG: 188752
* NLK: KAC201911550
* NLP: A27792754
* NSK: 000283140
* NTA: 195576683
* RERO: 02-A012611144
* VIAF: 307485426
* WorldCat: lccn-nb99123666

 |
**מכתש קרחוני** – הוא שקע עמוק ועגול בסלע שנוצר כתוצאה מפעילות סחיפה של מימי הפשרת קרחונים.

התהוות
------

שרטוט סכמטי של יצירת מכתש קרחוני
מים מהפשרת קרחון נוצרים בתחתית הקרחון (Subglacial - תַּת קַרְחוֹנִי) כתוצאה מפעילות גאותרמית (כפי שמתרחש למשל באיסלנד) או מהחיכוך של הקרחון הנע בפני הקרקע הסלעיים; או על פני הקרחון (Supraglacial) מהפשרה של שלג וקרח כתוצאה מהתחממות האוויר כאשר הקרחון זורם לאזורים נמוכים שהם חמים יותר מאשר במקום בו נוצר. המים שנוצרים על פני הקרחון זורמים על פניו בנקיקים שחתרו בו כשהם נושאים עימם סחופת של חצץ, אבנים ואפילו סלעים עד שהם מגיעים לבְּקִיעַ בקרחון (Crevasse) שנוצר כתוצאה משינוי מהירות הקרחון (למשל אם החלק הקדמי של הקרחון הגיע למדרון תלול יותר) ונשפכים דרכו לתחתית הקרחון, תופעה המכונה Moulin (מצרפתית טחנה) ובעברית "מַכְתֶּשֶׁת קַרְחוֹן". מים אלה מצטרפים למים שהיו בתחתית הקרחון על מנת ליצור שכבת מים שעליה הקרחון צף. שכבת מים זו מצויה בלחץ עצום של משקל הקרחון שמעליה, ולכן כאשר המים נתקלים במכשול נוצרת מאחוריו מערבולת שבה המים נעים במהירות של עד 200 קילומטרים לשעה. החצץ, האבנים והסלעים המצויים במים מסתחררים במערבולת. אם הם עשויים מחומר קשה יותר מהקרקעית הם שוחקים אותה תוך כדי יצירת מכתש עגול שהולך ומעמיק. תופעה זו של יצירת בור בקרקע סלעית כתוצאה ממערבולות קיימת גם בנהרות ובחופי הים והיא מכונה במקרה זה אמבטה. ההבדל הוא בגודל ובעומק. רק מים המצויים בלחץ של הקרחון מעליהם מסוגלים לשחוק את הסלע בעוצמה כזו. המכתש נחשף לאחר נסיגת הקרחונים, ולכן קיומם של מכתשים קרחוניים היא עדות לתחום אליו הגיעו קרחונים בעבר.

אתרים ידועים
------------

מכתש קרחוני ברובניימי בפינלנד
המקום הידוע ביותר בו ניתן לראות מכתשים קרחוניים הוא גן הקרחון (GletscherGarten) בלוצרן שבשווייץ, מקום בו יש 32 מכתשים קרחוניים. קוטרו של הגדול בהם הוא 8 מטרים ועומקו 9 מטרים. מקומות נוספים מצויים בגרמניה, בעיירה וילר אם אלגאו (Weiler im Allgäu) ובגן הסלעים של גומרן (Gommern) שבסקסוניה אנהלט; בנורווגיה, בשוודיה (שם הם מכונים *jättegryta*); בפינלנד (*hiidenkirnu* - ערוץ מחבצת החמאה) ובאי מוס (Moss) בארצות הברית.

קישורים חיצוניים
----------------

* | מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מכתש קרחוני** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מכתש קרחוני** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  לתופעה אין שם רשמי בעברית. במילון המונחים של האקדמיה ללשון העברית אין התייחסות אליה. אין לה גם שם לועזי מקובל. באנגלית מכונה התופעה Giants Kettle, כלומר "קומקום הענק"; בגרמנית היא מכונה Gletschertopf, כלומר "סיר הקרחון"; ובצרפתית "Marmite du diable", כלומר "סיר השטן".
2. 1 2 3  יש ללחוץ על "אחזור תיבה אנגלי" ולהקליד את המונח האנגלי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 00568802

 |
**מכתש שקלטון** הוא מכתש פגיעה, הנמצא בקוטב הדרומי של הירח. קוטר המכתש 21 ק"מ ועומקו 4.2 ק"מ. המכתש נקרא על שם ארנסט שקלטון שהיה ראש כמה משלחות מחקר בריטיות לאנטארקטיקה.

