recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אלכסנדר קאלרי** (ברוסית: **Александр Юрьевич Калери**; ‏‏נולד ב־13 במאי 1956) הוא קוסמונאוט רוסי שטס לחלל כחבר צוות תחנת החלל, תחנת החלל מיר ותחנת החלל הבין-לאומית.

ביוגרפיה
--------

אלכסנדר קאלרי נולד ביורמלה, לטביה הסובייטית שאז הייתה חלק של ברית המועצות. בשנת 1973 הוא סיים לימודי בית ספר ונסע למוסקבה בה התחיל ללמוד הנדסת אווירונאוטיקה במכון לפיזיקה טכנית. הוא סיים לימודי תואר שני בשנת 1979 ובשנת 1983 קיבל תואר שלישי.

בשנת 1979 קאלרי התחיל לעבוד בתאגיד הטילים והחלל אנרגיה. הוא עסק במספר פרויקטים. בשנת 1984 הוא נשלח לקורס הכנה במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים. בשנת 1987 הוא התחיל הכנות לטיסה לתחנת החלל מיר.

בשנת 1992 קאלרי שוגר לחלל בחללית סויוז TM-14 לצד מפקד טיסה אלכסנדר ויקטורנקו. זה הייתה טיסה ראשונה לאחר התפרקות ברית המועצות. לאחר עגינה בתחנת החלל מיר וביצוע חפיפה עם משלחת מס' 10, משלחת מס' 11 החלה את פעילותה. הם שהו בתחנת החלל מיר 145 ימים וחזרו לכדור הארץ ב-10 באוגוסט 1992.

בשנת 1996 קאלרי שוגר לחלל בחללית סויוז TM-24 לצד מפקד טיסה ולרי קורזון. הם שהו בתחנת החלל מיר 196 ימים וחזרו לכדור הארץ ב-10 במרץ 1997. במהלך טיסה בוצע פעמיים פעילות חוץ רכבית.

בשנת 2000 קאלרי שוגר לחלל בחללית סויוז TM-30 לצד מפקד טיסה ולרי קורזון. זה היה ביקור אחרון בתחנת החלל מיר. במהלכו נבדקו אפשרויות לחידוש פעילותה ובוצע פעילות חוץ רכבית. הם שהו בתחנת החלל 72 ימים וחזרו לכדור הארץ ב-16 ביוני 2000. פעילות תחנת החלל "מיר" לא חודשה.

בשנת 2004 קאלרי היה חבר משלחת מס' 8 לתחנת החלל הבין-לאומית. הוא הגיע לתחנת החלל כמפקד טיסה סויוז TMA-3 ביחד עם מייקל פול שהיה מפקד המשלחת. במהלך שהות בתחנת החלל הוא ביצע פעילות חוץ רכבית במשך כ-4 שעות. המשלחת סיימה את פעילותה ב-20 באוקטובר 2004 לאחר 194 ימים בחלל.

בשנת 2010 קאלרי היה חבר משלחת מס' 25 לתחנת החלל הבין-לאומית. הוא הגיע לתחנת החלל כמפקד טיסה סויוז TMA-01M. קארלי המשיך לעבוד בתחנת החלל כחבר משלחת מס' 26. הוא חזר לכדור הארץ ב-16 במרץ 2011 לאחר 159 ימים בחלל.

בסך הכול הוא שהה בחלל 769 ימים ומשך פעילויות חוץ רכביות היא כ-26 שעות.

לאחר סיום פעילות ביחידת הקוסמונאוטים קארלי חזר לעבודה בתאגיד הטילים והחלל אנרגיה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלכסנדר קאלרי** בוויקישיתוף
* תקציר נתונים באתר ספייספאקטס
* נתונים מאנציקלפדיית החלל
* ביוגרפיה באתר להכשרת הקוסמונאוטים
* ביוגרפיה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: n98052435
* VIAF: 28847128
* WorldCat: lccn-n98052435

 |
תנועת **וֶרְקְלוֹיְטֶה** (בגרמנית: **Werkleute** – אנשי המעש) הייתה תנועת נוער יהודית-גרמנית שנוסדה בשנת 1932 ופעלה בגרמניה ובארץ ישראל, עד להצטרפות חבריה לתנועת השומר הצעיר בשנת 1938.

רקע
---

### היסטוריה

קבוצת ורקלויטה, 1938
התנועה נוסדה בשנת 1932 בברלין כפלג הגדול מתנועת הנוער שהתפרקה, "קאמראדן" (בגרמנית: Kameraden - Deutsch-jüdischer Wanderbund - "קומראדים – ברית משוטטים גרמנית-יהודית"). לאחר המשבר הכלכלי שפקד את גרמניה בשנת 1929 נחלשה תנועת קאמראדן הליברלית והתפצלה לארבעה פלגים שהגדול מביניהם היה "ורקלויטה" בהנהגתו של מנחם גרזון.

על אף שרבים מחבריה היו בני הבורגנות, הייתה התנועה בתחילה קרובה יותר לחוגים סוציאליסטיים ולחוגים קומוניסטיים והתנגדה לשלילת הגולה, וחבריה האמינו כי יהודים ימשיכו לחיות בגולה תמיד; באשר ליהודי גרמניה, סברו כי יש להעמיק במורשת היהודית, אך גם לפעול למען החברה הכללית. אולם בהמשך, בהשפעת מאורעות התקופה ועליית הנאצים לשלטון, נטתה התנועה יותר לכיוון ציוני חלוצי. יחד עם זאת גם נחלשה זיקתה הליברלית כלפי היהדות והתנועה אימצה גישה חילונית, בדומה לתנועות הציוניות. 

בשנת 1933 עלו לארץ ישראל שתי קבוצות בוגרים כדי לעבור הכשרה בגבעת חיים ובמשמר העמק. ב-1934 הקימו חברי התנועה את קיבוץ הזורע בארץ ישראל ובשנת 1936 הוקם קיבוץ משמר הדרום, שהתאחד בסופו של דבר עם "הזורע". בשנת 1938 הצטרפו שני קיבוצי התנועה בארץ ישראל לתנועת השומר הצעיר בעקבות היחסים הקרובים עם יעקב חזן, ובעקבותיהם גם יתר חברי התנועה בגרמניה.

בסיסים רעיוניים
---------------

במרכז התנועה עמדו הערכים של חיי עדה, במובן שיתופי-קהילתי, ושיבה אל היהדות ברוח ההוגה מרטין בובר שפעל אז בגרמניה.
את חיי העדה הגשימו חברי התנועה בקרב הפרולטריון היהודי בגרמניה ובחוגים בתוך התנועה הסוציאליסטית. כוונתם הייתה לעודד אחווה וקשרים בלתי-אמצעיים כתשתית למעשה פוליטי.

ראו גם
------

* הקיבוץ הארצי השומר הצעיר
* הזורע
* עדה ברודסקי
* שמיר (קיבוץ)
* תנועות נוער יהודיות בשואה
* משמר העמק
* גוט וינקל (חוות הכשרה)

לקריאה נוספת
------------

* "וורקליטה" בתוך: אלי אברהמי, **לקסיקון הקיבוץ**, רמת אפעל : יד טבנקין, תשנ"ח 1998 (הספר בקטלוג ULI)

קישורים חיצוניים
----------------

* על ורקלויטה באתר "מורשת"
* השומר הצעיר בארץ ובעולם, באתר קרן חבצלת (על השומר הצעיר)
* נדב מן, "ביתמונה", הפינוי משדות עמק יזרעאל, באתר ynet, 6 בינואר 2006
* מכון לאו בק מאמר באנגלית על ורקלויטה
**דניאל מילר-טננבאום** (בפורטוגזית: **Daniel Miller-Tenenbaum**; נולד ב-19 באפריל 1995) הוא כדורגלן ברזילאי-ישראלי המשחק בעמדת השוער במכבי תל אביב.

קריירת מועדונים
---------------

טננבאום נולד בריו דה ז'ניירו, ברזיל. החל את דרכו ככדורגלן וכשוער במחלקת הנוער של פלמנגו הברזילאית. ב-7 בדצמבר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של פלמנגו הברזילאית בתיקו 1–1 עם גרמיו, לאחר הרחקתו של ססאר.

ב-31 באוגוסט 2016 הושאל למכבי תל אביב מליגת העל, עם אופציה לרכישה. ב-30 ביולי 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 2–0 על בני יהודה במסגרת גביע הטוטו.

ב-23 באפריל 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל בניצחון 1–0 על בני יהודה. עד לסיום העונה שותף בעוד ארבעה משחקים.

את עונת 2019/2020 החל כשוער שני, אולם לאחר פציעתו של אנדראס יאניוטיס הפך לשוער הראשון. מפתיחת העונה שמר על שער נקי במשך 13 מחזורים רצופים – בכך שבר את השיא הישראלי לדקות ללא ספיגה שהיה שייך לגיורא אנטמן, וקבע שיא עולמי של דקות ללא ספיגת שער מתחילת עונה במחזור ה-11. בסופו של דבר ספג טננבאום שלושה מחזורים לאחר מכן, במשחקה של מכבי תל אביב נגד סקציה נס ציונה, וקבע את השיא על 1,272 דקות ללא ספיגת שער ברציפות.

