חרישה באמצעות כלי רכב
חרישה מסורתית
**מְלֶאכֶת חוֹרֵשׁ** היא אחת מל"ט מלאכות האסורות בשבת. עניינה הרפיית הקרקע, עיבוד הקרקע, יפויהּ והכשרתה לזריעה. שיעורה כל שהוא.

כמו כל מלאכות שבת, חרישה נחשבת למלאכה בגלל חלקה בהקמת המשכן כמתואר במקרא: היו חורשים את הקרקע כדי לגדל בה צמחים להכנת סממני הקטורת ושמן המשחה, וצבעים צמחיים לצביעת יריעות המשכן.

הגדרת המלאכה
------------

מתולדותיה של המלאכה, חפירת בור (שלא בתוך בניין), סיקול שדה מאבנים וכל פעולה המכשירה את הקרקע לזריעה. פעולות אלו נחשבות לתולדותיה של מלאכת חורש, שכן כמו שחרישה מכשירה את הקרקע לזריעת הצמחים, גם הן מכשירות את פני הקרקע לזריעה - בעקיפין.

> 
> החורש כל שהוא חייב. המנכש בעיקרי האילנות והמקרסם עשבים או המזרד את השריגים כדי ליפות את הקרקע הרי זה תולדת חורש ומשיעשה כל שהוא חייב. וכן המשוה פני השדה כגון שהשפיל התל ורדדו או מילא הגיא חייב משום חורש. ושיעורו כל שהוא. וכן כל המשוה גומות שיעורו כל שהוא.
> 
> 
> 
> — משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק ח', הלכה א'
> 

כוונת המלאכה המקורית היא להשתמש בבור הנוצר, ולא בעפר. החופר על מנת להשתמש בעפר, זוהי מלאכה שאינה צריכה לגופה, ונחלקו בה חכמים האם היא מדאורייתא או מדרבנן. 

איסורים נוספים דרבנן הנובעים ממלאכה זו: עשיית צרכים בשדה חרוש, משחק בגולות באזור שאינו מרוצף.

גרירת חפצים על האדמה
--------------------

משחק קרוקט. חכמים אסרו לשחק בגולות על אדמה חשופה מחשש חרישה.
מחלוקת המוזכרת פעמים מספר במסכת שבת, היא המחלוקת בין רבי יהודה לרבי שמעון על אדם הגורר ספסל או שולחן על העפר, באופן שייתכן שיגרם חריץ, אם כי אין הדבר פסיק רישיה (לא בטוח שיגרם חריץ), לפי רבי יהודה אף כי אין בכך כוונה ליצור תלם, אין לגרור ספסל על הקרקע שמא יגרם חריץ, רבי שמעון אומר שדבר שנעשה ללא כוונה מותר, מותר לגרור ספסל קל שלא בהכרח שיגרם חריץ על ידי גרירתו.

לפי הסברו של רש"י, במסכת ביצה, חלוקים שני תנאים לפי שיטתו של רבי יהודה, האם מותר לגרור עגלת תינוק בשבת, שכן במצב רגיל, כאשר גלגלי העגלה עובדים באופן תקין, הם אינן גורמים לחרישה אלא לכבישת העפר. ההבדל בין חרישה לכבישה, הוא שחרישה היא גרימת חריץ בקרקע על ידי סילוק העפר לצדדים, ואילו כבישה היא כבישת העפר פנימה. לפי דעה אחת, יש לחשוש שמא גלגלי העגלה יפסיקו את פעולתם דבר שיגרור לחרישה, ולפי דעה שנייה אין לחשוש לכך. לפי הסבר תוספות מדובר בעגלה המיועדת ללימוד הליכה לילדים קטנים, יש לה שלושה גלגלים, הילד הולך תוך כדי אחיזה בעגלה, וכך לומד ללכת. ההלכה נפסקה כרבי שמעון שאין לחשוש שמא גלגלי העגלה יעשו חריץ בקרקע. גם לפי רבי שמעון, אסור להוביל תינוק בעגלה כבדה שידוע שגלגליה יעשו חריץ בקרקע.

