recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
מארי **סאלם (שלום) בן יחיא חִבְּשׁוּשׁ** (ה'תקפ"ה, 1825 – אדר ה'תרס"ה, מרץ 1905) היה מרבני צנעא שבתימן, וראש הישיבה הכללית האחרון בצנעא. מחבר הספר שושנת המלך, קיצור תשובות מהרי"ץ, חיבור מרכזי ביהדות תימן.

ביוגרפיה
--------

מארי סאלם נולד בשנת ה'תקפ"ה (1825) לאביו יחיא ברובע היהודי בעיר צנעא בירת תימן. למד תורה אצל הראב"ד מארי יוסף קארה, ואצל ראש הישיבה הכללית מארי יחיא בדיחי. לאחר פטירת ראש הישיבה מארי יחיא בדיחי בשנת ה'תרמ"ח (1888), נתמנה לכהן כראש הישיבה שהתקיימה בבית המדרש בית צאלח בעיר. כיהן כראש הישיבה עד לסוף פעילותה בשנת ה'תר"ס (1900), עקב מרד הערבים בראשות האימאם יחיא בשלטון הטורקי, ומאורעות חוזת אלנפר.

מארי סאלם נחשב כממשיך דרכו של מהרי"ץ בפסיקת הלכה, זאת אף על פי שהיה מתפלל בנוסח השאמי בבית הכנסת בית כחלאני בעיר. חבריו כינו אותו "המכלול", מכיוון שהיה משיב בדייקנות על כל שאלה שהיה נשאל, בתוספת המיקומים המדויקים בספרים בהם כתובה התשובה. לאחר פטירת הראב"ד מארי סלימאן צאלח, כיהן כדיין יחיד מארי אברהם צאלח, וכשהיה צורך בשלושה דיינים צירף אליו את מארי סאלם חבשוש. היה שונא את השררה, והתרחק ממשרות ציבוריות. לפרנסתו עסק בצורפות כסף.

נפטר בודד בביתו ברעב הגדול המכונה חוזת אלנפר, בחודש אדר בשנת ה'תרס"ה (1905). כשהגיע ר' סלימאן חבשוש לטפל בו להכינו לקבורה, מצא אותו יושב על מקומו ותפיליו מונחים לפניו, ולא הספיק לקפלם. בשעת הרחיצה הבחינו שכתב על זרועו דבר מה בדם, אך הרחיצה טשטשה את הכתוב.

הרב עמרם קורח כתב עליו:

> 
> אוי כי מזלעפות רעב נאסף זקן וישיש, פאר הדור, מורנו ראש הישיבה הכללית כמה"ר שלום בן יחיא חבשוש ז"ל, והוא בביתו לבדו, אין אצלו אפילו אחד מקרוביו, כי כל הנשארים מבני ביתו יצאו לשאול לחם בערים ובכפרים.
> 
> 
> 
> — הרב עמרם קורח, **סערת תימן**, עמ' סג
>

חיבוריו
-------

ידוע לנו על שלושה חיבורים שחיבר. השניים הראשונים היו נפוצים ביותר בתימן:

* **שושנת המלך** - קיצור תשובות מהרי"ץ בספרו פעולת צדיק לאוסף פסקים קצרים על סדר השולחן ערוך. נכתב בשנת ה'תרכ"ב (1862).
* **קרבן תודה** - פירוש לספר "מקור חיים" למהרי"ץ, שעוסק בדיני שחיטה. על פי ספרו הזה נבחנו רוב השוחטים בתימן.
* **ליקוטי כתובים** - טעמים על פי הקבלה (עדיין בכתב יד, בספריית הרב יוסף קאפח).