ביוני 2021, לאחר שפתח במשחק הגמר בו ניצחה מכבי 2–1 את הפועל תל אביב וזכה עם הקבוצה בגביע המדינה, האריך את חוזהו בקבוצה לשתי עונות נוספות. לקראת עונת 2021/2022 נפצע ואיבד את מקומו לטובת דניאל פרץ, שהמשיך לעמוד בשער הקבוצה גם לאחר החלמתו של טננבאום. בשתי העונות הבאות מיעט לשחק ושותף במשחק ליגה אחד בלבד. לאחר סיום עונת 2022/2023 הודיעה הקבוצה על שחרורו. ב-24 באוגוסט של אותו הקיץ חזר לקבוצה לאחר עזיבתו של דניאל פרץ לבאיירן מינכן.

חיים אישיים
-----------

קיבל אזרחות ישראלית מתוקף חוק השבות עקב היותו ממוצא יהודי, אך מאחר שבאותה עת שטרם מלאו לו 23, היה עליו להתגייס לצה"ל. הוא שירת כנהג בחיל האוויר והיה איש קשר לחיילים בודדים שהגיעו מברזיל.

תארים
-----

מכבי תל אביב
* אליפות ליגת העל: 2018/2019, 2019/2020
* גביע המדינה: 2020/2021
* גביע הטוטו: 2017/2018, 2018/2019, 2020/2021, 2023/2024
* אלוף האלופים: 2019, 2020

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* רז אמיר, ‏צל"ש או טר"ש: סיפורו המרגש של טננבאום, באתר ONE‏, 1 בספטמבר 2019
* מערכת וואלה! ספורט‏, ראיקוביץ', אובלק וההעתק האיראני: דניאל טננבאום בצמרת העולמית, באתר וואלה!‏, 29 באוקטובר 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑  רז אמיר, ‏השוער היהודי דניאל טננבאום חתם במכבי ת"א, באתר ONE‏, 31 באוגוסט 2016
2. ↑  דניאל טננבאום שבר את השיא הישראלי לדקות ללא ספיגה וקבע גם שיא עולמי, באתר וואלה!‏, 30 בנובמבר 2019
3. ↑  מכבי תל אביב: אנריק סבוריט, דניאל טננבאום ואבי ריקן האריכו חוזה, באתר וואלה!‏, 30 ביוני 2021
4. ↑  יניב טוכמן‏, מכבי תל אביב נפרדה מטננבאום, משפתי קיבל הצעה לחתום, באתר וואלה!‏, 30 במאי 2023
5. ↑  רז אמיר, ‏חוזר לצהוב: דניאל טננבאום חתם במכבי תל אביב, באתר ONE‏, 24 באוגוסט 2023
6. ↑  רז אמיר, ‏צל"ש או טר"ש: סיפורו המרגש של טננבאום, באתר ONE‏, 21 בספטמבר 2019
**סמסון באידו** (באוסטרית: **Samson Baidoo**; נולד ב-31 במרץ 2004 בגראץ שבאוסטריה) הוא כדורגלן אוסטרי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת רד בול זלצבורג מהבונדסליגה האוסטרית ובנבחרת אוסטריה.

קריירת מועדונים
---------------

באידו גדל במחלקות הנוער של פוסט SV גראץ, גראצר א.ק. ליפרינג ורד בול זלצבורג. בשנת 2021 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של ליפרינג, קבוצת הבת של רד בול זלצבורג, במסגרת הליגה האוסטרית השנייה. ב-30 באוגוסט 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של רד בול זלצבורג, בניצחון 3-0 על גורטן במסגרת הסיבוב השני של הגביע האוסטרי לעונת 2022/2023. ב-29 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה האוסטרית, בניצחון 1-0 על הארטברג במסגרת המחזור ה-14 בליגה. הוא ערך ארבע הופעות ליגה בעונה זו. ב-26 באוגוסט 2023 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-1 על וולפסברג במסגרת המחזור החמישי בליגה לעונת 2023/2024. ב-20 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בניצחון 2-0 על בנפיקה ליסבון במסגרת שלב הבתים לעונת 2023/2024.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-13 באוקטובר 2023 ערך באידו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אוסטריה, בהפסד 3-2 לנבחרת בלגיה במסגרת מוקדמות יורו 2024.

תארים
-----

רד בול זלצבורג
* אליפות אוסטריה (1): 2022/2023

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סמסון באידו** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
בבו קובו בן 73 האנס המצוי אין לקרב אליו קטינות היה שנתיים בכלא אשתו מירי ובניו אסתר בן ורפאל

מקור המידע
----------

הרשימות מוגבלות במידת הדיוק שלהן, משום שחלק מהערכת ההון מתבססות על מידע גלוי, כגון שיעורי החזקה בחברות ציבוריות, אך חלק מההערכה מורכב ממידע סמוי, כגון השקעה בחברות פרטיות וחובות לבנקים ולרשויות המס.

לעיתים נכללים ברשימה בני זוג כאדם אחד, משום שהונם נצבר במהלך נישואיהם ולכן שייך לשניהם, ולעיתים נכללים בני משפחה אחדים (כגון אב וילדיו הבוגרים או שני אחים) כאדם אחד, ומדורגים לפי הונם הכולל, אף שלמעשה כל אחד מהם הוא יחידה כלכלית נפרדת. ברשימות נכללים גם אזרחי ישראל שאינם תושביה.

דוגמאות
-------

### 2010

לפי הרשימה של "מעריב" לשנת 2010, ההון המצרפי של 100 עשירי ישראל בשנת 2010 הסתכם ב-278.6 מיליארד שקל חדש, עלייה של 7.2% לעומת הונם המצרפי בשנת 2009. השיא של כל הזמנים הושג בשנת 2007, כשהגיע ל-318.5 מיליארד שקל (אך שוויים ירד מאז בעקבות המשבר הכלכלי העולמי). רף הכניסה לרשימה בשנת 2010 הגיע ל-750 מיליון ש"ח, יותר מפי 2 לעומת רף הכניסה לרשימה ב-2003, שהגיע ל-328 מיליון ש"ח.

בראש הרשימה בשנת 2010 הייתה משפחת עופר, עם הון מוערך של כ-26 מיליארד ש"ח, ואחריה סטף ואיתן ורטהיימר ושרי אריסון, שהונו של כל אחד מהם מוערך ביותר מ-10 מיליארד ש"ח.

פילוח התחומים שבעזרתן הצליחו 100 עשירי ישראל לצבור את הונם הראשוני כמיליונרים, לפי רשימת "מעריב" לשנת 2010:

* חברות היי-טק 26%
* נדל"ן 16%
* תעשייה 15%
* ייבוא רכב 10%

### עשירי ישראל לשנת 2023

בראש הרשימה של פורבס ישראל לשנת 2023 נמצאת מרים אדלסון עם הון מוערך של 35.6 מיליארד דולר, ולאחריה אייל עופר עם 18.9 מיליארד דולר. 

**דירוג המיליארדרים הישראלים** **2023 לפי פורבס**| דירוג | שם | שווי במיליארדי דולרים | דירוג עולמי 2023 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | מרים אדלסון | 35.6 | 35 |
| 2 | אייל עופר | 18.9 | 86 |
| 3 | עידן עופר | 14.0 | 122 |
| 4 | משה קנטור | 11.3 | 154 |
| 5 | רומן אברמוביץ' | 9.2 | 207 |
| 6 | דמיטרי בוכמן | 7.0 | 327 |
| 7 | איגור בוכמן | 7.0 | 327 |
| 8 | יורי מילנר | 6.8 | 358 |
| 9 | משפחת ורטהיימר | 6.3 | 400 |
| 10 | פרנק לואי | 6.0 | 419 |

ראו גם
------

* הריכוזיות במשק הישראלי
* פורום ראשי החברות ובכירי המשק בישראל

קישורים חיצוניים
----------------

* מעריב
	+ אמיר אייזנברג, 100 העשירים של ישראל, באתר nrg‏, 15 בספטמבר 2004
	+ מעריב, הדירוג השנתי: 100 העשירים של ישראל, באתר nrg‏, 3 באוקטובר 2005
	+ הדירוג לשנת 2009
	+ הדירוג לשנת 2010
* TheMarker
	+ מערכת, פרויקט 500 האנשים העשירים בישראל 2008, באתר TheMarker‏, 1 ביוני 2008
	+ נתן ליפסון, למרות המשבר - רשימת 500 העשירים בישראל 2010 כוללת יותר מיליארדרים מתמיד, באתר TheMarker‏, 6 באפריל 2010
	+ נתן ליפסון, עשירי ישראל הגדילו את הונם ב-9 מיליארד דולר בשנה, באתר TheMarker‏, 6 ביוני 2011
* פורבס ישראל
	+ הדירוג לשנת 2006 (באנגלית)
	+ הדירוג לשנת 2007 (באנגלית)
	+ הדירוג לשנת 2014
	+ הדירוג לשנת 2015
	+ הדירוג לשנת 2016
	+ הדירוג לשנת 2017
	+ הדירוג לשנת 2018
	+ הדירוג לשנת 2019
	+ הדירוג לשנת 2021
	+ הדירוג לשנת 2022
	+ הדירוג לשנת 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  רשימת עשירי ישראל 2023
**קירח מכאן ומכאן** (במקור: **נמצא קירח מכאן ומכאן**) הוא ניב תלמודי המתאר מצב שבו אדם ניצב בפני שתי אלטרנטיבות ראויות, אך לבסוף יוצא מופסד מכל ההיבטים.

