לא ידועלא ידוע
זהו שם סיני; שם המשפחה הוא וו. 
**וו דזה טיין** (בסינית:  **武则天**‏; 17 בפברואר 624 – 16 בדצמבר 705) הייתה האישה היחידה בהיסטוריה שנשאה בתואר קיסר סין.

הקיסרית וו דזה טיין שלטה על סין כ-40 שנה. בראשית תקופת שילטונה שלטה למעשה בזמן שלטון בעלה ובניה (בשנים 665–690). דבר זה לא נחשב חריג בהיסטוריה הסינית. מאוחר יותר וו דזה טיין קבעה תקדים כאשר בחודש אוגוסט בשנת 690 לספירה נטלה את השלטון באופן רשמי והקימה את שושלת ג'ואו השנייה, שושלת בת שליט אחד, ששלטה עד שנת 705.

תקופת שלטונה זכורה כתקופה של שגשוג בסין. הקיסרית נחשבה כאישה אכזרית, ולאורך השנים זכתה להשמצות רבות מידי ההיסטוריונים הסינים (שהתקשו לקבל את העובדה שאישה הפכה לקיסרית). בשנת 705 בהשפעת יועציה, היא ויתרה על כיתרה לטובת הקיסר ג'ונְגדְזונְג, אותו הדיחה בשנת 684. פחות משנה אחרי הוויתור על כיתרה, מתה הקיסרית ווּ דְזֶה טְייֵן, בגיל 80.

הקיסרית ווּ דְזֶה טְייֵן, היא אחת משלוש הנשים המשפיעות ביותר בתולדות סין, יחד עם הקיסרית האלמנה צְה-שִׂי (1840-1908), וג'יאנג צ'ינג אשת מאו דזה-דונג (1914-1991).

בתקופתה ביקרו אותה ואת מעשיה, אולם היסטוריונים בני המאה ה-20 שחקרו את ההיסטוריה של סין שינו את הערכתם לגביה[דרושה הבהרה].

ביוגרפיה
--------

### נערותה

ווּ טְייֵן נולדה בשנת 624 לספירה. בשנת 638, בהיותה בת 13, נבחרה להיות פילגשו של הקיסר טָאידְזונְג משושלת טאנג. כינויה היה מאי (היפה). היא לא הייתה פילגש מועדפת, ועל פי המסורת הייתה אמורה לעבור לחיות כנזירה בודהיסטית (Bhikkhuni) באחד המנזרים לאחר מות הקיסר האהוב (השני) טָאידְזונְג ב-649, כיוון שהיתה חשוכת ילדים.

הקיסרית וואנג, אשתו של גָאודזונג בנו החורג של טָאידְזונְג, חששה מהפילגש שְׂיָאו, שאיתה היו לה מאבקי שליטה וכוח. לכן רצתה הקיסרית פילגש יפה נוספת שתבדר את הקיסר גָאודְזונְג והביאה את וו טיין חזרה לארמון כפילגש הקיסר, עליו התחבבה.

יש היסטוריונים שטוענים כי על מנת לבסס את כוחה ולהפליל את הקיסרית וואנג, כחלק ממאבקי הכוח שלה הרגה וו את בתה ואת בנה, לי הונג, ומאוחר יותר הדיחה והגלתה את בנה השני, לי שיין. היסטוריונים אחרים מתנגדים לטענה.

וו הפכה לקיסרית לאחר שהקיסרית וואנג והפילגש שְׂיָאו, יריבותיה על חסדי הקיסר גָאודְזונְג, מתו בפתאומיות.

### וו כקיסרית (הרעיה)

בשנת 655 הפכה וו לקיסרית (הרעיה). כקיסרית ביססה את מעמדה כמקבלת ההחלטות החשובות בקיסרות, ולקראת סוף תקופת שלטון הקיסר גָאודְזונְג היא הפכה לשליטה בפועל של הקיסרות.

הדחת הקיסר הרביעי של טאנג: עם מות הקיסר גָאודְזונְג בשנת 683, נטל את כתר הקיסרות בנם של וו ושל הקיסר, לי שיין (李显) שנטל לעצמו את השם המלכותי ג'ונְגדְזונְג (中宗). כאשר הוא החל להמרות את פי אימו, ובסיוע החצר והגנרלים, בפברואר 684 וו החליפה את לי שיין בבנה הצעיר, לי דאן (李旦), שהומלך בשם ז'ווידזונג (睿宗) כקיסר החמישי בשושלת. ז'ווידזונג היה תחת בקרת אימו והיה נטול כוחות משלו.

### וו כקיסרית סין

באוגוסט 690, היא נטלה את הכתר והכריזה על עצמה כקיסרית הראשונה של שושלת ג'ואו השנייה. שם השושלת, ג'ואו השנייה ניתן כהמשכיות לשושלת ג'ואו הראשונה ששלטה בסין, אחרי שושלת שאנג.

תקופתה אופיינה בשגשוג חסר תקדים. סין התפשטה לכל הכיוונים, והסחר עם הודו, פרס, המזרח התיכון, מרכז אסיה, ואירופה הגיעו לשיאים חדשים. הקיסרית ווּ דזה טיין נטתה לכיוון הבודהיזם. הקיסרית וו החליפה את המינויים הפוליטיים בקיסרות שלה במלומדים ומשכילים שעברו בחינות.

