פירוש נוסף ערך זה עוסק בבירת רוסיה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו מוסקבה (פירושונים).

**מוסקבה** או **מוסקווה** (ברוסית: **Москва**, ‏האזנהⓘ‏?‏) היא בירת רוסיה, עיר בעלת מעמד פדרלי, המרכז המינהלי של המחוז הפדרלי המרכזי ומרכז מחוז מוסקבה שאינה כלולה בו, העיר הגדולה ביותר ברוסיה והסובייקט הכי גדול שלה. נכון לשנת 2021, מתגוררים בה 13,010,112 תושבים, והיא העיר המאוכלסת ביותר באירופה.

מוסקבה הייתה בירתן ההיסטורית של נסיכות מוסקבה, רוסיה הצארית, האימפריה הרוסית (1730-1728), רוסיה הסובייטית וברית המועצות. מוסקבה היא המרכז הפוליטי, התרבותי, הכלכלי, התעשייתי, הדתי, החינוכי והתעבורתי ברוסיה. רשויות השלטון של המדינה נמצאות בעיר, שגרירויות של מדינות זרות, מטה מרבית הארגונים המסחריים הגדולים ברוסיה ועמותות ציבוריות. שטח העיר עמד עד להרחבתו במהלך קיץ 2012 על כ-1,081 קילומטר רבוע ומאז יולי 2012 הוא כ-2,561 קמ"ר.

מוסקבה היא אחת משלוש הערים הפדרליות של רוסיה (האחרות הן סנקט פטרבורג וסבסטופול) והיא העיר הגדולה ביותר בשטחה באירופה, והמאוכלסת ביותר באירופה (איסטנבול שנמצאת גם היא באירופה מאוכלסת מעט יותר, אך חלק משטחה נמצא באסיה). העיר שוכנת על נהר מוסקבה במרכז המישור המזרח אירופי, בין נהרות וולגה ואוקה. כסובייקט פדרלי מוסקבה גובלת במחוזות מוסקבה וקלוגה.

מוסקבה היא מרכז התיירות הפופולרי ביותר ברוסיה. הקרמלין, הכיכר האדומה, מנזר נובודוויצ'י וכנסיית העלייה לשמים בקולומנסקויה כלולים ברשימת אתרי המורשת העולמית של אונסק"ו.

אטימולוגיה
----------

העיר מוסקבה נקראת על שם נהר מוסקבה (רוסית עתיקה: гра́д Моско́в; מילולית: "העיר שעל נהר מוסקבה"). מקור השם לא ידוע, על אף שקיימות מספר תאוריות. רוב ההשערות מבוססות על השפה הפינית לאור העובדה שפינים היו התושבים המקוריים של האזור עד להגעת הסלאבים. תאוריה אחת גורסת כי מקור השם במילה הפינית העתיקה maska ava, שפירושה "אמא דובה".

היסטוריה
--------

גילה המדויק של מוסקבה אינו ידוע. היישובים הראשונים קמו בשטח מוסקבה בתקופה הנאוליתית, כ-8 אלף שנה לפני הספירה.

ההתייחסות הראשונה למוסקבה מתוארכת ל-1147 כשיורי דולגורוקי קרא לנסיך רפובליקת נובגורוד "בוא אלי, אחי, למוסקבה".

### נסיכות מוסקבה

 ערך מורחב – **נסיכות מוסקבה**  

תשע שנים מאוחר יותר, ב-1156, קרא דולגורוקי לבניית חומת עץ, שנבנתה מספר פעמים מחדש, מסביב לעיר. בשנים 1237 – 1238 שרפו המונגולים את העיר עד לעפר ותושבים רבים נלקחו בשבי. העיר התאוששה והפכה לבירת נסיכות עצמאית ב-1327. מיקומה המבטיח על מקורו של נהר הוולגה תרם לפיתוחה הקבוע. מוסקבה צמחה לנסיכות יציבה ומשגשגת למשך שנים רבות ומשכה מספר גדול של פליטים מכל רחבי רוסיה.

תחת שלטונו של איוואן הראשון, החליפה העיר את מקומה של טבר כמרכז הפוליטי של נסיכות ולדימיר, והפכה לגובת המסים היחידה של השליטים המונגולים. היות ששילם מס גבוה, זכה איוואן לזיכיון החשוב מהחאן. שלא כמו נסיכויות אחרות, מוסקבה לא חולקה בין בניו לאחר מותו, אלא עברה בשלמותה לבנו הבכור. ב-1380 הוביל הנסיך דמיטרי דונסקוי ממוסקבה צבא רוסי מאוחד לניצחון חשוב על אורדת הזהב בקרב קוליקובו. שנתיים בלבד לאחר מכן נבזזה מוסקבה על ידי החאן טוכטמיש. ב-1480, איוואן השלישי השיג עצמאות מלאה משליטי אורדת הזהב, ואפשר למוסקבה להפוך לכוח המרכזי ברוסיה. בזמנו של איוואן הפכה העיר לבירתה של אימפריה שעתידה לכלול את כל שטחה של רוסיה המודרנית ושטחים נוספים.

### רוסיה הצארית

ב-1571 הטטרים מקרים תקפו ובזזו את מוסקבה, ושרפו את כולה פרט לקרמלין.

ב-1609 החל הצבא השוודי, בפיקודם של הרוזן יאקוב דה לה גארדי ואוורט הורן, את מסעו מנובגורוד אל מוסקבה, כדי לעזור לצאר וסילי שויסקי להיכנס לעיר ב-1610 ולדכא את המרד שפרץ נגדו. הצבא עזב את העיר בשנה שלאחר מכן, לאחר פלישתו של האיחוד הפולני-ליטאי. במהלך המלחמה, נכנס ההטמן סטאניסלב ז'ולקיווסקי למוסקבה לאחר שהביס את הרוסים בקרב קלושינו.

תחילת המאה ה-17 הייתה עשירה בהתקוממויות ובסופו של דבר שוחררה מוסקבה משליטת פולין ב-1612. במהלך המאה ה-17 היו גם התקוממויות נוספות כמו מהומת המלח של 1648, מהומת הנחושת של 1662 ומרד מוסקבה של 1682.

### האימפריה הרוסית

מגפת המוות השחור כילתה כחצי מאוכלוסיית העיר, והיא חדלה לשמש כבירת רוסיה ב-1712, לאחר הקמתה של סנקט פטרבורג על ידי פיוטר הגדול על חוף הים הבלטי ב-1703. כשנפוליאון פלש לרוסיה ב-1812, תושבי העיר שרפוה והתפנו ממנה בפקודת הצאר אלכסנדר הראשון, לאחר שכוחותיו של נפוליאון הגיעו לעיר ב-14 בספטמבר. צבאו של נפוליאון, שנפגע מהרעב, מהקור ומהאספקה הדלה, אולץ לסגת מן העיר וכמעט הושמד בשל החורף הרוסי הקשה והתקפות הרוסים.

### בתקופה הסובייטית

במהלך מהפכת 1905 התרחשו בעיר קרבות בין השלטון לפועלים. לאחר מהפכת אוקטובר (1917) הפכה מוסקבה לבירת הרפובליקה הסובייטית הפדרטיבית הסוציאליסטית הרוסית, וחמש שנים מאוחר יותר לבירת ברית המועצות. במהלך "מלחמת המולדת הגדולה" נגד הגרמנים במלחמת העולם השנייה, התמקמו מועצת ההגנה הלאומית הסובייטית והמטה הכללי של הצבא האדום במוסקבה.

בתקופת סטלין נהרסו מבנים עתיקים רבים, לרבות אנדרטאות ואזורים במרכז העיר, נסללו כבישים רחבים והוקמו אמצעי תחבורה רבים. במקביל הוקמו מספר רב של אזורי תעשייה, לטובת ריכוז כל המפעלים הלאומיים בעיר. בנוסף, הוקמו אוניברסיטאות רבות ומרכזי לימוד לשלל מקצועות.

ב-1941, במהלך מלחמת העולם השנייה, הוקמו על בסיס תושבי העיר כ-16 דיוויזיות של מתנדבים לאומיים (כ-160,000 איש), כ-25 גדודים (כ-18,500 איש) וארבע חטיבות הנדסה. בנובמבר באותה השנה, נעצרה קבוצת ארמיות מרכז הגרמנית בפאתי העיר, והחל הקרב על מוסקבה. בתי חרושת רבים פונו, יחד עם רוב התושבים והממשל מהעיר, ומה-20 באוקטובר הוכרזה העיר כנצורה. התושבים שנותרו בעיר בנו ואיישו הגנות נ"ט בזמן שהעיר הופצצה מן האוויר. במהלך הקרב סירב סטלין לעזוב את העיר ולכן המטה הכללי והמועצה נותרו גם הם בעיר. על אף המצור וההפצצות, המשיכו מבני הרכבת התחתית של מוסקבה לפעול, וקרוב לסוף הלחימה אף נפתחו קווים חדשים.

ב-1 במאי 1944 הוענקה לעיר מדליה על הגנת מוסקבה. ב-1947 הוענקה לעיר מדליה ליום השנה ה-800 ולראשונה נחגג יום העיר. ב-8 במאי 1965, הייתה מוסקבה אחת משתים עשרה הערים הסובייטיות להן הוענקו התואר עיר גיבורה, להנצחת יום השנה ה-20 לניצחון בעלות הברית.

ב-1980 אירחה העיר את משחקי הקיץ האולימפיים, שהוחרמו על ידי ארצות הברית ועל ידי מספר מדינות מערביות נוספות, בעקבות פלישת ברית המועצות לאפגניסטן ב-1979. בקצה המערבי של העיר הוקם הכפר האולימפי. רוב מתקני הספורט הוקמו בסמוך לאצטדיון לוז'ינקי.

### העיר כיום

ב-1991 אירע במוסקבה ניסיון ההפיכה של חברי הממשלה שהתנגדו לרפורמות בשלטונו של מיכאיל גורבצ'וב. כאשר התפרקה ברית המועצות באותה השנה, המשיכה מוסקבה לשמש כבירת רוסיה.

מאז 1993 וכניסתה של כלכלת השוק למוסקבה, השתנתה העיר מ-"**בירה תעשייתית**" שבה רוכזו בתקופה הסובייטית כל המפעלים החשובים ל"**בירה מסחרית**" בה מרוכזים רוב המשרדים והחברות הלאומיות של רוסיה, בדומה לרוב המדינות המערביות. השינוי הביא לעיר קמעונאות, שירותים, אדריכלות ואורח חיים מערביים, והוביל להקמת מרכזי סחר בינלאומיים. לאחר נפילת הגוש הקומוניסטי במזרח אירופה ופתיחתה לעולם מתוכננת העיר להפוך לעיר עולם, ביחד עם איסטנבול.

ב-2009 אירחה לראשונה את תחרות הזמר של האירוויזיון. ב-2010 פוטר ראש העיר מאז 1992, יורי לוז'קוב, והוחלף בסרגיי סוביאנין. במהלך 2012 הורחב שטח העיר מכ-1.1 אלף קמ"ר לכ-2.5 אלף קמ"ר תוך הקמת שני אזורים מנהליים חדשים (11 ו-12 במפה) אליהם מתוכננים לעבור גם כל משרדי הממשלה. ב-2015 החל תהליך שיקום נהר המוסקבה ויובליו ביחד עם הקמת טיילת משני צדדיו.

בקיץ 2017 אירחה את משחקי גביע הקונפדרציות ושנה לאחר מכן את משחקי גביע העולם בכדורגל. במהלך מגפת הקורונה ברוסיה העיר הייתה מוקד התחלואה העיקרי במדינה.