מקור הביטוי
-----------

מקור הביטוי הוא בתלמוד בבלי במסכת בבא קמא. התלמוד מספר כי האמוראים רב אמי ורב אסי ישבו לפני רבי יצחק נפחא. אחד מהם ביקש לשמוע ממנו דבר הלכה והשני ביקש לשמוע ממנו דבר אגדה. כשהתחיל רבי יצחק לומר אגדה לא הניח לו האמורא שביקש לשמוע הלכה, וכן להפך.

הגיב להם רבי יצחק: 

> 
> אמשול לכם משל, למה הדבר דומה? לאדם שיש לו שתי נשים, אחת ילדה ואחת זקינה, ילדה מלקטת לו [שערות] לבנות, זקינה מלקטת לו שחורות, נמצא **קירח מכאן ומכאן**!
> 
> 
> 
> 

 (כלומר, זה שכל אחד מכם מבקש ממני לומר דברי תורה מסוימים ולא מניח לי לומר אחרים זה דומה למקרה שבו אדם נשוי לשתי נשים, צעירה וזקנה. הצעירה מורטת את שערותיו הלבנות כדי שייראה צעיר, הזקנה מורטת את שערותיו השחורות כדי שייראה זקן, ולבסוף האדם נשאר קירח).

בתום המשל, אמר להם רבי יצחק דבר תורה שכולל גם הלכה וגם אגדה.

בתרבות
------

המשפט צוטט בכתבים תורניים רבים. רש"י ציטט אותו בביאורו במסכת סנהדרין וכתב: 

> 
> אומר לו – לנגזל מה חסרתי לך לא לקחתי ממך אלא שום אחד ונמצא קרח מכאן ומכאן.
> 
> 
> 
> 

 גם רבי מנחם מנדל שניאורסון כתב לאדם במכתב שהתפרסם לאחר מכן באחד מספרי האגרות קודש: 

> 
> ואהבה רעה, דהיינו המצוות לשם פניה – אין כח בידינו למחות שיהיה המצוות נעשית כתיקונה בשלימות, דנהיה קרח מכאן ומכאן אם לא יעשו המצות מפני שאינה כתיקונה.
> 
> 
> 
> 

המשפט זכה לתפוצה גם בכתבי הסופרים העבריים, כגון אחד העם שכתב במאמרו מדינת היהודים ו"צרת היהודים": 

> 
> אין צריך לאמור, כי אם לא יצא הרעיון אל הפועל יהיו תוצאותיו מעציבות מאד, כי ישאר העם קרח מכאן ומכאן.
> 
> 
> 
> 

 גם משה לייב ליליינבלום כתב במאמרו מענה רך: 

> 
> כי החפץ להיות עם – עליו להיות עם במלוא מובן המלה, והחפץ להתבולל בין עמים אחרים עליו להתבולל במלוא מובן המלה, היינו, בלי שום חציצה ושם־לואי בכל אופן שיהיה ולא להיות קרח מכאן ומכאן.
> 
> 
> 
> 

בשפה הערבית ישנו ניב דומה: בֵּין חַאנַא וּמַאנַא צַ'אעַת לִחַאנַא (כלומר – בין חאנא למאנא אבד הזקן שלנו).

קירח משם ומשם
-------------

הביטוי מותאם בשפה העברית לקרחונים.

ראו גם
------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **קירח מכאן ומכאן** |

* חמורו של בורידן
* התרנגולת שהטילה ביצי זהב
* תפסת מרובה לא תפסת

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ס', עמוד ב'
2. ↑  *יצא קירח מכאן ומכאן - אבשלום קור*, נבדק ב-2022-08-14
3. ↑  קרח מכאן ומכאן, באתר פשט ודרש
4. ↑  ביאור למשל מי שהיה נשוי שתי נשים ונשאר קירח מכאן ומכאן / הרב יהודה ליב הכהן אדימאשיק הי"ד | תורתך לא שכחתי, באתר toratcha.com, ‏2016-11-24
5. ↑  הלכה ואגדה, הילכו יחדיו?, באתר daat.ac.il
6. ↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף ק"ט, עמוד ב'
7. ↑  ספרי כ"ק אדמו"ר - אגרות קודש - כרך יח - ו'תתקה | ספריית ליובאוויטש, באתר chabadlibrary.org
8. ↑  מדינת-היהודים ו"צרת-היהודים" / אחד העם - פרויקט בן־יהודה, באתר benyehuda.org
9. ↑  מענה רך / משה ליב לילינבלום - פרויקט בן־יהודה, באתר benyehuda.org
10. ↑  עידית בר, קירח מכאן ומכאן: הגירסה הערבית, באתר מקור ראשון, ‏27 באוקטובר 2021
הרב **דוד בהר"ן** (ב' או ג' באלול תרכ"ה, 1865 - כ"ז באב תש"ו, 24 אוגוסט 1946) היה יהודי ירושלמי, שהתפרסם כצדיק ולמדן.

תולדות חייו
-----------

נולד לרב נחום לוי משאדק מנישואיו השניים למרת מינה-לאה, בת הרב משה ריבלין שהיה מנהיג האשכנזים בירושלים. אביו נפטר כשהיה בן חודשיים וחצי.

גדל וחונך אצל אחיו למחצה, הרב שלמה זלמן בהר"ן לעווי, שהיה בנו הגדול של הרב נחום מנישואיו הראשונים, ולבקשת אביו גם אצל הרב מאיר אוירבך (ה"אמרי בינה"), ראב"ד האשכנזים בירושלים. למד בישיבת עץ חיים. בר"ח אלול בשנת תרמ"א נשא לאישה את שרה, בת הרב עקיבה יוסף שלזינגר. לאחר נישואיו למד בישיבת "עץ חיים". למד מפי הרב משה יהושע יהודה לייב דיסקין ולאחר פטירתו למד מבנו הרב יצחק ירוחם דיסקין. היה ממייסדי ישיבת "אהל משה" ובה למד עד פטירתו.

נהג ללמוד מחצות הלילה עד תפילת ערבית למחרת. בין הרבנים שלמד עימם בחברותא: הרב שלמה אלישיב, הרב אליהו דוד סלוטקי (מחבר "יד אליהו", מפתח אנציקלופדי לקבלת האר"י, אנציקלופדיה הלכתית חסדי דוד ועוד) והרב מרדכי דוד לוין.

נפטר בבית החולים ביקור חולים ביום שבת, כ"ז באב ה'תש"ו. נקבר בחלקת הנביאים בהר הזיתים.

מתלמידיו: הרב אברהם חיים נאה, הרב שלמה זלמן אויערבאך, הרב שריה דבליצקי, הרב שמואל אויערבאך, ונכדו הרב שלמה יחיאל פרידמן

קברו בהר הזיתים

משפחתו
------

אחד מבניו, שנפטר בחייו, היה שלמה זלמן וייספיש, אביו של לייב וייספיש. בן אחר היה נחום וייספיש, חקלאי ואחראי על קיום המצוות התלויות בארץ בשפיה ונרצח במרד הערבי הגדול. אחד מחתניו הוא הרב משה פרידמן, רב קהילת הפרושים בירושלים.

לקריאה נוספת
------------

* ישראל גולדברג ונחום סילמן (מלקטים ועורכים), **אֹרח דוד: אסופת הלכות והליכות, חידושים ומכתבים, אורחות ותולדות של גאון ההוראה ועמוד היראה רבי דוד בהר"ן זלה"ה אביו הקדוש הגר"נ משאדיק זצ"ל אחיו הקדוש הגר"ז בהר"ן זצ"ל ומשפחת בית אבותיו**, ירושלים תשע"א
* נחום סילמן (מלקט ועורך), **הדרת קודש: הליכות... עובדות, הנהגות, הוראות, תשובות... פסקים וחידושים מתורתו של... רבי דוד בהר"ן**, רחובותתשס"ט (כולל גם דברים לזכרו וכן חידושי תורה מבני משפחתו).

קישורים חיצוניים
----------------

* הגאון ר' דוד בהר"ן, אשכול עליו בפורום אוצר החכמה
* כרטיס הקבר של דוד בהר"ן, באתר הר הזיתים
* דוד בהר"ן (1866-1946), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. 1 2  ארח דוד - ר' דוד בהר"ן
2. ↑  הרה"ג דוד בהרן זצ"ל, הבוקר, 28 באוגוסט 1946, עמ' 4
3. ↑  ראו פרטים עליו כאן.
4. ↑  הלוית ר' נחום ווייספיש, הבוקר, 4 ביולי 1938, עמ' 1

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007298700705171
* LCCN: no2011150429
* VIAF: 187073350
* WorldCat (עם VIAF): 187073350

 |
**קארל פריטש** (בגרמנית: **Karl Fritzsch**;‏ 10 ביולי 1903 – נעדר מיום 2 במאי 1945) היה קצין וסגן מפקד מחנה ריכוז גרמני בדרגת אס-אס האופטשטורמפיהרר, הראשון שהציע וערך ניסויים בגז ציקלון בה לצורך רצח המוני.

רקע
---

קארל פריטש נולד לאב מרכיב תנורים בבוהמיה, ומאחר ומשפחתו הייתה צריכה לנדוד ממקום למקום כדי למצוא פרנסה, הוא מעולם לא זכה להשכלה נאותה. במשך מספר שנים עבד על ספינות שנעו בנהר הדנובה. בשנת 1928 נישא לפרנציסקה שטיך. לזוג נולדו שלושה ילדים, ובהמשך התגרשו.

