recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**בניין לייטר השני** (באנגלית: **Second Leiter Building**), הידוע גם בשמות **בניין לייטר II**, **בניין סירס**, **מרכז הקונגרסים אחד** ו**מרכז רוברט מוריס**, ממוקם בפינה הדרום-מזרחית של רחוב סאות' סטייט ו-East Ida B. Wells Drive בשיקגו, אילינוי, ארצות הברית. אין לבלבל את הבניין עם מגדל ויליס הנוכחי, לשעבר מגדל סירס, שנבנה ובבעלות חברת הזמנות הדואר המפורסמת Sears, Roebuck & Company (אנ'). בניין זה מוגדר כציון דרך של אסכולת שיקגו וזכה לתהילה בהיותו אחד המבנים המסחריים המוקדמים ביותר שנבנו עם קונסטרוקציית שלד של מסגרות פלדה שעוד נותרו על תילם בארצות הברית.

היסטוריה
--------

הבניין נבנה בשנת 1891 במימון לוי לייטר (אנ'), (1834–1904), ובתכנון האדריכל ויליאם לה ברון ג'ני, שיישם את מסגרת השלד העשויה פלדה. הבניין הושכר על ידי לוי לייטר לחנות הכלבו של Siegel-Cooper Company (אנ'), שאכלסה אותו במשך כשבע שנים. לאחר סגירת Siegel-Cooper Company, אכלס הבניין דיירים שונים עד שהפך לחנות הדגל במרכז העיר של Sears, Roebuck and Company בשנת 1931. סירס שכרה אותו עד 1986 אז, החליטה לסגור את החנות והבניין הושכר לדיירים אחרים.

הבניין בעל שמונה קומות והוא תופס את כל גוש רחוב סטייט בין Ida B. Wells Drive ו-Van Buren Street. חזית רחוב סטייט מורכבת מתשעה חלקים, המופרדים על ידי פילסטרים רחבים. הפילסטרים מחופים בכותרות פשוטות וכרכוב לא מעוטר מודגש ומקיף את כל המבנה. חזיתות Ida B. Wells ו-Van Buren הן ברוחב של שלושה חלקים במידות של 120 מטרים על 44 מטרים. בתוך כל חלק ארבעה חלונות בכל קומה והם מיושרים אנכית. הבניין מחופה בגרניט ורודה. כל קומה בשטח 4,600 מטרים רבועיים עם תקרות בגובה 4.9 מטרים וניתן לחלק כל קומה כדי להשכירה למספר דיירים.

קודמו, בניין לייטר הראשון, תוכנן על ידי ג'ני ב-1879 והיה ממוקם בצומת הרחובות מונרו-וולס עד שנהרס ב-1972. בניין לייטר השני סומן כנקודת ציון היסטורית לאומית ב-1976, וציון דרך של שיקגו ב-14 בינואר 1997. בשנת 1998, הבניין הפך לבית לקמפוס שיקגו של אוניברסיטת רוברט מוריס-אילינוי (אנ').

ביבליוגרפיה
-----------

* Miller, Donald L. C**ity of the Century: The Epic of Chicago and the Making of America**, Simon & Schuster, 1997, ISBN 978-0684831381.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בניין לייטר השני** בוויקישיתוף

* Leiter II Building Historic American Buildings Survey
* Leiter II Building National Historic Landmark designation on January 7, 1976

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  "Second Leiter Building". Society of Architectural Historians. 2010. Archived from the original on November 29, 2010. Retrieved July 8, 2011.
2. ↑  "One Congress Center, Chicago EMPORIS". www.emporis.com. Emporis. Retrieved 2017-06-30.
3. ↑  "State Street". Chicago Neighborhood and City Guide. Retrieved July 8, 2011.
4. ↑  "Our Mission, History and Credentials". Robert Morris University. Retrieved July 8, 2011.
**יורי אלקסנדרוביץ' בזמנוב** (ברוסית: **Ю́рий Алекса́ндрович Безме́нов,**;‏ 11 בדצמבר 1939 – 5 בינואר 1993) היה אזרח סובייטי-רוסי שעבד בשירות הק.ג.ב. וערק למערב. בזמנוב נודע בזכות ספריו והרצאותיו בדבר ההשקפה ותפיסה העולם של ההנהגה הסובייטית ומדינות דומות אחרות במה שקיבל את השם "תורת החתרנות".

ביוגרפיה
--------

בזמנוב נולד בברית המועצות בעיירה מיטישצ'י שליד מוסקבה. בגיל 17 החל את לימודיו באוניברסיטה הלאומית של מוסקבה שהיתה בפיקוח הק.ג.ב.. עם סיום לימודיו התחיל בזמנוב לעבוד כמתורגמן בשגרירות ברית המועצות בהודו. לאחר שנתיים הוא נקרא על מנת לשמש כתועמלן ומשתף פעולה של הק.ג.ב. בסוכנות הידיעות רי"א נובוסטי, שידיעותיה הופצו ברחבי העולם לצורכי תעמולה סובייטית, כדי למסור מידע על מדינות אחרות. ב-1969 חזר בזמנוב להודו, הפעם כסוכן KGB במסווה של עיתונאי. עם הזמן למד על דרך הפעולה של הריגול הסובייטי והחל לפקפק בשיטת המשטר הסובייטית, ועקב כך החליט לערוק למערב. בהיותו בניו דלהי התחזה בזמנוב לתייר וברח ליוון, שם הצליח ליצור קשר עם ה-CIA ולאחר מספר חקירות קיבל מעמד של מבקש מקלט ועבר לטורונטו בזהות חדשה – **תומאס דייוויד שומאן** – והחל לעבוד במספר חברות תקשורת עד שנהיה לעצמאי. ב-1981 עבר בזמנוב ללוס אנג'לס, ועקב האווירה השלילית שהייתה בארצות הברית באותה תקופה כלפי ברית המועצות, בזמנוב זכה להתעניינות ציבורית רבה, והחל לכתוב ספרים, לערוך הרצאות ולהופיע בתוכניות טלוויזיה, שבהם הסביר את שיטת הפעולה של הק.ג.ב. ובכלל זה את דרכי הפעולה שנוקטת ברית המועצות כדי לחתור תחת מדינות זרות, שאותן הוא כינה "שיטת החתרנות הסובייטית". דבריו קיבלו במה רחבה גם בקרב מומחים במערב.

בזמנוב חזר לקנדה ושם בילה את שנותיו האחרונות, ונפטר בשנת 1993 בגיל 54. על אף שלאחר עריקתו הוכרז רשמית בברית המועצות כחטוף, לאורך השנים קיבל בזמנוב איומים על חייו מצד ברית המועצות.

הערות שוליים
------------

1. ↑  *Yuri Bezmenov: Psychological Warfare Subversion & Control of Western Society (Complete)*, נבדק ב-2024-01-22
2. ↑  אידיוטים שימושיים - עדות של איש קג"ב לשעבר, באתר מלקטת
3. ↑  *איך להרוס מדינה*, נבדק ב-2024-01-25
"**בסוף הכל יהיה בסדר**" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמר הישראלי ליאור נרקיס ויצא לאור ב-20 בדצמבר 2023.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב והולחן על-ידי אבי אוחיון ואופיר כהן והופק מוזיקלית על-ידי אופיר כהן ושמעון יחיא. השיר יצא כתגובה לתחושות הקשות בעם הנוגעות למלחמת חרבות ברזל, ונרקיס סיפר כי השיר עוסק בסערת הרגשות הקולקטיבית, ונוצר מתוך כמיהה לטוב ולחזרה לחיים שפויים.

עם צאתו, זכה השיר להשמעות מרובות בתחנות הרדיו בישראל, ובשיאו אף היה לשיר המושמע ביותר במצעד השבועי של מדיה פורסט. כמו כן, קיבל נרקיס שבחים מהמבקרים על יכולתו לעורר תקווה גם בזמנים קשים ביותר, ועל תיעול רגשותיו בצורה מוצלחת ורגישה.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ של השיר בוים על-ידי דורון סרי והועלה לערוץ היוטיוב של ליאור נרקיס ב-20 בדצמבר 2023. הקליפ שוזר רגעים ישראלים קולקטיביים כגון הנחת תפילין וחתונות.

נכון לינואר 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כחצי מיליון צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "בסוף הכל יהיה בסדר" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלון פרוכטר, "בסוף הכל יהיה בסדר": ליאור נרקיס שחרר שיר חדש - שנכתב עליו, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 20 בדצמבר 2023
2. ↑  מאיה כהן, לאחר סערת האימוץ: ליאור נרקיס בצעד חדש, באתר ישראל היום, ‏20-12-2023
3. ↑  ליאור נרקיס בסוף הכל יהיה בסדר, באתר yosmusic.com, ‏2023-12-22
4. 1 2  *ליאור נרקיס – בסוף הכל יהיה בסדר (Prod. by offir cohen)*, נבדק ב-2024-01-08
הרב **יחיאל באסאן** (ידוע בכינוי: **מהר"י באסאן**; 1560 ה'ש"י (בערך), רודוס - 1625 ה'שפ"ה (בערך), קונסטנטינופול) היה פוסק חשוב בראשית תקופת האחרונים. פעל בקונסטנטינופול שבטורקיה.

