פירוש נוסף ערך זה עוסק בשכונה בירושלים. אם התכוונתם לשכונה שקדמה לתל אביב, ראו שכונת אחווה (תל אביב).
שכונת אחווה במרחב העירוני, מפה בריטית 1927
טור בתים אופייני בשכונה, חלונות החדרים האחוריים פונים לרחוב
הכניסות לבתים פונות לסמטא, העלייה לקומה השנייה, שמרפסת בנויה לכל ארכה, נעשית דרך גרם מדרגות חיצוני
גג ישיבת המקובלים ק"ק חסידים בית אל
רבני השכונה עושים כל מאמץ לשימור צביונה - פשקוויל בשכונה
**שכונת אחווה** היא שכונה חרדית בירושלים, בין רחוב מלכי ישראל לשכונת זיכרון משה. חלק מגוש השכונות של גאולה.

ייסוד השכונה
------------

השכונה נוסדה בשנת 1908 על ידי אגודת אחווה. בשנת ה'תרס"ו (1906) נרכש על שם שני חברי האגודה בעלי נתינות עות'מאנית, מגרש לצורך בניית שכונה מאדמות מחנה שנלר. עבודת בניית השכונה הוטלה על חברי האגודה הקבלנים אברהם המבורגר וחותנו יעקב מן, וכעבור שנתיים הוקמה השכונה.

בספר התקנות לייסוד השכונה נכתב:

> 
> ובאנו בברית לכונן לנו מקום מושב משניים ועשרים בתים, בית וחצר לכל אחד, עם בית כנסת הבנוי כמו רמים לתורה ולתפילה... וקראנו שם המושבה שערי אחוה, למען יהיה השם הזה לנו אות לטובה, כי מפעל זה יהיה לנו כמו שער גדול פתוח לרווחה
> 
> 
> 
> — זאב וילנאי, ירושלים החדשה ג' עמוד 180
> 

לשכונה שני חלקים. ביניהם מפריד רחוב רבי יעקב מאיר. חלקה המערבי, שרחובותיו נושאים את שמות של חכמים שהיו ידועים כבעלי מלאכה כרבי יוחנן הסנדלר, רבי יצחק נפחא ורבנו תם נקרא "יגיע כפיים" (שרכישת המגרש עליה היא יושבת מומן על ידי אגודת בעלי המלאכה בירושלים, "אומנים המפרנסים את עצמם ללא כל נדבות") וחלקה שממזרח לרחוב יעקב מאיר נקרא "אחווה", אולם הן נכללות תחת אותה הנהגה ואותו ועד ונבנו באותה שנה ובאותה תבנית. רוב תושבי "יגיע כפיים" היו ספרדים, בעוד שתושבי "אחווה" היו ברובם אשכנזים. באופן יוצא דופן שמות הרחובות ניתנו כבר אז, עם הקמת השכונה, דבר שלא היה מקובל, עם זאת חלק מהשמות המקוריים שונו ברבות הימים.

בבתים הראשונים התיישבו חברי האגודה, אך עקב מוראות מלחמת העולם הראשונה הופסקה הבנייה המתוכננת, חלק מחברי האגודה נפטרו וחלק עזבו את המקום. כתוצאה מכך נכנסו לשכונה תושבים שאינם חברי האגודות המייסדות ואף נבנו בה מספר בתים פרטיים, שאינם לפי הדפוס האפייני.

מבנה השכונה
-----------

השכונה בנויה רחובות רחבים יחסית היוצאים מהרחובות המרכזיים (יעקב מאיר ואשתורי הפרחי), בין כל שני רחובות רחבים נמשכת סמטה צרה מקבילה להם. מבני המגורים, טור ארוך של בתים דו-קומתיים המכילים כל אחד שתי דירות בעלות שני חדרים (חדר קדמי וחדר אחורי) דירה בקומה התחתונה ודירה בקומה העליונה, נמשכים לאורך הרחובות כך שפתחי הבתים והחדר הקדמי שבהם פונים אל הסמטא ואילו החדר האחורי וחלונותיו פונים אל הרחוב. אל הקומה השנייה מובילות מדרגות חיצוניות ולאורך הקומה נמשכת מרפסת ארוכה, ממנה נפתחות דלתות הדירות שבקומה השנייה. כך מהוות הסמטאות כעין "חצרות" ארוכות. ברבות הימים התווספו למבנה זה תוספות בנייה ומתקנים שונים המטשטשים את התבנית בשטח.