חלקו העליון של המכתש נמצא באזור המואר תמידית על ידי השמש. חלקו התחתון נמצא בצל תמידי, שמאפשר לחומרים נדיפים להיות במצב צבירה מוצק. הקוטב הדרומי של הירח נמצא בתוך מכתש שקלטון. מכדור הארץ ניתן לראות רק את הצד המואר של המכתש, הפונה לכדור הארץ.

פרטי המכתש
----------

הקוטב הדרומי של הירח נמצא מספר ק"מ ממרכז המכתש. שפת המכתש אינה ישרה אלא נוטה בזווית 1.5°. פנים המכתש נמצא בחשיכה תמידית. חלק מהגבעות בשפת המכתש נמצאות 80% - 90% מהזמן באור השמש. לפנים המכתש יש מדרון, בזווית של 30° היורד לבסיסו בקוטר 6.6 ק"מ. לתחתית המכתש צורת כיפה לא אחידה בגובה 400–300 מטר. הפסגה המרכזית של הכיפה נמצאת בגובה של 200 מטרים. בתוך המכתש יש מספר קטן של מכתשים בגודל כמה מאות מטרים. בשל הצל התמידי הטמפרטורה הממוצעת במכתש היא 183- מעלות צלזיוס.

חקר המכתש
---------

פנים המכתש צולם על ידי החללית היפנית SELENE בעזרת אור שהוחזר משפת המכתש. במדידות ספקטרומטר נייטרונים שהיה בגשושית "לונר פרוספקטור" נמצאו ריכוזים גבוהים יחסית של מימן קרוב לקטבים הצפונים והדרומים.

ביולי 1999 רוסקה הגשושית "לונר פרוספקטור" במכוון על יד מכתש שומכר הקרוב למכתש שקלטון. לא נמצאו סימני מים בחומר שנפלט בהתנגשות כנראה משום שלא היה קרח במקום או שהתנגשות לא הייתה עמוקה מספיק לפלוט סימני מים.

ב-15 בנובמבר 2008 גשושית בשם "MOON IMPACT PROBE" נחתה נחיתה קשה ליד המכתש. על הגשושית היה מד גובה, מכ"ם וספקטרומטר אופטי שגילו סימני מים. זו הייתה הגשושית הראשונה שמצאה סימני מים במכתש.

בנובמבר 2009, בעקבות ממצאים שסיפק לוויין המחקר LCROSS, יצאה נאס"א בהודעה רשמית שיש מאגר של מים באזור הקוטב הדרומי של הירח.

ב-26 במרץ 2019 בישיבה של ועדת החלל בארצות הברית הודיע סגן הנשיא מייק פנס שבנחיתה הבאה על הירח, ינחתו בקוטב הדרומי, מכיוון שניתן להפיק דלק לחלליות מהמים שנמצאו שם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מכתש שקלטון** בוויקישיתוף
* למה ארצות הברית רוצה לשלוח אסטרונאוטים לקוטב הדרומי של הירח?
הר בולדר בגובה 3,453 מטרים על רמת אקווריוס
**רמת אקווריוס** (באנגלית: **Aquarius Plateau**) היא אזור פיזיוגרפי באזור המשנה "הרמות הגבוהות" (High Plateaus Section) של רמת קולורדו. הרמה שוכנת במחוזות גארפילד (Garfield) ווין (Wayne) בדרום-מרכז יוטה.