ביוגרפיה
--------

נולד באי רודוס בסביבות שנת ש"י (1550) לרב חיים באסאן, ראש רבני האי. למד בישיבתו של אביו ברודוס ואצל רבי חיים אלפואל. בהיותו כבן שלושים וחמש עבר עם אביו לקונסטנטינופול שבטורקיה, שם החל להתפרסם כגדול בתורה. בערך בשנת ש"ע (1610) נבחר כראש הרבנים לקהילות טורקיה, תפקיד בו כיהן כארבע עשרה שנים, עד פטירתו. 

הוא התכתב בהלכה עם רבני דורו שהתייחסו אליו בהערכה גדולה, ביניהם הרב אברהם אליגרי, הרב משה הכהן, הרב חיים שבתי והרב יוסף מטראני. עד זקנותו לא פסק מלהורות. 

רוב תשובותיו ופסקיו אבדו. חלק מתשובותיו הובאו בשו"ת מהרי"ט. 128 תשובות נוספות נדפסו על ידי נכדו תחת השם **שו"ת מהר"י בסאן**. בפסקיו ותשובותיו נטה להקל ולכתוב בקיצור. 

בין תלמידיו ידועים הרב זרחיה גוטה והרב יהודה לירמה. גם הרב שלמה אלגאזי קיבל ממנו בהיותו בקונשטנדינא. 

על בני משפחתו נמנה רבי ישעיה באסאן, רבה של ריג'יו ורבו של הרמח"ל.

לקריאה נוספת
------------

* רוזאניס, שלמה בן אברהם, **קורות היהודים בתורקיה וארצות הקדם - ג**, עמ' 94-93, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)

קישורים חיצוניים
----------------

* מרדכי מרגליות (עורך כללי), "יחיאל בסאן", **אנציקלופדיה לתולדות גדולי ישראל**, תל אביב: י' צ'צ'יק, תש"ו, עמוד 837, באתר היברובוקס
* **שאלות ותשובות הרב יחיאל באסן**, קושטא תצז, באתר היברובוקס
* **שו"ת מהר"י באסן**, ירושלים: מכון הכתב, תשס"ו, באתר אוצר החכמה - עם הקדמה על תולדות המחבר
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה, העוסק ברב הראשי של בלגרד בראשית המאה ה-17, עם הערך "יהודה בן שמואל לירמה", העוסק בבעל ה"לחם יהודה" פוסק מהמאה ה-16, ראו שריפת התלמוד.

הרב **יהודה לירמה** (מוכר בספרות הרבנית גם כ:**יהודה לירמא מבלגרד**, 1580, קושטא, האימפריה העות'מאנית - 1642, בלגרד, האימפריה העות'מאנית) היה הרב הראשי של יהודי בלגרד 1617 - 1642. הרב לירמה הקים בבלגרד ישיבה, ובתקופתו הפכה העיר למרכז הלכה.

קורות חייו
----------

יהודה לירמה נולד בקושטא לשמואל, ולמד בישיבתו של הרב יחיאל באסאן שנחשב לרבו המובהק. ב-1597 תועד יהודה לירמה כמורה צדק בבלגרד, בעת כהונתו של מאיר אנג'יל כרב הראשי של הקהילה. הרב אפרים הכהן מכנה בספרו "שער אפרים" את יהודה לירמה כ"רב מובהק ופסקן גדול".

ב-1617, לאחר שעזב הרב מאיר בן אברהם אנג'יל את בלגרד, התמנה לירמה לרב הראשי של הקהילה. הוא הקים ישיבה גבוהה בבלגרד ובתקופתו הפכה העיר למרכז הלכה. תלמידו המובהק וממשיך דרכו הרב שמחה אפרים בן גרשון הכהן מציין כי הרב לירמה כתב ספרי שאלות ותשובות רבים ובהם 400 תשובות ארוכות.

בשלהי תקופת כהונתו או בתקופת כהונת תלמידו ומחליפו שמחה בן גרשון הכהן, אירעה שרפה גדולה בבלגרד אשר כילתה את מבנה הישיבה והספרייה שבה. רוב כתביו אבדו. שמחה בן גרשון הכהן הצליח להציל 29 מתשובותיו של הרב לירמה, וב-1647 פרסם בוונציה את התשובות בשם "פליטת בית יהודה". 

הרב יהודה לירמה נפטר בבלגרד ב-1642 והוא בן 62. נקבר בבלגרד וקברו אבד או נהרס, ככל הנראה במהלך כיבוש בלגרד ב-1688. אחיינו יוסף אלמושנינו כיהן בהמשך המאה ה-17 כרב הראשי של בלגרד.

לאורך השנים חל בלבול בין הרב יהודה (בן שמואל) לירמה מבלגרד, לבין הרב יהודה בן שמואל לירמה מאיטליה בעל ה"לחם יהודה", שפעל במחצית הראשונה של המאה ה-16. ככל הנראה הטעות החלה בכתביו של משה שטיינשניידר. אין תימוכין לקשר משפחתי בין השניים.

קישורים חיצוניים
----------------

* פליטת בית יהודה, באתר אוצר החכמה

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  ג'ני לבל, **עד הפתרון הסופי, היהודים בבלגראד 1541–1942**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2006, עמוד 53-52.
2. ↑  **הקהילה היהודית בבלגרד, חכמים, רבנים ודיינים**, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, הוצאת יד ושם, 1988, עמודים 59-58.
3. ↑  הרב יהודה בן שמואל לירמה, באתר האנציקלופדיה היהודית (באנגלית).

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007300954405171
* GND: 116782105X

 |
{{אישיות ביטחונית
|שם=ניסים פרץ
|תמונה=
|כיתוב=
|תאריך לידה עברי=
|מקום לידה=
|תאריך פטירה עברי=
|מקום פטירה=
|כינוי=
|השתייכות= צבא הגנה לישראל
|דרגה=תת-אלוף  תת-אלוף
|תפקידים אזרחיים=מנכ"ל חברת נתיבי ישראל
|הנצחה=
|תאריך לידה=1960
|תאריך פטירה=
|סיווג=חייל
|תפקידים בשירות=קצין הלוגיסטיקה של חטיבת גולני  
קצין הלוגיסטיקה של עוצבת הגליל  
קצין לוגיסטיקה של פיקוד הצפון  
[[ראש מחלקת הלוגיסטיקה של אלר"ם (אגף לוגיסטיקה ומרכזים)  
ראש חטיבת טכנולוגיה והלוגיסטיקה
|פעולות ומבצעים=מלחמת לבנון  מלחמת לבנון  
 האינתיפאדה הראשונה  
 המערכה ברצועת הביטחון  המערכה ברצועת הביטחון  
 האינתיפאדה השנייה  
 מבצע חומת מגן  
מלחמת לבנון השנייה  מלחמת לבנון השנייה  
 מבצע עופרת יצוקה  
 מבצע עמוד ענן  
מבצע צוק איתן  מבצע צוק איתן
|התחלת פעילות=1977
|סיום פעילות=2014}}
**ניסים פרץ** (נולד ב-1960) הוא מנכ"ל חברת נתיבי ישראל. קודם לכן שירת בצה"ל, ובתפקידו האחרון היה ראש מנהלת המעבר של צה"ל לנגב, בדרגת תת-אלוף.

ביוגרפיה
--------

בשנת 1977 התגייס לצה"ל ושובץ בחטיבת גולני. שירת בגדוד 13 (גדעון) של החטיבה, עבר מסלול הכשרה כלוחם, וקורס מ"כים חי"ר. בהמשך עבר קורס קציני תחזוקה. בתום הקורס שב לחטיבה ושימש כמפקד פלוגת מפקדה גדודית וכקצין הלוגיסטיקה של חטיבת גולני. לאחר מכן שירת כקצין לוגיסטיקה באוגדת שריון וכקצין הלוגיסטיקה של עוצבת הגליל. בהמשך שימש קצין לוגיסטיקה של פיקוד הצפון, כראש מחלקת לוגיסטיקה בצה"ל ובשנים 2007–2011 שימש ראש חטיבת הלוגיסטיקה באט"ל. בתפקידו הבא שימש ראש מנהלת המעבר של צה"ל לנגב.

עם סיום שירותו בצה"ל החל לכהן, באוקטובר 2015, כמנכ"ל חברת נתיבי ישראל.

