משה מאיר, יוזם הקמת המגדל
**מגדל שלום מאיר** (בקיצור **מגדל שלום**, ידוע גם בשם העממי "כלבו שלום"), הוא בניין גדול בעל עירוב שימושים, המפורסם בישראל בשל היותו גורד השחקים הראשון בתל אביב ובישראל. נחנך בשנת 1965 בקצה רחוב הרצל, במקומו של המבנה הישן של הגימנסיה העברית "הרצליה" שנהרס. בעת חנוכתו התנשא המגדל לגובה של 123 מטרים והיה המבנה הגבוה ביותר באסיה.

לאחר שיפוץ ובניית תוספת לחלקו העליון בין השנים 2003–2004, גובהו הגיע לכ־129 מטרים ב־34 קומות. תוספת בנייה זו הסבה את קומותיו העליונות למגורים והוסיפה בריכת שחיה פרטית על גג המגדל בפינתו הדרום מערבית. בסיס המגדל מכיל קומת מסחר.

היסטוריה של המגדל
-----------------

מגדל שלום הוקם על ידי חברת "כיכר הרצליה", שהייתה שותפות של הלל דן, האחים מאיר, פדרמן וג'ורג' פרידלנדר. עם הזמן רכשו האחים מאיר את רוב מניות החברה והמגדל נקרא על שם אביהם שלום מאיר. הוא תוכנן על ידי האדריכלים יצחק פרלשטיין, גיסו של מרדכי מאיר, גדעון זיו ומאיר לוי. בתוכניות המגדל המקוריות נישא הבניין לגובה של כ-112 מטרים, מגדל בן 100 מטרים הניצב על פודיום בגובה 12 מטרים, תכנון זה נבע מדרישת העירייה שהבניין לא יחסום את המשך רחוב הרצל, ואכן, התכנון אפשר לרחוב לחצות תחת המגדל בלא מפריע. באוקטובר 1961 נחתם הסכם בין החברה לעירייה על בניית המגדל ופיתוח האזור סביבו. בנייתו נעשתה בידי חברת רסקו בשיטה שוודית ולא נעזרה בפיגומים עצמאיים, אלא נסמכה על שני פירי המגדל היצוקים ממזרח וממערב. בתחילת 1962 הוחל בחפירת היסודות, החניון התת-קרקעי, ואף הכנה לחיבור תחנה לרכבת תחתית עתידית. כתוצאה מפעילות זו נתערערו היסודות של מבנה ספריית שער ציון הסמוך, שנסגר ויועד להריסה. הבנייה נמשכה באופן רצוף עד 1965. בשלב ראשון נבנו 17 הקומות הראשונות, ולאחר עצירה קצרה בשל מחסור במימון, נעתרה מדינת ישראל לסיוע ורכשה חלק מקומות המגדל, ומיד לאחר מכן הושלמו הקומות העליונות. בחנוכת המגדל נחשף הציבור לדרגנוע הראשון במדינת ישראל.

ב-18 בספטמבר 1965 נפתח הכלבו בבניין וכלל כאלפיים משרדים, בתי כל-בו וחנויות. את הכל-בו ניהל רפאל (רפי) ברוך במשך 11 שנים. באוקטובר 1965 נכנס בנק לייצוא לרגלו המזרחית של המגדל. בהמשך פעל לתקופת מה בית מלון "המגדל" ברגלו המערבית, שם ממוקמים משרדי הבנק הבינלאומי הראשון. לפיכך, היה בעת השלמתו מבנה זה נחשוני ופורץ-דרך בתחומים רבים.
בשנת 1971 פרצה שרפה בכלבו שלום וגרמה לנזק של כמיליון לירות.

לשם בניית המגדל, נהרס בניין "גימנסיה הרצליה", אחד המבנים האקלקטיים המרשימים והייחודיים שנבנו בראשית ימי תל אביב, בקצה רחוב הרצל, שהיה הרחוב המרכזי של העיר. הריסת מבנה היסטורי זה עוררה את תנועת השימור העירוני, ובעקיפין הביאה להקמת המועצה לשימור מבנים ואתרים. עם חלוף השנים הלכה וגברה הביקורת על עצם בניית המגדל, בעיקר עקב מיקומו במרכז ההיסטורי של תל אביב. זמן קצר לאחר הריסת גימנסיה הרצליה, נהרס גם בניין ספריית שער ציון, שהיה ברחוב מונטפיורי פינת אחוזת בית. הספרייה עברה למבנה ארעי בשדרות שאול המלך, עד להקמת משכן הקבע שלה בבית אריאלה.