ראו גם
------

* יהדות צנעא
* מארי יוסף קארה
* הישיבה הכללית

לקריאה נוספת
------------

* ד"ר משה גברא, **אנציקלופדיה לחכמי תימן**, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 135
* יחיאל חבשוש, **משפחת חבשוש**, א, ה'תשמ"ו (1986), עמ' 90–92

| תקופת חייו של הרב סאלם חבשוש על ציר הזמן |
| --- |
| 
ציר הזמןציר הזמן

 |

קישורים חיצוניים
----------------

* **תולדות רבינו שלום ב"ר יחיא חבשוש זלה"ה**, באתר נוסח תימן

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  ד"ר משה גברא, **אנציקלופדיה לחכמי תימן**, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 135
2. 1 2  יחיאל חבשוש, **משפחת חבשוש**, א, ה'תשמ"ו (1986), עמ' 90–92
3. 1 2  הרב עמרם קורח, **סערת תימן**, ירושלים, ה'תשי"ד (1954), פרק שני: התקופה התיכונה - משוב הגולים ממוזע עד חתימת בתי הדין בצנעא, עמ' יד-סב
4. ↑  הרב עמרם קורח, **סערת תימן**, ירושלים, ה'תשי"ד (1954), פרק שלישי: הזמן האחרון - מחתימת בתי הדין הקבועים בצנעא ועד גאולת יהודי תימן, עמ' סג-פג

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007308050905171
* GND: 1233743740
* ISNI: 0000 0000 2606 2390
* LCCN: n82071929
* VIAF: 8729724
* WorldCat (עם VIAF): 8729724

 |
**פני מכשף** (בשוודית *Ansiktet* שפירושו: "הפנים", בארצות הברית: The Magician, בבריטניה: The Face (הפנים)) - סרט של הבמאי השוודי אינגמר ברגמן משנת 1958. הסרט מגולל את סיפורו של תיאטרון נודד העוסק בהצגת מעשי קסם ותופעות על טבעיות. הסרט בוחן סוגיות של רציונליות וכוחות נסתרים.

הסרט היה אחד מעשרת המועמדים לקבלת פרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר לשנת 1958.

עלילה
-----

הסרט מתחיל בנסיעה בכרכרה של "התיאטרון לריפוי מגנטי" של ד"ר ווגלר, עוזרו שאינו אלא אשתו המחופשת לגבר, סבתו ודמויות נוספות. בדרך הם פוגשים את השחקן יוהאן שמת בכרכרה כעבור זמן קצר.

הכרכרה נעצרת בגבולות העיר וחבריה נלקחים לקונסול אגרמן. בבניין נמצאים מלבד הקונסול גם מפקד המשטרה והיועץ הרפואי וורגרוס. היועץ מאמין שווגלר הוא שרלטן ומאחז עיניים. אשת הקונסול דווקא מאמינה בכוחותיו של ווגלר. יחסי קרבה שונים נוצרים בין חברי התיאטרון ליושבי הבית.

למחרת מאלצים את ווגלר לערוך בפניהם הופעה פרטית. במופע מת לכאורה ווגלר מהתקף לב. היועץ הרפואי ומפקד המשטרה עורכים בו ניתוח לאחר המוות בהתאם לחוק. זוהי ההזדמנות של ווגלר שכלל לא מת לנקום במדען.

מפקד המשטרה סטארבק רוצה לגרש את ווגלר מהעיר אבל ברגע זה מגיע מסר דחוף ממלך שוודיה, שמבקש להציג את המופע של "התיאטרון לריפוי מגנטי" בארמונו.

שחקנים
------

* מקס פון סידוב – ד"ר ווגלר
* אינגריד טולין – מנדה ווגלר (אמן)
* גונאר ביורסטראנד – היועץ הרפואי
* נינה וויסטראנד – הסבתא
* ביבי אנדרסון – שרה

ביקורת
------

לסרט נכתבו ביקורות שונות. יש הרואים בו סרט "גרוטסקי" עם מסרים עמומים. יש הרואים בו מהסרטים החשובים של הבמאי וסרט שפותח עדן חדש ביצירות הבמאי.
וודי אלן רואה בסרט זה (לצד החותם השביעי ותותי בר) את אחד מהסרטים החשובים של ברגמן, סרט בעל מסרים דתיים. הוא ממליץ למי שרוצה להכיר את יצירות ברגמן לראות סרט זה לצד ארבעה סרטים נוספים של הבמאי.