פרץ מציג את תוכנית החומש של חברת נתיבי ישראל, ינואר 2019
פרץ הוא בעל תואר ראשון במדעי המדינה ותואר שני במינהל ציבורי. נשוי לתרצה, ששירתה כקב"נית והוסמכה כעורכת דין, ואב לארבעה, מתגורר במושב דוב"ב.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ניסים פרץ** בוויקישיתוף
* תא"ל נסים פרץ, קורות חייו באתר אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה
* אתר למנויים בלבד אבי בר-אלי, הצנחה צבאית: המועמד המוביל לתפקיד מנכ"ל נתיבי ישראל - תא"ל ניסים פרץ, באתר TheMarker‏, 23 ביולי 2015
* אתר למנויים בלבד אבי בר-אלי, "זו בדיחה להגיד לאזרח לעלות על אוטובוס, אפילו בחינם. זה לא רלוונטי כשיש פקקים", באתר TheMarker‏, 10 בפברואר 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  אבירם זינו, ‏בית צה"ל: הכירו את המשפחה הכי מורעלת בארץ, באתר מעריב אונליין, 22 באפריל 2015
2. ↑  אתר למנויים בלבד אבי בר-אלי, הקצין שהוצנח לנהל 40 מיליארד שקל בחברת התשתיות הגדולה והמתוסבכת בישראל, באתר TheMarker‏, 28 ביולי 2015.
3. ↑  אתר למנויים בלבד אבי בר-אלי, הצנחה צבאית: המועמד המוביל לתפקיד מנכ"ל נתיבי ישראל - תא"ל ניסים פרץ, באתר TheMarker‏, 23 ביולי 2015.
4. ↑  ענת יתח, אבא תא"ל, אמא רס"ן, 3 ילדים בצבא וה-4 בדרך, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 22 באפריל 2015

| יושבי הראש ומנכ"לי נתיבי ישראל ומ.ע.צ |
| --- |
| יושבי ראש נת"י | עמירם לוין • מיכה גולדמן • יאיר שמיר • עודד שמיר • יגאל עמדי |  |
| מנהלים כלליים של מ.ע.צ | מרדכי שטרן • אליעזר אהרונוב • אביגדור ברתל • ברוך בסין • מיכאל גולן • משה שהמי • יהודה כהן • סלמן בן ציון • עמי לקס |
| מנהלים כלליים של נת"י | אלכס ויז'ניצר • שי ברס • ניסים פרץ |
**בניין ראנד מקנלי** (באנגלית: **Rand McNally Building**) היה גורד שחקים ששכן ברחוב אדמס 160–174 בשיקגו, אילינוי, ארצות הברית.

הבניין היה בעל 10 קומות ותוכנן בסגנון אסכולת שיקגו על ידי משרד האדריכלים ברנהם ורוט (אנ'). בנייתו הושלמה בשנת 1889 בעלות כוללת של 1 מיליון דולר אמריקאי.

בניין ראנד מקנלי היה הבניין הראשון בעולם שהשלד הנושא אותו היה עשוי כולו מפלדה ונחשב לפורץ דרך בזכות כך. שלד זה תמך לראשונה באופן מלא בבניין ונשא את כל משקלו ללא עזרת הקירות החיצוניים.

הבניין תוכנן עבור משרדי המוציא לאור ראנד מקנלי (אנ'), שהעסיק 900 עובדים באותה תקופה. שאר המשרדים הושכרו לחברות שונות כדוגמת Chicago, Milwaukee, St. Paul and Pacific Railroad, ששכרה את קומות 2–3 ומנהלת התערוכה העולמית של שיקגו, ששכרה את קומות 4–5. חברת The Long Distance Telephone תמכה במערכת הטלפון, שאיפשרה להתקשר לניו יורק ונחשבה חדישה באותה עת.

הבניין נהרס בשנת 1911.

ראו גם
------

* גורדי שחקים מוקדמים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בניין ראנד מקנלי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  *Rail World*, vol. 34 (1890), p.730
2. ↑  *Official manual of the World's Columbian Commission*, p.162
3. ↑  "Vicinity of the Board of Trade", Rand McNally guides, 1890s
**הכוחות המזוינים של סולטנות עומאן** (בערבית: **القوات المسلحة لسلطان عمان**) הם הכוח הצבאי של עומאן. הכוחות אחראיים להגן על שלמותה וריבונותה של עומאן, ולשמור על סולטאני עומאן. הצבא מורכב מזרועות: הצבא המלכותי של עומאן, הצי המלכותי העומאני, חיל האוויר המלכותי עומאני, כוחות הסולטנות המיוחדים וכוחות המשמר המלכותי עומאן.

היסטוריה
--------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
ההיסטוריה הצבאית של של עומאן היא ארוכת שנים מפני שמדינה זו הצליחה לשמור על עצמאות החלקית לאורך רוב התקופת הקולוניאלית. ואף לתקופה מסוימת גבר צבאה על צבאות אירופאיים מתקדמים ממנו והיה לאימפריה קולונילית על חשבון זו הפורטוגלית. (להרחבה **ראה ערך:** היסטוריה של עומאן)

צבא המודרני של עומאן הוקם בשנות ה-50 של המאה ה-20, וגם כיום רוב נשקו והתמיכה הביטחונית של הצבא מסופק על ידי הממלכה המאוחדת. בזמן זה חלו מספר ניסיונות מרידה במדינה שלא צלחו, וכיום הצבא לוקח חלק במספר שיתופי פעולה ביטחוניים עם מדינות ערב השכנות.

ציוד
----

צבא ארצות הברית מאמן את צבא עומאן
הצבא עדיף מבחינה איכותית על זה של מדינות שכנות רבות למעט ערב הסעודית ואיראן, עם גדוד אחד של טנקי קרב מסוג צ'אלנג'ר 2 שנבנה בבריטניה וגדוד של M60 פטון. עומאן קיבלה 174 כלי רכב משוריינים קלים מסוג מואג פיראנה (אנ') ויותר מ-80 מכוניות סיירים VBL (אנ') מצרפת כדי לחזק עוד יותר את היכולות הצבאיות. מבחינה ארטילרית, בשנות ה-90 של המאה ה-20, עומאן קיבלה הוביצרים G6 (אנ') מדרום אפריקה, ויכולות הנ"ט של עומאן אמורות להתחזק מאוד על ידי 100 טילי Javelin (אנ') שיסופקו בקרוב מארצות הברית.

הכוחות המזוינים של עומאן מאומנים ומתודרכים לעיתים קרובות על ידי הצבא הבריטי, כולל SAS (קומנדו).

חיל האוויר של עומאן (אנ') מחומש אף הוא בציוד מודרני.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הכוחות המזוינים של סולטנות עומאן** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Policy on loan service personnel from UK to Oman and direct military assistance | The National Archives, web.archive.org, ‏2018-01-10

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0004 0491 1979

 |
**דור סורוקר** (נולד ב-1 בנובמבר 1998), הידוע בשם הבמה **סטילה**, הוא ראפר, זמר, פזמונאי, מלחין ומפיק מוזיקלי ישראלי. ידוע כחבר בהרכב ההיפ הופ הלם תרבות, ובצמד נס וסטילה.

ביוגרפיה
--------

נולד ב-1 בנובמבר 1998 בשדה נחמיה וגדל שם ברוב ילדותו. בהמשך התגורר בתל אביב-יפו, אשדוד ובאמונים.

בשנת 2016, לאחר שהכיר את חן פורתי ואוראל "אנדרדוג" שמאילוב בקבוצת היפ הופ ברשת החברתית פייסבוק, עברו השלושה לדירת שותפים בחולון והקימו את הרכב ההיפ הופ "הלם תרבות". שירם הראשון, "השמש תזרח", יצא לאור באפריל 2017. ההרכב הוציא סינגלים רבים שזכו לאהדה ברשתות החברתיות, וסטילה אף פרסם מספר שירי סולו לאורך תקופה זו, ובהם "64 בארז", "לא חוזר אחורה" ו"מיינדסט" שזכו למאות אלפי צפיות בפלטפורמות המוזיקה. ביולי 2022 יצא אלבום הבכורה של ההרכב, "דירת שותפים", הכולל הופעות אורח של איזי ושרק.

ב-2023 יצר, הפיק וביצע יחד עם הראפרית נס את השיר "תיק קטן". השיר הפך ללהיט ויראלי והגיע היישר אל המקום הראשון במצעד "היטליסט" של מגזין מאקו. נוסף על כך, זכה להצלחה בתחנות הרדיו והגיע למקום השני במצעד השבועי של מדיה פורסט. בנובמבר 2023, בעקבות התפרצות מלחמת חרבות ברזל, הוציאו הצמד את השיר "חרבו דרבו" שהגיע גם הוא למקום הראשון במצעד היטליסט.

סטילה מתגורר בחולון.

דיסקוגרפיה
----------

### אלבומי אולפן

#### עם הלם תרבות

* 2022: דירת שותפים

קישורים חיצוניים
----------------

* סטילה, ברשת החברתית אינסטגרם

הערות שוליים
------------

1. ↑  דודי פטימר, ‏לא "דפנה דקל של פעם": השחקנית ומנחת הטלוויזיה חוזרת במיני-אלבום נועז, באתר מעריב אונליין, 7 באוגוסט 2022
2. ↑  דור מאיר מועלם, ‏ביקשו שאשלח את השיר "תיק קטן". איזה שיר, יא גנובים? זה לא מוקלט בכלל, באתר ‏מאקו‏, 30 באפריל 2023
3. ↑  "סימי והייז תמשיכו": נס וסטילה על ההצלחה המשוגעת של "חרבו דרבו", באתר mako, ‏2023-11-29
4. ↑  מונית הכסף מהדורה מיוחדת 2024 פרק 4 - המילואימניקים באים, באתר 12+
**האזרח הקטן** הוא שיר מתוך הסרט הקצר "עלייתו ונפילתו של שם טוב האבי", אשר בוצע על ידי הקומיקאי תמיר בר בדמותו של "שם טוב האבי", כוכב הסרט, והראפר ג'ימבו ג'יי, בתפקיד עורך הדין. השיר יצא לאור ב-19 ביולי 2020, ביחד עם שאר שירי פסקול הסרט, על ידי חברת התקליטים נענע דיסק. השיר נכתב על ידי בר והראפר רביד פלוטניק, הולחן על ידי בר וישי סוויסה והופק על ידי סוויסה.