### שנים מאוחרות

עם השלמתו החזיק המגדל בתואר "המגדל הגבוה ביותר באסיה" עד לשנת 1968 עם השלמת "בניין קסומיגסקי" בטוקיו, יפן. כמו כן החזיק המגדל בתואר "המגדל הגבוה ביותר במזרח התיכון" עד לשנת 1979 עם השלמת בניין "מרכז הסחר העולמי" בדובאי. הבניין החזיק בתואר גורד השחקים הגבוה בישראל למשך כ-34 שנים, עד לחנוכת מגדל עזריאלי העגול בשנת 1999.
עד העשור השני של המאה ה-21 אכלס הבניין משרדי ממשלה רבים. במרתף המגדל היה מתחם באולינג.

סרטי הקולנוע "עליזה מזרחי" (1967) ו"סיפורי תל אביב" (1992) צולמו במגדל, והם מנציחים את המקומות שהיו בו: חנות הכל-בו, מוזיאון השעווה, פארק השעשועים והמצפה.

בשנת 2003 החל שיפוץ של הקומות העליונות במגדל כדי להסב אותן למגורים. בקומות אלו נבנה מספר מצומצם של דירות יוקרה המנצלות את מיקום המגדל המרכזי, נוף הים, והסמיכות לשכונת נווה צדק ההיסטורית.

ב-17 בנובמבר 2010 פרצה שרפה בקומות העליונות של המגדל. כיבוי השרפה ארך כשלוש שעות, זמן רב יחסית, עקב קריסת מערכת החשמל באחת הקומות שנפגעו, שמנעה פעולה תקינה של משאבות המים. כתוצאה מן השרפה נפגעו עשרה אנשים באורח קל משאיפת עשן.

הניהול, התפעול והאחזקה של מגדל שלום מתבצעים תחת חברה מעורבת שבה מחזיקה מדינת ישראל בכ-12%.

תיאור המגדל
-----------

מגדל שלום מאיר בחשיכה
מודל המגדל המקורי כפי שמוצג היום בארכיון אדריכלות ישראל
רחוב הרצל בתל אביב. צילום מפינת רחוב וולפסון. בקצה נשקף מגדל שלום מאיר הניצב לרוחב הכביש, 2007.
המבנה בנוי בסגנון מודרני. הוא מלבני בתוכניתו, מורכב משורות חלונות אופקיים, ומחופה אריחי פסיפס איטלקיים בגוון בז'. בחזיתות המזרחית והמערבית שורת חלונות אנכית המלווה את שתי ליבות הבניין המנותקות זו מזו. המגדל נח על פודיום גדול בן שתי קומות, כאשר מבואת המגדל אינה נמצאת בגישה ישירה מן הרחוב, בקומת הקרקע כמקובל, כי אם בקומת ביניים מעליה. גישה אל קומת הביניים אפשרית רק לאחר עלייה בדרגנוע. לבניין שתי מבואות, מזרחית ומערבית, בהתאם לליבות המגדל. במהלך השנים ניטשו ויכוחים לגבי עיצוב המגדל ומראהו הבומבסטי למביטים בו מכיוון רחוב הרצל. בכך דומה המגדל לבניין "פאן-אם" בניו-יורק, שהושלם שנתיים קודם לכן, בשנת 1963, וחסם את שדירת פארק באופן דומה.

במשך שנים רבות היה מגדל שלום המגדל היחיד בישראל שבו ייעדו מתכנניו מקום להקמת תחנת רכבת תחתית, עבור הרכבת התחתית של תל אביב. הכנה זו לא זירזה את הקמת הרכבת התחתית, והייעוד לא מומש. מאז תוכננו כך גם מגדל רובינשטיין בתל אביב ומגדל הנביאים בחיפה, שבו נוצל התכנון ונבנתה תחנה עבור הכרמלית. חידוש תחבורתי נוסף במגדל שלום היה הכביש הדו-מסלולי שעובר מתחתיו.

בהיותו המגדל הגבוה בישראל, הוקמו אנטנות רבות על גגו ובהן אנטנת NDB המסייעת בנחיתת מכשירים בנמל התעופה בן-גוריון. האנטנות הוסרו בתחילת שנות ה-2000.

### המרכז להכרת תל אביב

על קירות רחבת הכניסה המערבית למגדל נמצאים שני פסיפסים גדולי ממדים, המתארים תמונות מהחיים בתל אביב. הראשון: "הפסיפס לזכר הגימנסיה הרצליה" נוצר על ידי הצייר נחום גוטמן עם הקמת המגדל, והשני: "יפו-תל אביב: דור שני" נוצר בשנות ה-90 על ידי הצייר דוד שריר. מולם הוצב פנס הרחוב הראשון של תל אביב.