* הקרמלין, אתר היסטורי מבוצר בלב מוסקבה, המשקיף אל הכיכר האדומה ומשמש כמושב הרשמי של נשיא רוסיההקרמלין, אתר היסטורי מבוצר בלב מוסקבה, המשקיף אל הכיכר האדומה ומשמש כמושב הרשמי של נשיא רוסיה
* מגדל ספאסקאיה וכנסיית וסילי הקדוש בכיכר האדומהמגדל ספאסקאיה וכנסיית וסילי הקדוש בכיכר האדומה
* גוםגום
* מבט על המוזיאון ההיסטורי הממשלתי מכיכר מנז'מבט על המוזיאון ההיסטורי הממשלתי מכיכר מנז'
* פארק זריאדיהפארק זריאדיה
* מבט לכיוון רחוב ארבאט החדש, ניתן לראות את מלון אוקראינה, בניין משרד החוץ של רוסיה, בניין קומקון, הבית הלבן של רוסיה, ובניין כיכר קודרין.מבט לכיוון רחוב ארבאט החדש, ניתן לראות את מלון אוקראינה, בניין משרד החוץ של רוסיה, בניין קומקון, הבית הלבן של רוסיה, ובניין כיכר קודרין.
* רחוב טברסקאיה, הרחוב הראשי של העיררחוב טברסקאיה, הרחוב הראשי של העיר
* ארבאט, הוא אחת מהאטרקציות הפופולריות בעירארבאט, הוא אחת מהאטרקציות הפופולריות בעיר

פוליטיקה וממשל
--------------

### שלטון מקומי

 ערכים מורחבים – **עיריית מוסקבה, ראש עיריית מוסקבה, הדומה העירונית של מוסקבה**  

בית עיריית מוסקבה
על פי חוקת הפדרציה הרוסית, מוסקבה נחשבת לסובייקט עצמאי של הפדרציה הרוסית, עיר פדרלית.
מערכת רשויות השלטון של מוסקבה מורכבת ממשלת מוסקבה (עיריית מוסקבה) שהיא הרשות המבצעת ומדומה העירונית של מוסקבה שהיא הרשות המחוקקת.

משנת 2006 עד 2012 לא נערכו בחירות ישירות לראשות העיר עקב שינויים באמנת העיר מוסקבה, ראש העיר מונה על פי צו נשיאותי. הבחירות הישירות הראשונות מתקופת ההצבעה ב-2003 היו אמורות להתקיים לאחר סיום כהונתו של ראש העיר הנוכחי בשנת 2015, אולם, בקשר להתפטרותו מרצונו החופשי, הבחירות התקיימו בספטמבר 2013.

בבחירות 2018 ניצח ראש העיר המכהן סרגיי סוביאנין שזכה ב-70.17% מקולות הבוחרים.

### שלטון פדרלי

 ערכים מורחבים – **הבית הלבן של רוסיה, בניין הדומה**  

הבית הלבן של רוסיה, מקום מושבה של ממשלת רוסיה
מוסקבה היא מושב הכוח בפדרציה הרוסית, כל רשויות השלטון של המדינה נמצאים בעיר למעט בית המשפט החוקתי של רוסיה שמשנת 2008 נמצא בסנט פטרבורג. במרכז העיר, באוקרוג המרכזי, שוכן הקרמלין, משכנו הרשמי של נשיא הפדרציה הרוסית.

מטה הרשות המבצעת שהיא ממשלת רוסיה נמצא בבית הלבן של רוסיה. הדומה הממלכתית של הפדרציה הרוסית נמצאת ליד הכיכר האדומה ומועצת הפדרציה של רוסיה ובית המשפט העליון של רוסיה גם כן נמצאים במוסקבה.

חלוקה מנהלית של מוסקבה
----------------------

 ערך מורחב – **חלוקה מנהלית של מוסקבה**  

|  |
| --- |
| 

לחצו כדי להקטין חזרה

לחצו להגדלה

 |
| מפת מחוזות מוסקבה |

העיר מחולקת ל-12 אוקרוגים מנהליים, 125 נפות ול-21 יישובים (שנמצאים באוקרוגים 11 ו-12 במפה). כל עשרת האוקרוגים נמצאים בשטח המנהלי של מוסקבה, מלבד העיר זלנוגרד (מספר 10 על המפה). ביולי 2012, בעקבות הרחבת שטח העיר הוקמו 2 אוקרוגים מנהליים חדשים (11 ו-12 במפה). לכל האוקרוגים והמחוזות המנהליים שלט הרלדי, דגל וראש מחוז משלהם. שלושה אוקרוגים (11,10 ו-12 במפה) נמצאים מחוץ לכביש הטבעת של מוסקבה.

אין במוסקבה אזורים מוגדרי גזע, כמו הצ'יינטאון הקיים בערים מסוימות בצפון אמריקה, מערב אירופה
או במזרח אסיה.

### מחוזות מוסקבה

1. מחוז מרכז
2. מחוז צפון
3. מחוז צפון מזרח
4. מחוז מזרח
5. מחוז דרום מזרח
6. מחוז דרום
7. מחוז דרום מערב
8. מחוז מערב
9. מחוז צפון מערב
10. מחוז זלנוגרד
11. מחוז מוסקבה החדשה
12. מחוז טרויצק

כלכלה
-----

 ערך מורחב – **כלכלת מוסקבה**  

### רקע

מוסקבה היא מרכז פיננסי מרכזי באירופה, ויש לה את אחת הכלכלות העירוניות הגדולות בעולם (אנ'). (בתמונה: מרכז העסקים המוסקבאי
הבינלאומי "מוסקבה סיטי")
מוסקבה היא אחת הערים המרכזיות באירופה מבחינה כלכלית ותרבותית. העיר עצמה מיצרת 17% מהתוצר הלאומי הגולמי של רוסיה (2017) .

### מסחר

בתקופה הסובייטית שימשה מוסקבה בתור המרכז התעשייתי של כל ברית המועצות. מאז נפילת ברית המועצות וכניסתה של רוסיה החדשה אל השוק העולמי ואל הסחר החופשי התפנו כמה אזורי תעשייה בעיר ומתחילים להתפנות כל המפעלים החשובים אל ערים אחרות או אל מדינות אחרות לצורך הפיכתה למרכז המסחר וגם העסקים של רוסיה כולה. החלו לקום בעיר מרכזי קניות חדשים וכל בתי-כלבו וחנויות הממשלתיות נמכרו אל ידיים פרטיות.

בורסת מוסקבה חזרה לפעול לאחר שהיא לא פעלה בתקופה הסובייטית ועל חורבות אזור תעשייה שהיה במרכז העיר הוקם מתחם "מוסקבה סיטי" שבו הוקמו גורדי שחקים בסגנון מודרני עבור משרדים ובתי מלון.

שוק צ'רקיזובו שחדל לפעול ביולי 2009 היה השוק הגדול באירופה. המחזור היומי של שוק זה הגיע לכ-30 מיליון דולרים (מדי יום פעלו בו כ-10,000 מוכרים).

### תעשייה

מרכז החדשנות סקולקובו
בעיר ישנם אזורי תעשייה רבים עוד מתקופת המשטר הקומוניסטי. רוב מרכזי התעשייה הרוסית התרכזה ברחבי העיר ולאחר נפילת ברית המועצות החלו לפנות מפעלים רבים ואזורי תעשייה לטובת הקמתם של אזורי תעשייה מודרנית ותעשיות מתקדמות. בנוסף, ישנם בעיר המון אזורי תעשייה המתפקדים בתור "מפעל בודד" המרכזים בתוכם מספר מפעלים קטנים יותר. רוב אזורי התעשייה הישנים בעיר הוקמו לצד מסילות רכבת או לצד 2  נמלי נהר המוסקבה שבו עוברים אוניות סחר או אוניות נוסעים. אזורי התעשייה החדישים יותר מוקמים לצד כבישים מהירים או לצד שדות תעופה.

כמה מן המפעלים המפורסמים ביותר ברוסיה פעלו בעיר והתפנו אל ערים אחרות לאחר נפילת מסך הברזל. בימינו מיועדים חלק מן המבנים בהם פעלו המפעלים לשימור אדריכלי מחמיר.

מספר אזורי התעשייה בעיר עומד על 209 וחלקם כבר התפנה לטובת הקמתם של גורדי שחקים או שכונות חדשות, כדוגמת: אזור "מוסקבה סיטי" המשמש בתור: **מרכז עסקים בינלאומי** ובצמוד אליו ממוקמים אזורי תעשייה ישנים המתוכננים להתפנות ובמקומם מתוכנן פרויקט המשך שייקרא: "מוסקבה סיטי 2" או "**מרכז נובי** (המרכז החדש ברוסית)" ובו מתוכננים להבנות המשרדים של רוב החברות הלאומיות של רוסיה.
תחומי התעשייה העיקריים במוסקבה הם תחומי הכימיקלים, המטלורגיה, תעשיית המזון, הטקסטיל, ייצור הרהיטים והפקת האנרגיה, פיתוח תוכנה וייצור מכונות.

בורסת מוסקבה
בתי הזיקוק של מוסקבה ממוקמים בקצה הדרום-מזרחי של העיר בראיון קאפוטניה ומספקים את רוב חומרי הגלם אל מפעלי התעשייה ברחבי העיר.

מפעל הגז ארמה שסיפק בעבר את תצרוכת הגז לעיר עובר כיום תהליך של שימור והסבה בתור "רובע אומנים".

מפעל מיל מוסקבה היא אחת החברות המובילות בעולם ליצור הליקופטרים צבאיים ואזרחיים.

מרכז הייצור והמחקר הממלכתי חרוניצ'ב הוא מרכז לייצור ציוד עבור תחנות חלל וטילים.

מפעלי ZiL ו-AZLK הם מפעלים מובילים ברוסיה בייצור רכבות ומכוניות בהם ייצרו בעבר את כלי הרכב עבור ראשי השלטון הקומוניסטי ועבור הצבא האדום.

בעיר ממוקמת הנהלת חברת גזפרום - החברה המובילה בעולם בהפקת גז טבעי והחברה הגדולה ביותר ברוסיה.

מפעל המתכות של מוסקבה היה מפעל מפורסם שפעל בעיר שסימלו היה: "הפטיש והמגל" וממנו נלקח הרעיון ליצירת הסמל של תורת הקומוניזם הסובייטי. המפעל שהוקם בשנת 1883 ונסגר בשנת 2011 היה אחד המפעלים הגדולים ברוסיה לייצור מתכות ויציקות. לאחר סגירתו הוחלט לתכנן על שטחו שכונות מגורים ומרכזי תרבות ועסקים.

מפעל השוקולד אוקטובר האדום שהוקם על האי בלצ'וג על גדות נהר מוסקבה בסמוך אל הקרמלין בשנת 1851 על ידי התעשיין הגרמני: תיאודור פרדיננד פון אינמנד ונסגר במהלך שנות ה-90 היה אחד המפעלים המפורסמים ביותר במדינות הגוש הקומוניסטי לייצור ממתקים. המבנים שבו פעל בעבר המפעל משמשים כיום למרכזי לימוד של בתי ספר לעיצוב, אדריכלות ואומנות כגון: "מכון סטרלקה לתקשורת, אדריכלות ועיצוב".

מבשלת קריסטל היא אחת המבשלות הוותיקות ברוסיה. המבשלה מפיקה מספר רב של סוגי וודקה ובהם המותג "סטוליצ'נאיה".

המכון הלאומי להנדסה אווירית בדרום-מזרח העיר הנמצא בשטחו של שדה התעופה רומנסקוי מתוכנן להיות המרכז החדש של התעשייה האווירית הרוסית.

באזור מוסקבה החדשה בדרום-מערב העיר מתוכננים אזורי תעשייה חדישים לתעשיות מדע וטכנולוגיה ביחד עם קמפוס חדש של האוניברסיטה הלאומית למדע וטכנולוגיה. האזור מכונה גם: "עמק הסיליקון של רוסיה".

### בתי מלאכה

בתקופת ברית המועצות הוקמו כמה אזורי תעשייה עבור "תעשייה זעירה" של בתי-מלאכה ומפעלים קטנים ושכנו ברחבי העיר כמה "מוסכים מרכזיים" לתיקון כל סוגי הרכב במבנים שעוצבו במיוחד על ידי אדריכלים סובייטיים וכיום עוברים תהליך של שימור ומעבר אל שימוש של מרכזי תרבות.

### עלויות מחיה

 ערך מורחב – **רובליובקה**  

אגמי הפטריארך, אזור מגורים אמיד ומקום פופולרי במרכז מוסקבה.
בתקופת השלטון הסובייטי השכירה המדינה דירות לאנשים, כאשר גודל הדירה נקבע בהתאם למקצוע של השוכר (אמנים, גיבורי ברית המועצות, מדענים מובילים ואישי שלטון קיבלו דירות גדולות יותר). הבעלות הפרטית בדירות הוגבלה על ידי השלטון. רק לאחר הפרסטרויקה הותרה בעלות אישית בדירות המגורים, ונקבע שכירות בדירות בבעלות המדינה בהתאם למספר השוכרים.