רקע
---

ב-30 ביוני 2020 יצא הסרט הקצר "עלייתו ונפילתו של שם טוב האבי" בחטיבת הדיגיטל של תאגיד השידור הישראלי, בו מככב הקומיקאי תמיר בר בתור ראפר בשם "שם טוב האבי". בסרט, הופך שם טוב לאמן מצליח, ובסופו של דבר נכנס לבית הסוהר. בסרט משתתפים אמני היפ הופ שונים, בהם מיכאל סוויסה, איתי לוקץ', שקל, רביד פלוטניק וג'ימבו ג'יי, אשר משתתף בשיר זה.

תוכן השיר
---------

השיר מהווה כשיר מחאה המעביר ביקורת על מדיניות המיסים של מדינת ישראל. בסרט עצמו, השיר זה מתרחש בבית המשפט בו נשפט שם טוב האבי בגין העלמת מס. עורך דינו (ג'ימבו ג'יי) ממליץ לו לדבר על פנסיה כדי לתרץ את מעשיו. האבי נסחף לתוך שיר מחאה, בו הוא פונה ישירות לשופט, ומעביר ביקורת על מדיניות המיסים של המדינה. הוא מבקר את הטייקונים ובעלי ההון ששוחטים את האזרח הקטן ולא משאירים לו כסף.

פזמון השיר מתחיל בפרפרזה לשיר "מי יצילני נא" של רמי קלינשטיין כששם טוב האבי שר "משתנה של מדינה / וואלה מי יצילני, אמא?", ולאחר מכן שר בקול גבוה "האזרח הקטן אני!". בבית השני, מעביר האבי ביקורת על הכנסת ועל תמיכתה בטייקונים במקום ב"אזרח הקטן", אך תוך כדי הוא נתקל בניסוחים בעיתיים כ"אני שומר בצד כסף שאני עובד עליו" ובטעות מודה בפשעים שונים כהלבנת הון וגנבה. תוך כדי שהוא מדבר, מגיעה אישה (דלית זריהן) המעבירה שוחד מבעלי ההון לשופט.

הצלחה
-----

השיר זכה להצלחה רבה בקרב הציבור הישראלי. בשל תוכנו ומשפטים מתוכו הוא כיכב בשלל מחאות נגד ממשלת ישראל השלושים וחמש. כמו כן, נכלל ברשימת "מצעד שירי מחאת בלפור" של מגזין Time Out ישראל. במצעד הפזמונים העברי השנתי של מאקו ורדיו תל אביב זכה השיר להצלחה והגיע למקום ה-13, כשלצידו שיר נוסף מתוך הסרט, "סם הרדמה", במקום השישי. השיר נכלל גם ברשימת "עשרת השירים שעשו לנו את השנה" של ישראל היום, לצד "סם הרדמה".

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שנתיים (2020)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| מאקו ורדיו תל אביב | 13 |

קישורים חיצוניים
----------------

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  גדי סולומון, מסרים וגרוב: "שם טוב האבי" מצחיקה בטירוף, באתר ישראל היום, 5 ביולי 2020
2. ↑  דנית צמית, "זה שערורייתי מדי": הסיפור מאחורי היצירה שמסעירה את הרשת, באתר ynet, 7 ביולי 2020
3. ↑  אתר למנויים בלבד "לא באתי בשביל ג'ימבו או רביד — באתי לשמח ילד בבידוד", באתר הארץ, 13 ביולי 2020
4. ↑  עבר! הווה! עתיד?, באתר ‏מאקו‏, 7 באוגוסט 2020
5. ↑  מערכת טיים אאוט, אנחנו לעולם לא ניכנע: מצעד שירי מחאת בלפור, באתר Time Out ישראל, 1 באוגוסט 2020
6. ↑  שיר השנה תש"פ: "מיליון דולר" של נועה קירל, באתר ‏מאקו‏, 17 בספטמבר 2020
7. ↑  עמי פרידמן, קבלו: עשרת השירים שעשו לנו את השנה, באתר ישראל היום, 18 בספטמבר 2020
**רבי שמעון איש המצפה** הוא תנא שחי בימי בית המקדש. בתלמוד מיוחסת לו סידור המשניות של מסכת יומא.

אזכורים
-------

רבי שמעון איש המצפה מוזכר במשנה רק פעם אחת - במסכת פאה:

"מעשה שזרע רבי שמעון איש המצפה לפני רבן גמליאל, ועלו ללשכת הגזית ושאלו."
בתוספתא מובאת דעתו של רבי שמעון איש המצפה לגבי סדר הקרבת הקרבן

בתלמוד הבבלי מובאים דברי רב הונא שרבי שמעון איש המצפה הוא התנא שסדר את מסכת תמיד. בעקבות קושיא על טענה זאת מביא התלמוד את דברי רבי יוחנן שרבי שמעון איש המצפה הוא התנא של מסכת יומא. לעומת זאת, בתלמוד ירושלמי מובא בשם רבי יוחנן שרבי שמעון איש המצפה הוא התנא של מסכת תמיד.

במחקר
-----

מאזכור השאלה בלשכת הגזית לומדים שרבי שמעון איש המצפה חי בימי בית המקדש השני. 

נחמן קרוכמל טוען שמכיוון שרבי שמעון איש המצפה חי בימי בית המקדש, המשניות של מסכת יומא נסדרו עוד בימי רבן גמליאל הזקן בירושלים שלפני החורבן. יצחק אייזיק הלוי טוען לעומת זאת שרבי שמעון איש המצפה חי עד אחרי החורבן ושהמשניות נסדרו בזקנתו, לאחר החורבן, כאשר עלה צורך לתעד את העבודה בבית המקדש שנתבטלה.

בתולדות תנאים ואמוראים נכתב שמכך ששמעון איש המצפה העיד על העבודה במקדש נראה שהוא היה כהן.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **קטגוריה:רבי שמעון איש המצפה** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  משנה, מסכת פאה, פרק ב', משנה ו'
2. ↑  תוספתא יומא, פרק א', הלכה י"ג
3. ↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף י"ד, עמוד ב'
4. ↑  נחמן קרוכמל, **מורה נבוכי הזמן**, עמוד 192
5. ↑  דורות ראשונים, כרך ג', פרק כ"ג
6. ↑  הרב אהרן הימן, "רבי שמעון איש המצפה", **תולדות תנאים ואמוראים**, לונדון, תר"ע, באתר ויקיטקסט
**תל אביב זה אני ואת** הוא סינגל שהוקלט על ידי הצמד המוזיקלי הישראלי אמיר ובן, בשיתוף ההרכב המוזיקלי הישראלי ג'יין בורדו. השיר יצא לאור ב-8 ביוני 2020, על ידי חברות התקליטים Mobile1 Music ותקליטי יהלום, כסינגל שלא מתוך אלבום.

רקע וכתיבה
----------

השיר הוא שיר פופ שנכתב והולחן על ידי אמיר ובן, בשיתוף עם דורון טלמון, והופק על ידם בשיתוף עם מתי גלעד.

הצלחה
-----

במצעד השבועי של מדיה פורסט, זכה השיר להצלחה מתונה, תוך שהגיע למקום ה-20, וצבר כ-43 השמעות בתחנות הרדיו בישראל באותו השבוע. במצעד שירי הספוטיפיי, הגיע השיר בשיאו למקום ה-45, תוך שצבר באותו השבוע כ-49,614 השמעות. במצעד השירים הישראליים של שזאם, הגיע השיר למקום ה-9.

וידאו קליפ
----------

ב-8 ביוני 2020, בסמוך לצאת הסינגל, פורסם הווידאו קליפ של השיר בערוץ היוטיוב של אמיר ובן. הווידאו קליפ בוים על ידי תמר גורן (חברתו של אמיר). בקליפ, נראים אמיר ובן וג'יין בורדו על גג, שרים את מילותיו של השיר ורוקדים לצליליו. בריאיון למאקו, אמרה טלמון: "רצינו לצלם קליפ אחר לגמרי ל'תל אביב זה אני ואת', אבל אז הגיעו ההגבלות והסגר. השיר כבר היה מוכן, לא ויתרנו, ואמרנו - ננצל את המגבלה למצוא פתרון יצירתי. אי אפשר עכשיו להשקיע בלוקיישן ובצוות גדול אז נעשה משהו מצומצם וחכם, נתמקד בכוריאוגרפיה ובבגדים, ושהשיר ידבר בעד עצמו. בסוף צילמנו בגג מול הבניין שלנו בדיוק כשפתחו את הסגר. יצא בסוף הכי פשוט והכי טוב, הכי תל אביב זה אני ואת. זו הייתה הברקה של הבמאית תמר גורן שהפכה את זה למבצע גרילה, וזה הפך את זה לעוד יותר מרגש".

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2020)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 20 |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 3 |

| 
‏‏‏  **מצעדים שנתיים (2020)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| גלגלצ | 33 |

קישורים חיצוניים
----------------

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אמיר שדה, בן מאור, דורון טלמון
2. ↑  *Amir VeBen - אמיר ובן (Ft. Jane Bordeaux - ג'יין בורדו) – Tel Aviv Ze Ani Ve'at - תל אביב זה אני ואת* (באנגלית), נבדק ב-2020-08-21
3. ↑  niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group
4. ↑  Spotify Charts, www.spotifycharts.com
5. ↑  Shazam, web.archive.org, ‏2020-08-13
6. ↑   אמיר ובן מארחים את ג׳יין בורדו - תל אביב זה אני ואת | Amir Ve Ben ft. Jane Bordeaux, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:41)
7. ↑  מרדיו ועד הופעות: כך שינתה הקורונה את תעשיית המוזיקה, באתר ‏מאקו‏, 24 ביולי 2020
"**הבלדה למחכות**" הוא סינגל של הזמרת-יוצרת הישראלית נרקיס, השיר יצא לאור ב-5 בנובמבר 2023. השיר יצא בצל אירועי מלחמת חרבות ברזל.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב על ידי נרקיס, צליל קליפי, מור ששון והופק על ידי נדב "נאבי" אהרוני.