השוואת גומות
------------

ההלכה פסקה כי גם השוואת גומות נכללת במלאכות האסורות לעשייה בשבת. חכמים אף גזרו, שאדם המפנה את חפציו האצורים במחסן, בשבת, גם באופן המותר לו - למשל אם הוא צריך את המקום בו נמצאים החפצים לשם קיום מצווה, למשל לצורך מצוות הכנסת אורחים או לימוד התורה, לא יפנה את כל האוצר, שמא יבוא להשוות גומות. כך גם גזרו חז"ל, שאדם שהתלכלכו נעליו בבוץ או בטיט יקנח את נעליו בקיר ולא בקרקע שמא יבא להשוות גומות. 

חכמים אסרו אף עשיית צרכים בשדה חרוש, שמא ישכח ויטול רגב אדמה לכסות את צרכיו משחק בגולות באזור שאינו מרוצף.

דוגמה לאיסור השוואת גומות היא אדם שירק מפיו רוק שהפריע לו. חז"ל אסרו על אדם זה לשפשף את הרוק בקרקע באופן רגיל לאחר שירק, ורק דרך הילוכו, באופן שאינו משפשף במיחד את הרוק, כך שלא שייך חשש שמא יבוא להשוות גומות, מותר לו לדרוס את הרוק.

> 
> כל המשוה גומות הרי זה חייב משום חורש. לפיכך אסור להפנות בשדה הנירה בשבת גזירה שמא ישוה גומות. המפנה את האוצר בשבת מפני שהוא צריך לו לדבר מצווה כגון שיכניס בו אורחים או יקבע בו מדרש לא יגמור את כל האוצר שמא יבוא להשוות גומות. טיט שעל גבי רגלו מקנחו בכותל או בקורה אבל לא בקרקע שמא יבא להשוות גומות. לא ירוק בקרקע וישוף ברגלו שמא ישוה גומות. ומותר לדרוס הרוק שעל גבי קרקע והולך לפי תומו.
> 
> 
> 
> — משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק כ"א, הלכה ב'
>

קישורים חיצוניים
----------------

* "חורש" באנציקלופדיה היהודית של אתר דעת
* מלאכת חרישה, מאת הרב אליהו ליפשיץ, באתר ישיבת ההסדר ברכת משה
* הערך "חורש", באתר ויקישיבה (מתוך ספרו של אחיקם קשת קובץ יסודות וחקירות השלם)
* מידע על מלאכת חורש בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  שיטת רש"י במסכת שבת, ראה דף עג עמוד ב
2. ↑  ירושלמי, שבת, פ"ז, ה"ב (מז, ב בדפוס וילנא)
3. ↑  אור זרוע, הלכות שבת נד, על-פי הבבלי, פסחים, מז, א
4. ↑  ירושלמי פרק ז'
5. ↑  ירושלמי, שבת, פ"ז, ה"ב (מז, א בדפוס וילנא)
6. ↑  לרשימה יותר כוללנית (המשקפת את המציאות החקלאית בארץ ישראל בתקופת התלמוד) לדוגמה, שהמזבל חייב משום חורש ראו: ירושלמי, שבת, פ"ז, ה"ב (מז, ב בדפוס וילנא).
7. ↑  שמא ישכח ויטול רגב אדמה לכסות את צרכיו - בבלי, שבת, פא, ב
8. 1 2  בבלי, עירובין קד, א (שם מדובר על אגוזים ותפוחים - גולות עתיקות
9. ↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"ב, עמוד א'
10. ↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף כ"ט, עמוד ב'
11. ↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף מ"ו, עמוד ב'
12. ↑  תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף כ"ג, עמוד ב'
13. ↑  ד"ה עגלה
14. ↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף פ"א, עמוד ב'
15. ↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק כ"א, הלכה ב'

| הלכות ואיסורי שבת |
| --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |
| מלאכות שבת |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |
| דיני רשויות |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.