**גַּאיוּס וִיבִּיוּס ווֹלוֹסִיָאנוּס אוֹגוּסְטוּס**(בלטינית: **Gaius Vibius Volusianus Augustus**; מת בשנת 253) היה קיסר האימפריה הרומית ביחד עם אביו הקיסר טרבוניאנוס גאלוס משנת 251 עד למותם בשנת 253.

בתקופת השלטון של בני המשפחה היה מצב האימפריה הרומית היה בכי רע, ומפקדי צבא רומאיים מפרובינציות שונות מרדו כנגד השלטון המרכזי בתקווה לתפוס את כיסא הקיסרות או לקרוע נתחים מגוף האימפריה. תקופת שלטונם הקצרה נחשבת לשיא של משבר המאה ה-3 במהלכו התחלפו 25 קיסרים על כס השלטון, והקיסרות חוותה משברים צבאיים, מדיניים וכלכליים חמורים. בנוסף, בשנת 251 פרצה מגפת קיפריאנוס - ככל הנראה אבעבועות שחורות, שגרמה לתמותה גבוהה ופגעה בכוח האדם שעבד בחקלאות, אך בעיקר ביכולתה של הקיסרות לגייס חיילים לצבאה ולהגן על עצמה. השבטים הגרמניים שחשו את חולשת האימפריה החלו בסדרת פלישות נועזות אל מעבר לגבולות שחייבו את הצבא הרומי לצאת לסדרת מערכות על מנת להדוף את הפולשים.

לאחר שבקרב אבריטוס הצבא הרומאי נלכד בביצות שבשדה הקרב והושמד לחלוטין, והקיסר דקיוס ובנו הרניוס אטרוסקוס נהרגו, בחר הצבא הרומי את טרבוניאנוס גאלוס כקיסר, בעוד יורש העצר של דקיוס, בנו הצעיר הוסטיליאנוס יושב ברומא. בצעד יוצא דופן הכריז טרבוניאנוס גאלוס על הוסטיליאנוס כשותף לו בתפקיד הקיסר כדי למנוע מלחמת אזרחים. באותה שנה מת הוסטיליאנוס ממגפה שפרצה ברומא, וגאלוס מינה את בנו ווולוסיאנוס כקיסר-שותף.

שלטונו של גאלוס לא התנהל בקלות. במזרח, שאפור הראשון מפרס פלש לסוריה וכבש אותה, בלי תגובה מרומא. בדנובה, שבטים גותיים מרדו ברומא בשנית למרות הסכם שלום שנחתם בשנת 251. הצבא התנגד לקיסר וכאשר איימליאנוס, מושל מואסיה ופנוניה, החליט לצאת לקרב נגד הגותים והביס אותם, החיילים מינו אותו לקיסר. גאלוס אשר התכונן לקרב נגד הצבא ואיימליאנוס, הכין מספר לגיונים וקרא לתגבורות לשוב לרומא מקצוות האימפריה. הצבאות צעדו אחד אל מול השני וחנו בסמוך לעיר טרני שבאיטליה. מהלך האירועים לאחר מכן לא ברור אך בסיכומו של דבר טרבוניאנוס גאלוס ווולוסיאנוס נרצחו על ידי חיילים מתוך הצבא שלהם.

לקריאה נוספת
------------

* משה עמית, **תולדות הקיסרות הרומית**, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 2002
* אדוארד גיבון, **שקיעתה ונפילתה של הקיסרות הרומאית**, עברית: אריה ענבי, הוצאת "ספרי זהב", תל אביב, 1955.

* The Cambridge Ancient History Volume 12: The Crisis of Empire, AD 193-337, 2nd editionEdited by Alan Bowman, University of Cambridge 2005

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וולוסיאנוס** בוויקישיתוף

| קיסרי רומא |
| --- |
| תקופת הפרינקיפט | אוגוסטוס קיסר • טיבריוס קיסר • קליגולה • קלאודיוס קיסר • נירון קיסר • גלבה • אותו • ויטליוס • אספסיאנוס • טיטוס • דומיטיאנוס • נרווה • טראיאנוס • אדריאנוס • אנטונינוס פיוס • לוקיוס ורוס • מרקוס אורליוס • קומודוס • פרטינקס • דידיוס יוליאנוס • ספטימיוס סוורוס • קרקלה (עם גטה) • מקרינוס • אלאגבאלוס • אלכסנדר סוורוס |  |
| תקופת משבר המאה השלישית | מקסימינוס תראקס • גורדיאנוס הראשון עם גורדיאנוס השני • פופיאנוס ובלבינוס • גורדיאנוס השלישי • פיליפוס הערבי • דקיוס עם הרניוס אטרוסקוס • טרבוניאנוס גאלוס עם הוסטיליאנוס • טרבוניאנוס גאלוס עם וולוסיאנוס • איימליאנוס • ולריאנוס עם גליאנוס • גליאנוס • קלאודיוס השני גותיקוס • קווינטילוס • אורליאנוס • טקיטוס • פלוריאנוס • פרובוס • קארוס • קארינוס עם נומריאנוס |
| תקופת הדומינט | דיוקלטיאנוס עם מקסימיאנוס • קונסטנטיוס כלורוס • גלריוס • פלביוס ולריוס סוורוס • מקסימינוס דאיה • מקסנטיוס • ליקיניוס • קונסטנטינוס "הגדול" • קונסטנטיוס השני עם קונסטנס ועם קונסטנטינוס השני • יוליאנוס • יוביאנוס • ולנטיניאנוס הראשון עם ואלנס • גרטיאנוס עם ולנטיניאנוס השני • תאודוסיוס הראשון |
| **האימפריה הרומית** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 6184 1795
* VIAF: 89202583
* WorldCat (עם VIAF): 89202583

 |