בהודעה שיצאה במקביל לצאת השיר כתבה נרקיס:

> 
> הבלדה למחכות מאז ה-07/10/23 הארור הפך להיות לא רק שלי אלא של כל המחכות הוא שייך לאמהות שמחכות לחייל שיישוב מהקרב לנשים שאבדו את אהבת חייהן במלחמה לבנות זוג שרק היו צריכות להתחתן ולא… וכל אלו שישנות לבד בלילה ואין להם על מי להישען… יהיה רצון שהשיר הזה יתן מעט נחמה בימים כאלו
> 
> 
> 
>

וידאו קליפ ועטיפה
-----------------

התמונה לעטיפה צולמה על ידי טל עבודי והעטיפה עוצבה בידי עמית יבלונקה.

על העטיפה ניתן ציור של נרקיס, ובווידאו קליפ ניתן לראות חלון עם וילון מתנופף, שנחשב כסמל של בדידות וגעגוע.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2023)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 4 |

קישורים חיצוניים
----------------

* נרקיס - הבלדה למחכות (Prod. by Navi), בביצוע נרקיס, שיר בערוץ "נרקיס Narkis", באתר יוטיוב (אורך: 2:23), 5 בנובמבר 2023
* השיר הבלדה למחכות, נרקיס, בשירות הזרמת המוזיקה "ספוטיפיי"

הערות שוליים
------------

1. ↑  קליפ המילים
2. ↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר web.archive.org, ‏2023-11-19
**Island in the Sun** ("**אי בשמש**") הוא שיר של להקת הרוק האמריקאית ויזר. זהו הסינגל השני מתוך האלבום השלישי של הלהקה הנקרא "ויזר" (ידוע גם כ"האלבום הירוק"), שיצא ב-2001. "Island in the Sun" לא תוכנן במקור להיכלל באלבום, אבל המפיק ריק אוקאסק נלחם על כך.

בסוף 2001, הלהקה עיבדה את השיר להופעה החיה שלה. בשנת 2005, הסולן ריברס קואומו היה פותח לעיתים קרובות את ההדרן של הלהקה על ידי ניגון "Island in the Sun" לבדו על גיטרה אקוסטית.

קבלה
----

מליסה בוביט מאתר Dotdash דירגה את "Island in the Sun" בתור השיר ה-12 הטוב ביותר של Weezer, ואמרה שהוא "מדגים רוח נינוחה של דרום קליפורניה". מגזין *The A.V. Club* התייחס לשיר כאחד מ-12 השירים הטובים ביותר של הלהקה לאחר צאת האלבום פינקרטון.  אמילי טרטנלה ממגזין "מגנט" העריכה שהשיר הוא אחד מהשירים הכי המוערכים יתר על המידה של ויזר, וקראה להפסיק להשתמש בו בפרסומות ובתחנות רדיו.

קליפים
------

ישנם שני וידאו קליפים שונים עבור השיר.

### גרסה 1: חתונה מקסיקנית

את הסרטון הזה ביים מרקוס סיגה. הוא מראה את חברי להקת ויזר מבצעים את השיר בקבלת פנים לחתונה של זוג מקסיקני וכולל את כל ארבעת חברי הלהקה. את החתן בסרטון מגלם השחקן והזמר טוני גרסיה.

### גרסה 2: בעלי חיים

את הסרטון הזה ביים ספייק ג'ונז. הוא מציג את חברי להקת ויזר משחקים עם חיות בר שונות על גבעה נידחת כביכול (אם כי הקליפ צולם למעשה במרחק קצר מלוס אנג'לס, בגבעות ליד סימי ואלי). רק בריאן בל, ריברס קואומו ופאט וילסון מופיעים בסרטון הזה, שכן הבסיסט מייקי ולש עזב את הלהקה זמן קצר לפני הצילומים.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* מידע על היצירה "Island in the Sun" באתר מיוזיק בריינז

* מידע על הסינגל "Island in the Sun" באתר מיוזיק בריינז

* מידע על היצירה "Island in the Sun" באתר Discogs

* סרטון השיר "Island in the Sun" באתר יוטיוב
* Island in the Sun, בביצוע "Island in the Sun" Official music video (חתונה מקסיקנית), סרטון באתר יוטיוב
* Island in the Sun, בביצוע "Island in the Sun" Official music video (בעלי חיים), סרטון באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  Adams, Erik (1 בדצמבר 2009). "Don't let go: 12 great Weezer songs after *Pinkerton*". *The A.V. Club*. אורכב מ-המקור ב-9 ביוני 2010. `{{cite web}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: 6ef63241-3b32-3ed5-9d0b-ae86dbe6bf39
* MusicBrainz work: 07755e67-a7f6-38e8-b338-efe63c2ced6a

 |
**גלריה דבל** היא גלריה לאמנות שפעלה בירושלים בין השנים 1973–1990. הגלריה הציגה בכ-200 תערוכות של אמנים ישראלים ובינלאומיים, שהפכו את הגלריה למוסד תרבות מרכזי בירושלים. חשיבותה של הגלריה הייתה, לצד הצגת אמנים מוכרים, גם בתמיכה באמנים שוליים באותה עת.

אטיין ורות דבל פתחו את גלריה דבל במרתף ביתם בעין כרם. הגלריה ייצגה אמנים ידועים וגם אמנים צעירים.

בנוסף, הגלריה הציגה אמנות אוונגרדית, דבר ייחודי לתקופה ולהיותה של הגלריה פרטית. בשנת 1974, לדוגמה, הוצגו בגלריה עבודותיו של האמן האוסטרי רודולף שווארצקוגלר (Rudolf Schwarzkogler). תצוגה נוספת הייתה המיצג "נידה" של יוכבד וינפלד, שהתקיים בגלריה בשנת 1976.

בין האמנים שהוצגו בגלריה נמנו מישל חדד, יאיר גרבוז, רפי לביא, זהרה שץ, גבריאל כהן, יוכבד וינפלד, מאיה כהן לוי, רענן לוי, דניאלה פסל ואמנים בינלאומיים כגון אלכסנדר קלדר, דייוויד הוקני ואחרים. בנוסף, גלריה דבל הציגה וקידמה שורה של אמנים שנחשבו כשוליים באותה עת. על אמנים אלו נמנים אמנים שזוהו עם "בצלאל" כגון זאב רבן, מאיר גור אריה, שמואל לוי וג'ורג' גולדשטיין, אמנים פיגורטיביים כגון שמואל בק ונפתלי בזם וכן שורה של אמנים עולים יוצאי ברית המועצות כגון אלכסנדר אוקון, ולנטין שור, אנטולי בסין ואחרים.

במהלך התערוכות שאצרה, ניהלה רות דבל שיחות וראיונות עם האמנים השונים, אותם הקליטה ותמללה. בשנת 2010 יצאו לאור מבחר ראיונות שנערכו בגלריה תחת השם "דיאלוג".

ארכיון גלריה דבל נמצא כיום באוסף מרכז המידע לאמנות ישראלית במוזיאון ישראל, ירושלים.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **גלריה דבל** |

* דיאלוגים: ההקלטות של גלריה דבל, אתר מעמותה
* סרט קצר על אטיין דבל מאת נועם דבל
* דבל - גלריה עין כרם (ירושלים), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  ג'ורג' גולדשטיין הציג בגלריה תערוכה בשם "נוף ים" (sea space), בספטמבר 1983. ראו בכתבה של מאיר רונן, מבקר האמנות של הג'רוזלם פוסט:.Meir Ronnen, "Never Too Late", **Jerusalem Post**, 23.9.1983
2. ↑  קבוצת סלה - מנקה, מבוא ל’דיאלוג’

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ICIA: 516010
* NLI: 987007260235805171
* LCCN: no2015079667
* VIAF: 154150553
* WorldCat: lccn-no2015079667

 |
**הולכת איתך** הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית נרקיס. הוא יצא לאור ב-10 במאי 2021, על ידי חברת התקליטים מסטר מיוזיק, כסינגל הראשון מתוך אלבום האולפן השלישי שלה. השיר נכתב על ידי צליל קליפי והופק על ידי ינון יהל. בסמוך לצאתו עלה לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-5.6 מיליון השמעות.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-10 במאי 2021, ביום צאת השיר. הוא צולם בסינמה סיטי בגלילות, בבימויו של עומר טובי. נכון לנובמבר 2022 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-15 מיליון צפיות.