השכונות אחוה ויגיע כפיים נחשבו למודרניות ונאות בשל בתיהן המסודרים, רחובותיהם הישרים והסלולים והגינות הקטנות שלפני הבתים.

מוסדות בשכונה
-------------

### ישיבת "חיי עולם"

הישיבה נוסדה במקורה בתרמ"ו בעיר העתיקה (ברחוב הגיא (רחוב חברון דאז) ברובע המוסלמי), בעקבות שורת אירועים ובניהם רעידת האדמה של 1927 שהזיקה קשות למבנה ומאורעות תרפ"ט (1929) נרכש עבור הישיבה מגרש בשולי שכונה אחווה ("כיכר השבת" של ימינו), בשנת 1933 עברה הישיבה הגדולה למשכנה החדש.

הישיבה מספקת לשכונה צורכי דת וצדקה קהילתיים כגון מקווה, שירות הגעלת כלים, איסוף גניזה ובית תמחוי.

### ישיבת המקובלים ק"ק חסידים בית אל

משכנה של ישיבת המקובלים בית אל במערב העיר. הישיבה נוסדה בשנת תצ"ז (1737) ברובע היהודי ופעלה שם עד שנת 1948, אז נהרס בניין הישיבה עם כיבוש הרובע. בשנת תשי"ח (1958) הקים הרב עובדיה הדאיה את הישיבה מחדש ברחוב רש"י, בשולי שכונת יגיע כפיים.

### חברת עזר יולדות

גמ"ח לכל צורכי היולדת נוסד בשכונה על ידי אגודת אחווה בשנת תרס"ח (1908) וממשיך להתקיים באותו מקום עד היום, בסמטא הנושאת שם זה. בראש המוסד שנוסד על ידי נשים ולמען נשים עמדו, בין השאר, ציפורה ברדקי (כלת-נכדו של ר' ישעיה ברדקי), גיטל אמדורסקי (אשתו של חבר האגודה ירחמיאל אמדורסקי) והרבנית רבקה רייזל קוק (אשתו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק). המוסד מהווה, בנוסף לקופת סיוע כספי והשאלת ציוד ומזון ליולדת ולתינוק גם "טיפת חלב" להדרכת האם בטיפול הראשוני, במעקב רפואי ליילוד ובהמלצות לגבי תזונה נכונה.

השכונה בספרות
-------------

עמוס עוז, שילדותו עברה בשכונת כרם אברהם הסמוכה, מזכיר את שכונת אחווה הן ב**מיכאל שלי** שם מספר על גיבורת הספר, חנה, שהיא

> 
> גרה בחדר שכור בבית אנשים אדוקים בשכונת אחוה. בשעות הבוקר אני גננת בגן הילדים של חנה זלדין בכרם אברהם
> 
> 
> 
> — עמוס עוז, **מיכאל שלי**, עמוד 10
> 

והן ב**סיפור על אהבה וחושך**:

> 
> היינו חוצים את רחוב גאולה, נכנסים אל סבך סמטאות העיירה החרדית המרופטת שבמעלה שכונת אחוה, חולפים תחת חבלי כביסה עמוסי שחורים צהובים ולבנים, בין מעקות ברזל מחלידים של גזוזטראות מוזנחות ושל גרמי מדרגות חיצוניים...
> 
> 
> 
> — עמוס עוז, סיפור על אהבה וחושך **עמוד 51**
> 

ב**הבשורה על פי יהודה** פרק 16 עוז מציין שבשכונת יגיע כפיים היה שמואל אש נפגש פעם עם חבריו לאוניברסיטה.

גם הספר **העיר שאיננה עוד - ירושלים שלי 1920-1940** מאת אביבה גלי, (הוצאת אריאל, ירושלים 2005) מספר את סיפור השכונה.