גאוגרפיה
--------

הרמה, התרוממות טקטונית, השוכנת על רמת קולורדו הגדולה ממנה בהרבה היא הרמה המיוערת הגבוהה ביותר באמריקה הצפונית. הרמה משתרעת לאורך 150 קילומטרים בקצה הצפוני של גרם המדרגות הגדול. שטחה מעל ל-2,330 קילומטרים מרובעים שרובם מיוערים, הרוב הוא חלק מהיער הלאומי דיקסי (Dixie National Forest). ברמה יש חורשות צפופות של צפצפה, אשוחית ואשוח, כרי דשא ואחו תת-אלפיני. בגובה הבינוני העץ הנפוץ הוא אורן הזפת, ובגבהים הנמוכים יותר ערער ומיני אורן אחרים.

מעל ל-200 קילומטרים מרובעים נמצאים בגובה העולה על 11,000 רגל (3,350 מטרים). הרמה כוללת את הר בולדר שפסגתו המכונה Bluebell Knoll שוכנת בגובה 3,453 מטרים. על ההר צומח מין הפרח *Potentilla angelliae* האנדמי לאזור זה.

כמו כן יש ברמה מספר אגמים צלולים. אל האגמים, ואל הר בולדר אפשר להגיע באמצעות כביש נופי מספר 12 (Scenic Byway 12).

### פארקים

ברמת אקווריוס ובקרבתה שוכנים הפארק הלאומי ברייס קניון והיער הלאומי דיקסי.

דיאגרמת חתכים
-------------


גרם המדרגות הגדול כשרמת אקווריוס בקצהו הצפוני (הצד השמאלי באיור).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רמת אקווריוס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Aquarius Plateau
קילוואה עם האלמאומאו
מכתש האלמאומאו
מכתש שקיעה עמוק בהואלאילאי בהוואי
בגאולוגיה, **מכתש שקיעה** הוא שקע סגלגל הנמצא על מדרונותיו של הר געש. קוטרו של מכתש שקיעה נע בין 8 מטרים ל-1,200 מטרים ועומקו נע בין 6 מטרים ל-200 מטרים. אף שהוא נוצר עקב פעילות געשית, אין מקורו בהתפרצות של הר הגעש או בלוע הפולט לבה. בניגוד ללוע געשי או למכתשי פגיעה אין למכתשי שקיעה שוליים מוגבהים ואין בהם משקעים של חומרים פירוקלסטיים. מכתשי שקיעה מסודרים לעיתים קרובות לאורך ציר אחד והם יכולים להתמזג וליצור מחפורת ארוכה. תופעת מכתשי שקיעה אופיינית להרי הגעש הפעילים של האי הוואי – קילוואה ומאונה לואה – אבל היא קיימת גם במקומות נוספים דוגמת הר גארט (Gharat) באי גאואה (Gaua) שבוונואטו, בהר הגעש ארטה אלה באתיופיה ובהר הגעש מאסאיה (Masaya) שבניקרגוואה.. לפי אחת הסברות, הג'ובות ברמת הגולן גם הן מכתשי שקיעה. מכתשי שקיעה נתגלו גם מחוץ לכדור הארץ, למשל במאדים.

הדעה המקובלת היא שמכתש שקיעה נוצר לאחר קריסת תקרתו של תא המאגמה, התמוטטות של צינורות לבה או מקבץ דייקים. זוהי הגדרה דומה לקלדרה וההבדל בינה למכתש שקיעה הוא בממדים: קוטרו של מכתש שקיעה הוא עד 1.5 קילומטרים. ההבדל בין מכתש שקיעה לתופעות דומות של יצירת בור עמוק באדמה הוא בצורת היווצרותו. מכתש שקיעה שונה ממאר בכך שמקורו אינו בהתפרצות געשית. בולענים ומכתשים נוצרים בפעילות של סחיפה, ומכתש פגיעה נוצר מפגיעת מטאוריט בפני כדור הארץ.