גרסאות נוספות
-------------

ב-28 ביוני 2021, עם הצלחתו של "הולכת איתך" במצעדי המוזיקה הישראליים, פרסמה נרקיס גרסה אקוסטית של השיר. ב-29 ביולי 2021 העלתה בערוץ היוטיוב הרשמי שלה גרסת רמיקס של ינון יהל, שהפיק את השיר המקורי. ב-29 בספטמבר גרסת רמיקס חדשה של שרון יוספוב עלתה ליוטיוב. ב-11 בנובמבר יצאה לאור גרסה בשפה הערבית. נרקיס הופיעה עם הגרסה הזו בתצוגת אופנה בדובאי.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2022)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 5 |

היסטוריית יציאות לאור
---------------------

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 10 במאי 2021 | סטרימינג • הורדה דיגיטלית | מסטר מיוזיק |  |

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספי קרופסקי, שנת המועבט: מצעד 40 שירי הפופ הכי טובים שיצאו בתשפ"א, באתר טיים אאוט, ‏5 בספטמבר 2021
2. ↑  הולכת איתך - נרקיס - ספוטיפיי
3. ↑  נרקיס - הולכת איתך - אקוסטי
4. ↑  נרקיס - הולכת איתך - הרימקיס הרשמי : Remix by Yinon Yahel Mushon Atia
5. ↑  נרקיס - הולכת איתך - רמיקס : Sharon Yosefov Official Remix
6. ↑  נרקיס - הולכת איתך - הגרסה הערבית - رايحه معاك
7. ↑  הולכת איתך - נרקיס - אפל מיוזיק
**תני לי רגע** הוא סינגל הבכורה של הזמר-יוצר הישראלי מרגי. השיר יצא לאור ב-12 באוגוסט 2018, כסינגל שלא מתוך אלבום, על ידי חברות התקליטים טדי הפקות וגאגא בוקינג.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב על ידי מרגי, עדי אולמנסקי ויונתן גולדשטיין והולחן על ידי מרגי, גולדשטיין וג'ון ממן. השיר הוא שיר דאנס-פופ המתאר מערכת יחסים.

ביקורות
-------

דודי פטימר ממעריב סקר את השיר בחיוב, תוך שאמר כי "העיבוד המוזיקלי העכשווי, המלודי והמתקדם, הליריקה הצעירה ובעיקר הקול, הוייב והפרפורמנס של מרגי גורמים לו להצטייר כמעין "הכלאה" בין ג'סטין ביבר לסטטיק ובן אל אבל עם הטאץ' הייחודי לו."

בן שלו מהארץ סקר את השיר גם הוא, תוך שאמר שהשיר הוא "פופ עכשווי גנרי ולא מלהיב."

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי סקר את השיר באתרו "יוסמיוסיק" באופן מעורב, תוך העניק לו ציון של שני כוכבי זהב וחצי ואמר כי "כשמדובר בהצלחה מסחרית, למרגי אין את הכריזמה שתאיים על מצליחנים כמו סטטיק ובן אל שלפחות הולכים על הומור. האוריינטציה האופנתית כשלעצמה מייצרת כאן מוצר שנשמע מדי פלסטיק. לא בשר ודם."

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר בוים על ידי רומן בוצ'אצקי והועלה לערוץ היוטיוב של מרגי ב-12 באוגוסט 2018, בסמוך לצאת הסינגל. בקליפ ניתן לראות את מרגי רוקד לצד רקדני ליווי.

נכון למאי 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-16 מיליון והוא הקליפ השני הנצפה ביותר של מרגי בפלטפורמה, אחרי "הזוג הזה".

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2018)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 8 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  דודי פטימר, ‏בין ביבר לסטטיק ובן אל: מרגי משיק שיר ראשון אחרי ההפסד לנטע ברזילי, באתר מעריב אונליין, 12 באוגוסט 2018
2. ↑  אתר למנויים בלבד בן שלו, פאר טסי חוזר לעצמו, וסאבלימינל מתחיל רגוע ונגמר רגוע, באתר הארץ, 1 בספטמבר 2018
3. ↑  מרגי, תני לי רגע, באתר יוסמיוסיק, ‏2018-08-18
4. 1 2 3   Mergui - תני לי רגע, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:02)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **2017**:**"תמיד חלמתי" - אליעד** | **פרסי נבחרי השנה של פרוגי - שיר השנה** **2018: "תני לי רגע" - מרגי** | **2019**:**"פאוץ'" - נועה קירל** |

| מרגי |
| --- |
| דיסקוגרפיה |
| מיני-אלבומים | מה יהיה • לא להיות לבד • *Dark Side of the Rainbow* |
| סינגלים | "תני לי רגע" • "הזוג הזה" • "אני לא אני" • "הכל שקוף" • "אסור" • "דיבור נגוע" • "לא יוצא למסיבות" • "אמבולנס" • "סגול בהיר" • "אנג'ל" • "לא להיות לבד" • "Sucks to Know You (FU)" ‏• "Lie Like This" • "צונאמי" |
| השתתפות בסינגלים | "Hoodie" |
| ערכים קשורים | הכוכב הבא לאירוויזיון 2018 • טדי הפקות • Mobile1 Music • סבן מיוזיק גרופ |
**הכוכבים בוכים בלילה** הוא סינגל שהוקלט על ידי צמד המפיקים והיוצרים הישראלי דולי ופן, בשיתוף הזמרת הישראלית שירי מימון והזמר הישראלי דודו אהרון. השיר יצא לאור ב-16 במרץ 2020, על ידי חברת התקליטים אן אם סי יונייטד, כסינגל מתוך האלבום "חלק א'".

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב על ידי דולב רם ופן חזות ונוי פדלון והופק והולחן על ידי רם וחזות גם כן. השיר הוא מעין בלדת פופ, בה מדברים שירי מימון ודודו אהרון על מערכת יחסים.

ביקורת
------

ב-וואלה! NEWS נכתב "הרבה לפני התפשטות הקורונה, עבדו דולי פן יחד עם דודו אהרון ושירי מימון על קליפ אפוקליפטי לשיתוף הפעולה שלהם, "הכוכבים בוכים בלילה". עכשיו, כשהוא יוצא לאור, התוצאה נראית אקטואלית להחריד". גם בישראל היום סוקר השיר, תוך שנכתב שם "הקליפ הפוסט-אפוקליפטי של רם ופן, זוכי פרס אקו"ם, מזכיר קצת את המצב שבו אנחנו נמצאים היום ונקווה שלא ימשיך לשם - עולם אחרי מלחמה, אדמה חרוכה, אש ותמרות עשן".

ב-Mako נכתב על השיר כי "מעבר לשורות כמו "ואם זה מלחמה, אני רוצה שלום", שכאילו נכתבו על התקופה, הקליפ החדש לשיר הוא סוג של מראה אפוקליפטית לנפש האדם אחרי פרידה כואבת: האווירה בקליפ היא כמו אחרי מלחמה, ויחד עם קולות השניים שמשתלבים נהדר - מדובר בקליפ באמת יוצא דופן שכאילו התאים את עצמו לימים הקשים שעוברים על כולנו".

דודי פטימר ממעריב סקר את השיר גם כן, תוך שכתב כי "מדובר בדואט הרמוני למדי שכולל שילוב קולי מעניין, מסקרן ומעולה בין השניים שמשלימים זה את זו בשיר שנתפר היטב למידותיהם. זאת, על אף שלקח לי כמה פעמים להאזין לשיר בשביל שהפזמון ייקלט, כי הוא לא תופס את האוזן משמיעה ראשונה, בניגוד לבתי השיר הקליטים".

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי סקר את השיר אף הוא, תוך שהעניק לו שני כוכבי זהב וחצי בלבד, ואמר כי "מה לשירי מימון ולדודו אהרון? השידוך האקראי נועד ככל הנראה להעצים את המלודרמה, אלא שזו אפילו אינה דרמה. יותר הפרזת פרא במה שמתיימר להיות דרמה."

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר, הועלה לערוץ היוטיוב של דולי ופן ב-16 במרץ 2020. בקליפ ניתן לראות את הצמד מנגן על פסנתר, תוך שניתן לראות את שירי מימון, כשהיא לבושה בשמלה אדומה ואש בוערת מסביבה וזאת בנוסף לכך שניתן לראות את אהרון שר את השיר גם כן.

בפחות מיומיים, צבר הקליפ של השיר למעלה מ-330,000 צפיות. בנוסף לכך, בדקה האחרונה של הקליפ צורפו קטעים שונים מתקופות שונות, כמו נאומה של מלאלה יוספזאי, דבריה של אופרה וינפרי, אזכור לקהילת הלהט"ב וכדומה.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2020)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "הכוכבים בוכים בלילה" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6 7  דולי ופן - הכוכבים בוכים בלילה (עם שירי מימון ודודו אהרון)
2. 1 2  *Doli & Penn - דולי ופן (Ft. Dudu Aharon - דודו אהרון & Shiri Maimon - שירי מימון) – Hakochavim Bochim Balayla - הכוכבים בוכים בלילה* (באנגלית), נבדק ב-2020-03-18
3. ↑  כשדודו אהרון ושירי מימון חזו יחד עם דולי ופן את מצב החירום, באתר וואלה!‏, 15 במרץ 2020
4. ↑  צפו: סינגל חדש לדולב ופן עם שירי ודודו אהרון, באתר ישראל היום, ‏16.03.2020
5. ↑  דולי ופן עם שירי מימון ודודו אהרון - הכוכבים בוכים בלילה, באתר ‏מאקו‏, 16 במרץ 2020
6. ↑  דודי פטימר, ‏למרות המטאפורות הטיפשיות, הדואט של שירי מימון ודודו אהרון עובד בגדול, באתר מעריב אונליין, 17 במרץ 2020
7. ↑  הכוכבים בוכים בלילה, באתר יוסמיוסיק, ‏2020-03-28
תיאור המערכת
**טרופיקס** (באנגלית: **TROPICS (Time-Resolved Observations of Precipitation structure and storm Intensity with a Constellation of Smallsats)**) - מערכת לוויינים של נאס"א. מטרת המערכת לבצע מדידות טמפרטורה ולחות באזור הטרופי בתדירות גבוהה מאור. הדבר עשוי לאפשר למדענים ללמוד תהליך יצירת סופות טרופיות. הפרויקט מנוהל על ידי חוקרים של המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, הלוויינים החלו לפעול בשנת 2023.