השינוים שהכניסה לקיסרות, הכנסת פקידים מלומדים והפחתת המינויים הפוליטיים, פעלו לבסוף כנגדה. בשנת 705 יועציה אילצו אותה לוותר על כיתרה, והחזירו את שושלת טאנג, ואת הקיסר ג'ונְגדְזונְג לשלטון (לכהונה שנייה).

טבלת הקיסרים של סין בשנים 626-712
---------------------------------

| שם הקיסר/קיסרית | שנות השלטון | הערות |
| --- | --- | --- |
| טָאידְזונְג | 626-649 | הקיסר השני של טאנג, ווּ הייתה פילגשו |
| גָאודְזונְג | 649-683 | הקיסר השלישי של טאנג, ווּ הייתה פילגשו ורעייתו |
| ג'ונְגדְזונְג | חודשיים ב 683 | הקיסר הרביעי של טאנג, הודח על ידי ווּ |
| זְ'ווֵידְזונְג | 683-690 | בנו של ג'ונְגדְזונְג, הקיסר החמישי של טאנג, הודח על ידי ווּ |
| **ווּ דְזֶה טְייֵן** | 690-705 |  |
| ג'ונְגדְזונְג | 705-710 | תקופת שלטון שנייה |
| שָׁאנְג די | 710 | שלט זמן קצר בשנת 710, הודח, ונכלא בארמון למניעת מרד |
| זְ'ווֵידְזונְג | 710-712 | תקופת שלטון שנייה |

הספר "הקיסרית"
--------------

על בסיס סיפורה של הקיסרית וו, נכתב הרומן "קיסרית" שנכתב על ידי **שאן סה** ויצא לאור בעברית בהוצאת כנרת זמורה ביתן.

גלריה
-----

* סין בזמן הקיסרית וו-שושלת ג'ואו השנייהסין בזמן הקיסרית וו-שושלת ג'ואו השנייה
* קבר הקיסרית ובעלה הקיסרקבר הקיסרית ובעלה הקיסר
* הקיסר השני של טאנג, וו שימשה כפילגשוהקיסר השני של טאנג, וו שימשה כפילגשו
* הקיסר השלישי של טאנג בעלה של ווהקיסר השלישי של טאנג בעלה של וו

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וו דזה טיין** בוויקישיתוף
* וו דזה טיין, באתר אנציקלופדיית ההיסטוריה העולמית (באנגלית)
* וו דזה טיין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| היסטוריה של סין |
| --- |
| התקופה הקדומה | שלושת המלכים וחמשת הקיסרים • שושלת שיה • שושלת שאנג

|  |  |
| --- | --- |
| שושלת ג'ואו | תקופת האביב והסתיו • תקופת המדינות הלוחמות |

 | דרקון סיני, סמל סיני מסורתידרקון סיני, סמל סיני מסורתי |
| סין הקיסרית | שושלת צ'ין

|  |  |
| --- | --- |
| שושלת האן | שושלת האן המערבית • שושלת שין • שושלת האן המזרחית |

שלוש הממלכות • שושלת ג'ין (420-265) • השושלות הדרומיות והצפוניות • שושלת סווי • שושלת טאנג • חמש השושלות ועשר הממלכות • שושלת סונג • שושלת ג'ין (1115–1234) • שושלת יואן • שושלת מינג • שושלת צ'ינג |
| התפוררות הקיסרות | מרד טאיפינג • מלחמת סין–צרפת • מלחמת סין–יפן הראשונה • רפורמת מאה הימים • מרד הבוקסרים

|  |  |
| --- | --- |
| מלחמות האופיום | מלחמת האופיום הראשונה • מלחמת האופיום השנייה |

 |
| סין המודרנית | מהפכת שינהאי • הקמתה של המפלגה הקומוניסטית של סין • המצעד הארוך • תקרית שיאן • מלחמת סין–יפן השנייה • מלחמת האזרחים הסינית |
| העת החדשה | הקמת הרפובליקה העממית של סין • מערכת מאה הפרחים • הקפיצה הגדולה קדימה • הפיצול הסיני-סובייטי • מלחמת הודו–סין • מהפכת התרבות בסין • תקרית טיין-אן-מן • מדינה אחת, שתי שיטות |
| נושאים נוספים | הרפובליקה הסינית • לוח זמנים של ההיסטוריה של סין |
| פורטל סין • קטגוריה ראשית |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007278780905171
* BIBSYS: 98073357
* BNE: XX1797595
* BnF: cb150486635 (data)
* CANTIC: a11503877
* CiNii: DA07169815
* GND: 118945394
* ISNI: 0000 0000 7692 3750
* LCCN: n84156888
* LNB: 000211128
* NDL: 00624950
* NKC: xx0033464
* NLA: 36731982
* NLK: KAC201624114
* NLP: a0000002280146
* NTA: 140849459
* SELIBR: 331667
* SUDOC: 081324170
* Trove: 1439788
* VIAF: 64806992
* WorldCat: lccn-n84156888

 |