בשנות ה-90 ובראשית המאה ה-21 עלה שווי הנכסים במוסקבה. נכון לשנת 2008, שווי מטר מרובע בפרוורי מוסקבה יכול להגיע ל-4,000 דולר אמריקאי למטר, ובמרכז העיר ל-8,000 דולר אמריקאי למטר. בדירות יוקרה יכול להגיע שווי הנכס ל-40,000 דולר אמריקאי למטר.

נכון לשנת 2006 דמי שכירות לדירת חדר אחד במרכז מוסקבה נעו בין 1,500 דולרים ל-3,000 דולרים, כאשר גודלה של דירת חדר הוא כ-30 מ"ר, ודירת שני חדרים היא 45 מ"ר.

בשל העלויות הגבוהות ויוקר המחיה העולה, נוהגים בעלי דירות במוסקבה להשכיר דירותיהם במרכז העיר, ולהתגורר בעצמם בפרוור בדירה שכורה כאשר ההפרש בדמי השכירות משמש למחייתם.

### תעסוקה

חנות כלבו יוקרתית צום, ברחוב פטרובקה, במרכז העיר.
נכון לשנת 2006 כוח העבודה בעיר כלל 8.47 מיליון עובדים מהם 1.73 מיליון המועסקים על ידי המדינה, 4.42 מיליון מועסקים על ידי חברות פרטיות ו-1.99 מיליון מועסקים על ידי עסקים קטנים. באופן רשמי בעיר מתגוררים 74,400 מובטלים, מהם 34,400 זכאים לדמי אבטלה.

### בתי-כלבו, שווקים, ומרכזי מסחר

 ערכים מורחבים – **גום, צום**  

בעיר מצויים 600 מרכזי קניות, ביניהם 200 גדולים (למשל אוויאפארק, אברופייסקי, אוחוטני ריאד, מטרופוליס, אפימול סיטי). חלקם הוקמו בשולי העיר (למשל וגאס). בנוסף יש כמה ששימשו בתקופה הסובייטית בתור **חנויות ממשלתיות** או בתי-כלבו ברשות ממשלתית כגון: "גום" ו-"צום".

בעיר מצויים גם כמה פסאז'ים שהוקמו בתקופת רוסיה הצארית ועוד כמה שווקים המצויים בתוך מבנים שהוקמו במיוחד לכך.

תחבורה
------

 ערך מורחב – **תחבורה ציבורית במוסקבה**  

תחנת מאיקובסקאיה של הרכבת התחתית של מוסקבה
למוסקבה יש ארבעה נמלי תעופה (ונוקובו-Внуково, דומודדובו-Домодедово, שרמטייבו-Шереметьево וז'וקובסקי-Жуковский). רוב הטיסות הבינלאומיות נוחתות בשרמטייבו. מנמלי התעופה חברת אארואקספרס מפעילה רכבות היוצאות אל מרכז העיר.

במוסקבה פועלת רשת רכבות ארצית וגם בינלאומית אל מדינות שכנות וממנה גם יוצאים כל הקווים של הרכבת הטרנס-סיבירית. בנוסף גם מקיפה את העיר הטבעת המרכזית של מוסקבה. במוסקבה ישנן עשר תחנות רכבת: קזנסקי, ריז'סקי, לנינגרדסקי, ירוסלבסקי, קייבסקי, בלורוסקי, פבלצקי, קורסקי, ווסטוצ'ני וסביולובסקי.

במוסקבה פועלת רכבת תחתית החל מ-1935, יש בה 14 קווים ו-263 תחנות, חלקן מפוארות ומהודרות במיוחד, כתחנת פלושאד רבוליוציי (כיכר המהפכה) המרכזית, המעוטרת בקשתות ופסלי שחם ותחנת קומסומולסקאייה הבארוקית.

כשנבנו חלק התחנות, בתקופת המלחמה הקרה, הן נבנו גם לשימוש כמקלט אטומי אל מול פצצות האטום של ארצות הברית ולכן הן ידועות גם בעומקן הגדול.

מערכת הרכבת התחתית של מוסקבה מסיעה כ-9 מיליון איש מדי יום ונחשבת לאחת ממערכות הרכבת התחתית העמוסות ביותר בעולם. כמות הנוסעים בה מדי שנה גדולה מזו של לונדון וניו יורק גם יחד.

בעיר פועלת רשת של אוטובוסים רכבות חשמליות ואוטובוסים חשמליים. ישנן מוניות שירות, הפועלות לפי קווי נסיעה של האוטובוסים וכן מוניות ספיישל, אך רבים מהנהגים מסיעים בתשלום כל המבקש. טרמפים בחינם אינם נהוגים במוסקבה.

נהר מוסקבה עובר דרך מרכז העיר. בהתאם לכך בתוך תחומי העיר נבנו כ-20 גשרים מעל הנהר ויובליו. תחילת בניית הגשרים החלה עוד במאה ה-16 וגשר נובוספאסקי עומד בתוואי אחד הגשרים הישנים.

בעיר הוקמו 2 נמלי נהר לצד אזורי תעשייה יחד עם טרמינל נוסעים. האחד בחלקה המערבי (טרמינל הנהר הצפוני) והשני בחלקה המזרחי (טרמינל הנהר הדרומי).

הרמזור הראשון בעיר הוצב בשנת 1930 בפינת רחוב קוזנצקי מוסט.

דמוגרפיה
--------

הגידול באוכלוסיית מוסקבה עם השנים
אף על פי שמאז סוף המאה ה-20 קטן מספר התושבים ברוסיה במאות אלפי תושבים בשנה בשל ילודה נמוכה, במוסקבה חל גידול אוכלוסין חד, בעיקר הודות להגירה. תושבי מוסקבה החדשים נמשכים לצמיחה הכלכלית של עד 20% בעיר, לעומת צמיחה חדה פחות בשאר חלקי המדינה. בעיר ישנו מספר מועט של אנשים מכל התרבויות, מסטודנטים אפריקנים עד אנשי עסקים אירים.

חלוקה אתנית בשנת 2010 - 90.0% רוסים, 1.5% אוקראינים, 1.4% טטרים, 0.5% יהודים ואחרים.

|  |
| --- |
| **ההתפתחות הדמוגרפית של מוסקבה בין השנים 1400 ו-1856**
 |
| **1400** | **1638** | **1710** | **1725** | **1738** | **1775** | **1785** | **1811** | **1813** | **1825** | **1840** | **1856**
 |
| 40,000 | 200,000 | 160,000 | 145,000 | 138,400 | 161,000 | 188,700 | 270,200 | 215,000 | 241,500 | 349,100 | 368,800 |


|  |
| --- |
| **ההתפתחות הדמוגרפית של מוסקבה בין השנים 1868 ו-2002**
 |
| **1868** | **1871** | **1888** | **1897** | **1912** | **1920** | **1926** | **1939** | **1959** | **1979** | **1989** | **2002**
 |
| 416,400 | 601,969 | 753,459 | 1,038,600 | 1,617,157 | 1,027,300 | 2,101,200 | 4,609,200 | 6,133,100 | 8,142,200 | 8,972,300 | 10,383,000 |

### דת

מימין לשמאל: קתדרלת ישו המושיע, הקתדרלה הקתולית
מימין לשמאל: מסגד הקתדרלה של מוסקבה, בית הכנסת הכוראלי
מוסקבה היא מרכז הכנסייה האורתודוקסית הרוסית, הכנסייה הרוסית-אורתודוקסית אדוקי האמונה הישנה (אנ'), הכנסייה הרוסית-אורתודוקסית העתיקה (אנ'), האיחוד הרוסי של הבפטיסטים הנוצרים האוונגליסטים (אנ') ועוד זרמים.

כל דתות העולם הגדולות מיוצגות במוסקבה. בעיר רשומים רשמית יותר מ-1,000 עמותות וארגונים דתיים המייצגים יותר מ-50 עדות דתיות שונות.

הגדולה מבין הארגונים הדתיים היא הכנסייה האורתודוקסית הרוסית (הפטריארכיה של מוסקבה) - היא כוללת כ-500 עמותות וארגונים, 711 כנסיות וקפלות אורתודוקסיות, 6 מנזרי גברים ו-6 נשים שהם חלק מהאפארכיה של העיר מוסקבה. פועלים 645 מקדשים וקפלות - הגדול ביותר הוא קתדרלת ישו המושיע - הקתדרלה הראשית של רוסיה. נכון לנובמבר 2010, 253 כנסיות אורתודוקסיות ציבוריות נפתחו במוסקבה.

האסלאם מיוצג על ידי 25 עמותות וארגונים, השירותים מתקיימים ב-4 מסגדים, הגדול שבהם הוא מסגד הקתדרלה של מוסקבה.

במוסקבה מיוצגת גם היהדות (21 עמותות וארגונים, 5 בתי כנסת); בודהיזם - 16 עמותות וארגונים, 4 מקומות פולחן. הכנסייה האפוסטולית הארמנית - 3 עמותות וארגונים, 2 כנסיות; נצרות קתולית - 12 עמותות וארגונים, 3 מקדשים; לותרניזם - 10 עמותות וארגונים, 3 כנסיות; נצרות פרוטסטנטית - כ-260 עמותות וארגונים, 42 בתי תפילה; כיוונים דתיים אחרים - כ-15 מקומות תפילה.

### הקהילה היהודית

 ערך מורחב – **יהדות מוסקבה**  

במפקד אוכלוסין שנערך בתחילת המאה ה-21 הגדירו עצמם כ-150 אלף מתושבי העיר כיהודים. עם זאת, להערכת הרב ברל לזר מתגוררים בעיר כחצי מיליון יהודים שלא הצהירו על כך במפקד, והמהווים כמחצית מיהודי רוסיה.

נפת מרינה רושצ'ה הוא הרובע המרכזי של יהודי מוסקבה ובה ממוקמים: מוזיאון היהדות והסובלנות, בית הכנסת מרינה רושצ'ה, המרכז היהודי-קהילתי במוסקבה.

אדריכלות
--------

 ערכים מורחבים – **שבע האחיות, המגדלים הגבוהים במוסקבה**  

כנסיית וסילי הקדוש היא אנדרטה של אדריכלות רוסית מימי הביניים, מקשטת את הכיכר המרכזית של רוסיה - הכיכר האדומה
הפועל ואשת הקולחוז
העיר נודעה בעבר בכינוי "סורוק סורוקוב" (ארבעים פעם ארבעים), על שום כיפות הבצל הרבות של כנסיות שעיטרו את קו השמים שלה. בעת הסובייטית השתנה מראה העיר משמעותית, בעיקר בשל פועלו של סטלין אשר שאף למודרניזציה של העיר באמצעות כבישים ושדרות רחבות, מהם בני עשרה נתיבים ותוכננה להיות: "**בירת העולם הקומוניסטי**".

הפיתוח המהיר בעידן סטלין הרס בניינים עתיקים בעלי חשיבות היסטורית כמגדל סוחארב שהיה מקום מושבו של המוזיאון להיסטוריה של מוסקבה או השער האדום שהוקם לכבוד הניצחון בקרב פולטבה, אנדרטאות, בתי חנויות, ובתי אחוזה עתיקים וכן מבני דת שונים, כגון: קתדרלת ישו המושיע, שנהרסה כדי להקים על חורבותיה את ארמון הסובייטים שבסוף לא הושלם מעולם ובמקומו הוקמה בשנת 1958 "בריכת מוסקבה" שהייתה אחת מבריכות השחייה הגדולות בעולם. עם זאת, נהרסו גם שרידים של חומת הקרמלין הישנה, כגון שער ולדימיר באזור קיטאי גורוד.

באזור הכיכר האדומה נהרסו שער התחייה יחד עם קתדרלת קאזאן כדי לפנות מקום עבור מצעדים צבאיים שנערכו במקום ולאחר מכן הוקמו מחדש בשנת 1994 ובצמוד אליה הוקם מלון רוסיה שהיה המלון הכי גדול באירופה עד שנהרס לצורך הקמתו של פארק זריאדיה. בית הקברות של חומת הקרמלין תוכנן להיות פנתיאון עבור כל
האנשים שפיארו את האידאולוגיה הסובייטית.