קישורים חיצוניים
----------------

* "פני מכשף", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "פני מכשף", באתר נטפליקס
* "פני מכשף", באתר AllMovie (באנגלית)
* "פני מכשף", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "פני מכשף", באתר אידיבי
* "פני מכשף", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קטע קול אינגמר ברגמן: חודר לנפש הצופה במבט קולנועי אחד: פודקאסט להאזנה של תוכנית הרדיו "גיבור תרבות" בהגשת יונתן גת, דוד גורביץ' ודן ערב

הערות שוליים
------------

1. ↑  כתבה במגזין טיים, 1 באוגוסט 2007

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4524812-6
* LCCN: n96030012
* WorldCat (עם LCCN): n96-030012

 |
**שאול שזי ביבי** (נולד ב-10 באוגוסט 1965) הוא עיתונאי ישראלי לשעבר. בנוסף לפעילותו בעיתונות הכתובה, הגיש תוכניות שונות בערוץ בריזה, ובערוץ 10 ולקח חלק במגוון פאנלים בתוכניות טלוויזיה שונות.

ביוגרפיה
--------

ביבי נולד ופועל רוב שנותיו בשכונת התקווה בתל אביב. סוגיות של מתחים תרבותיים וחברתיים עלו תדירות בכתיבתו. לאחר סיום בית הספר התיכון למד אמנות בבית הספר מימד. בגיל 22 התגורר בלונדון ובאירופה כשנה וחצי. לאחר שובו לארץ בשלהי שנות השמונים עבד כקצב וכצייר בשכונת התקווה. ב-1991 במהלך מלחמת המפרץ מחה במכתב לעיתון "הפטיש" על התדמית השלילית לטענתו של אנשי שכונתו פגועי טילי הסקאד בתקשורת. המכתב היווה את פריצת הדרך שלו לעולם העיתונות - עורך "הפטיש" הציע לו לנסות לכתוב בעיתון "חדשות". ביבי התקבל לעיתון על ידי דורון צברי. בעיתון חדשות עבד בעיקר במוסף היומי ובמוספים השבועיים. כתיבתו הייתה חברתית ועסקה בין השאר בסקירה של מחוסרי בית, מכורים לסמים, נשים במעגל הזנות, עבריינים ואנשי הפריפריה החברתית והכלכלית. 

לאחר סגירת "חדשות" (ולקיחת חלק פעיל במחאה כנגד הסגירה) עבד במקומון "העיר", בעיתון אנשים וברייטינג. ביבי נודע בין היתר בשל התבטאויות מעוררות מחלוקת שלו. במהלך דיון על קיפוח המזרחים בתוכנית "המעגל הקטן" אמר "*בא לי לצאת לרחוב ולקרוא מוות לאשכנזים*!". במקרה אחר, כותרת כתבה שלו על הזמרת עפרה חזה, "האמת? סתם זמרת", בעוד שזו שכבה על ערש דווי, ספגה קיתונות של רותחין ודודו טופז הקדיש לנושא את מונולוג הפתיחה של תוכניתו דאז "הראשון בבידור", כשהוא מותח ביקורת חריפה על ביבי. 

ביבי, אשר היה בין היתר עורך מדור הספורט של המקומון "העיר", הוא אוהד שרוף של קבוצת הכדורגל בני יהודה, שיחק בקבוצת הנוער שלה ואף השתתף בכתיבת תסריט לסרט עלילתי על אוהדי הקבוצה ויחסי משפחה בשכונת התקווה, "קולולוש", ששודר בערוץ הסרטים של "HOT" ב-2006. 

מאמצע שנות התשעים היה פעיל בסצנת המועדונים ובתחילת שנות האלפיים ערך את מגזין המוזיקה האלקטרונית Dj העיר.

בשנת 2002 היה שותף לכתיבת התסריט של הסדרה "המשאית", שביים ערן ריקליס, וששודרה בשידורי זכיינית ערוץ 2, "טלעד".

באוגוסט 2007 החל לשמש כעורך המשנה של החינמון "ישראל פוסט" (שיצא לאור תחילה בשם "מטרו ישראל". הוא שימש בתפקיד עד 2015 שבמקביל לימד תקשורת במכללה האקדמית ספיר.

ב-2016 יצר את הסרט התיעודי "צבעים של שנאה" שעוסק בגזענות בכדורגל, ושודר בערוץ הראשון במסגרת הסיפור האמיתי.