בשורות הנאצים
-------------

בשנת 1930 הצטרף לשורות המפלגה הנאצית (חבר מספר 261,135) ולאס אס (חבר מספר 7,287). הוא ביקש להתקדם בסולם הדרגות של האס אס ושירת במחנה דכאו בשנת 1934. 

במאי 1940 היה לקצין הראשון שקיבל דרגת "שוצהפטלאגרפיהרר" (בגרמנית: מפקח מחנה), והחל לשרת במחנה אושוויץ בכפיפות לרודולף הס. שם בנה לעצמו במהרה מוניטין של אימת המחנה. יחד עם הס, היה אחראי על סלקציה של אסירים שיומתו מרעב כעונש על בריחה של אסיר אחר. האסירים הנבחרים ננעלו בתא במרתף הבונקר (שהיה בכלא המחנה בלוק 11 או בלוק 13) עד למותם מהרעבה. 

ב-29 ביולי 1941, ספירת האסירים העלתה שכמה אסירים חסרים, ופריטש החליט להעניש עשרה אסירים במוות ברעב. עונשו של אחד מהאסירים, פראנצ'ישק גאיובניצ'ק, הומתק לאחר שהכומר הפרנציסקני מקסימיליאן קולבה הסכים לקחת את מקומו. לאחר יותר משבועיים של הרעבה, נותרו בחיים ארבעה אסירים וקולבה ביניהם. הנאצים רצחו אותם בזריקת פנול. יוחנן פאולוס השני הכריז על קולבה כקדוש בשנת 1982.

פריטש חיבב גם עינויים פסיכולוגיים. ניצול מאושוויץ סיפר על חג המולד הראשון שחגג מאחורי גדרות התיל במחנה, ב-24 בדצמבר 1940, בו התרחש אירוע נורא. "הנאצים העמידו עץ חג מולד, עם אורות חשמליים, ברחבת המסדרים. מתחת לעץ הם הניחו את גופותיהם של האסירים שמתו בזמן שעבדו או קפאו למוות במסדר. לאגרפיהרר קארל פריטש התייחס לגופות בבסיס העץ כ'מתנה' עבור האסירים החיים, ואסר על שירת מזמורי חג מולד פולניים". לדברי הס, היה זה פריטש שהגה לראשונה את הרעיון להשתמש בגז ציקלון בה למטרת רצח המוני. בזמן שהס לא נכח במחנה בסוף אוגוסט 1941, פריטש בדק את השפעתו של הגז על שבויי מלחמה סובייטים, שנכלאו בתאי מרתף בבונקר לצורך הניסוי. בימים שלאחר מכן פריטש חזר על הניסויים בגז על קורבנות נוספים בנוכחותו של הס. כך נהגתה שיטת הרצח ההמוני שפעלה באושוויץ ובמחנות אחרים מאז. 

ב-15 בינואר 1942, פריטש הועבר למחנה הריכוז פלוסנבירג בתור מפקח מחנה. מתחילת חודש אוגוסט עד אוקטובר 1942 הוא מילא את מקומו של מפקד המחנה. 

באוקטובר 1943 נעצר עקב חקירה פנימית של האס אס בנוגע לשחיתות. בית משפט של האס אס האשים אותו ברצח. כעונש הוא נשלח לחזית כלוחם פאנצרגרנדיר.

היעלמותו
--------

טוענים שהוא נפל במערכה של הקרב על ברלין, אך בפועל לא ידוע מה עלה בגורלו. מקורות סובייטיים טוענים שסוכנות הביון הבריטית, MI6, לכדה אותו בנורווגיה.

בספר זיכרונותיו של צ'ארלס ארנולד בייקר, ששירת ב-MI6, הוא מספר על לכידתו של פריטש באוסלו: "תפסנו, למשל, את סגן מפקד אושוויץ, אדם ננסי קטן בשם פריטש, שבאופן טבעי מסרנו לחזקת שומר יהודי - עם הוראות מפורשות שלא לפגוע בו, כמובן".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קארל פריטש** בוויקישיתוף
**בתי מינסק** היא שכונה בירושלים. השכונה הוקמה בידי אנשי כולל מינסק בשנים ה'תרנ"ז-ה'תרנ"ח, 1897-1898. השכונה ממוקמת בין שכונת כנסת ישראל ב' לבין רחוב בצלאל.

שמה הרשמי של השכונה היה "בית הלוי" על שם משפחת הלוויים זלדוביץ' שאביה כיהן בנשיאות כולל מינסק בליטא.

היסטוריה
--------

כולל מינסק היה אחד הכוללים שפעלו בירושלים, בשל מצוקת הדיור של חברי הכולל, פנו לתורמיו של הכולל במינסק וביקשו את עזרתם לרכישת מגרש ובניית בתים עבור החברים. בחג הפסח של שנת ה'תרנ"ז, בביתו של רבה של יהדות מינסק הרב אליעזר רבינוביץ וביוזמת נפתלי משכיל לאיתן, הוכרזה מגבית מיוחדת למטרה זו.

ארבעת אלפי רובלי הכסף שנאספו במגבית זו סייעו לרכישת הקרקע, שטח של 'עשרת אלפים אמה' בין שכונת כנסת ישראל ב' ובין רחוב בצלאל. במקביל נרכש כרם מבעליו הערביים כדי לסלול דרך בין 'בתי מינסק' ובין שכונת מזכרת משה, דרך זו נקראה בהמשך רחוב הנצי"ב.

עם הקמת השכונה נבנה במרכזה בור לאגירת מים, שהניב לכולל מינסק רווחים בשנת הבצורת של 1900 כאשר יתרת המים שנאגרה בבור נמכרה לתושבי מזכרת משה.

בראשית קיומה של השכונה נבנתה בה שורת בתים ובה דירות לעניים מחברי הכולל.

בהמשך, כעבור עשרות שנים, נבנו בכונה עוד דירות שנמכרו בדמי מפתח כמקור הכנסה לכולל מינסק.

לקריאה נוספת
------------

* פרשת בנייתם של בתי מינסק, בתוך: משה עקיבא דרוק, שלשה דורות בירושלים, ירושלים תשל"ח, עמ' 65–70
* בנימין קלוגר, **ירושלים שכונות סביב לה**, ירושלים תשל"ט - בתי מינסק תרנ"ז, עמ' 151
**חיים מלובן** (27 ביולי 1936 – 18 במרץ 2008) היה מפיק בולט בתעשיית הטלוויזיה הישראלית.

חיים מלובן מארח את הנשיא חיים הרצוג ואת המנחה אהוד מנור בחדר הבקרה באולפני הרצליה

ביוגרפיה
--------

מלובן נולד על האניה אקסודוס. הוא גדל בתל אביב. לימים, אחותו הבכורה מרים נישאה למפיק יאיר פרדלסקי(סרטי רול) והוא שהכניס את חיים לעולם ההפקות. החל לעבוד בערוץ הראשון של הטלוויזיה הישראלית מיום הקמת הערוץ. בשנות ה-70 הפיק את "מחברות החשק"(שזכתה בפרס "כינור דוד"), תוכניות הבידור ב"צוותא", היה שותף להפקות גדולות כמו "מבצע סאדאת", בשנות ה-80 המשיך בהפקת תוכניות במחלקת הבידור(יוסי בנאי, חנה לסלאו, שירי אביב,התכנית המרכזית ליום העצמאות ועוד). ב-1982ייסד ביחד עם אהוד מנור את "עד פופ".לאחר 3 שנים פרש מנור והמנחים היו מנחם גרנית וענת דולב, יואב קוטנר ואברי גלעד, לאה עוז, מיכל ניב, דידי הררי ויואב גינאי. 
מסוף שנות ה-70 ועד אמצע 1983 הפיק מלובן את "לשיר בעמק עם שרה'לה שרון".בשנים 1985-6 הפיק את "לשיר מקול הלב עם שרהל'ה שרון" ובמקביל את "זמרת הארץ" עם אהוד מנור.בשנת 1987ייסד ביחד עם אהוד מנור את "מסך אישי"(בהמשך התכנית רצה 4 שנים בהפקת מפיקים אחרים).לאחר מכן הפיק את "ממני" עם מני פאר וייסד את "מוצ"ש עם אבי אתגר"(שהמשיכה עם מפיקים אחרים).1991- תוכניות בידור מיוחדות במלחמת המפרץ. 1992- התחיל להפיק את משבצת ליל שבת:"סופשבוע עם אהוד מנור". לאחר מכן "שולחן ארוך עם דורון נשר","סופשבוע עם דודו טופז", "סופשבוע עם יאיר לפיד",משדרי אולפן קיץ מנמל יפו,"קיץ ביובל" עם בנות פסיה מגני התערוכה בשנת ה50 למדינה,ולאורך כל השנים פסטיבלים ותחרויות קדם אירוויזיון כשהאחרונה שבהן הייתה בשנת 2001.[דרושים מקורות]

הוא היה מפיק הטלוויזיה הראשון ששילב זמרים מזרחיים בתוכניותיו:[דרושים מקורות]
הן ב"עד פופ" והן בתוכניות מיוחדות: עפרה חזה בתוכנית לראש השנה 1983 בצרעה, חיים משה בתוכנית ליום העצמאות 1984 בשלומי ,תוכנית מיוחדת עם שימי תבורי ועוד.
חיים מלובן גם יזם והפיק תוכניות הצדעה ליוצרים: נחום היימן("שירים עד כאן"1989)דפנה אילת ("מונה ליזה של המאה העשרים"-1990), נתן יונתן("חופים"-1991 ועוד).
וגם שידורים ממקומות שונים בארץ: "בר מצווה לאריאל" (1992),ספיישל שבועות מאילת(1989) ו"חגיגה בקטיף"(1992).