סטלין הקים ברחבי מוסקבה שבעה גורדי שחקים מעוטרים שנקראו "שבע האחיות" או "עוגות החתונה". ניתן לראותם כמעט מכל נקודה גבוהה במקצת בעיר. גורדי שחקים אלו הם מהמבנים הגבוהים ביותר במרכז מוסקבה פרט למגדל אוסטנקינו, אשר בשנת 1967, שבה נבנה, היה המבנה הבלתי נתמך הגבוה בעולם (עד אשר נבנה מגדל CN). "שבע האחיות של סטלין" היו 7 גורדי שחקים בסגנון גותי-סטליניסטי שאפיינו את האדריכלות הקומוניסטית שנקראה "קלסיציזם סטליניסטי" או "אדריכלות סטליניסטית" (סגנון שהיה בכל מדינה קומוניסטית). הבניין הראשי של אוניברסיטת מוסקבה שהוקם בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20 נתן השראה לסטלין להקמתם של גורדי שחקים סובייטיים ברחבי מוסקבה ולאחר מכן במדינות קומוניסטיות, ושהיו התשובה הקומוניסטית לסגנון גורדי השחקים האמריקאי.

בתקופה הסובייטית תוכנן להקים מסביב למרכז העיר מרכזי תרבות מפוארים וענקיים שנקראו בשם: "**ארמונות**" שבהם יתכנסו כל המדינות הקומוניסטיות אך לא הוקמו מעולם ונשארו על גבי נייר השירטוטים.

המדיניות הסובייטית של הבטחת שיכון לכל עובד, והגידול המשמעותי באוכלוסין של מוסקבה הביאו לפיתוח אזורי פרברים של בלוקים גדולים ומונוטוניים בשם חרושצ'ובקה, על שמו של מנהיג ברית המועצות ניקיטה חרושצ'וב.

אזורים כרחוב ארבט הישן, אזור תיירותי שהיה בעבר מרכז הבוהמה, נשארו ברובם כפי שהיו במאה ה-19. בניינים רבים אחרים ברחובות פנימיים מהווים גם הם שרידים לזמני העושר הבורגני של תקופת הצאר. במקביל אליו הוקם בתקופת ברית המועצות רחוב ארבט החדש, המוביל מאזור הקרמלין אל בניין הממשלה וששובצו בו גורדי שחקים בין בתים עתיקים ששוחזרו לאחר נפילת ברית המועצות.

בשנת 1812 הוקם שער ניצחון מפואר לכבוד הניצחון על צבא נפוליאון בשדרות קוטוזובסקי פרוספקט (שהיה גנרל רוסי מפורסם) שבהם ישנם אנדרטאות רבות ובאזור בו גרו בעבר דיפלומטים ואנשי מדע חשובים ומפורסמים. בסמוך אליו הוקם **פארק הזיכרון** גבעת פוקלונאיה (הנקרא גם "פארק הניצחון") שהוקם לכבוד הניצחון על גרמניה הנאצית ובו מצויים: מוזיאון המלחמה, כנסייה, בית כנסת לזכר יהודים שנספו בשואה, ומסגד לזכר הלוחמים המוסלמים שנלחמו בנאצים. בנוסף ישנם במקום גם מוצגים צבאיים כגון טנקים ומטוסים.

פנורמה של הקרמלין: מבט על גדת קרמליובסקאיה
### הטבעות של מוסקבה

צומת של רחוב ארבאט החדש וטבעת הגנים. מימין לשמאל: בניין משרד החוץ, מלון לוטה ו"בנייני הספר" בנובי ארבאט.
את העיר מוסקבה עוטפת רשת של כבישים טבעתיים מהירים. הטבעת הפנימית מבין ארבעת כבישי הטבעת של מוסקבה היא טבעת השדרות, כביש טבעת זה נבנה במקום בו ניצבו בעבר החומות של קיטאי גורוד, ובלי גורוד (העיר הלבנה) של מוסקבה. הכביש מקיף את מרכז מוסקבה ואת הקרמלין ממזרח, מצפון וממערב, כאשר נהר מוסקבה מונע את השלמת המעגל מדרום.

הטבעת הראשית השנייה, היא טבעת הגנים. טבעת זו הוקמה על בסיס חומת הגנה שבוטלה בשנת 1816 ובמקומה נסלל כביש שלאורכו היו גנים.

הטבעת השלישית, טבעת התחבורה השלישית, הושלמה בשנת 2003 ככביש מהיר.

הטבעת החיצונית ביותר במוסקבה היא כביש הטבעת של מוסקבה (המכונה לעיתים קרובות MKAD, ראשי תיבות ברוסית של Московская Кольцевая Автомобильная Дорога). לפני התרחבותה של מוסקבה בשנת 2012, נחשב ה-MKAD לגבולה של מוסקבה.

מלבד ההיררכיה הנ"ל, קו 5 של הרכבת התחתית של מוסקבה הוא קו הרכבת התחתית בצורת מעגל קו קולצביה, אשר ממוקם בין טבעת הגנים וטבעת התחבורה השלישית.

בשנת 2016 נחנך במוסקבה קו תחבורה מעגלי הטבעת המרכזית של מוסקבה והוא מופעל בתור קו 14 של הרכבת התחתית של מוסקבה. מסילת הברזל עצמה הייתה בשימוש מאז 1907, אך לפני השיפוץ לא הייתה מסילת הרכבת חשמלית ושמשה לצורכי תחבורה של קטרים מונעים בלבד.

### טבעות תחבורה במוסקבה

| אורך | שם | סוג |
| --- | --- | --- |
| 9 ק"מ | טבעת השדרות | כביש |
| 16 ק"מ | טבעת הגנים | כביש |
| 19 ק"מ | קו קולצביה | רכבת תחתית |
| 35 ק"מ | טבעת התחבורה השלישית | כביש |
| 54 ק"מ | הטבעת הקטנה של הרכבת במוסקבה, נפתחה מחדש כ-הטבעת המרכזית של מוסקבה | מסילת רכבת |
| 69 ק"מ | קו הטבעת הגדול | רכבת תחתית |
| 109 ק"מ | כביש הטבעת של מוסקבה | כביש |
|

### גשרים

גשרים במוסקבה
מוסקבה שוכנת על נהר מוסקבה, נהרות קטנים יותר זורמים גם דרך האזור העירוני, ולכן יש בעיר מספר רב של גשרים. המפורסמים שבהם הם: גשר האבן הגדול, גשר מוסקבורצקי הגדול, גשר קרים וגשר ז'יבופיסני.

תרבות
-----

### אירועי תרבות

הביאנלה הבינלאומית של מוסקבה לאדריכלות ועיצוב היא אירוע בינלאומי המוקדש לאדריכלות, עיצוב ואומנות הנערך מאז 1995.

הפורום העירוני של מוסקבה הוא פורום בינלאומי בנושא תכנון עירוני, עיצוב עירוני, אדריכלות נוף ועירוניות נוף בהשתתפות אנשי מקצוע מכל העולם הנערך מאז 2011.

### מוזיאונים

מימין לשמאל: גלריית טרטיאקוב, מוזיאון פושקין
הידועים והגדולים שבמוזיאוני במוסקבה הם מוזיאון פושקין וגלריית טרטיאקוב. הגלריה נוסדה על ידי פאבל טרטיאקוב, סוחר עשיר אשר תרם את אוספיו לעיר. בשל גודל האוספים חולקו האוספים בין שתי גלריות - גלריית טרטיאקוב הישנה, הממוקמת דרומית לנהר מוסקבה, ומציגה אמנות של אמנים רוסיים מהמאות ה-18 וה-19, וגלריית טרטיאקוב החדשה, הממוקמת בסמוך לפארק גורקי ומציגה את אמנות המאה ה-20.
מוזיאון פושקין, בסמוך לקתדרלה של מוסקבה, מערבית לנהר מוסקבה, מציג אוספים מכל רחבי העולם, ובין היתר כולל העתקים של פסלים יווניים ורומים וכן אוסף נרחב של אמנות אימפרסיוניסטית הכולל יצירות רבות של קלוד מונה, פול סזאן, פול גוגן, וכן יצירות של פבלו פיקאסו.

המוזיאון ההיסטורי הממשלתי הממוקם מערבית לכיכר האדומה מציג את ההיסטוריה של רוסיה מהתקופה הפרה היסטורית ועד ימינו.

המוזיאון הפוליטכני של מוסקבה נוסד בשנת 1872 ומציג את ההיסטוריה של ההתפתחות הטכנולוגית מאז המאה ה-18 ועד ימינו. המוזיאון הזואולוגי של אוניברסיטת מוסקבה הוא המוזיאון הזואולוגי השני בגודלו ברוסיה.

המוזיאון להיסטוריה של מוסקבה מציג את ההיסטוריה של העיר.

המוזיאון לאדריכלות הרוסית ע"ש שצ'וסב הממוקם מערבית לקרמלין וקרוי על שם האדריכל אלכסיי שצ'וסב שהיה האדריכל הראשי של ברית המועצות. המוזיאון מציג את ההיסטוריה של האדריכלות הרוסית וגם דגמים של מבנים רבים. בנוסף נמצא בו מכון לחקר האדריכלות ותכנון ערים.

מוזיאון החלל הרוסי המצוי בתוך אנדרטת כובשי החלל בסופה של שדרת הקוסמונאוטים משמשים בתור אתר ההנצחה המרכזי לזכר אנשי החלל הרוסי וגם אלו שעדיין בחיים.

מוזיאון העיצוב מוסקבה הוא מוזיאון פרטי במימון ממשלתי שהוקם על ידי קבוצת מעצבים רוסים במטרה להציג את תולדות העיצוב הרוסי. כעת המוזיאון שוכן בבניין המנז' על יד הקרמלין ומציג תערוכות באוטובוס נוסע.

קרמלין איזמאילובו הוא מרכז תרבות רוסי הממוקם בצפון-מזרח העיר בסגנון של עיר רוסית מתקופת ימי הביניים הכולל שווקים וכמה מוזיאונים.

### מרכזי תערוכות, ירידים, וכינוסים

השמש של מוסקבה בודנ"ח ומגדל אוסטנקינו
מרכז התערוכה של כל רוסיה הממוקם בצפון העיר באזור אוסטנקינו ומשמש בתור מרכז הירידים והתערוכות הראשי של מוסקבה ושל רוסיה כולה ובעבר אירח גם כנסים ותערוכות בינלאומיים. אחד ממרכזי הירידים הגדולים בעולם שבו הוקמו מחדש 2 ביתנים סובייטיים שהשתתפו בירידים בינלאומיים.

מרכז התערוכות והכינוסים סוקולניקי הממוקם בתוך "פארק סוקולניקי" משמש בתור פארק התערוכות הגדול ביותר ברוסיה.

מרכז אקספו מוסקבה המשמש בתור אחד ממרכזי הכינוסים והתערוכות הגדולים ברוסיה.

קרוקוס אקספו הוא אחד מאולמי התערוכות הגדולים והחדישים ביותר ברוסיה הממוקם בתוך מרכז קניות ועסקים.

### תיאטראות

כיכר תיאטרלנאיה, תיאטרון בולשוי וצום
העיר מוסקבה מהווה מרכז אמנותי ברוסיה ופועלים בה יותר מ-100 תיאטראות, 132 בתי קולנוע ו-24 אולמות קונצרטים. הידוע בתיאטראות הוא תיאטרון בולשוי המצוי בכיכר התיאטרון שבה מצויים תיאטראות נוספים כמו תיאטרון מאלי. כמו כן ידועים בעיר תיאטראות נוספים כגון: תיאטרון וכטנגוב, התיאטרון האמנותי של מוסקבה, תיאטרון טגנקה, תיאטרון לנקום, תיאטרון מאיאקובסקי, תיאטרון סוברמניק, תיאטרון אסטרדה של מוסקבה, ותיאטרון בעלי החיים ע"ש דורוב.