לקריאה נוספת
------------

* יצחק שפירא, **ירושלים מחוץ לחומות** ירושלים תש"ח, עמודים 83 - 85.
* דוד קרויאנקר, **אדריכלות בירושלים תקופות וסגנונות - שכונות ומבני ציבור יהודיים מחוץ לחומות 1860 - 1914**, ירושלים 1983 עמודים 24 - 25
* שבתי זכריה, **שכונות בירושלים : א. שכונת "אחוה", ב. "בתי הורנשטיין" של "כולל ווהלין"**, ירושלים, תשס"ד 2004

קישורים חיצוניים
----------------

* יהושע בן-אריה, ‏**עיר בראי תקופה - ירושלים החדשה בראשיתה**, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, באתר "כותר", עמ' 294 - 295.
* סיור בירושלים בעקבות "מיכאל שלי" מאתר משרד החינוך

הערות שוליים
------------

1. ↑  מפת ירושלים מאת ליברמן, 1958, עם ציון שני חלקי השכונה 'יגיע כפיים' ו- 'אחווה' (סרוקה לצפיה מתוך בנין הספרייה), באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
2. ↑  יהושע בן-אריה, ‏**עיר בראי תקופה - ירושלים החדשה בראשיתה**, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, באתר "כותר", עמוד 294
3. ↑  רוב הרחובות המרכזיים בשכונות ירושלים קיבלו שמות רק לקראת סוף ימי המנדט הבריטי והסמטאות קיבלו שמות רק לאחר קום המדינה.
4. ↑  יהושע בן אריה, **עיר בראי תקופה - ירושלים החדשה בראשיתה** עמוד 295.
5. ↑  פנחס גרייבסקי, **בנות ציון וירושלים**, יד יצחק בן-צבי, תש"ס, עמודים 72 - 77.

| שכונות ירושלים |
| --- |
| 

| העיר העתיקה |
| --- |
| הר הבית • הרובע הארמני • הרובע היהודי • הרובע המוסלמי • באב אל חוטה • הרובע הנוצרי • שכונת המוגרבים |

 |
| 

| כפרים קדומים שצורפו לעיר |
| --- |
| אום טובא • א-טור • בית צפאפא • דיר יאסין • כפר עקב • ליפתא • מלחה • סילואן • עין כרם • עיסאוויה • צור באהר • שועפאט • שייח' באדר • שרפאת |

 |
| 

| התקופה העות'מאנית, עד 1890 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| הבנייה היהודית | אבן ישראל • אהל משה • בית דוד • בית יוסף • בית יעקב • בית ישראל • בתי ויטנברג • בתי ניסן ב"ק • ימין משה • כרם אברהם • כפר השילוח התימני • מאה שערים • מוצא (נבנתה כמושבה וסופחה ב-1993) • מזכרת משה • מחנה יהודה • מחנה ישראל • משכנות ישראל • משכנות שאננים • נחלאות • נחלת שבעה • נחלת צדוק • סוכת שלום • שערי צדק |
| הבנייה הנוצרית | המושבה האמריקאית • המושבה הגרמנית • המתחם הצרפתי בירושלים • הר הזיתים • הר ציון • מגרש הרוסים • רחוב הנביאים • שכונת החבשים |
| הבנייה המוסלמית | אבו תור • ואדי אל-ג'וז • טנטור • מוסררה • שכונת החוסיינים • שכונת נשאשיבי |

 |

 |
| 

| התקופה העות'מאנית, מ-1890 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| בנייה עות'מאנית | העיר העתיקה • תחנת הרכבת ירושלים • רחוב יפו |
| בנייה יהודית | אוהל שלמה • בתי אונגרין • בתי ברוידא • בתי הורנשטיין • בתי ורשה • בתי נייטין • בתי ראנד • שמאעה • גבעת שאול • ג'ורת אל-ענב (כיום חוצות היוצר) • זיכרון משה • חצר שטרויס • נחלת שמעון • עזרת ישראל • שכונת אחווה • שכונת הבוכרים • שכונת הגורג'ים • שמעון הצדיק • שערי חסד • שערי ירושלים |
| בנייה ערבית | באב א-זהרה • בקעה • ממילא • שייח' ג'ראח |
| בנייה יוונית | המושבה היוונית |