בשנת 2004, במסגרת טקס הענקת פרס האקדמיה לטלוויזיה, הוענק לו פרס מפעל חיים על תרומתו. "כבוד גדול היה לי לעשות את מה שעשיתי מתוך אהבה ורצון", אמר עם קבלת הפרס.

בתחום הקולנוע, היה חיים שותף להפקת "שתי אצבעות מצידון" (בבימויו של אלי כהן).

חיים מלובן, שהיה מעמודי התווך של הערוץ הראשון בו עבד מיומו הראשון, נפטר לאחר מחלה ארוכה וקשה ב-18 במרץ 2008.

קישורים חיצוניים
----------------

* מרב יודילוביץ', המפיק חיים מלובן הלך לעולמו, באתר ynet, 18 במרץ 2008

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**מלובן הוא הזוכה הראשון** | **פרס האקדמיה לטלוויזיה – פרס מפעל חיים 2004 – חיים מלובן** | **הבא**:**2005 – עוזי פלד** |
לוחמה גרעינית הוא נושא נפוץ בתרחישים של מלחמת עולם שלישית, ההשערה היא כי סכסוך כזה יביא לשואה גרעינית ולהכחדת המין האנושי.
שעון יום הדין כפי שהיה בעת שעוצב בשנת 1947 - שבע דקות לחצות. כשהוצג לראשונה ה"קטסטרופה הגלובלית" שהיה אמור לייצג הייתה פריצתה של מלחמה גרעינית.
**מלחמת עולם שלישית** הוא מונח המתאר מלחמת עולם עתידית היפותטית, בסדר גודל של מלחמת העולם הראשונה או השנייה או אף גדולה מהן. ישנן התייחסויות רבות לאפשרות התרחשותה של מלחמה כזאת. אחת ההתבטאויות המפורסמות אודות מלחמה כזאת הייתה של אלברט איינשטיין, אשר אמר: "איני יודע באיזה נשק נשתמש במלחמת העולם השלישית, אך ברביעית נשתמש במקלות ואבנים". אמירה זו באה להביע את דעתו כי מלחמת עולם שלישית תביא להרס הציוויליזציה. כנגד דעה זו באו מאמרים של מומחים שהשתתפו בפועל בתוכנית הגרעין של ארצות הברית וטוענים כי ממדי ההשמדה במלחמה גרעינית כוללת יהיו איומים מעבר לכל ספק, אך יהיו רחוקים מרחק רב מהרס הציויליזציה.

הפילוסוף הצרפתי זָ'אן בּוֹדְרִיאַר בספרו "רוח הטרור" טען כי המלחמה הקרה הייתה מלחמת העולם השלישית, והמלחמה בטרור היא מלחמת העולם הרביעית. אך טענות אלו אינן נפוצות בקרב החוקרים וגם לא בקרב הציבור.

יש טוענים, כי מלחמת חרבות ברזל תביא גם למלחמה בין ארצות הברית לאיראן שתוביל למלחמת עולם שלישית.

בתרבות
------

מלחמת עולם שלישית משמשת בסיס לסרטים וספרים העוסקים בעתיד שבו תתרחש מלחמה בסדר גודל שהאנושות עוד לא ידעה. בין הספרים המתארים מלחמת עולם שלישית: "סערה אדומה עולה" של טום קלנסי.

בין הספרים המתארים עתיד לאחר מלחמה הרסנית ניתן למצוא את "המנון לליבוביץ" של וולטר מ. מילר, "הדוור" של דייוויד ברין (שגם עובד לקולנוע) ועוד. "100" היא בין הסדרות המתארות עתיד לאחר מלחמת עולם שלישית שהייתה מלחמה גרעינית שהביאה להרס כמעט כל החיים בכדור הארץ.

מלחמת העולם השלישית הייתה הנושא של הרבה משחקי וידאו ביניהם: "מטרו 2033", "Fallout", "Battlefield 3", "ארמה 3", "הומפרונט", "Call of Duty: Modern Warfare 3" ועוד.

ראו גם
------

* מלחמת גוג ומגוג
* מלחמת העולם הראשונה
* מלחמת העולם השנייה
* שעון יום הדין

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מלחמת עולם שלישית** בוויקישיתוף
* אבישי כ"ץ, ‏מלחמת 1985 - המלחמה שלא נלמדה!, **מערכות** 271-270, נובמבר 1979
* שלום רוזנפלד, מלחמת העולם השלישית, מעריב, 3 בינואר 1986
* מלחמת העולם השלישית כבר החלה, באתר ‏מאקו‏, 4 ביוני 2013 - סייבר ולחימה עולמית
* מלחמת העולם השלישית, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Johnson, M. Alex (18 באפריל 2005). "The culture of Einstein". *msnbc.com* (באנגלית). ארכיון מ-8 בפברואר 2018. נבדק ב-27 בינואר 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  Kerson Kearney, "Nuclear Survivak Skills"
3. ↑  Charles Feldman and Stan Wilson, Ex-CIA director: U.S. faces 'World War IV', CNN, April 3, 2003

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007529752505171
* GND: 4189592-7
* LCCN: sh85148541
* NLK: KSH1998000666

 |
**קלאוס מקלה** (בפינית: **Klaus Mäkelä**; נולד ב-17 בינואר 1996) הוא מנצח וצ'לן פיני.

ביוגרפיה
--------

קלאוס מקלה נולד בהלסינקי למשפחה של מוזיקאים, אביו הוא הצ'לן סמי מקלה, ואמו היא הפסנתרנית טארו מיאהנן-מקלה. סבו, טאפיו מיאהנן, הוא כנר וויולן, ואחותו הצעירה אלן מקלה היא רקדנית בבלט הלאומי הפיני.

מקלה למד ניצוח באקדמיית סיבליוס אצל יורמה פאנולה ונגינה בצ'לו אצל מרקו אילנן, טימו הנהינן והנו קיסקי. הוא החל להתעניין בניצוח בגיל 12, כששר במקהלה של האופרה הלאומית הפינית. הוא היה סולן עם תזמורות פיניות כמו התזמורת הסימפונית של לאהטי, התזמורת הסימפונית של קואופיו והסינפוניה של יובסקילה. הוא הופיע בפסטיבלי מוזיקה פינית כמו פסטיבל המוזיקה הקאמרית קוהמו ופסטיבל המוזיקה של נאנטלי.

בספטמבר 2017 ניצח לראשונה על התזמורת הסימפונית של רדיו שוודיה. על בסיס הופעה זו, בדצמבר 2017, הודיעה התזמורת על מינויו של קלאוס מקלה למנצח האורח הראשי הבא שלה, החל מעונת 2018–2019, עם חוזה ראשוני ל-3 שנים. מינויו היה המינוי הצעיר ביותר אי פעם לתפקיד מנצח עם התזמורת.

מאז פברואר 2018 הוא המנהל האמנותי של פסטיבל המוזיקה בטורקו. במאי 2018 ניצח מקלה לראשונה על התזמורת הפילהרמונית של אוסלו. על בסיס הופעה זו, באוקטובר 2018, הודיעה התזמורת על מינויו למנצח הראשי הבא שלה, החל מעונת 2020–2021, עם חוזה ראשוני של 3 עונות. במאי 2020 הודיעה התזמורת על הארכת החוזה הראשוני של מקלה עם התזמורת של אוסלו ל-4 עונות נוספות.

ביוני 2019 ניצח מקלה לראשונה על תזמורת פריז. ביוני 2020 הודיעה התזמורת על מינויו של מקלה למנהל המוזיקלי הבא שלה, החל בעונת 2022–2023, עם חוזה ראשוני של 5 עונות. הכוונה המקורית הייתה שמקלה יחזיק בתפקיד היועץ המוזיקלי בשתי העונות הקודמות, מ-2020 עד 2022. עם זאת, מקלה נכנס לתפקיד המנהל המוזיקלי בספטמבר 2021, שנה אחת מוקדם מהתכנון המקורי.

בספטמבר 2020 ניצח לראשונה על תזמורת הקונצרטחבאו המלכותית. ביוני 2022 הודיעה התזמורת על מינויו של מקלה כשותף אמנותי בין השנים 2022–2027, ולאחר מכן כמנצח הראשי הבא שלה, החל מעונת 2027–2028, עם חוזה ראשוני של 5 שנים.

באפריל 2024 נבחר ליורשו של ריקרדו מוטי בתפקיד המנהל המוזיקלי של התזמורת הסימפונית של שיקגו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קלאוס מקלה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של קלאוס מקלה
* קלאוס מקלה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* קלאוס מקלה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* קלאוס מקלה, באתר ספוטיפיי

* קלאוס מקלה, באתר AllMusic (באנגלית)

* קלאוס מקלה, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* קלאוס מקלה, באתר Discogs (באנגלית)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**וסילי פטרנקו** | **מנהל מוזיקלי, התזמורת הפילהרמונית של אוסלו**
2020 - ממשיך | **הבא**:**לא נקבע** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**דניאל הארדינג** | **מנהל מוזיקלי, תזמורת פריז**
2022 - ממשיך | **הבא**:**לא נקבע** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb18030786c (data)
* GND: 1257639277
* ISNI: 0000 0004 6594 4619
* LCCN: no2023013982
* MusicBrainz: 65cf8e6f-b7db-43ef-8cc5-0f5ffd5c350f
* VIAF: 3978165326451616290009
* WorldCat (עם VIAF): 3978165326451616290009

 |
בתורת ההסתברות, אי-שוויון קאנטלי, קרוי על שם פרנסיסקו פאולו קאנטלי, מאפשר לחסום הסתברויות זנב של התפלגויות. אי השוויון הוא גרסה חד-צדדית לאי-שוויון צ'בישב.