סטיבן מרטל (Stephen J. Martel) וכריס אוקובו (Chris H. Okubo) חקרו את מכתשי השקיעה המרובים של הר הגעש קילוואה בהוואי ומצאו שמרבית מכתשי השקיעה שוכנים על העתק ברצועת בקעים (rift zone) או בין שני העתקים ברצועת בקעים, כשעל קירות המכתש ניתן לראות את קווי ההעתק. כשמכתש שקיעה נוצר קירותיו תלולים, כשפה ושם בולט סלע מהמדרון. במשך הזמן, כאשר הקירות מתמוטטים פנימה והמכתש מתחיל להתמלא בשברי סלע, הוא מקבל צורה של חרוט אליפטי הפוך. אף לא אחד מהמכתשים שנחקרו נוצר כתוצאה מהתפרצות געשית, אם כי לחלקם זרמה לבה ויצרה בתחתיתם אגם לבה. צורת מכתשי השקיעה ברצועת הבקעים הדרום-מערבית של הר קילוואה מוארכת בכיוון הבקע ובתחתית הקירות המקבילות לבקע יש מערות גדולות. חלק מהמכתשים בחלק זה של ההר התמזגו ויצרו מחפורות.

לטענת צמד החוקרים עובדות אלו מובילות למסקנה כי, בניגוד לדעה המקובלת, מכתש שקיעה לא נוצר כאשר גג המכתש התמוטט לתוך תא מאגמה שהתרוקן. המנגנון שהם מציעים מתבסס על תהליך ההתמוטטות הטריזית. לדבריהם נוצר מכתש שקיעה כאשר מאגמה זורמת מתחת לפני הקרקע לאורך קווי ההעתק. המאגמה מפעילה לחצים על הסלע מעליה ויוצרת בו סדקים שלתוכם חודרת המאגמה ומרחיבה את הסדקים, ולבסוף מתמוטטת התקרה אל תוך זרם המאגמה. גושי הסלע נסחפים בזרם שגם מבטיח שההעתק לא יתמלא בשברי סלע. בשנות ה-20 של המאה ה-20 נצפה תהליך כזה בקלדרה הראשית של קילוואה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מכתש שקיעה** בוויקישיתוף
* הסבר קצר על מכתשי שקיעה אתר USGS

הערות שוליים
------------

1. ↑  ויקיפדיה בגרמנית
2. ↑  צילום של אגם הלבה בתחתית מכתש השקיעה
3. ↑  Pit crater structure and processes governing persistent activity at Masaya Volcano, Nicaragua
4. ↑  Amos Frumkin, Roy Naor: *Formation and modification of pit craters – example from the Golan volcanic plateau, southern Levant* In: Zeitschrift für Geomorphologie; 2019
5. ↑  Distribution, morphology, and origins of Martian pit crater chains
6. ↑  Pit crater formation on Kilauea volcano, Hawaii
**מועדון ספורט שבאב אל-ח'ליל** (בערבית: **شباب الخليل** - צעירי חברון) היא קבוצת כדורגל מהעיר חברון, המשחקת בליגת העל הפלסטינית.

היסטוריה
--------

אגודת הספורט שבאב אל-ח'ליל הוקמה בשנת 1943. בשנות ה-80 של המאה ה-20 זכתה פעמיים באליפות הגדה המערבית, בשנת 1982 ובשנת 1985. כאשר הוקמה ליגת העל הפלסטינית על ידי הרשות הפלסטינית בשנת 1998 הצטרפה לליגה. החל מעונת 11–2010 מתקיימת הליגה במתכונת מקצוענית, הקבוצה החלה לגייס תקציב משמעותי ולהחתים שחקנים ומאמנים מקצועיים. לקבוצה הצטרפו מוחמד ג'מאל, תושב אום אל-פחם, שבעבר שיחק בהפועל פתח תקווה, ועלי חטיב תושב שפרעם, שבעבר שיחק בהפועל חיפה.

בעונת 16–2015 הקבוצה זכתה לראשונה באליפות ליגת העל הפלסטינית.

בינואר 2015 הצטרף לקבוצה עלאא אבו סאלח, שחקן בני סכנין. בקיץ 2015 הצטרף לקבוצה אחמד אבו נאהיה, לשעבר שחקן הפועל אשקלון.

בקיץ 2016 הצטרפו לקבוצה: מואמן אגבריה, לשעבר שחקן מכבי נתניה, חאמד גנאים, שחקן בני סכנין, ואלכסיס נורמבואנה, כדורגלן צ'יליאני-פלסטיני.

אצטדיון
-------

הקבוצה משחקת באצטדיון אל-חוסיין אבן אל-עלי. באצטדיון כ-12,500 מקומות ישיבה.