בשתי הקומות התחתונות של הבניין מוצגת תערוכה בנושא תולדות תל אביב. חלק מהמוצגים הועברו מהמוזיאון לתולדות תל אביב שפעל בעבר בכיכר ביאליק ונסגר. התערוכה כוללות תמונות נדירות, תצלומים של שמעון קורבמן, אוסף מפות היסטוריות, דגמים של פרויקטים שנבנו וכאלה שתוכננו אך לא נבנו, דגמים של תל אביב הקטנה, פינה להנצחת פטריק גדס ותוכניתו, ודגם של רוב שטח תל אביב על כל בנייניה (משנת 1999), שהועבר לשם מבניין העירייה. במרתף הבניין שוכן ללא קשר למרכז להכרת תל אביב, גם ארכיון אדריכלות ישראל.

### פארק שעשועים - מאירלנד

ב-30 במאי 1975 על הגג הפתוח התחתון של המגדל הוקם פארק שעשועים קטן בשם "מאירלנד". הפארק היה פעיל עד 1994. 

### מוזיאון השעווה הישראלי הראשון

ב-7 ביוני 1973 הוקם במגדל "מוזיאון השעווה הישראלי" על ידי רפאל (רפי) ברוך. במוזיאון, שהיה מוזיאון השעווה היחיד בישראל, היו כמאה בובות שעווה. הוא נסגר בשנת 1995 כתוצאה מבעיות כלכליות. לאחר סגירת המוזיאון הוצבו בקומה הראשונה של המגדל, ליד הכניסה המערבית, בובות של חיים נחמן ביאליק, לאה גולדברג, נתן אלתרמן, אלכסנדר פן, אברהם שלונסקי וחנה רובינא, שעיצב מיכאל רפופורט.

### מצפה

על גגו של מגדל שלום פעלו משנת 1966 מצפה עם גג פתוח עם משקפות תצפית בשם "מצפה שלום", ומסעדה. שניהם נסגרו בשנת 1999, עקב פתיחת "המצפה המקורה הסגור" במגדל העגול של מגדלי עזריאלי ולנוכח ירידה מתמשכת במספר המבקרים.

### חנות הכל-בו הפרטית הראשונה בארץ

במגדל פעלה חנות כלבו גדולה, בשם **"כל-בו שלום"**, שהייתה מפורסמת בשנות ה-60 וה-70, לפני שנבנו בישראל קניונים. הייתה זו חנות הכל-בו הפרטית הראשונה שנפתחה בישראל. חנויות הכל-בו של המשביר לצרכן, החלו לקום בישראל כבר מ-1947. כל-בו שלום נוהל בין 1965–1976 על ידי רפאל (רפי) ברוך ומ-1976 על ידי שי מאיר שהיה המנהל הראשי (Managing Director) של הכלבו עד למכירתו בשנת 1987. עקב פרסומה הרב של החנות, רבים מכנים את הבניין עד היום בשם "כל-בו שלום". החנות נסגרה ב-4 באוקטובר 1989 עקב ירידה במספר המבקרים ובנפח המכירות.

### ספרייה

 ערך מורחב – **ספריית מגדל שלום**  

במגדל שלום פועלת ספרייה עירונית. מ-5 באוגוסט 2022 עד 18 בספטמבר 2023 הספרייה הייתה סגורה עקב שיפוצים, ובתאריך האחרון נפתחה מחדש.

מפת הסביבה
----------

**תל אביב הקטנה סביב רחוב הרצל**  
ניתן ללחוץ על הקישורים לשמות המקומות.|  |

ראו גם
------

* גורדי שחקים בישראל

לקריאה נוספת
------------

* שי מאיר, **סיפורם של האחים מאיר**
* יוסי קליין, **האמריקניזציה של תל אביב: פרשת הריסתה של הגימנסיה העברית "הרצליה" לטובת הקמת גורד-השחקים הישראלי הראשון "מגדל שלום מאיר" (1966-1959)**, הוצאת כרמל, 2011.
* עידו רוזן, **Tel Aviv Storeys: רבי קומות וגיבורות במטרופולין תל אביב**. גחליליות: כתב עת לקולנוע וטלוויזיה (1). תל אביב: רסלינג, 2018

קישורים חיצוניים
----------------

| עיינו גם בפורטלים: |
| --- |
|  | **פורטל האדריכלות** |
|  | **פורטל תל אביב-יפו** |