אי-שוויון קאנטלי קובע כי למשתנה מקרי {\displaystyle \ X} בעל תוחלת {\displaystyle \ \mu } ושונות {\displaystyle \ \sigma ^{2}} מתקיים:

{\displaystyle P(X-\mu \geq \lambda )\quad {\begin{cases}\leq {\frac {\sigma ^{2}}{\sigma ^{2}+\lambda ^{2}}}&{\text{if }}\lambda >0,\\[8pt]\geq 1-{\frac {\sigma ^{2}}{\sigma ^{2}+\lambda ^{2}}}&{\text{if }}\lambda <0.\end{cases}}}

הוכחה
-----

נוכיח עבור {\displaystyle \ \mu =0}, המקרה הכללי מוכח בצורה דומה.

לכל {\displaystyle \ \lambda } מתקיים:

{\displaystyle \lambda =E(\lambda -X)\leq E((\lambda -X)1\_{X<\lambda })}
לכן, לכל {\displaystyle \ \lambda \geq 0}, מאי-שוויון קושי-שוורץ נובע ש

{\displaystyle \lambda ^{2}\leq E((\lambda -X)^{2})E(1\_{X<\lambda }^{2})=E((\lambda -X)^{2})P(X<\lambda )=(\sigma ^{2}+\lambda ^{2})P(X<\lambda )}
ולכן,

{\displaystyle P(X<\lambda )\geq {\frac {\lambda ^{2}}{\sigma ^{2}+\lambda ^{2}}}}
באופן דומה ניתן להוכיח את המקרה שבו {\displaystyle \ \lambda \leq 0}.
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**שרה אברהם** (נולדה ב-1995) היא אמנית לחימה ישראלית, אלופת ישראל ואלופת העולם באיגרוף תאילנדי.

קורות חיים
----------

אברהם נולדה ב-1995, במומבאי, הודו. יש לה אח אחד, גדול ממנה ואחות אחת, קטנה יותר. אמה, רות מלכה, הייתה נוצריה, אחות במקצועה ואביה (נולד ב-1960), דוקטור אהרון אברהם (שם מקורי: הגירדס פראדס), רופא בן הדת ההינדית, ובנו של כוהן הינדי. השניים נישאו ב-1985.

שלושת הילדים למדו בבית ספר מעורב, בו למדו עימם גם הינדים, נוצרים ומוסלמים. אברהם הייתה אלופת בית ספרה באתלטיקה קלה.

אביה של אברהם התעניין ביהדות עוד כסטודנט לרפואה במומבאי. הוא החל בקריאת התנ"ך מתוך כוונה להתנצר, למד מהתנ"ך על היהדות והחליט להתגייר ולא להתנצר. ההורים גידלו את שלושת ילדיהם כיהודים שומרי מצוות, עוד לפני הגיור ואף מלו את בנם הבכור והיחידי, וקראו לו בשם היהודי שמואל. הם התגיירו תחילה בהודו, גיור רפורמי ותכננו לעלות לישראל ולהתגייר גם גיור אורתודוקסי.

מי שטיפלו בהכנות לקראת עלייתה וגיורה האורתודוקסי של משפחת אברהם היו הרב גבריאל הולצברג ואשתו רבקה, שלוחי חב"ד במומבאי. בנובמבר 2008 נרצחו בני הזוג הולצברג בפיגוע הטרור במומבאי ודווקא אירוע זה גרם לזירוז ולהשלמת העלייה והגיור. ב-2009 עלתה אכן המשפחה לישראל, ב-2010 התגיירו, ההורים נישאו מחדש במערת המכפלה, כדת משה וישראל (הרב המחתן היה הרב דב ליאור), והם גרים כיום בקריית ארבע.

איגרוף תאילנדי
--------------

ב-2011 גילתה אברהם לראשונה את האיגרוף התאילנדי, ולמרות התנגדות המשפחה והסביבה כולה, היא החלה להתאמן בהדרכת אדי יוסופוב. בספטמבר 2012, כשנה וחצי אחר כך, היא כבר זכתה באליפות ישראל לנשים באיגרוף תאילנדי. ב-2013 זכתה גם באליפות העולם באיגרוף תאילנדי לנערות, במשקל של עד 63.5 ק"ג, שנערכה בבנגקוק, תאילנד. במרץ 2014 זכתה באליפות העולם לנשים במשקל עד 67 ק"ג, שנערכה בפטאיה, תאילנד. ובין לבין גם הגיעה למקום השני באליפות אירופה.

בספטמבר 2014 זכתה אברהם במדליית זהב באליפות אירופה שנערכה ברומניה מטעם התאחדות WMF.

ראו גם
------

* נילי בלאק
* עדי רותם
* K-1
* קיקבוקס

קישורים חיצוניים
----------------

* עמיחי אתאלי, אלופת הארץ באגרוף תאילנדי: גיורת מהודו, באתר nrg‏, 23 בספטמבר 2012
* אתר למנויים בלבד נעמי דרום, שתי נערות אולפנה הן אלופות עולם באגרוף תאילנדי, באתר הארץ, 29 ביוני 2013
* "הכבאית מקריית ארבע: הודית שהתגיירה בעקבות האסון במומבאי", 26 במרץ 2014, ריאיון עם שרה אברהם ב"שש עם עודד בן עמי", ערוץ 2
* ריקי רט, עולה מהודו שהתגיירה זכתה באליפות עולם באגרוף תאילנדי, באתר nrg‏, 25 באפריל 2014

הערות שוליים
------------

1. ↑  סבסטיאן רודריגס, ‏מחושך לאור: לוחמת שהפכה לאלופת העולם בעקבות פיגוע, באתר ערוץ הספורט, 29 במרץ 2014
2. ↑  תומר גנור, איגרוף תאילנדי: הישגים לישראלים באליפויות אירופה, באתר ynet, 29 בספטמבר 2014
**ג'טן קולין דימסדייל** (באנגלית: **Jaten Collin Dimsdale**; נולד ב-25 בספטמבר 1992), הידוע בשם הבמה **טדי סווימס** (**Teddy Swims**), הוא זמר-יוצר אמריקאי.

קריירה
------

ב-21 במאי 2021, הוא הוציא את המיני-אלבום הראשון שלו, *Unlearning*. המיני-אלבום הגיע בשיאו למקום ה-41 במצעד האלבומים הדיגיטלי הבריטי.

ב-15 באוקטובר 2021, הוא הוציא את המיני-אלבום השני שלו, *A Very Teddy Christmas*.

ב-21 בינואר 2022, הוא הוציא את המיני-אלבום השלישי שלו, *Tough Love*. המיני-אלבום הגיע בשיאו למקום ה-20 במצעד האלבומים הדיגיטלי הבריטי ולמקום ה-200 בבילבורד 200.

ב-24 ביוני 2022, הוא התארח בסינגל "Bad for Me" של מייגן טריינור. הסינגל הגיע בשיאו למקום ה-25 במצעד השירים העכשוויים למבוגרים ולמקום ה-15 במצעד 40 השירים למבוגרים.

ב-4 בנובמבר 2022, הוא הוציא את המיני-אלבום הרביעי שלו, *Sleep Is Exhausting*. המיני-אלבום הגיע בשיאו למקום ה-31 במצעד האלבומים הדיגיטלי הבריטי.

ב-23 ביוני 2023, הוא הוציא את הסינגל "Lose Control". הסינגל הגיע בשיאו למקום השני בבילבורד הוט 100 ולמקום השלישי במצעד הסינגלים הבריטי. כמו כן, השיר זכה בתואר הקלטה מסוג פלטינה מ-RMNZ, תואר הקלטה מסוג כסף מ-BPI וכן תואר הקלטה מסוג זהב מ-ARIA,‏ Music Canada ו-NVPI.

ב-15 בספטמבר 2023, הוא הוציא את אלבום האולפן הראשון שלו, *I've Tried Everything but Therapy (Part 1)*. האלבום הגיע בשיאו למקום השלישי במצעד 100 האלבומים ההולנדי, למקום הרביעי במצעד האלבום האוסטרלי ולמקום ה-43 בבילבורד 200.