הישגים
------

* **אליפות ליגת העל הפלסטינית**
	+ 2015/16, 2020/21
* **גביע פלסטין**
	+ 2012/13

השתתפות במפעלים הקבוצתיים של ההתאחדות לכדורגל של אסיה
-----------------------------------------------------

ליגת העל הפלסטינית מסונפת להתאחדות לכדורגל של אסיה (באנגלית: Asian Football Confederation, ראשי תיבות AFC), ולכן קבוצות אשר מסיימות במקומות הראשונים זוכות להשתתף במפעלים הקבוצתיים של ההתאחדות. שבאב אל-ח'ליל השתתפה בתחרות ליגת האלופות של ההתאחדות (AFC Champions League) בעונת 17–2016. בינואר 2017, שישה שחקנים מקבוצת שבאב אל-ח'ליל, המחזיקים בדרכון ישראלי, הגיעו ללבנון דרך ירדן, כדי לשחק מול אלופת לבנון אל עהד.

קישורים חיצוניים
----------------

* שבאב אל-ח'ליל באתר Soccerway

הערות שוליים
------------

1. ↑  קצת אחרת – המדריך לצופה האלטרנטיבי - 29 בינואר 2016
2. ↑  "אהלן וסהלן" - מאת: אביחי חיים באתר גולר 1 - 01-05-2012
3. ↑  משה הרוש, בליגה הפלסטינית לא מחכים לספטמבר, באתר הארץ, 14 באוגוסט 2011
4. ↑  יונתן הללי ואייל לוי, העקרב: האם עלי חטיב יעקוץ שוב?, באתר nrg‏, 8 במרץ 2012
5. ↑  יוני מנדל, בפעם השנייה ברציפות: ישראל הסירה את המגבלות וחברון זכתה בגביע הפלסטיני, אתר שיחה מקומית, 3 ביוני 2016
6. ↑  שלמה וייס‏, בני סכנין: עלא אבו סלאח מחרים את אימוני שבאב אל חליל, באתר וואלה!‏, 23 בדצמבר 2016
7. ↑  ארז נעמן, ‏שישה שחקני כדורגל ישראלים נמצאים בלבנון, באתר ONE‏, 3 בינואר 2017

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 308264880
* WorldCat: viaf-308264880

 |
**סקין** (באנגלית: **Skin**) הוא שם הבמה של **דברה אן דייר** (נולדה ב-3 באוגוסט 1967) היא זמרת אנגלייה, הידועה בתור הסולנית של להקת הרוק אלטרנטיבי סקאנק אנאנסי.

ביוגרפיה
--------

סקין נולדה בשנת 1967 בבריקסטון שבלונדון, בריטניה.

קריירה
------

הקריירה המוזיקלית של סקין התחילה בלהקה הבריטית סקאנק אנאנסי, שהוקמה ב-1994. יחד איתה היו בלהקה הבסיסט קס (ריצ'רד לואיס), הגיטריסט אייס (מרטין קנט) והמתופף מארק ריצ'רדסון שהחליף את המתופף המקורי, רובי פרנס. סקין הייתה הסולנית והיא בלטה בהיותה שחורה, קירחת וביסקסואלית.

הלהקה הוציאה 3 אלבומים ומכרה 4 מיליון עותקים ברחבי העולם. ההצלחה העיקרית של הלהקה הייתה במדינות אירופה.

בשנת 2001 החליטה הלהקה להתפרק. ריצ'רדסון נהיה מתופף מחליף בלהקה פידר ואייס וסקין יצאו לקריירות סולו. ב-2009 הלהקה התאחדה ויצאה לסיבוב הופעות באירופה.

### קריירת סולו

בשנת 2003 הוציאה סקין את אלבום הסולו הראשון שלה, Fleshwounds. האלבום היה שקט יותר מאלבומי סקאנק אנאנסי, לאכזבת חלק ממעריצי הלהקה. האלבום לא הצליח בבריטניה, אך בשאר אירופה הוא נמכר היטב, במיוחד בגרמניה ובאיטליה.