 |

 |
| 

| בנייה בתקופת המנדט, 1948-1918 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| בנייה בריטית | המשולש |
| בנייה יהודית | מקור ברוך • ארנונה • בתי מונקאטש • גאולה • "המשולש" • הר הצופים • יפה נוף • מחניים • מקור ברוך • מרחביה • נווה יעקב (מושבה) • נווה שאנן • נחלת אחים • סנהדריה • עטרות • עץ חיים • קריית שמואל • רוממה • רחוב המלך דוד • שיכון פאג"י • תל ארזה**שכונות הגנים בירושלים**: בית הכרם • בית וגן • מקור חיים • קריית משה • רחביה • תלפיות |
| בנייה ערבית | בית חנינא • ג'בל מוכאבר • טלביה • קטמון • ראס אל-עמוד • שייח' ג'ראח • שייח' סעד |

 |

 |
| 

| בנייה ישראלית 1967-1949 |
| --- |
| גבעת מרדכי • גבעת רם • הולילנד • ניות • קריית אונסדורף • קריית הממשלה • קריית וולפסון • קריית מטרסדורף • קריית צאנז • קריית שומרי אמונים • רמת דניה • שיכון חב"ד • עיר גנים • פת • קטמונים • קריית היובל • קריית מנחם • שמואל הנביא |

 |
| 

| בנייה ישראלית מאז מלחמת ששת הימים, 1967- |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| שכונות הבריח | גבעת המבתר • הגבעה הצרפתית • מעלות דפנה • צמרת הבירה • קריית הממשלה (מזרח ירושלים) • רמת אשכול |
| שכונות הטבעת | גבעת המטוס • גבעת משואה • גילה • נווה יעקב • פסגת זאב • רמות אלון • רמות פולין • תלפיות מזרח |

גבעת אורנים • גבעת משה • הר חוצבים • הר חומה • הר נוף • מעלה הזיתים • נוף ציון • סנהדריה המורחבת • עזרת תורה • קריית בעלז • רמת בית הכרם • רמת שלמה • רמת שרת |

 |
| 

| שונות |
| --- |
| פרויקט הכניסה לעיר • קריית הלאום • הר הרצל • הר המנוחות • בית ישראל (קיבוץ) • רמת רחל • שכונת חצר • מחנה הפליטים שועפאט • שכונות חרדיות • גבעת הארבעה • קטגוריה שכונות ירושלים • פורטל שכונות ירושלים |

 |


| שכונות חרדיות בירושלים |
| --- |
| תחילת היציאה מהחומות, לפני 1890 | בית ישראל • בתי ויטנברג • מאה שערים |  |
| בנייה בתקופה הטורקית, מ-1890 | בתי אונגרין • בתי הורנשטיין • בתי ורשה • בתי נייטין • בתי ברוידא • בתי ראנד • כנסת ישראל • זיכרון משה (התחרדה) • חצר שטרויס • שכונת אחווה (התחרדה) • גבעת שאול (התחרדה) • כרם אברהם (התחרדה) • שערי חסד • רוחמה |
| בנייה במנדט הבריטי | בתי מונקאטש • גאולה • מחניים • סנהדריה • שיכון פאג"י • תל ארזה (התחרדה) • בית וגן (התחרדה) • מקור ברוך (התחרדה) |
| בנייה ישראלית לפני מלחמת ששת הימים | קריית אונסדורף • קריית מטרסדורף • קריית צאנז • קריית שומרי אמונים • שיכון חב"ד • שמואל הנביא (התחרדה) • כרם • רוממה (התחרדה) |
| בנייה ישראלית אחרי מלחמת ששת הימים | גבעת משה • הר נוף • קריית איתרי • סנהדריה המורחבת • נוה יעקב מזרח • עזרת תורה • קריית בעלז • רמת אשכול (התחרדה) • רמות פולין • רמת שלמה • רמות אלון (התחרדה) |
| שכונות ירושלים |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007493939305171

 |