מרכז אמנויות הבמה הבינלאומי של מוסקבה, שנפתח בשנת 2003, והידוע בכינויו בית המוזיקה הבינלאומי של מוסקבה משמש לקונצרטים של מוזיקה קלאסית. במבנה מותקן העוגב הגדול ביותר ברוסיה.

בנוסף מצוי בעיר גם תיאטרון הצבא הרוסי שצורתו היא צורה של "הכוכב הסובייטי האדום".

### קרקסים

בעיר פועלים שני מבני קבע של קרקסים: הקרקס המוסקבאי הממלכתי הגדול, וקרקס ניקולין המוסקבאי על שדרת טצבטנוי.

### בתי קפה ומסעדות

מבט על בית המוזיקה הבינלאומי של מוסקבה ומלון סוויסוטל קראסני הולמי
מוסקבה היא המרכז הגדול ביותר של הגסטרונומיה ברוסיה, והיא שומרת על מסורות בנות מאות שנים של המטבח הלאומי.

מוסקבה הפכה לעיר הראשונה במרחב הפוסט-סובייטי שנכללה במדריך מישלן האדום.

בשנת 2021, שני מסעדות במוסקבה נכללו ברשימת 50 המסעדות הטובות בעולם. מסעדת White Rabbit דורגה במקום ה-25, ו-Twins Garden תפסה את המקום ה-30. ניתן לציין גם את מסעדת קפה פושקין המפורסמת, שמתמחה במנות המטבח האצילי הרוסי.

מסעדת "הרקיע השביעי" על מגדל אוסטנקינו הייתה אטרקציה תיירותית פופולרית במוסקבה גם בתקופה הסובייטית וגם עכשיו.

### בתי קולנוע

בעיר פועלים בתי קולנוע המפורסמים ביותר ברוסיה שהוקמו עוד בתקופה הסובייטית, ביניהם הבניין של תיאטרון רוסיה ששימש גם בתור בית קולנוע בשם: "**קולנוע פושקין**" שהיה המפורסם ביותר בתקופה הסובייטית וגם שעבר כמה גילגולים ואחרי בעבר גם כמה כינוסים בינלאומיים, וקולנוע אוקטובר.
.

### פארקי שעשועים

אי החלומות
בעיר ישנם כמה פארקי שעשועים שהוקמו בצמוד אל פארקים ואל גני שעשועים. לאחר שנות ה-2000 מתוכננים להבנות ברחבי העיר וסביבותיה פארקי שעשועים ברמה בינלאומית כגון: אי החלומות פארק שעשועים המקורה הגדול ביותר באירופה שנפתח בשנת 2020.

### מועדוני פועלים מרכזיים

בתקופת ברית המועצות הוקמו ברחבי העיר **מרכזי תרבות וכינוסים מרכזיים** עבור ארגוני האיגודים המקצועיים ועבור ועדי העובדים של מפעלי התעשייה הרוסית כגון: מועדון פועלי הרכבת.

פארקים, גינות ושטחים פתוחים
---------------------------

פארק גורקי
פארק הניצחון על הר ההשתחוות
בעיר מוסקבה 96 פארקים ו-18 גנים ציבוריים (בהם שני גנים בוטניים). נוסף על הפארקים והגנים המוסדרים, בעיר 450 קמ"ר של שטחים ירוקים ו-100 קמ"ר שטחי יער. בעיר 27 מ"ר של שטחים ירוקים לכל תושב (כמות נכבדת של שטחים ירוקים בהשוואה ל-6 מ"ר לתושב בפריז, 7.5 מ"ר לתושב בלונדון, 8.6 מ"ר לתושב בניו יורק ו-7 מ"ר לתושב בתל אביב[דרוש מקור]). עד לשנת 2020 מתוכננים להיסלל ברחבי העיר שבילי אופניים חדשים יחד עם טיילת לאורך נהר מוסקבה ורצועות ירוקות הנכנסות מחוץ לעיר כלפי מרכז העיר.

פארק גורקי, או בשמו הרשמי "**הפארק המרכזי לתרבות ומנוחה ע"ש גורקי**" נוסד בשנת 1928. הפארק, ששטחו 689,000 מ"ר, ממוקם על הגדה המזרחית של נהר מוסקבה, ומצויים בו גן שעשועים, אגמים המשמשים לשיט בסירות, מגרשי טניס, רחבות ריקודים ומתקני ספורט רבים. קיים סרט מתח בשם "פארק גורקי" משנת 1983 בכיכובם של ויליאם הארט ולי מרווין. לאחר נפילת ברית המועצות נוספו לו גם פארק מים ופארק שעשועים.

בסמוך לפארק מצויים גני נסקוצ'ני ששטחם 408,000 מ"ר. הגנים הם הפארק הוותיק ביותר במוסקבה, והיוו חלק משטחי אחוזה צארית.

פארקים נוספים בעיר הם פארק איזמאילובסקי שהוקם בשנת 1931. זהו אחד הפארקים העירוניים הגדול בעולם - שטחו 15.34 קמ"ר (שש פעמים מסנטרל פארק); ופארק סוקולניקי ששטחו 6 קמ"ר, אחד הפארקים הוותיקים במוסקבה.

מחוץ לעיר ובסמוך לה, ממוקם הפארק הלאומי לוסיני אוסטרוב ששטחו 116 קמ"ר. פארק זה כולל שטחי טייגה ומצויים בו איילי הצפון.

בסמוך אל גלריית טרטיאקוב החדשה נמצא גן פסלים שבו נמצא אוסף פסלים שהוסרו ממקומם לאחר נפילת ברית המועצות.

בספטמבר 2017 נחנך פארק זאריַדיֶה סמוך לקרמלין, באתר שבו עמד בעבר מלון רוסיה והוא הפארק הראשון שנחנך בעיר, לראשונה מזה 70 שנה.

### גנים בוטניים וגני חיות

גן החיות של מוסקבה
הגן הבוטני של האקדמיה למדע של מוסקבה נוסד בשנת 1945 והוא הגן הבוטני הגדול ביותר באירופה. שטחו של הגן 3.61 קמ"ר ומוצגים בו 20,000 זנים שונים של צמחים מכל רחבי העולם. בפארק ממוקם גן ורדים (רוזאריום) ובו 20,000 צמחי ורדים, וכן יער עצי אלון ובו עצים בני למעלה מ-100 שנים. גודלה של חממת הגן הבוטני עולה על 5,000 מ"ר.

גן החיות של מוסקבה מציג כ-1,000 זנים שונים של בעלי חיים וכ-6,500 בעלי חיים. בגן מבקרים כ-1.2 מיליון מבקרים מדי שנה.

### עולם החי

הפארק הלאומי לוסיני אוסטרוב
עולם החי של מוסקבה מגוון. לדוגמה, בפארק הלאומי לוסיני אוסטרוב יש לא רק סנאים, קיפודים וארנבות, אלא גם חיות בר גדולות יותר כמו חזיר בר ואיילים, אייל סיקה. יש גם טורפים - שועל, חורפן אירופי והרמין. ברווזי בר ואנפתיים נמצאים בחלק העליון של נהר יאוז בלוסיני אוסטרוב, מצויים פסיונים נדירים וחוגלות אפורות. מאז תקופתו של איבן האיום, לוסיני אוסטרוב נמצא תחת הגנה מיוחדת - תחילה כמקום של ציד מלכותי, ומאז 1983 - כפארק לאומי טבעי.

יער ביטצבסקי הוא גם ביתם של חיות בר רבות: קיפודים, חדף ארך-זנב ואפילו עטלפים, שהם כה נדירים בבירה; ארנבות - ארנבת ההרים וארנבת אירופית, ארוויקוליים, חמוס השלגים, סנאים, מלכישליו חלודי. אייל וחזיר בר מגיעים ממחוז מוסקבה.

חיה נדירה כמו נמנמן זוטי חיה במוסקבה. במוסקבה נמצאו מקלטיה ביער ביטצבסקי, בפארק היער לוסיני אוסטרוב וביער איזמאילובסקי. גם חמוס מבאיש נדיר - הוא חי בעמקי נהרות, שלאורך גדותיהם מתחלפים יער, אחו וסבך שיחים.

הספר האדום של מוסקבה - הוא מפרט מינים נדירים ובסכנת הכחדה של בעלי חיים במוסקבה. הוא מזכיר את הקיפוד המצוי, עטלף היער, הרמין והסמור, הארנבת האירופית וארנבת ההרים, נמנמן זוטי ועכבר הבר, האוגר המצוי.

הטורף הגדול ביותר במוסקבה הוא השועל המצוי, שחי בפארק לוסיני אוסטרוב, פארק היער קוזמינסקי, יער ביטצבסקי ומקומות אחרים.

בין העופות חיים אנפה מסורטטת גדולה, אנפית גמדית, ברווז אפור, עבראש ירוק, זרון סוף, נץ מצוי, בז נודד, בז מצוי, שכווי היערות, אגמייה מצויה, קיווית מצוייצת, חרטומית ביצות, חרטומן יערות, שחף גמדי, שחף אגמים, שחף אפרורי, יונת ענק, תור מצוי, ינשוף עצים, ינשוף שדות, יונת הסלע, דרוריים, תחמס אירופי, שלדג גמדי, נקריים, ואפילו כוכית גדות.

### בתי קברות

ברחבי העיר מצוין כמה בתי קברות מפורסמים וכמה פנתאונים כגון: בית הקברות של חומת הקרמלין שהיה הפנתיאון הלאומי בתקופת ברית המועצות. בית העלמין נובודוויצ'יה שבו קבורים אישים רוסים מפורסמים רבים, בית העלמין וגנקובסקויה, בית העלמין טרויקורובסקויה, בית העלמין קונצבסקויה, בית העלמין ווסטריאקובסקויה, בית העלמין הארמני, בית העלמין וודנסקויה, בית העלמין דונסקויה החדש, בית העלמין פראובראז'נסקויה, בית העלמין חובנסקויה, בית העלמין דנילובסקויה, בית הקברות לחללי מלחמת העולם הראשונה במוסקבה.

אתרי מורשת עולמית של אונסק"ו
----------------------------

 ערכים מורחבים – **הקרמלין, הכיכר האדומה, מנזר נובודוויצ'י, כנסיית העלייה לשמים בקולומנסקויה**  

במוסקבה ממוקמים מספר אתרי מורשת עולמית של ארגון אונסק"ו ובהם: הקרמלין והכיכר האדומה (המהווים יחד אתר מורשת עולמית). כנסיית העלייה לשמים בקולומנסקויה נבנתה בשנת 1532 וממוקמת בסמוך לעיר.

הכיכר האדומה

השכלה
-----

הבניין הראשי של אוניברסיטת מוסקבה
בעיר מוסקבה פועלים 1696 בתי ספר תיכונים, 91 מכללות ו-222 מוסדות השכלה גבוהה בהם 60 אוניברסיטאות ומשמשת בתור הבירה האינטלקטואלית של רוסיה כולה. בין האוניברסיטאות הפועלות בעיר ידועה אוניברסיטת מוסקבה אשר נוסדה בשנת 1755. האוניברסיטה ממוקמת בוורוביווי גורי. מבנה האוניברסיטה המרכזי הוא גורד שחקים המתנשא לגובה של 240 מטרים. בעת השלמתו היה הבניין הגבוה בעולם - למעט מבנים בעיר ניו יורק). באוניברסיטה לומדים כ-30,000 תלמידים לתואר ראשון, וכ-7,000 תלמידי תארים מתקדמים ב-29 פקולטות וב-450 מחלקות. בנוסף לסטודנטים, כ-10,000 תלמידי בתי ספר תיכוניים לומדים בקורסים באוניברסיטה, וכ-2,000 חוקרים מבצעים בה מחקרים. ספריית האוניברסיטה מחזיקה למעלה מ-9 מיליון ספרים (והיא אחת הספריות הגדולות ברוסיה).

מוסקבה מהווה מרכז פיננסי של רוסיה ומזרח אירופה והיא ידועה בבתי הספר לעסקים שבה ובהם האוניברסיטה הרוסית לכלכלה ע"ש פלחנוב, בית הספר החדש לעסקים, האוניברסיטה הממלכתית לניהול והאוניברסיטה הלאומית למחקר - בית הספר הגבוה לכלכלה.