אחרי צאת האלבום יצאה סקין לסיבוב הופעות אירופאי, וביצעה מופעי חימום לרובי ויליאמס ולפלסיבו. אחרי סיבוב ההופעות היא התחילה להקליט את אלבומה השני, Fake Chemical State, שיצא בחודש מרץ 2006, לצד עוד סיבוב הופעות קצר.

בתחילת שנת 2007 ביצעה סקין עבודת דוגמנות עבור מעצב האופנה ג'אנפרנקו פרה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סקין** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של סקין**(באנגלית)**
* סקין, ברשת החברתית פייסבוק

* סקין, ברשת החברתית טוויטר

* סקין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* סקין, באתר ספוטיפיי

* סקין, באתר סאונדקלאוד (באנגלית)

* סקין, באתר Last.fm (באנגלית)

* סקין, באתר AllMusic (באנגלית)

* סקין, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* סקין, אמן באתר Encyclopedia Metallum (באנגלית)

* סקין, באתר Discogs (באנגלית)

* סקין, באתר Songkick (באנגלית)

* סקין, באתר SecondHandSongs

* סקין, באתר בילבורד (באנגלית)
* הבלוג של סקין **(באנגלית)**

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 3025344
* BnF: cb14036962t (data)
* GND: 135323274
* ISNI: 0000 0001 2021 0759
* LCCN: no2005051933
* MusicBrainz: 91f3e61e-dec2-4b73-b195-a42251fd72b5
* NKC: xx0046421
* SUDOC: 087887770
* VIAF: 12506159
* WorldCat: lccn-no2005051933

 |
|
|  |
| **אדנין** |
|  |
| **כללי** |
| שם מדעי | 9H-פורין-6-אמין |
| שמות אחרים | אדנין, 6-אמינופורין |
| נוסחה כימית | C5H5N5 |
| מסה מולרית | 135.13g/mol |
| מספר CAS | [73-24-5] |
| **פיזי** |
| נקודת התכה | 360-365 C° |
|

**אדנין** (באנגלית: **Adenine**) הוא בסיס חנקני, נגזרת של פורין, המהווה מרכיב מרכזי בכל חומצות הגרעין. אדנין מסומן בגנטיקה באות **A**.

כשאדנין נקשר לפחמימה ריבוז בקשר גליקוזידי מתקבל הנוקלאוזיד **אדנוזין** (Adenosine). כשאדנוזין נקשר לקבוצת זרחה מתקבל הנוקלאוטיד **אדנוזין חד-זרחתי** או **אדנוזין מונופוספט** (AMP), המשתתף באופן ישיר בבניין RNA. הנוקלאוטיד המשתתף בבניין ה-DNA נבדל בכך שהפחמימה שבו, דאוקסיריבוז, חסרה אטום חמצן אחד. אדנין נקשר בזיווג בסיסים לתימין (במקרה של דנ"א) או לאורציל (במקרה של רנ"א) באמצעות שני קשרי מימן.

כששלוש קבוצות זרחה קשורות לאדנוזין מתקבל הנוקלאוטיד **אדנוזין תלת-זרחתי** או **אדנוזין טריפוספט** (ATP), אחת התרכובות החשובות ביותר בכל היצורים החיים[דרוש מקור]. ATP משמש כ"מטבע אנרגיה" בתא; כשאחת מקבוצות הזרחה ניתקת ממנו מתקבל ADP ומשתחררת אנרגיה רבה, שהתא יכול להשתמש בה להתנעת תהליכים דורשי אנרגיה (תגובות אנדותרמיות). בנוסף, אדנין הוא חלק מהקואנזימים NAD ו-FAD, המשמשים כנשאי אלקטרונים ואשר חיוניים אף הם בכל היצורים החיים[דרוש מקור].

הנוקלאוטיד AMP מסוגל להיסגר לטבעת וליצור **AMP מעגלי** (cAMP). תרכובת זו משמשת כ"שליח" חשוב ביותר של אותות תוך-תאיים, ואף היא חיונית בכל היצורים החיים[דרוש מקור].