ביבי כותב גם תחת שם העט "שולי אביב".

תוכניות טלוויזיה שהגיש
----------------------

* חיים, שאול ולהפך (עם חיים אתגר, בערוץ 10)
* זמן שאול (בריזה)
* הישראלים החדשים (בריזה)

קישורים חיצוניים
----------------

* שובו של הפנתר השחור עיתון תל אביב, 4 במאי 2001
* רענן שקד, האיש עם הג'וב הכי טוב בארץ, באתר ynet, 4 בספטמבר 2002 - ביקורת (חריפה) על תוכנית "דו"ח אינטימי" בהגשת ביבי

הערות שוליים
------------

1. ↑  עכבר העיר, נפרדים מ"בריזה", באתר הארץ, 9 בדצמבר 2003
2. ↑  ניר קיפניס, ‏הכל אישי, באתר גלובס, 22 בפברואר 2000
3. ↑  אסף ברגרפרוינד, עיתון העיר חויב לפצות את לוני הרציקוביץ, באתר הארץ, 3 במאי 2002
4. ↑  איתן בקרמן, תחת שערי שמים: ימי הגביע של משפחה בכתום, באתר הארץ, 31 במאי 2017
5. ↑  אורי קליין, סרט - "קולולוש" \* במאי: נתי אדלר, הוט סרטים, שבת, 21:30, באתר הארץ, 24 באוגוסט 2006
6. ↑  אביבה קרול, ‏טלעד מעלה את "המשאית", באתר גלובס, 26 בפברואר 2002
7. ↑  אסף כרמל, עוד עיתון חינם יצא לאור: "מטרו ישראל", באתר הארץ, 5 באוגוסט 2007
8. ↑  מאמרי שולי אביב, באתר "הארץ"
9. ↑  שגיא גרין, איפה היה עד עכשיו?, באתר הארץ, 2 בפברואר 2002
.
**פינסטרארהורן** (**Finsteraarhorn**) הוא הר ברכס האלפים הברניים בגבול הקנטונים ברן וואלה בשווייץ המתנשא לגובה של 4,274 מטר מעל גובה פני הים, ונחשב להר הגבוה ביותר באלפים הברניים ובקנטון ברן כולו.

במשך שנים רבות היה הפינסטרארהורן ההר הגבוה ביותר בשווייץ, אך עם הצטרפותו של קנטון ואלה בשנת 1815 עבר התואר להר מונטה רוזה.

משנת 2001 כל גוש ההרים והקרחונים שסביבו נכלל באתר המורשת העולמית יונגפראו-אלטש-ביטשהורן.

גאוגרפיה
--------

ממערב להר שוכן קרחון פישר (Fiescher Glacier) הנחשב לשלישי בגדלו בהרי האלפים, ממזרח לו שוכנים קרחוני ארה הגדולים (Great Aar Glaciers), ומצפון לו שוכן קרחון גרינדלוולד הנמוך (Lower Grindelwald Glacier). הפינסטרארהורן מוקף בהרים שרקהורן ולאוטרארהורן מצפון, גרוסס פישרהורן, גרינהורן וגרוס ונרהורן ממערב, ואוברארהורן ממזרח.

ההר שוכן בגבול הקנטונים ברן וואלה, ובין השטח המוניציפלי של הערים פישרטל (Fieschertal) בקנטון ואלה, וגוטאנן (Guttannen) שבקנטון ברן. גבול ברן-ואלה מהווה גם את קו פרשת המים שבין עמק הרון ועמק הריין ובעצם בין הים הצפוני והים התיכון. והפינסטרארהורן הוא הנקודה הגבוהה ביותר באגן הניקוז של הריין.

גאולוגיה
--------

הפינסטרארהורן הוא הנקודה הגבוהה ביותר במסיב ארה (מסיב גבישי היוצא במזרח האלפים הברניים ובמערב האלפים האוריים), המשתייך לאזור ההלווטי בהרי האלפים ומורכב ברובו מאבנים אירופיות מצויות כדוגמת הגרניט והגנייס, בעוד פסגת ההר מורכבת מאמפיבוליט.