ב-15 בספטמבר 2023, הוא הוציא את השיר "The Door". השיר הגיע בשיאו למקום ה-35 במצעד 100 הסינגלים ההולנדיים. באותו יום, הוא הוציא גם את השיר "Some Things I'll Never Know". השיר הגיע בשיאו למקום ה-21 במצעד המוזיקה הרשמי של ניו זילנד. גרסת דואט של השיר "Some Things I'll Never Know", בשיתוף פעולה עם מארן מוריס, יצאה ב-27 בנובמבר 2023. גרסה זו הגיעה בשיאה למקום השמיני במצעד הסינגלים החמים של ניו זילנד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טדי סווימס** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של טדי סווימס (באנגלית)
* טדי סווימס, ברשת החברתית פייסבוק

* טדי סווימס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* טדי סווימס, ברשת החברתית אינסטגרם

* טדי סווימס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* טדי סווימס, באתר אייטונס (באנגלית)

* טדי סווימס, באתר ספוטיפיי

* טדי סווימס, באתר Last.fm (באנגלית)

* טדי סווימס, באתר AllMusic (באנגלית)

* טדי סווימס, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* טדי סווימס, באתר Discogs (באנגלית)

* טדי סווימס, באתר Songkick (באנגלית)

* טדי סווימס, באתר בילבורד (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Costa, Miguel (1 באוקטובר 2020). "Teddy Swims on His Upcoming Debut EP, Writing Process, and Metamorphosis [Q&A]". *Ones to Watch*. ארכיון מ-2022-05-02. נבדק ב-2 במאי 2022. `{{cite web}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb18048453q (data)
* LCCN: no2022129675
* MusicBrainz: 35feae82-8b2c-4f8f-ae7a-af5662848947
* VIAF: 2940166717394927150005
* WorldCat (עם VIAF): 2940166717394927150005

 |
**Breakfast in America** (בתרגום חופשי: ארוחת בוקר באמריקה) הוא אלבום הסטודיו השישי של להקת הרוק הבריטית סופרטרמפ.

האלבום הוקלט ב-1978, ושוחרר ב-1979. מתוך האלבום הגיעו ארבעה שירים למצעד הבילבורד האמריקאי: "The Logical Song" (מקום 6), "Goodbye Stranger" (מקום 15), "Take the Long Way Home" (מקום 10) ו-"Breakfast in America" (מקום 62).

האלבום זכה בשני פרסי גראמי ב-1980. בין היתר היה מועמד לאלבום השנה. האלבום הוא הנמכר ביותר של להקת סופרטרמפ, לאחר שנמכרו יותר מ-4 מיליון עותקים ממנו בארצות הברית בלבד. האלבום היה בראש מצעד אלבומי הפופ של בילבורד 200 במשך 6 שבועות. האלבום היה במקום הראשון גם בנורווגיה, אוסטריה, קנדה, אוסטרליה וצרפת. בצרפת האלבום הוא אחד מחמשת האלבומים הנמכרים ביותר בכל הזמנים.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על האלבום *Breakfast in America* באתר MusicBrainz
* מידע על האלבום *Breakfast in America* באתר AllMusic
* האלבום *Breakfast in America* באתר Discogs

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: d584f7e7-55b4-39a1-87e9-af3b86773132

 |
רבי **שלום הלפרין** (ט"ו בשבט ה'תר"ח – כ"ד באב ה'תרצ"ט) בנו של רבי דוד מברדיצ'ב ונכדו של רבי ישראל פרידמן אבי שושלת חסידות רוז'ין. היה מייסד חסידות וסלוי ואבי השושלת.

תולדותיו
--------

שלום הלפרין נולד בט"ו בשבט בשנת ה'תר"ח, בעיר ברדיצ'ב, העיר הגדולה ביותר במחוז ז'יטומיר שבאוקראינה. בן לאביו, הרב דוד הלפרין שכיהן כרב בברדיצ'ב. אביו של הרב דוד וסבו של הרב שלום היה הרב יחיאל הלפרין ממינסק. אמו של הרב שלום הלפרין הייתה הרבנית לאה פרידמן בת הרב ישראל פרידמן (**הרוז'ינר**) שהיה האדמו"ר הראשון לשושלת חסידות רוז'ין ואב למספר חצרות חסידיות.

הרב ישראל פרידמן מרוז'ין היה בנו של הרב שלום שכנא מפראהביטש (**רבי שלום הגדול**) (על שמו נקרא הרב שלום הלפרין), בנו של הרב אברהם המלאך שהיה תלמידו של אביו, **המגיד ממזריטש** שהיה יורשו של **הבעל שם טוב** אבי תנועת החסידות.

הרבנות והאדמו"רות
-----------------

בשנות נעוריו פעולתו התורנית של הרב שלום הייתה חריגה, גם לאחר שנישא לרבנית חנה שרה פרידמן, בת הרב יצחק פרידמן מייסד שושלת חסידות בוהוש המשיך הרב שלום הלפרין ללמוד תורה לכל אורך שעות היממה. בשנת ה'תרנ"ו, בעצת חותנו החל הרב שלום לכהן כאדמו"ר בעיר רדוקנן בסמוך לווסלוי שברומניה. בעת שהותו ברדוקנן הפכה העיר למרכז חסידי ידוע ורבים מיהודי רומניה היו נוהרים אל הרב שלום.

את בחרותו העביר במחיצת סבו ודודו, הרב אברהם יעקב פרידמן שהיה מייסד חסידות סדיגורה. כשכיהן כאדמו"ר ברדוקנן ניכר במידת קנאותו הדתית ובהנהגתו השתדל לשלב גם רחמנות לצד אדיקות, הרב שלום הלפרין שם דגש על 'ירידה אל העם' במקביל לתכונותיו השמרניות. הרב שלום הלפרין היה ממתנגדיה החריפים של התנועה הציונית ושל החינוך ההשכלתי שהחל לפרוח בחברה היהודית. מעברו מהעיר רדוקנן לעיר וסלוי בא בעקבות בית ספר השכלתי ליהודים ברדוקנן שהיה לא לרוחו. הרב שלום הלפרין היה מתנגד חריף לציונות לצד התנהגות אצילה וסמכותית שהונהגה בחצרות בית רוז'ין. הוא טען כי הערבים ילחמו ביהודים עד בוא המשיח באשמת הציונות. כמו כן היה ידוע באי הסכמתו להשתמש באתרוגי ארץ ישראל שכן הם נעשו בעבודת כפיים של חברי התנועה הציונית-החלוצית.

בווסלוי ייסד את חצרו שכונתה 'חסידות וסלוי' והפך את העיר למרכז חסידי ידוע. הרב שלום הלפרין נפטר בכ"ד אב בשנת ה'תרצ"ט בעיר וסלי בה נטמן, יורשו היה בנו, הרב חיים דב הלפרין שכיהן כאדמו"ר בווסלוי, בבוקרשט ובחיפה. מרכז החסידות הוא בעיר תל אביב.

משפחה
-----

הרב שלום הלפרין נישא לרבנית חנה שרה פרידמן, בת הרב יצחק פרידמן (אדמו"ר ראשון מבוהוש). בנם יחידם:

* חיים דב הלפרין, ממלא מקום אביו והאדמו"ר השני מווסלוי (נפטר ה'תשי"ז)

ראו גם
------

* חסידות וסלוי
* חסידות בוהוש
* חסידות רוז'ין
**אליאס בן סגיר** (בערבית: **إلياس بن صغير**, בתעתיק מדויק: **אליאס בן צע'יר**, בצרפתית: **Eliesse Ben Seghir**; נולד ב-16 בפברואר 2005 בסן טרופה שבצרפת) הוא כדורגלן מרוקאי-צרפתי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת מונקו מליגת העל הצרפתית ובנבחרת מרוקו.

חיים אישיים
-----------

בן סגיר נולד בצרפת למשפחה ממוצא מרוקאי. הוא אחיו הצעיר של הכדורגלן סלים בן סגיר (אנ').

קריירת מועדונים
---------------

בן סגיר גדל במחלקות הנוער של SC קוגולינואז, פרז'וס סן-רפאל ומונקו. ב-5 באוגוסט 2022 חתם על חוזה מקצועני ראשון במונקו. ב-3 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 4-1 על הכוכב האדום בלגרד במסגרת המחזור השישי בשלב הבתים של הליגה האירופית לעונת 2022/2023. ב-28 בדצמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הצרפתית, בניצחון 3-2 על אוסר במסגרת המחזור ה-16 לעונת 2022/2023, בו הבקיע צמד שערים. הוא ערך 19 הופעות ליגה בעונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת, בהן הבקיע ארבעה שערים.

קריירה בינלאומית
----------------

בן סגיר שיחק בנבחרות הצעירות של צרפת. ב-22 במרץ 2024 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת מרוקו, בניצחון 1-0 על נבחרת אנגולה במשחק ידידות.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Monaco : Ben Seghir va signer pro ! באתר Foot Mercato, ‏ 20 ביולי 2022 (בצרפתית)
2. ↑  Eliesse Ben Seghir set to sign first pro contract with Monaco באתר Get French Football News, ‏ 20 ביולי 2022 (באנגלית)
3. ↑  AS Monaco : Eliesse Ben Seghir signe son premier contrat professionnel באתר Africa Foot United, ‏ 6 באוגוסט 2022 (בצרפתית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"אליאס בן סגיר"**.
איור של מונונוקיוס.
**מונונוקיוס** (שם מדעי: **Mononykus**; פירושו "טופר אחד") הוא סוג דינוזאור בעל אגן דמוי לטאה שחי בקרטיקון לפני 70 מיליון שנה. מאובניו נמצאו במונגוליה ב-1993 ותוארו על ידי החוקר אלטנרגל פירל.

מאפיינים
--------

דינוזאור זה היה הולך על שתיים באורך 1 מטר והיה בעל טופר יחיד ברגליו הקדמיות ומכאן שמו. היה לו מקור ארוך ודק ובו שיניים קטנות דמויות מחטים שאיתם הוא צד חרקים, לטאות ויונקים קטנים. הוא נע במהירות עם רגליו שדמו לרגלי יען וייתכן שגופו כוסה בנוצות. עיניו הגדולות עזרו לו לראות בחושך. היה לו זנב קצר, וייתכן שעטור נוצות.