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מגדל שלום מאיר** בוויקישיתוף
* מגדל שלום, באתר גורדי השחקים העולמי (באנגלית)
* מגדל שלום מאיר - בית המשרדים הגדול והמשוכלל ביותר במזרח התיכון, דבר, 9 ביולי 1965
* מגדל שלום יושלם ב-1965, כתבה מעיתון על המשמר, 23.3.1963, משאב הוראה של אתר החינוך של הספרייה הלאומית
* יוסי קליין ורות קרק, הריסת בניין גימנסיה הרצליה ובניית מגדל שלום מאיר כראשית ה'אמריקניזציה' של תל אביב
* מיכאל יעקובסון, תפסה אמריקה: המגדל ששינה את תל אביב, באתר Xnet‏, 4 במאי 2011 - שיחה עם אדריכל יוסי קליין על השפעתו של מגדל שלום על התכנון ותל אביב
* עמית קוטלר, מהגימנסיה והרכבת התחתית ועד לאנטנות והשרפה: מגדל שלום חוגג יומולדת 50, באתר ynet, 22 במאי 2015
* ירמי שיק בלום, ‏בובות שעווה ורוחות רפאים: מה קורה בקומות הנטושות של מגדל שלום?, באתר "Time Out ישראל", 2 בדצמבר 2019
* גד ליאור, אוצר מהעבר: הכי גבוה באסיה, עם גישה לרכבת תחתית במרתף: סיפור "הפלא העצום" בלב ת"א, באתר ynet, 25 ביוני 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  תיק מספר 00100020, על פי היתר-תכנית חתומה מתאריך 5.8.2015 בארכיון ההנדסי של עיריית תל אביב
2. ↑  מאיר נחתומי, הלל דן נתבע לשלם 354 אלף ל"י, מעריב, 22 בדצמבר 1964
3. ↑  עיריית ת"א חתמה חוזה להקמת גורד שחקים, דבר, 19 באוקטובר 1961
4. ↑  שמיל, דניאל (2013-07-02). "ניהול כושל, חוסר מקצועיות וחריגות ענק: כל הקשיים בדרכה של הרכבת הקלה בגוש דן". *TheMarker*. נבדק ב-2019-10-17.
5. ↑  165 אלף ספרי שער ציון, מעריב, 1 במרץ 1962
6. ↑  אברהם רותם, מלמעלה רואים הכל, מעריב, 6 באוקטובר 1964
7. ↑  הישג הנדסי: מגדל שלום סוטה רק ב-8 מילימטרים, מעריב, 21 באוגוסט 1963
8. ↑  דייויד סלע, ארה"ב: לא לסיוע צבאי, באתר ישראל היום, 4 באפריל 2023
9. ↑  נפתח כל בו שלום, חרות, 10 בספטמבר 1965
10. ↑  **ישראל 50** בעמוד על שנת 1965
11. ↑  נחנכו משרדי הבנק ליצוא, דבר, 27 באוקטובר 1965
12. ↑  **ישראל 50** בעמוד על שנת 1971
13. ↑  אבי כהן, כתבנו לענייני משטרה בת"א, שלום ותמרות עשן, באתר ישראל היום, 15 במרץ 2012
14. ↑  דנקה הרניש, מאירלנד - דיסנילנד ישראלי בזעיר אנפין, דבר, 8 ביוני 1975
15. ↑  כייף לכל המשפחה בכל בו שלום, מעריב, 28 במאי 1986
16. ↑  ש. אביטל, מה בין מאירלנד לבית הרכב, מעריב, 1 בדצמבר 1970
17. ↑  תולדות המדינה במוזיאון שעווה, באתר jpress.org.il
18. ↑  המוזיאונים של בובות השעווה :של מגדל שלום בתל אביב ושל מתחם אימקס אילת - מסע בזמן, המולטי יקום של אלי אשד
19. ↑   הבלתי חשובים| מוזיאון השעווה - פרק 1, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 28:14)

| **שביל העצמאות בתל אביב-יפו** |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| הקיוסק הראשון של תל אביב • מזרקת הפסיפס של נחום גוטמן • בית עקיבא אריה ויס • הגימנסיה העברית הרצליה (כיום - מגדל שלום) • בית הכנסת הגדול • מוזיאון ההגנה • מרכז המבקרים של בנק ישראל • האנדרטה למייסדי העיר תל אביב • פסל מאיר דיזנגוף • בית העצמאות |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007361341305171
* VIAF: 387151433022056420007
* WorldCat: viaf-387151433022056420007

 |