בעבר נחשב אדנין לוויטמין חיוני וסומן כ-**B4**, אבל היום הוא כבר לא נחשב לוויטמין.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **אדנין** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אדנין** |

* אדנין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| חומצות גרעין |
| --- |
| אבני בניין | נוקלאוזיד • נוקלאוטיד • דהאוקסינוקלאוטיד | סליל DNA |
| פורין | אדנין (A) • גואנין (G) |
| פירימידינים | תימין (T) • ציטוזין (C) • אורציל (U) |
| RNA | **רנ"א מקודד**: mRNA • pre-mRNA
**רנ"א שאינו מקודד** **תרגום**: tRNA • rRNA • tmRNA
**בקרה**: miRNA • siRNA • piRNA • RNAi
**עריכת רנ"א**: snRNA • snoRNA |
| DNA | cDNA |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007292951805171
* BNE: XX548738
* BnF: cb12265046j (data)
* GND: 4141398-2
* LCCN: sh85000834
* LNB: 000322251

 |
רבי **מיוחס בן אליהו** הוא פרשן קדמון למקרא, מחכמי יוון.

רבי מיוחס בן אליהו חיבר פירוש מקיף על חמישה חומשי תורה ועל ספר איוב ודברי הימים.

משערים שחי ביוון, שכן פירושו משלב מילים לועזיות ביוונית ומזכיר ערים יווניות. על זמנו חלוקות הדעות: יש המקדימים למחצית השנייה של המאה ה-12, מאחר שהפרשן המאוחר ביותר המוזכר בדבריו הוא אבן עזרא. ויש המאחרים למאה ה-15, מכיוון שהוא מוזכר לראשונה על ידי רבי אליהו מזרחי.

משערים כי הוא אבי משפחת מיוחס מיוון וטורקיה.

פירושיו למקרא נדפסו על ידי מהדירים שונים במאתיים השנים האחרונות, על פי כתב יד יחיד משנת ה'רכ"ט (1469) שנמצא במוזיאון הבריטי בלונדון.
הפירושים משלבים פשט ודרש והלכות מן התורה שבעל פה, וכן כללים מילוניים. בין השאר מציין ר' מיוחס לספר דקדוק שכתב בשם "ספר המידות", שאינו מצוי כיום.

לקריאה נוספת
------------

* הרב חיים דוב שעוועל, מבוא לפירוש רבי מיוחס על ספר איוב, עמ' ג-ז.
* אליעזר שלוסברג, **כללים מילוניים-פרשניים בביאוריו של ר' מיוחס ב"ר אליהו למקרא**, סיני קטו עמ' מב-נו.
* יהושפט נבו, **יחסי פשט ודרש בפירושו של ר' מיוחס ב"ר אליהו לתורה**, סיני קיז עמ' קי-קכג.
* גרשון ברין, עם הופעת הפירוש לספר ויקרא של ר' מיוחס ב"ר אליהו, סיני קמ (תשס"ז), עמ' קכה-קלב.
* הנ״ל, שימושי ר' מיוחס ב"ר אליהו בכללי הפרשנות שנוסחו בלשון "דרך המקרא", בית מקרא, נח (תשע"ג), עמ' 154 - 167

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על מיוחס בן אליהו בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית
* מיוחס בן אליהו, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  ויקרא יא, לח; במדבר ז, טז; דברים א, מו.
2. ↑  ירושלים בין החומות, עמ' 32.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007265332805171
* ISNI: 0000 0000 6699 6809
* LCCN: n88602919
* VIAF: 11418133
* WorldCat: lccn-n88602919

 |
**JAVA ONE** הוא כנס שנתי של משתמשי ומפתחי שפת התכנות Java ושל תוכנות שכתובות בה. בכנס מתאגדים מפתחי ומשתמשי הג'אווה ודנים בפיתוחי הטכנולוגיה העדכניים.

הכנס אורגן על ידי חברת סאן מיקרוסיסטמס, ולאחר רכישתה על ידי חברת אורקל.

בשנת 1996 החלה מסורת ההתכנסות הכוללת מצגות ממוקדות, תערוכות ומיצגים. הכנס נערך בעיר סן פרנסיסקו, בדרך כלל בין הימים שני לחמישי, ועלות ההשתתפות נעה בין 1,795$ ל-1,995$. 
במשך היום ההרצאות עוסקות בנושאים טכניים בעיקר ובערבים מתקיימים דיוני "Birds of a feather" – דיונים הנערכים במסגרת הכנס, אך לא כוללים סדר יום מאורגן מראש. דיונים אלה מאפשרים למשתתפים לעסוק בתחומים המעניינים אתם ולהתמקד באספקטים מסוימים של טכנולוגיית הג'אווה שלא דנו בהם בדיונים הפורמליים בכנס. 