מבנה זרועותיו היו קצרות ובעלות טופר יחיד וייתכן שכך הוא הצליח לשבור קני טרמיטים. על פי הסבר זה הוא ניזון בעיקר מחרקים.

בתרבות
------

* המונונוקיוס הופיע בסדרה "נרדף בידי דינוזאורים" של נייג'ל מארוון, בה כמה פרטים מתקרבים לאוהלו של נייג'ל ומעירים אותו וכן טורפים את העקרב שהוא שמר.
* הוא נראה גם ב"כוכב פרהיסטורי" בפרק על המדבריות בהם נראה פרט מנוצה בדומה לתנשמת הצד טרמיטים ובעת פריחה גם חרקים אחרים ובהמשך נע בקבוצות לבור מים.
* בסרט "עולם היורה: נפילת הממלכה" מוצגים מונונוקיוסים בדיורמות אך לא נראו פרטים חיים בסרטים.
* בנוסף הוא מופיע במשחק "פארק היורה 3: בניית פארק".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מונוניכוס** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**
**בית כנסת היזדים (תפארת ירושלים)** בשכונת הבוכרים בירושלים שייך לעדת היזדים בירושלים בנשיאותו של רב העדה, הרב יוסף שרגא. בית הכנסת התפרסם בזכות שיעורו הקבוע של הרב עובדיה יוסף שהתקיים בו במוצאי שבתות, אשר הועבר בשידור חי בתחנות רדיו ודרך לוויין.
הגבאי הראשון של בית הכנסת שהיה גם ממקימיו היה ר'יצחק שלום כהן זצ"ל.

היסטוריה
--------

בית כנסת היזדים הוקם בכ"ד באלול תשכ"א על ידי עולי פרס מהעיר יזד ביוזמתו של רבי מאיר רפאל במטרה לאחד את כל אנשי העדה שהתפללו אז בבתי כנסת אחרים בשכונת הבוכרים. בית הכנסת ממוקם בשכונת הבוכרים ברחוב אדוניהו הכהן 26. הכסף לבניית בית הכנסת הגיע מאנשי העדה, על אף שמצבם הכספי לא אפשר זאת[דרושה הבהרה] ובעיקר מנשות העדה שמכרו זהב ותכשיטים עבור בניית בית הכנסת.
הגבאי הראשון של בית הכנסת שהיה גם ממקימיו היה ר' יצחק שלום כהן זצ"ל.

פעילות
------

שנים רבות במוצאי שבתות היה מגיע להתפלל שם בקביעות זקן המקובלים הרב יצחק כדורי נשיא ישיבת נחלת יצחק ובית הכנסת נחלת יצחק ברחוב דוד 19 אשר בשכונת הבוכרים, ולאחר מכן היה מברך את המתפללות והמתפללים, אנשים ונשים, שעמדו בתור לקבל את ברכתו. הוא היה עומד בסבלנות לברך את כולם אף על פי שהתור התארך לפעמים כשעה ויותר. בשנותיו האחרונות היה מגיע להתפלל שם במוצאי שבתות המקובל והחזן מחכמי ירושלים חכם אברהם מונסא מחבר הספר "פדה את אברהם" ולאחר מכן מאציל על הקהל מברכותיו. כמו כן 44 שנים מתפלל שם מדי שבת בבוקר הרב יעקב חיים סופר (הנין), ראש ישיבת כף החיים (הנמצאת ברחוב אהלי יוסף 14 בשכונת גבעת משה - גוש 80). הרב סופר דורש שם דרשת חיזוק בין תפילת שחרית של שבת לתפילת מוסף של שבת.

במשך עשרות שנים העביר הראשון לציון הרב עובדיה יוסף שיעור בבית הכנסת בכל מוצאי שבת (בשנותיו האחרונות נמסר השיעור מביתו עקב מצבו הבריאותי). השיעור הועבר בשידור לוויין על ידי ארגון דר וסוחרת וזכה לתפוצה רחבה. כיום נמסר השיעור על ידי בנו, הראשון לציון הרב יצחק יוסף בבית הכנסת בכל מוצאי שבת. בכל שבוע לפני השיעור מוסר "הרב המקדים" (כל שבוע רב אחר) שיעור במשך כחצי שעה.

בבית הכנסת מתקיימים תפילות ושיעורי תורה במשך כל שעות היממה מניין אחר מניין (שטיבלך). מתקיימים גם שיעורי תורה בכל שעות היממה ושיעור מרכזי בכל ערב מפי רב בית הכנסת הרב יוסף שרגא בענייני הלכה ואקטואליה.

בשבתות ובחגים מתפללים במניין המרכזי שבבית כנסת עם רב בית הכנסת שהוא גם החזן והקורא בתורה.

במקום יש כולל יום בראשות הרב יוסף שרגא, (המונה כ-30 אברכים), קופת גמילות חסדים לנזקקים, שיעורים לילדים, תהילים לילדים בכל שבת ואולם שמחות.

בבית הכנסת נערכת מדי שנה ערב כ"ח בחשון הילולה למקובל מולא אור שרגא (נפטר בשנת תקנ"ד, 1794), שהיה מנהיג קהילת היזדים בעיר יזד במאה ה-18, בהשתתפות רבני ועסקני הקהילה.

קישורים חיצוניים
----------------

* קובי נחשוני, תעלומה: היכן הכיסא המיתולוגי של הרב עובדיה?, באתר ynet, 7 ביוני 2012
* הראשון לציון כבש את היזדים
* בית הכנסת תפארת ירושלים לעדת היזדים (ירושלים), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  עדות הרב יוסף שרגא רב העדה היזדית בספר עדת היזדים בתפארתה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007597455105171

 |
רבי **יוסף מאיר כהנא** (ה'תר"ע - ח' בשבט ה'תשל"ח, 16 בינואר 1978) היה האדמו"ר מספינקא-ירושלים.

תולדותיו
--------

נולד לרב צבי הירש כהנא, שהיה נכדו של הרב יוסף מאיר וייס, מייסד חצר חסידות ספינקא, שעל שמו הוא קרוי. נישא למלכה בת רבי יצחק טייטלבוים מהוסאקוב משושלת סיגט. הוא התגורר לאחר נישואיו באונגוואר סמוך לחותנו. במשך שנתיים כיהן ברבנות בברזנק (הו') הסמוכה, ובהמשך פתח ישיבה באונגוואר.

סבתו שרה שלומצע, אם אמו, עלתה בשנות ה-30 בגפה לארץ ישראל כשהיא משאירה את בעלה וילדיה באירופה. עם פרוץ המלחמה שלחה לנכדיה שתסדר סרטיפיקטים למי מנכדיה שירצה לעלות. רבי יוסף מאיר נענה להזמנה. במשך שנתיים ניסתה להשיג סרטיפיקט בהצהירה שנכדה הוא חתנה, כשלבסוף אחד מעובדי הסוכנות שהיה חסיד זידיטשוב ראה אותה, ולאחר ששמע שהיא בתו של רבי מנחם מנדל מזידיטשוב דאג לה לסרטיפיקטים. באייר תש"א (1941) הגיע ארצה, שבועות בודדים לפני שגורשו הנתינים הזרים מאונגוואר לגבול הפולני, שלמעט בודדים, כולם מתו ממחלות ורעב והשאר נרצחו על ידי הנאצים. הוא כיהן כשנתיים כרב בית הכנסת ויז'ניץ - וישווא (מרמרוש) בבתי מילנר בירושלים. התגורר ברחוב שערי פינה בשכונת הבוכרים ובהמשך עבר לרחוב החבשים שבקצה שכונת מאה שערים. בשנת תש"ה פתח בית כנסת בבית זובק שבנחלת שבעה והחל לכהן כאדמו"ר מספינקא. עם פרוץ מלחמת הקוממיות, ברח מביתו שהיה סמוך לגבול, ועבר לליפתא, ובהמשך לבית הכרם. לאחר המלחמה חזר לביתו ופתח את בית המדרש מחדש.

הוא אימץ את הלבוש המסורתי הירושלמי והיה מקורב לעדה החרדית וחסידות סאטמר אך גם לאגודת ישראל, לחסידות ויז'ניץ ולחסידות בעלז.

עם פטירתו, בח' בשבט תשל"ח, התמנה בנו בכורו, הרב מרדכי דוד, לממלא מקומו באדמו"רות ספינקא בירושלים.

צאצאיו
------

* רבי מרדכי דוד, ממלא מקומו באדמו"רות ספינקא בירושלים.
* רבי אלתר כיהן כאדמו"ר מזידיטשוב-ספינקא בשכונת מקור ברוך.
* רבי ברוך, האדמו"ר ממספינקא-אנטוורפן.
* הרב אייזיק, מו"צ בהעדה החרדית.
* הרב משה נחמן, ר"מ בישיבת בעלז.
* חתנו רבי מרדכי דב טייטלבוים, האדמו"ר מהוסאקוב.
* חתנו הרב יהושע רוזנברגר, דיין העדה החרדית ורב שכונת קריית רמ"א בבית שמש.
* חתנו הרב מרדכי שטיין, אב"ד פאלטישאן בבורו פארק.
* חתנו הרב אהרן מרדכי רוטנר דיין בבית הדין מחזיקי הדת של חסידות בעלזא.


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007513676805171
* VIAF: 308281482
* WorldCat (עם VIAF): 308281482

 |