האוניברסיטה הטכנית הממלכתית של מוסקבה ע"ש באומן שנוסדה בשנת 1830 ממוקמת במרכז העיר. באוניברסיטה לומדים כ-24,000 תלמידי תואר ראשון וכ-3,000 תלמידי תארים מתקדמים.

11 אוניברסיטאות במוסקבה הן בעלות מעמד של אוניברסיטאות מחקר לאומיות, בינהן: האוניברסיטה הלאומית למחקר גרעיני, אוניברסיטה רוסית ממלכתית לנפט וגז ע"ש גובקין.

הקונסרבטוריון של מוסקבה נוסד בשנת 1866 ונחשב למוביל בבתי הספר למוזיקה ברוסיה. בקונסרבטוריון למדו סרגיי רחמנינוב, אלכסנדר סקריאבין, אראם חאצ'טוריאן, מסטיסלב רוסטרופוביץ' ואלפרד שניטקה.

הבניין הראשי של האוניברסיטה הטכנית הממלכתית של מוסקבה ע"ש באומן
במאה ה-20 החלה להיווצר במוסקבה רשת של מוסדות מדעיים ענפים כמו: המכון האווירוהידרודינמי המרכזי (1918), האוניברסיטה הטכנית של מוסקבה לתקשורת ואינפורמטיקה (1921), מכון קורצ'טוב (1943) ואחרים.

המכון הממלכתי ליחסים בינלאומיים של מוסקבה שנוסד בשנת 1944 נחשב לבית הספר המוביל ברוסיה בתחום היחסים הבינלאומיים. באוניברסיטה זו 4,500 תלמידים, ובספרייתה 700,000 ספרים.

המכון לפיזיקה וטכנולוגיה של מוסקבה וכן המכון האווירי של מוסקבה והמכון להנדסה פיזיקלית של מוסקבה הם בתי ספר מתקדמים מובילים נוספים. במכון לפיזיקה וטכנולוגיה של מוסקבה פעלו זוכי פרס נובל רבים ובהם פיוטר קפיצה, ניקולאי סמיונוב, לב לנדאו ואלכסנדר פרוכורוב.

האוניברסיטה הרוסית לטכנולוגיה כימית ע"ש מנדלייב הוא מרכז החינוך והמחקר הרוסי הגדול ביותר בתחום הטכנולוגיה הכימית.

האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לגאודזיה וקרטוגרפיה ובצמוד אליה האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה לניהול קרקע שהוקמו בתור יחידה אקדמית אחת שהתפצלה ל-2 אוניברסיטאות נפרדות.

האקדמיה הרוסית לאמנויות התיאטרון, המכון לקולנוע על שם גרסימוב.

במוסקבה פועלת האקדמיה למדעים של רוסיה המפעיל 65 מכוני מחקר. וכן מוסדות מחקר רבים כגון מכון קורצ'טוב המוביל בתחום האנרגיה הגרעינית, ובו נבנה הכור האטומי הראשון באירופה. כמו כן ממוקמים בעיר מכון לאנדו לפיזיקה תאורטית, המכון לפיזיקה תאורטית וניסויית, מכון קפיצה לבעיות פיזיקליות, מכון סטקלוב למתמטיקה והמכון לתכנון כללי, מחקר ופרויקטים של מוסקבה.

הספרייה הממלכתית של רוסיה
בעיר מוסקבה 452 ספריות ציבוריות בהם 168 ספריות לילדים. כמו כן ממוקמת בעיר הספרייה הממלכתית של רוסיה שנוסדה בשנת 1862 והמשמשת כספרייה הלאומית של רוסיה. בספרייה 275 ק"מ של מדפי ספרים עליהם כ-42 מיליון כתבים ב-247 שפות (מהם 17 מיליון ספרים, 13 מיליון כתבי עת, 350,000 דפי תווים ו-15,000 מפות). ספרייה זו היא הספרייה הגדולה ברוסיה ואחת הספריות הגדולות בעולם.

בשנת 2009 הוקם מכון סטרלקה לתקשורת, אדריכלות ועיצוב מטעם הממשלה הרוסית הפועל בתור מוסד ללא כוונת רווח בתור מטרה לעודד סטודנטים להגיע אל רוסיה וליצור רעיונות ושיתוף פעולה בתחומי העיצוב, האומנות, ותכנון ערים.

בשנת 2011 הוקם בית הספר למוסמכים באורבניזם ע"ש ויסוקובסקי בתור מטרה לעודד ולטפח סטודנטים בתחום התכנון העירוני בשיתוף פעולה עם מומחים בתחום
ממדינות שונות בעולם.

בשנת 2015 הוקמה MIREA – האוניברסיטה הטכנולוגית הרוסית, כתוצאה ממיזוג שלוש אוניברסיטאות. בעבר מוסד להשכלה גבוהה זה נקרא מכון מוסקבה להנדסת רדיו, אלקטרוניקה ואוטומציה.

הספרייה הממלכתית הציבורית להיסטוריה נוסדה בשנת 1863. ספרייה זו היא הספרייה הגדולה ביותר המתמחה בהיסטוריה של רוסיה. בספרייה 4 מיליון ספרים ב-112 שפות שונות.

ספורט
-----

 ערך מורחב – **המתחם האולימפי לוז'ניקי**  

המתחם האולימפי לוז'ניקי, ובמרכזו אצטדיון לוז'ניקי.
‏VTB ארנה משלבת שתי זירות תחת קורת גג אחת: איצטדיון "דינמו", ו-VTB ארנה אוניברסלית.
בעיר מוסקבה מתקני ספורט רבים - בעיר 63 אצטדיוני ספורט נוסף על 8 מגרשי כדורגל ו-8 אולמות אתלטיקה. בנוסף ממוקמים בעיר 40 מתחמי ספורט ובהם 24 מגרשי החלקה על הקרח ו-7 מסלולי מרוצי סוסים (הגדול שבהם ההיפודרום המרכזי של מוסקבה אשר נוסד בשנת 1834). הגדול שבאצטדיונים הוא אצטדיון לוז'ניקי.

בשנת 1980 אירחה העיר מוסקבה את המשחקים האולימפיים. העיר הגישה מועמדות לארח בשנית את האולימפיאדה בשנת 2012 אולם הצעתה נדחתה. בשנת 2018 התקיימו במוסקבה חלק ממשחקי גביע העולם בכדורגל בשלושה אצטדיונים ומשחק הגמר נערך באצטדיון לוז'ניקי.

### כדורגל

 ערך מורחב – **הדרבי של מוסקבה**  

קבוצת הכדורגל ספרטק מוסקבה זכתה 12 פעמים באליפות ברית המועצות, ומובילה באליפויות רוסיה. כמו כן פועלת בעיר צסק"א מוסקבה אשר זכתה באליפות ברית המועצות 7 פעמים, בגביע ברית המועצות 5 פעמים ובגביע אופ"א.

להלן רשימה של מועדוני הכדורגל הבולטים והמגרש הביתי שלהם:

| מועדון | ליגה | אצטדיון |
| --- | --- | --- |
| ספרטק מוסקבה | ליגת העל הרוסית | לוקאויל ארנה |
| צסק"א מוסקבה | ליגת העל הרוסית | VEB ארנה |
| לוקומוטיב מוסקבה | ליגת העל הרוסית | RZD ארנה |
| דינמו מוסקבה | ליגת העל הרוסית | VTB ארנה |
| טורפדו מוסקבה | הליגה הראשונה | לוז'ניקי |
| רודינה מוסקבה | הליגה הראשונה | VTB ארנה |
|

### כדורסל

בעיר פועל מועדון הכדורסל צסק"א מוסקבה - אחת הקבוצות המובילות והמצליחות באירופה בכל הזמנים, עם 8 זכיות ביורוליג, וכן מועדון דינמו מוסקבה שזכה בגביע יול"ב.

### הוקי קרח

בעיר פועלות קבוצות הוקי קרח רבות ובהן צסק"א מוסקבה, HC דינמו מוסקבה, קריליה סובטוב מוסקבה וHC ספרטק מוסקבה.

### ענפים נוספים

בתחום הכדוריד פועלת בעיר הקבוצה צסק"א מוסקבה. העיר מארחת מדי שנה את גביע הקרמלין בטניס.

בריאות
------

במוסקבה ישנם 1,857 מוסדות רפואיים ומרפאות חוץ. מתוכם פועלים בעיר למעלה מ-250 בתי חולים קליניים ורפואת חירום. כמו כן בעיר פועלות 64 מרפאות שיניים, 19 בתי חולים ליולדות, כ-20 בתי יתומים. יש רשת של יותר מ-1,700 מרפאות חוץ במוסקבה, כולל 256 לילדים.

בתי חולים קליניים מובילים במוסקבה הם: בית החולים הצבאי הראשי על שם בורדנקו, בית החולים הקליני המרכזי, בית החולים הקליני על שם בוטקין, בית החולים העירוני לילדים טושינו.

מכון המחקר העירוני ע"ש סקליפוסובסקי הוא המרכז הרפואי המוביל במוסקבה לרפואת חירום, המרכז הלאומי למחקר רפואי לאונקולוגיה ע"ש בלוחין היא המרפאה האונקולוגית הגדולה ביותר ברוסיה ובאירופה, מרכז המחקר הרפואי הלאומי לקרדיולוגיה הוא אחד המוסדות הרפואיים המתקדמים והוותיקים ביותר ברוסיה
לאבחון, טיפול ומניעה של מחלות לב וכלי דם, והמרכז הלאומי למחקר רפואי למיילדות, גינקולוגיה ופרינטולוגיה ע"ש קולקוב הוא המוסד המוביל ברוסיה העוסק בנושאי מיילדות, גינקולוגיה ופרינטולוגיה. 

על פי נתונים רשמיים, תוחלת החיים הממוצעת בשנת 2015 הייתה 76.8 שנים. בשנת 2016, הנתון גדל ל-77 שנים, ההנחה היא כי בשנת 2020 הוא יהיה 78,7 שנים

תקשורת
------

 ערכים מורחבים – **מגדל אוסטנקינו, מרכז הטלוויזיה אוסטנקינו**  

מוסקבה היא ביתם של כמעט כל רשתות הטלוויזיה הארציות של רוסיה, תחנות הרדיו, העיתונים והמגזינים.

שידורי הטלוויזיה הרגילים בעיר החלו בשנת 1939. העיר משדרת 24 ערוצי טלוויזיה - פדרליים ומספר אזוריים. כל הערוצים הפדרליים, למעט ערוץ 5, משודרים ממוסקבה.

תיירות
------

אוטובוס תיירים דו-קומתי ליד כיכר תיאטרלנאיה בשנת 2014
לתיירות במוסקבה תפקיד משמעותי בכלכלת מוסקבה. עסקי התיירות הקשורים בקבלת אורחים מרוסיה וממדינות זרות, כמו גם הפעילות הכלכלית הקשורה במגזר השירותים, הם ענף חשוב בכלכלת העיר, והוא קשור גם קשר הדוק למגזר התיירות של כלכלת מחוז מוסקבה, שבשטחו נמצאים שדות תעופה ואטרקציות רבות של טבעת הזהב של רוסיה.

העיר היא אובייקט חשוב של תיירות פנים ובינלאומית, העולה על האוכלוסייה הקבועה של העיר. התעניינות במראות של מוסקבה ניכרת גם על ידי תושבי העיר, שחלק ניכר מהם מעורב במישרין או בעקיפין בתעשיית התיירות שלה: בשנת 2009, מדד המכפיל של מגזר התיירות במוסקבה הסתכם פי 5.39, כלומר כל רובל של הוצאות תיירות יצר 5.39 רובל במגזרים אחרים של כלכלת העיר. תעשיית התיירות במוסקבה מבטיחה את הפיתוח של 53 מגזרים אחרים בכלכלה. והתרומה הכוללת של התיירות לתוצר אזורי גולמי של מוסקבה ב-2019 הסתכמה ב-5.4 מיליארד דולר.