בשנת 1999 גון גייג' עמד בראש כנס ההאקאתון. באותו אירוע הוצב אתגר בפני הנוכחים אשר התבקשו לכתוב תוכנה המאפשרת תקשורת ג'אווה בין מכשיר הפאלם לאינטרנט בעזרת מסוף אינפרא אדום.

ראו גם
------

* Java

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **JavaOne** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של JavaOne
* 
* 
*

הערות שוליים
------------

1. ↑  JavaOne is back
**קוטזאורוס** (שם מדעי: ***Kotasaurus***; מילולית: "הלטאה של תצורת קוטה (אנ')") הוא סוג של דינוזאור זאורופוד קדום שחי במשך היורה התחתון של הודו לפני 196.5 עד 183 מיליון שנה לערך. דינוזאור זה התגלה בתצורת קוטה שבטלנגאנה, דרום הודו והתגלו ממנו לפחות 12 שלדים שונים. הסוג הוגדר ב-1988 בידי החוקר P.M. Yadagiri ונכלל בו מין אחד - *Kotasaurus yamanpalliensis*, הקרוי על שם חבל ימנפאלי (Yamanpalli).

הוא היה זאורופוד פרימיטיבי שהיה קרובו של הברפזאורוס, שגם חי בהודו באותה תקופה ורואים בהם סוגים אחים. הוא הגיע לאורך משוער של 9 מטרים ומשקל 2.5 טונות והיה בעל זנב ארוך שעזר לו להתייצב. ייתכן שיכל להזדקף על שתיים כדי ללעוס עלי עצים ושיניו היו דמויות כפות בדומה לזאורופודים מאוחרים יותר. לעומת זאת עצם הזרוע הייתה קצרה יחסית עם זווית מוזרה וכן היה בעל מספר מפרקים ייחודיים על עצם הירך ועל גבו היו שורות של זיזים קצרים וחדים.

אף על פי שהיה משונה יחסית לא היה פרוזאורופוד אלא זאורופוד אמיתי שהיה קרוב בעיקר לברפזאורוס וכן לאומדנוזאורוס והז'יז'ונגוזאורוס. חלק מהחוקרים משייכים אותו למשפחה וולקנודוניים, אך הדבר לא מוסכם על כל החוקרים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קוטזאורוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |
**בריאן אלפרדו קבסאס סגורה** (בספרדית: **Bryan Alfredo Cabezas Segura**; נולד ב-20 במרץ 1997 בקבדו שבאקוודור) הוא כדורגלן אקוודורי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת אמלק.

קריירת מועדונים
---------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
### אינדפנדיינטה דל ואיה

בשנת 2011 הגיע קבסאס למחלקת הנוער של אינדפנדיינטה דל ואיה מליגת העל האקוודורית. ב-15 בדצמבר 2012 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בדקה ה-80 בהפסד 1-0 לליגה דפורטיבה אוניברסיטריה דה לוחה בשלהי עונת 2012. זו הייתה הופעתו היחידה בליגה בעונה זו, ובעונת 2013 חזר לשחק בשורות מחלקת הנוער של המועדון. בעונת 2014 היה קבסאס שחקן מפתח בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשהוא עורך 43 הופעות ליגה ומבקיע שלושה שערים. בעונת 2016 היה קבסאס שחקן מפתח בהגעתה של אינדפנדייטה דל ואיה לגמר גביע ליברטדורס נגד אתלטיקו נסיונל, בו הפסידה קבוצתו. בליגה הוא ערך 18 הופעות ליגה והבקיע שער אחד, כשהוא עוזב את המועדון באמצע העונה.

### אטלנטה

ב-8 באוגוסט 2016 חתם קבסאס באטאלנטה מהסרייה א'.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בריאן קבסאס** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"בריאן קבסאס"**.