היסטוריה
--------

המערכת צפויה לכלול 6 לוויינים במתכות קיובסאט בגודל 10\*10\*36 ס"מ ובמשקל 5.34 ק"ג. על הלוויינים הותקנו מכשירי מדידה בגלים קצרים למדידת טמפרטורה, לחות, תכונות עננים ומדדים נוספים. נתונים חדשים מתקבלים כל 21 דקות.

לבדיקת יכולות טכנולוגיה בוצע שיגור ניסיון של לוויין TROPICS Pathfinder. הלוויין שוגר ב-30 ביוני 2021 במסגרת משימה Transporter-2 של SpaceX. ממצאים הוכיחו שמדידות שבוצעו עומדות בציפיות.

השיגור הראשון בוצע ב-12 ביוני 2022 ונכשל עקב תקלה במשגר רוקט 3.3. בעקבות התקלה הוחלט לעבור למשגרים אלקטרון. שיגורים מוצלחים בוצעו במהלך שנת 2023 ומערכת החלה לפעול. לוויינים פועלים במסלול לווייני נמוך בגובה של 550 ק"מ. הם מתוכננים לפעילות במשך שנתיים.

הנתונים שמתקבלים מהמערכת מועברים למנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי, המרכז הלאומי להוריקנים וארגונים נוספים שפועלים בתחום.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של טרופיקס (באנגלית)

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טרופיקס** בוויקישיתוף
* תיאור המערכת
* מידע על המערכת באתר נאס"א
* נתונים על שיגורים לווייני tropics
* תיאור מפורט של עקרונות פעילות המערכת

הערות שוליים
------------

1. ↑  נתוני מערכת TROPICS
**גן הפסלים בחיפה** הוא גן פסלים, אשר נמצא בשדרות הציונות 114 (פינת רחוב 2 בנובמבר) בעיר חיפה, ובו כ-29 פסלים שיוצרו בידי האמנית אורסולה מלבין.

הפסלים מתארים תמונות מחיי היום-יום: ילדים משחקים ומנגנים, אמהות עם תינוקות, חיות מחמד ועוד.

מידע אודות הגן
--------------

בשנת 1967 האמנית היהודית-שווייצרית אורסולה מלבין עלתה לישראל מז'נבה והתיישבה בכפר האמנים עין הוד.

תהליך העבודה שלה התבצע בשני חלקים: בעין הוד היא קיבלה השראה ותכננה את הסקיצות לפסלים, ואילו את היציקה עצמה היא ביצעה בשווייץ.

הקמת הגן הייתה יוזמה משותפת של האמנית ועיריית חיפה, לכן אותר מקום גבוה ממנו נשקף נוף מפרץ חיפה והגליל.

כאשר רבו הפסלים ואזל המקום בגן הביתי בעין הוד, החליטה אורסולה לתרום 18 מהפסלים לעיר חיפה בגן שיוקם במיוחד עבורם.

בטקס חנוכת הגן, שנערך ב-15 באפריל 1979 במעמד ראש העיר דאז אריה גוראל, נישאו דברים, הוסר הלוט לקול פנפרות (חצוצרות תרועה) ונערך סיור בין הפסלים מלווה בצלילי מוזיקה.

בתחילה הוצבו בו 18 פסלים אך עם השנים נוספו עוד רבים, כך שהיום יש בגן 29 פסלי ברונזה – כולם יוצרו בידי מלבין.

בתחילת דרכו היה הגן שמור 24 שעות ביממה - "בתקווה כי תודעת הציבור הרחב תתפתח, ותוך הרצה של מספר חודשים יוכל הציבור עצמו לשמור על נכסיה האמנותיים הציבוריים של עירו".

כך נכתב בהודעה לעיתונות לפני הפתיחה הרשמית. השנים חלפו, תודעת הציבור הרחב "התפתחה" ובכל זאת - בשנת 2005 נגנב מהגן הפסל "נער משחק בכדור":

200 ק"ג של ברונזה היו ככל כנראה הסיבה לגניבה, ולא ערכו האמנותי או המסחרי שעמד אז על סכום של מספר עשרות אלפי שקלים. כמות המתכת ושוויה בשוק המתכות קרצה לגנבים כך שהפשע בוצע.

על אף שתלונה הוגשה במשטרה, ואף על פי שהוצע פרס כספי גבוה למוצא (הישר), הפסל כנראה הותך עוד באותו הלילה ולא נמצא מעולם. האמנית תרמה לגן פסל אחר תחת זה שנגנב. כיום שערי הגן ננעלים בלילות.

גלריית תמונות
-------------

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל חיפה** |

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גן הפסלים של אורסולה מלבין** בוויקישיתוף
* מידע אודות הגן בבלוג "חלומות שמורים"
* מידע אודות הגן בבלוג "הדרך"

הערות שוליים
------------

1. ↑  אורה גזית, כחומר ביד היוצר – גן הפסלים של חיפה, באתר הבלוג "חלומות שמורים", ‏27 ביוני 2020
תצלום אווירי של הנגב הצפוני
**הנגב הצפוני** הוא חלקו הצפוני של הנגב, הוא מעבר בין אזור לח (ים תיכוני) לאזור יבש. הנגב הצפוני הוא קו התפר בין המדבר והנגב לחלק המרכזי של ארץ ישראל.

היסטוריה
--------

במשך שנים רבות היה שטחו של הנגב שומם ואוכלוסייתו מעטה, עיקר האוכלוסייה כלל את הבדואים הנודדים. במהלך תקופת האבות התפרסמו מספר יישובים בנגב, בעיקר באזור הנגב הצפוני כגון, באר שבע, גרר ורחובות.
אזור זה מוכר כאזור בו עברו נתיבי מסחר ואף מכיל שרידי התיישבות מימי קדם.
בעשור הראשון לאחר קום המדינה החלו להקים בנגב יישובים וכפרים. אך המקום היה שומם לחלוטין לכן החליטו לפתח אותו יותר. נבנו בתים גדולים יותר, נסללו כבישים וההתפתחות גדלה עד שההתיישבות כבר לא הייתה שוממת כמו פעם.

מבנה
----

בהר הנגב הצפוני אפשר לזהות בקלות את מערכת הקימוטים היוצרת שישה קמרים מקבילים שכיוונם דרום מערב אל צפון מזרח. ששת הקמרים הם: הקמר של הר קרן, קמר כתף שבטה והר שחר, קמר צבוע, קמר חלוקים, קמר חתירה וקמר חצרה. בין הקמרים קערים רחבים וארוכים באותו הכיוון של הקמרים. הקמר הגבוה ביותר הוא קמר חתירה ששיאו מגיע ל-704 מ' ובכך הופך ליוצא דופן מכיוון שרומם הממוצע של שאר הקמרים הוא 500–550 מ'. הקערים הארוכים של הנגב הצפוני קובעים את מסלולי הנחלים. קיימת בנגב הצפוני גם תופעה של נחלים החוצים רכסים. בהר הנגב הצפוני קיימים שני מכתשים: המכתש הגדול והמכתש הקטן.

מערכת התחבורה
-------------

הכבישים המרכזיים באזור הם כביש 25 וכביש 40. מרבית צירי התנועה בנגב הצפוני מנצלים את הקערים שבין קמרי הנגב הצפוני שמשמשים כמעברי תנועה, כגון כביש 211 (טללים-ניצנה), כביש 204 (דימונה-שדה בוקר), כביש 206 (ממשית-אורון), וכביש 258 (צפע-ערד). שני כבישים חוצים את הקערים והקמרים: כביש 25 שבין באר שבע לצומת הערבה, וקטע מכביש 40 שבין טללים ושדה בוקר.

לקריאה נוספת
------------

* מדריך ישראל החדש: אנציקלופדיה, מסלול טיול-כרך 14: הנגב הצפוני.