### מלונות בולטים

* **מלון ארבע העונות** - הממוקם בכיכר מנז', הכי קרוב לכיכר האדומה.
* **מלון נשיונל** - מלון יוקרה היסטורי במרכז מוסקבה.
* **מלון ריץ קרלטון** - ממוקם ברחוב טברסקאיה, והוא אחד מבתי המלון היקרים ביותר בעולם.
* **מלון מטרופול** - מלון יוקרה היסטורי והבניין הציבורי הגדול ביותר של עידן האדריכלות המודרנית שמוכר כאחד המונומנטים ההיסטוריים והאדריכליים המשמעותיים ביותר של מוסקבה בסגנון זה.
* **מלון אוקראינה** - המלון שוכן בגורד שחקים בסגנון סטליניסטי שידועה כאחד משבע האחיות של מוסקבה.
* **מלון בלצ'וג קמפינסקי** - מלון יוקרתי הממוקם במרכז היסטורי של מוסקבה, מול הקרמלין, הכיכר האדומה, וכנסיית וסילי הקדוש.
* **מלון לוטה** - מלון חמישה כוכבים יוקרתי שנפתח ב-2010.
* **מלון קוסמוס** - הכי גדול במוסקבה.
* **מלון לנינגרדסקאיה** - אחד משבעת גורדי השחקים הסטליניסטיים.
* **מלון פקין** - הבניין מוכר כאנדרטה היסטורית לאדריכלות הקלסיציזם הסטליניסטי.

אקלים
-----

 ערך מורחב – **האקלים של מוסקבה**  

| **אקלים במוסקבה** |
| --- |
| חודש | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר | שנה |
| טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°) | -4 | -3.7 | 2.6 | 11.3 | 18.6 | 22 | 24.3 | 21.9 | 15.7 | 8.7 | 0.9 | -3 | 9.6 |
| טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°) | -9.1 | -9.8 | -4.4 | 2.2 | 7.7 | 12.1 | 14.4 | 12.5 | 7.4 | 2.7 | -3.3 | -7.6 | 2.1 |
| משקעים ממוצעים (מ"מ) | 52 | 41 | 35 | 37 | 49 | 80 | 85 | 82 | 68 | 71 | 55 | 52 | 707 |
| מקור: **שגיאת לואה:  (בקריאה לתבנית:הערה) תוכן כפול: מזג אוויר ואקלים <span dir="rtl" class="languageicon">(ברוסית)</span>'"`UNIQ--templatestyles-00000027-QINU`"' וגם כיון=ימין.** |

ערים תאומות
-----------

נכון לפברואר 2017 יש למוסקבה 72 ערים תאומות:

* אזרבייג'ןאזרבייג'ן אגחבדי, אזרבייג'ן
* אוקראינהאוקראינה אוז'הורוד, אוקראינה
* מונגוליהמונגוליה אולן בטור, מונגוליה
* גרמניהגרמניה אינגולשטאדט, גרמניה
* אלג'יריהאלג'יריה אלג'יר, אלג'יריה
* קזחסטןקזחסטן אלמטי, קזחסטן
* מקסיקומקסיקו אנסנדה, מקסיקו
* טורקיהטורקיה אנקרה, טורקיה
* קזחסטןקזחסטן אסטנה, קזחסטן
* בוסניה והרצגובינהבוסניה והרצגובינה באניה לוקה, בוסניה והרצגובינה
* אזרבייג'ןאזרבייג'ן באקו, אזרבייג'ן
* ארגנטינהארגנטינה בואנוס איירס, ארגנטינה
* רומניהרומניה בוקרשט, רומניה
* הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין בייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין
* לבנוןלבנון ביירות, לבנון
* תאילנדתאילנד בנגקוק, תאילנד
* סלובקיהסלובקיה ברטיסלאבה, סלובקיה
* גרמניהגרמניה ברלין, גרמניה
* בלארוסבלארוס ברסט, בלארוס
* אזרבייג'ןאזרבייג'ן גנג'ה, אזרבייג'ן
* אינדונזיהאינדונזיה ג'קרטה, אינדונזיה
* איחוד האמירויות הערביותאיחוד האמירויות הערביות דובאי, איחוד האמירויות הערביות
* אוקראינהאוקראינה דונצק, אוקראינה
* גרמניהגרמניה דיסלדורף, גרמניה
* וייטנאםוייטנאם האנוי, וייטנאם
* וייטנאםוייטנאם הו צ'י מין סיטי, וייטנאם
* קובהקובה הוואנה, קובה
* פינלנדפינלנד הלסינקי, פינלנד
* צרפתצרפת ואלנסיין, צרפת
* ליטאליטא וילנה, ליטא
* פוליןפולין ורשה, פולין
* קרואטיהקרואטיה זאגרב, קרואטיה
* אוקראינהאוקראינה חרקוב, אוקראינה
* אסטוניהאסטוניה טאלין, אסטוניה
* איראןאיראן טהראן, איראן
* יפןיפן טוקיו, יפן
* אלבניהאלבניה טירנה, אלבניה
* לטביהלטביה ילגבה, לטביה
* ארמניהארמניה ירוואן, ארמניה
* בוליביהבוליביה לה פאס, בוליביה
* הממלכה המאוחדתהממלכה המאוחדת לונדון, הממלכה המאוחדת
* סלובניהסלובניה ליובליאנה, סלובניה
* צרפתצרפת לימוז', צרפת
* ספרדספרד מדריד, ספרד
* הודוהודו מומבאי, הודו
* הפיליפיניםהפיליפינים מנילה, הפיליפינים
* הודוהודו ניו דלהי, הודו
* קפריסיןקפריסין ניקוסיה, קפריסין
* רוסיהרוסיה נריין-מאר, רוסיה
* ברזילברזיל סאו פאולו, ברזיל
* בולגריהבולגריה סופיה, בולגריה
* קוריאה הדרומיתקוריאה הדרומית סיאול, קוריאה הדרומית
* קרואטיהקרואטיה סלבונסקי ברוד, קרואטיה
* צ'ילהצ'ילה סנטיאגו דה צ'ילה, צ'ילה
* ירדןירדן עמאן, ירדן
* בולגריהבולגריה פאזארדז'יק, בולגריה
* מונטנגרומונטנגרו פודגוריצה, מונטנגרו
* קוריאה הצפוניתקוריאה הצפונית פיונגיאנג, קוריאה הצפונית
* צ'כיהצ'כיה פראג, צ'כיה
* מצריםמצרים קהיר, מצרים
* רוסיהרוסיה קולומנה, רוסיה
* פרופרו קוסקו, פרו
* פוליןפולין קרקוב, פולין
* איראןאיראן ראשת, איראן
* רוסיהרוסיה רוסטוב על הדון, רוסיה
* לטביהלטביה ריגה, לטביה
* מקסיקומקסיקו ריינוסה, מקסיקו
* איסלנדאיסלנד רייקיאוויק, איסלנד
* הרשות הפלסטיניתהרשות הפלסטינית רמאללה, הרשות הפלסטינית
* ארצות הבריתארצות הברית שיקגו, ארצות הברית
* תוניסיהתוניסיה תוניס, תוניסיה
* ישראלישראל תל אביב-יפו, ישראל

ראו גם
------

|  |
| --- |
| 
**עיינו גם בפורטל**

**פורטל מוסקבה** הוא שער למגוון נושאים הקשורים במוסקבה, בירת רוסיה, העיר הגדולה באירופה והתשיעית בגודלה בעולם. בפורטל ניתן למצוא קישורים שימושיים לשלל הערכים העוסקים במוסקבה על כל רבדיה: גאוגרפיה, היסטוריה, חברה, תרבות ועוד.
 |

* שעון מוסקבה
* מטרופולין מוסקבה
* MIFF הפסטיבל הבינלאומי לסרטים של מוסקבה
* אזרח כבוד של מוסקבה
* כלבי הרחוב של מוסקבה

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **מוסקבה** |
| ויקימסע מדריך למטייל בוויקימסע: **מוסקבה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מוסקבה** |

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מוסקבה (ברוסית ובאנגלית)
* 

* מוסקבה, ברשת החברתית פייסבוק

* מוסקבה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* מוסקבה, ביישום טלגרם

* מוסקבה, ברשת החברתית אינסטגרם

* מוסקבה, ברשת החברתית VK

* מוסקבה, סרטונים בערוץ היוטיוב
* רוסיהרוסיה אתר הבית של עיריית מוסקבה
* אתר הבית הרשמי של ראש עיריית מוסקבה (באנגלית)
* "מַאסְקוֹי (מָאסְקְוַוא)", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק ו, עמוד 83, באתר היברובוקס
* אתר למנויים בלבד רותם מימון, לא רק במונדיאל: מדריך לתייר הישראלי במוסקבה, באתר הארץ, 11 ביוני 2018
* ארווין פלר‏, עיר הבירה הכי מסתורית ומפתיעה באירופה, באתר וואלה!‏, 13 ביוני 2019
* מוסקבה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מוסקבה (רוסיה), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Москва в 2000-2013 гг.: Краткий статистический справочник/ Мосгорстат - М. 2014. - 74 с. ISBN 978-5-904548-11-7
2. ↑  "Demographia. World Urban Areas & Population Projections. 8th Annual Edition April 2012" (PDF). Demographia.com.
3. ↑  וי"ו ובי"ת בתעתיק מלועזית ובמילים לועזיות, באתר האקדמיה ללשון העברית, 8 במאי 2018
4. ↑  Города-миллионники отстали от Москвы по уровню экономики на 100 лет, РБК, ‏2019-05-27 (ברוסית)
5. ↑  Чудо шаговой доступности, www.kommersant.ru, ‏2010-11-01 (ברוסית)
6. ↑  Сергей Собянин поздравил московских рестораторов с присвоением звезд «Мишлен», mos.ru (ברוסית)
7. ↑  שטחים ירוקים לתושב במוסקבה
8. ↑  Средняя продолжительность жизни в Москве в 2020 году вырастет до 78,7 лет, interfax-russia.ru (באנגלית)
9. ↑  תרמוגרף של מוסקבה (ברוסית)
10. ↑  אקלים מ-2005 עד 2011 (ברוסית)
11. ↑  שעות שמש ממוצעות חודשיות (ברוסית)

| מוסקבה |
| --- |
| תולדות מוסקבה | נסיכות מוסקבה • הקרב על מוסקבה • מוסקבה החדשה | סמל מוסקבה |
| ממשל ופוליטיקה | ראש עיריית מוסקבה (1991 • 1996 • 1999 • 2003 • 2013 • 2018 • 2023 • 2028) הדומה העירונית של מוסקבה (1993 • 1997 • 2001 • 2005 • 2009 • 2014 • 2019) • בית עיריית מוסקבה • הבית הלבן • בניין הדומה • בניין גוסטרוי • בניין משרד החוץ |
| מחוזות מוסקבה | מחוז מרכז • מחוז צפון • מחוז צפון מזרח • מחוז מזרח • דרום מזרח • מחוז דרום • מחוז דרום מערב • מחוז מערב • מחוז צפון מערב • מחוז זלנוגרד • מוסקבה החדשה • טרויצק |
| השכלה ותרבות | האוניברסיטה הממלכתית • הספרייה הממלכתית • פסטיבל הסרטים הבינלאומי במוסקבה • התזמורת הפילהרמונית • VGIK |
| מוזיאונים | המוזיאון ההיסטורי הממשלתי • גלריית טרטיאקוב • מוזיאון פושקין • המוזיאון להיסטוריה של מוסקבה • המוזיאון לאדריכלות הרוסית ע"ש שצ'וסב • מוזיאון החלל הרוסי • המוזיאון הזואולוגי של אוניברסיטת מוסקבה • מרכז התערוכה של כל רוסיה • מרכז התערוכות והכנסים סוקולניקי |
| כיכרות | כיכר מנז' • כיכר רבוליוציי • כיכר תיאטרלנאיה • כיכר פושקינסקאיה • כיכר לוביאנקה • כיכר קומסומולסקאיה • כיכר בולוטנאיה • כיכר ארבאט • כיכר אירופה • כיכר סטאריה • כיכר טריומפלנאיה • כיכר בורוביצקאיה |
| שדרות ורחובות | רחוב טברסקאיה • ארבאט • רחוב ארבאט החדש • קוטוזובסקי פרוספקט • פטרובקה • פרוספקט מירה • לנינגרדסקי פרוספקט • לנינסקי פרוספקט |
| מבני תרבות | תיאטרון בולשוי • תיאטרון הצבא הרוסי • קרמלין איזמאילובו |
| צבא וביטחון | משטרת העיר • לוביאנקה • בניין משרד ההגנה |
| כלכלת מוסקבה | מוסקבה סיטי • הבורסה • המטבעה • גום • צום • מוסאנרגו • MGTS |
| תחבורה ציבורית | מטרו • מטרו 2 • חשמלית • כביש הטבעת • הטבעת המרכזית • הקוטרים המרכזיים • נמל התעופה דומודדובו • נמל התעופה ונוקובו • נמל התעופה שרמטייבו • תחנת האוטובוסים המרכזית • תחנת האוטובוסים שערי דרום • תחנת האוטובוסים שערי צפון • מונורייל • רכבל • הרכבת המהירה לסנקט פטרבורג |
| כנסיות ומבני דת | קתדרלת ישו המושיע • בית הכנסת קורל • הקתדרלה הקתולית • מסגד הקתדרלה • מנזר דונסקוי • מנזר נובוספסקי • קתדרלת קאזאן • מנזר דנילוב |
| ספורט | המתחם האולימפי לוז'ניקי • קומפלקס הספורט אולימפיסקי • אולימפיאדת מוסקבה (1980) • קרמלין קאפ • מונדיאל 2018 • אוטקריטיה ארנה • VEB ארנה • VTB ארנה • RZD ארנה • מגה-ספורט ארנה • צסק"א ארנה • אליפות העולם באתלטיקה 2013 • גמר ליגת האלופות 2008 |
| פארקים וגנים ציבוריים | פארק זריאדיה • פארק גורקי • ודנ"ח • לוסיני אוסטרוב • פארק סוקולניקי • פארק איזמאילובסקי • פארק ביטצבסקי • אי החלומות |
| אנדרטאות ופסלים | הפועל ואשת הקולחוז • פסל פיוטר הגדול • אנדרטת מינין ופוז'ארסקי • אנדרטת כובשי החלל • שער הניצחון • פסל ולדימיר הגדול • אנדרטת יורי גגארין |
| אתרי מורשת עולמית | הקרמלין • הכיכר האדומה • מנזר נובודוויצ'י • כנסיית העלייה לשמים בקולומנסקויה |