תיירות
------

למרות היותו הגבוה ביותר באלפים הברניים, פסגת הפינסטרארהורן הרבה פחות מתויירת מהפסגות הסמוכות כמו יונגפראו ואייגר. הסיבה לכך היא מיקומו של ההר באחד האזורים המרוחקים בהרי האלפים והיותו מוקף בקרחונים לא מיושבים המקשים את הגישה אליו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פינסטרארהורן** בוויקישיתוף
* תמונות של הפינסטרארהורן ממעבר בצ'טאל
* פינסטרארהורן באתר 4000 (בגרמנית)
* פינטרארהורן באתר summitpost
* פינסטרארהורן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007539255605171
* GND: 4496182-0
* LCCN: sh88002955
* VIAF: 246275887
* WorldCat (עם VIAF): 246275887

 |
**חירות חיובית** היא מונח או תפישה בפילוסופיה פוליטית. הוזכרה ונותחה לראשונה כתפישה נפרדת של החירות על ידי תומאס היל גרין, אך תיאורה החשוב ביותר הוא פרי-עטו של ישעיה ברלין. תפישה זו מתייחסת להזדמנות או ליכולת של היחיד לפעול למען הגשמה-עצמית; זאת בניגוד לתפישת החירות השלילית, שמתייחסת לחופש מכפייה.

חירות חיובית מתוארת לעיתים קרובות כחופש להשיג מטרות מסוימות, ואילו חירות שלילית כחופש מכפייה חיצונית. החירות החיובית מודגשת על ידי אנשי השמאל, ואילו החירות השלילית חשובה במיוחד לאלה שנוטים לליברטריאניות. יחד עם זאת, הרוב בשני צידי המתרס הפוליטי מסרב להכיר בחשיבותה ואף בעצם קיומה של ההבחנה בין שתי החירויות. ג'רלד מק'קלום, למשל, מאמין שברלין טעה ושקיימים בחברה מכשולים נוספים לחירות חוץ מאמצעי הכפייה או המניעה שננקטים על ידי השלטונות או פורעי-החוק. לטענתו, ה"חופש" שברלין התייחס אליו אינו חופש כלל.

בקרב הימנים, חלק מן השמרנים מאמצים צורות מסוימות של חירות חיובית. למשל, פוריטנים, כמו קוטון מאדר, התייחסו בכתביהם לעיתים קרובות לחירות, אך התמקדו בחופש מחטא (דחפים מיניים וכדומה); למען חופש כזה, הפוריטנים אף היו מוכנים לוותר על חופש מממשל ולהכיר בחשיבותה של חירות חיובית – חירות כתנאי חיובי לפעילות רצונית ולא כחופש ממגבלות מכוונות שמוטלות עליה. אנרכיסטים ואחרים בשמאל[דרושה הבהרה] רואים את החירות החיובית והחירות השלילית כתלויות זו בזו ולכן כבלתי-ניתנות להפרדה[דרוש מקור]. 

ישעיה ברלין הפגין חשדנות רבה כלפי חירות חיובית תוך כדי תיאורה. לטענתו, הרדיפה אחרי חירות חיובית יכולה להוביל למצב, שבו המדינה תכתיב לאזרחיה דרך חיים מסוימת, שלדעתה היא הרציונלית ביותר ולפיכך האזרחים צריכים להשתוקק אליה ללא קשר לרצונותיהם הממשיים.

מגיניה של החירות החיובית טוענים שההשלכות הטוטליטריות לא מתחייבות ממנה ושיש הבדל גדול בין ממשלה המספקת לאזרחיה חירות חיובית לממשלה המתיימרת לקבל בשבילם החלטות. לדבריהם, כל ממשלה דמוקרטית שתתמוך בחירות חיובית לא תיתקל בבעיות שתוארו על ידי ברלין, משום שממשלה כזו לא תהיה במעמד שיאפשר לה להתעלם מרצונותיהם של בני-האדם או החברה. בנוסף לכך, רבים בשמאל רואים בחירות חיובית ערובה לשוויון זכויות בתחומים כמו חינוך ותעסוקה. הם גם חושבים שחירות חיובית מגינה מפני אפליה; ניתן למשל לראות כחירות חיובית את זכותה של אישה לקבל בראיון עבודה אותו יחס שגבר זוכה לו.