הערות שוליים
------------

1. ↑  תרשים נוף ארץ המכתשים, באתר מו"פ מדבר וים המלח

| **אזורים בארץ ישראל** |
| --- |
| רמת הגולן וסביבתה | הר חרמון • טרכון • חורן • הבשן • רמת הגולן |  |
| הגליל והעמקים | הגליל העליון • אצבע הגליל • הגליל המערבי • הגליל התחתון • עמק יזרעאל |
| מישור החוף | מישור החוף הצפוני • הכרמל • השרון • מישור חוף יהודה • גוש דן • מישור החוף הדרומי |
| הבקע הסורי-אפריקני | בקעת הירדן • עמק החולה • ארץ כינרות • עמק בית שאן • הערבה • בקעת ים המלח |
| מרכז שדרת ההר המערבית | השומרון • הרי בנימין • השפלה • יהודה • מדבר יהודה |
| שאר עבר הירדן | הגלעד • ארץ המישור • עמון • מואב • הרי אדום |
| הנגב | הנגב הצפוני • חבל אשכול (חבל הבשור) • בקעת באר שבע • מכתשים בנגב • הר הנגב • מדבר פארן • הרי אילת |
המגדלדהרהרא, פברואר 2013הריסות דהרהרא לאחר רעידת האדמה בנפאל (2015)
**דהַרַהַרָא** (בנפאלית: **धरहरा**), המוכר גם בשם **מגדל בהימסן**, היה מגדל בן 9 קומות בגובה 61.88 מטרים ששכן במרכז סונדרה (Sundhara), קטמנדו, נפאל. הוא נבנה בשנת 1832 על ידי ראש ממשלת נפאל, בהימסן טאפה (Bhimsen Thapa) בהוראתה של המלכה ללית טריפורה סונדרי (Queen Lalit Tripura Sundari). המגדל נחשב למונומנט המשקף את האדריכלות שהתפתחה בעיר.

במגדל היה גרם מדרגות לולייני לכל גובהו בעל 213 מדרגות ובקומתו השמינית הייתה מרפסת היקפית, שסיפקה תצפית על עמק קטמנדו. על גג המגדל היה תורן ברונזה בגובה 5.2 מטרים. המגדל נפתח לציבור בשנת 2005.

ב-25 באפריל 2015 התמוטט המגדל עקב רעידת האדמה שהתרחשה באזור קטמנדו בעוצמה של 7.8 בסולם מגניטודה לפי מומנט. קריסתו הביאה למותם של כ-180 אנשים.

היסטוריה
--------

המגדל הראשון שנבנה על ידי בהימסן טאפה בשנת 1824 היה בן 11 קומות. הוא נבנה לכבוד המלכה ללית טריפורה סונדרי, שהייתה אחייניתו של טאפה. בשנת 1832 הושלמה בנייתו של המגדל השני. בשנת 1834 התרחשה רעידת אדמה בה המגדלים נשארו עומדים על תילם אך הראשון ניזוק באופן קשה. רעידת האדמה של ה-15 בינואר 1934 הפילה אותו לחלוטין ורק המגדל השני נשאר במקומו. מגדל דהרהרא השני התמוטט 81 שנים לאחר מכן, ברעידת האדמה של ה-25 באפריל 2015.

שימוש
-----

מגדל דהרהרא נבנה כמגדל שמירה למטרות צבאיות. במקרי חירום או בעלי חשיבות לאומית היו אמורות להישמע תרועת חצוצרות מקומתו העליונה. המסורת של תרועת החצוצרות התקיימה בפועל עד התמוטטות המגדל.

המגדל היה פתוח לציבור, בתשלום, משנת 2005 עד התמוטטותו בשנת 2015.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דהרהרא** בוויקישיתוף
* תמונת לוויין בגוגל מפות
* Google Sketch 3D model
* Another Google Sketch 3D model
* Subedi, Rajaram. (Nepali). Nepal's Dharahara
* קריסתו השנייה של הסמל מעמק קטמנדו, באתר ynet, 25 באפריל 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  מגדל בהימסן במדריך לונלי פלאנט
2. ↑  מגדל בהימסן במדריך לונלי פלאנט
3. ↑
4. ↑  ynet, קריסתו השנייה של הסמל מעמק קטמנדו, באתר ynet, 25 באפריל 2015
אולם העצמאות
**האנדרטה הלאומית** (באינדונזית: **Monumen Nasional** ובקיצור **Monas**) היא אנדרטה במרכזה של העיר ג'קרטה, בירת אינדונזיה המנציחה את מלחמת העצמאות של אינדונזיה.

הקמת האנדרטה
------------

הרעיון להקמת אנדרטה לאומית במרכז ג'קרטה הועלה על ידי נשיא אינדונזיה סוקרנו מיד לאחר ההכרה ההולנדית בעצמאות אינדונזיה בסוף שנת 1949. חזונו של סוקרנו היה לאנדרטה דמוית מגדל אייפל וגבוהה ממקדש בורובודור. תחרות לעיצוב האנדרטה נפתחה פעמיים אך בחירת תוכנית עיצוב התעכבה במשך שנים עקב מחלוקות. לבסוף אומצה תוכנית שהוכנה במקור על ידי פרדריק סילבאן (Frederich Silaban) ופותחה לבקשת סוקרנו על ידי האדריכל ר"מ סודארסונו (R.M. Soedarsono).

עבודות הקמת האנדרטה החלו בשנת 1961 במרחב פתוח הנקרא כיום כיכר מרדקה. לצורך הבנייה נהרסו מספר מבנים שניצבו בו. בשנת 1963 הושלמה בניית האובליסק. לאחר מכן עוכבו העבודות עקב קשיי מימון וההשלכות של ניסיון ההפיכה הצבאית של תנועת 30 בספטמבר בשנת 1965. בשנת 1969 התחדשו העבודות והוקם המוזיאון שבתחתית האנדרטה. היא נפתחה לציבור ב-12 ביולי 1975.

מבנה האנדרטה
------------

האנדרטה מועצבת כאובליסק הניצב על גבי בסיס רבוע דמוי גביע, שאורך צלעותיו 45 מטרים. גובהה הכולל של האנדרטה הוא 134.7 מטרים, מהם גובהו הכולל של האובליסק הוא 117.7 מטרים. בראש עמוד האובליסק, המצופה שיש, מצויה מרפסת תצפית שממנה נשקף נוף העיר. מעל המרפסת מתנשאת להבת העצמאות היצוקה ארד ומצופה עלי זהב, שגובהה 17 מטרים ומשקלה 24.5 טון. עיצובו של המבנה כולו מיועד לבטא את פילוסופיות הלינגאם והיוני.

בתוך מבנה הבסיס דמוי הגביע ממוקם אולם העצמאות. בטבורו, מוקף על ידי שורות מושבים נמוכות, ניצב חדר שקירותיו מצופים בשיש שחור ובו נשמר הנוסח המקורי של הכרזת העצמאות האינדונזית. דלתות מקושטות בקיר המערבי של החדר - שערי העצמאות - מובילות אל תוכו. יתר קירותיו החיצוניים של החדר מקושטים בסמלי עצמאות שונים. על גג מבנה הבסיס ממוקמת מרפסת תצפית נוספת.

מתחת למבנה האנדרטה נמצא מוזיאון ההיסטוריה הלאומית של אינדונזיה. זהו אולם רחב ממדים שבהיקפו ובטבורו מוצבות 51 דיורמות, המתארות את ההיסטוריה של אינדונזיה מאז המאה הרביעית לפני הספירה ועד ימי סוקרנו.

בכיכר סביב מבנה האנדרטה ניצבים תבליטים, המתארים אף הם את ההיסטוריה של אינדונזיה.

המרחב המרוצף שסביב האנדרטה הוא אתר לעריכת טקסים ואירועים לאומיים שונים.

מוצגים במוזיאון
---------------

בין המוצגים שבמוזיאון בבסיס ה"מונאס" נמצאים נוסח הכרזת העצמאות של אינדונזיה בכתב יד והנוסח המודפס של הכרזת העצמאות של אינדונזיה שניהם מיום ששי 17 באוגוסט 1945.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **האנדרטה הלאומית של אינדונזיה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  תמונתו:
2. ↑  תמונתו:
**HAT-P-9b** הנקרא רשמית "**אָלֶף"**, הוא כוכב לכת חוץ-שמשי המרוחק כ-1,500 שנות אור בקבוצת הכוכבים עגלון.
כוכב לכת זה התגלה בשיטת פוטומטריית מעבר (Transit photometry) ב-26 ביוני 2008. יש לו מסה של 0.78 מסות צדק, ורדיוס של 1.4 רדיוסי צדק.

כוכב לכת זה הוא "צדק חם", כלומר גרם הדומה בגודלו לצדק ומקיף את הכוכב שלו (תבל) במסלול קרוב מאוד, עם זמן הקפה של 3.92 ימים .

שמו של "אָלֶף" נבחר על ידי הציבור הישראלי כחלק מהמיזם לרגל חגיגות 100 שנה לאיגוד האסטרונומי הבינלאומי (IAU). במסגרת הפרויקט האיגוד הציע למאות מדינות להעניק שם לכוכב לכת ולכוכב במערכת שמש חיצונית שנבחרה לכל מדינה. מעל 110 מדינות השתתפו בבחירת השם לכוכבי הלכת שניתנו למדינות ומעל 400 אלף איש ברחבי העולם הצביעו לשם של כוכב הלכת שלהם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלף** בוויקישיתוף
* הציבור בחר: "אָלֶף" הוא שמו של כוכב הלכת הישראלי הראשון בחלל באתר סוכנות החלל הישראלית
* הכרזה על תוצאות התחרות לבחירת השם בכתבה על שבוע החלל באתר ynet.
* אלף, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים

הערות שוליים
------------

1. ↑  Avi Shporer, GÁspÁr Á. Bakos, Francois Bouchy, Frederic Pont, HAT-P-9b: A LOW-DENSITY PLANET TRANSITING A MODERATELY FAINT F STAR, **The Astrophysical Journal** 690, 2008-12-12, עמ' 1393–1400 doi: 10.1088/0004-637x/690/2/1393