| **ערים גיבורות של ברית המועצות** |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| סנקט פטרבורג • וולגוגרד • אודסה‎ • סבסטופול • מוסקבה • קייב • קרץ' • נובורוסיסק • מינסק • טולה • מורמנסק • סמולנסק
**מבצר גיבור:** ברסט ליטובסק | ברית המועצותברית המועצות |

 |

| חלוקה אדמיניסטרטיבית של הפדרציה הרוסית |
| --- |
| סובייקטים פדרליים |
| רפובליקות | אדיגיה • אלטאי • בשקורטוסטן • בוריאטיה • צ'צ'ניה • צ'ובשיה • דאגסטן • אינגושטיה • קברדינו-בלקריה • קרליה • חקסיה • קומי • קלמיקיה • קאראצ'אי-צ'רקסיה • מארי אל • מורדוביה • צפון אוסטיה - אלניה • סאחה-יקוטיה • טטרסטן • טובה • אודמורטיה • קרים 1 • דונצק 1 • לוגנסק 1 |
| חבלים מנהליים (קראיה) | אלטאי • קמצ'טקה • חברובסק • קרסנודאר • קרסנויארסק • פרם • פרימוריה • סטברופול • עבר הבאיקל |
| מחוזות (אובלסטי) | אמור • ארכנגלסק • אסטרחן • בלגורוד • בריאנסק • צ'ליאבינסק • אירקוטסק • איוואנובו • קלינינגרד • קלוגה • קמרובו • קירוב • קוסטרומה • קורגן • קורסק • לנינגרד • ליפצק • מגדן • מוסקבה • מורמנסק • ניז'ני נובגורוד • נובגורוד • נובוסיבירסק • אומסק • אורנבורג • אוריול • פנזה • פסקוב • רוסטוב • ריאזאן • סחלין • סמרה • סראטוב • סמולנסק • סברדלובסק • טמבוב • טומסק • טולה • טבר • טיומן • אוליאנובסק • ולדימיר • וולגוגרד • וולוגדה • וורונז' • ירוסלבל • דרום חרסון 1 • זפורוז'יה 1 |
| ערים פדרליות | מוסקבה • סנקט פטרבורג • סבסטופול 1 |
| מחוזות (אובלסטי) אוטונומיים | המחוז היהודי האוטונומי |
| מחוזות (אוקרוגה) אוטונומיים | צ'וקוטקה • חנטי ומנסי • ננץ • ימאלו-ננץ |
| טריטוריה פדרלית | סיריוס |
| מחוזות כלכליים |
| מחוזות כלכליים | מרכזי • צ'רנוזמיה-מרכז • מזרח סיביר • מערב סיביר • המזרח הרחוק • צפוני • אורל • צפון הקווקז • צפון מערב • עבר הוולגה • וולגה-וויאטקה • קלינינגרד |
| מחוזות פדרליים |
| מחוזות פדרליים | מרכזי • המזרח הרחוק • סיביר • הצפון-מערבי • דרומי • אורל • וולגה • צפון קווקז • (קרים 2)

---

**הערות:**
**1**מרבית מדינות העולם לא מכירות בסיפוח דרום ומזרח אוקראינה וחצי האי קרים לרוסיה והם אינם מוכרים בינלאומית כחלק מרוסיה.
**2**התקיים בשנים 2014–2016. |

| בירות מדינות אסיה |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| אוזבקיסטן: **טשקנט** • אזרבייג'ן: **באקו** • איחוד האמירויות הערביות: **אבו דאבי** • אינדונזיה: **ג'קרטה** 3 • איראן: **טהראן** • אפגניסטן: **קאבול** • ארמניה: **ירוואן** • בהוטן: **טהימפהו** • בחריין: **מנאמה** • בנגלדש: **דאקה** • ברוניי: **בנדר סרי בגוואן** • גאורגיה: **טביליסי** 1 • הודו: **ניו דלהי** • המלדיביים: **מאלה** • הפיליפינים: **מנילה** • הרפובליקה הסינית: **טאיפיי**2 • הרפובליקה העממית של סין: **בייג'ינג** • וייטנאם: **האנוי** • טג'יקיסטן: **דושנבה** • טורקיה: **אנקרה** 1 • טורקמניסטן: **אשגבאט** • יפן: **טוקיו** • ירדן: **עמאן** • ישראל: **ירושלים** • כווית: **כווית** • לאוס: **ויינטיאן** • לבנון: **ביירות** • מונגוליה: **אולן בטור** • מזרח טימור: **דילי** 3 • מיאנמר: **נייפידאו** • מלזיה: **קואלה לומפור** • נפאל: **קטמנדו** • סוריה: **דמשק** • סינגפור: **סינגפור** • סרי לנקה: **סרי ג'ייוורדנפורה-קוטה** • עומאן: **מסקט** • עיראק: **בגדאד** • ערב הסעודית: **ריאד** • פקיסטן: **אסלאמאבאד** • קוריאה הדרומית: **סיאול** • קוריאה הצפונית: **פיונגיאנג** • קזחסטן: **אסטנה** 1 • קטר: **דוחה** • קירגיזסטן: **בישקק** • קמבודיה: **פנום פן** • רוסיה: **מוסקבה** 1 • תאילנד: **בנגקוק** • תימן: **צנעא**

---

**הערות:** **1** חלק משטח המדינה נמצא באירופה. **2** הרפובליקה הסינית (טאיוואן) לא מוכרת על ידי האומות המאוחדות כמדינה רשמית. **3** חלק משטח המדינה נמצא באוקיאניה. | אסיה |

 |

| ערים שאירחו משחקי קיץ אולימפיים |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אתונה (1896) • פריז (1900) • סנט לואיס (1904) • לונדון (1908) • סטוקהולם (1912) • אנטוורפן (1920) • פריז (1924) • אמסטרדם (1928) • לוס אנג'לס (1932) • ברלין (1936) • לונדון (1948) • הלסינקי (1952) • מלבורן (1956) • רומא (1960) • טוקיו (1964) • מקסיקו סיטי (1968) • מינכן (1972) • מונטריאול (1976) • מוסקבה (1980) • לוס אנג'לס (1984) • סיאול (1988) • ברצלונה (1992) • אטלנטה (1996) • סידני (2000) • אתונה (2004) • בייג'ינג (2008) • לונדון (2012) • ריו דה ז'ניירו (2016) • טוקיו (2020)

**משחקים עתידיים:** פריז (2024) • לוס אנג'לס (2028) • בריזבן (2032) |

 |

| הערים הגדולות בעולם: ערים המונות לפחות חמישה מיליון תושבים |
| --- |
| 20,000,000+ | שאנגחאי • בייג'ינג • סאו פאולו • דלהי | קו הרקיע של שאנגחאי |
| 10,000,000+ | קראצ'י • לאגוס • איסטנבול • טוקיו • מומבאי • מוסקבה • גואנגג'ואו • פריז • שנג'ן • צ'נגדו • קינשאסה • קהיר • ג'קרטה • לאהור • סוג'ואו |
| 5,000,000+ | סיאול • מקסיקו סיטי • לונדון • לימה • דאקה • ניו יורק • בנגלור • בנגקוק • דונגגוואן • צ'ונגצ'ינג • נאנג'ינג • טהראן • שניאנג • בוגוטה • הו צ'י מין סיטי • הונג קונג • בגדאד • צ'נאי • צ'אנגשה • ווהאן • טיינג'ין • היידראבאד • האנוי • ריו דה ז'ניירו • פושאן • סנטיאגו דה צ'ילה • ריאד • אחמדאבאד • שאנטואו • סנקט פטרבורג • ח'רטום • אנקרה • ג'ינאן • האנגג'ואו • סינגפור • יאנגון • לואנדה |


| הערים הגדולות של רוסיהנכון ל-2021 |
| --- |
| 
1. ↑  "Оценка численности постоянного населения по субъектам Российской Федерации". Federal State Statistics Service. נבדק ב-1 בספטמבר 2022. `{{cite web}}`:  (עזרה)
 |
|  | דירוג | שם | מחוז | אוכלוסייה | דירוג | שם | מחוז | אוכלוסייה |  |
| מוסקבהמוסקבהסנקט פטרבורגסנקט פטרבורג |
| 1 | מוסקבה | מוסקבה | 12,655,050 | 11 | אופה | בשקורטוסטן | 1,125,933 | נובוסיבירסקנובוסיבירסקיקטרינבורגיקטרינבורג |
| 2 | סנקט פטרבורג | סנקט פטרבורג | 5,384,342 | 12 | קרסנויארסק | קרסנויארסק | 1,092,851 |
| 3 | נובוסיבירסק | נובוסיבירסק | 1,620,162 | 13 | וורונז' | וורונז' | 1,050,602 |
| 4 | יקטרינבורג | סברדלובסק | 1,495,066 | 14 | פרם | פרם | 1,049,199 |
| 5 | קאזאן | טטרסטן | 1,244,254 | 15 | וולגוגרד | וולגוגרד | 1,004,763 |
| 6 | ניז'ני נובגורוד | ניז'ני נובגורוד | 1,257,341 | 16 | קרסנודאר | קרסנודאר | 948,827 |
| 7 | צ'ליאבינסק | צ'ליאבינסק | 1,187,960 | 17 | סראטוב | סראטוב | 830,155 |
| 8 | סמרה | סמרה | 1,139,897 | 18 | טיומן | טיומן | 816,800 |
| 9 | אומסק | אומסק | 1,144,759 | 19 | טוליאטי | סמרה | 693,072 |
| 10 | רוסטוב על הדון | רוסטוב | 1,137,704 | 20 | איז'בסק | אודמורטיה | 648,468 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007547813805171
* BNC: 000196517
* BNE: XX450991
* BnF: cb11933531v (data)
* GND: 4074987-3
* LCCN: n79076156
* MusicBrainz: f310740c-ad62-48c0-839b-e86581b9f464
* NARA: 10045708
* NDL: 00629343
* NKC: ge130101
* NLG: 8545
* NSK: 000331231
* RERO: 02-A016821006
* SUDOC: 027252124
* VcBA: 494/22606
* VIAF: 142519565
* WorldCat: lccn-n79076156

 |