לקריאה נוספת
------------

* ישעיהו ברלין, **ארבע מסות על חירות** (עברית: יעקב שרת), תל אביב: רשפים, תשל"א
**בנז'מן רובר** (בצרפתית: **Benjamin Robert**; נולד ב-4 בינואר 1998) הוא אתלט צרפתי, סגן אלוף אירופה באולם (איסטנבול 2023) בריצת 800 מטר.

ביוגרפיה
--------

רובר נולד וגדל בטולוז שבצרפת.

### 2021

באליפות אירופה באולם שנערכה במרץ בטורון, פולין סיים רובר במקום 12 בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:48.25 דקות.

באולימפיאדת טוקיו שנערכה ביולי-אוגוסט בטוקיו, יפן סיים במקום 35 בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:47.12 דקות.

### 2022

באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית סיים במקום תשיעי בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:45.67 דקות.

באליפות אירופה שנערכה באוגוסט במינכן, גרמניה סיים במקום חמישי בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:45.42 דקות.

### 2023

#### סגן אלוף אירופה באולם

באליפות אירופה באולם שנערכה במרץ באיסטנבול, טורקיה זכה במדליית כסף בריצת 800 מטר בתוצאה של 1:47.34 דקות, אחרי אדריאן בן מספרד (1:47.34 דקות) ולפני אליוט קרסטן מבלגיה (1:47.65 דקות).

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* 800 מטר: 1:43.48 דקות (2023)

### אולם

* 800 מטר: 1:46.06 דקות (2021)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בנז'מן רובר** בוויקישיתוף
* בנז'מן רובר, ברשת החברתית LinkedIn
* בנז'מן רובר, באתר olympedia.org
* בנז'מן רובר, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 14683828

 |
**לוי יצחק** (1937 – 24 באוגוסט 2023) היה שמאי רכב ישראלי, מחברו של מחירון לוי יצחק למחירי כלי רכב.

ביוגרפיה
--------

נולד בשנת 1937 בבולגריה בשם יצחק לוי. ב-1948 עלה לישראל עם משפחתו והתגורר ביפו. למד בתיכון שבח בתל אביב במגמת מכונאות רכב. שירת בצה"ל כמדריך טכני למכונאי טנקים, ובאותה עת שינה את שמו ללוי יצחק.

עבד ברשת אורט כרכז מגמת מכונאות הרכב. למד שמאות רכב בבריטניה, ועם שובו לישראל פתח משרד שמאות בתל אביב. בשנת 1974 פרסם לראשונה את מחירון לוי יצחק למחיריהן של מכוניות משומשות, שהפך לאמת מידה בתחומו, ושימש חברות ביטוח, חברות להשכרת רכב, בעסקאות בין בעלי רכב ועוד.

בשנת 1982 הקים את חברת לוי יצחק – החברה לשמאות וסקרים בע"מ.

בהמשך פרסם לוי יצחק מחירון דירות ומחירון לרכב דו-גלגלי.

נישא לרחל, ולהם שלושה ילדים. בנו מי-רון לוי ממונה על שמאות הרכב בחברת לוי יצחק ובתו קארין קראוזה ממונה על שמאות הנדל"ן בחברה. כשפרש לגמלאות עבר ניהול החברה לשניהם. 

לוי יצחק נפטר ב-24 באוגוסט 2023 בגיל 86 והובא לקבורה בבית הקברות מורשה ברמת השרון.

קישורים חיצוניים
----------------

* ניר בן זקן, ynet, לוי יצחק, האיש מאחורי מחירון הרכב המשפיע במדינה, הלך לעולמו, באתר כלכליסט, 24 באוגוסט 2023
* האתר של חברת לוי יצחק
* תומר הדר, מותו של שמאי: מה הפך את המחירון של לוי יצחק לכה דומיננטי?, באתר כלכליסט, 25 באוגוסט 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  אודי עציון‏, נפטר לוי יצחק, מייסד מחירון הרכב והשמאי הלאומי, באתר וואלה!‏, 24 באוגוסט 2023
**איתי טַלְגָם** (נולד ב-24 במרץ 1958) הוא מנצח, מרצה ויועץ עסקי ישראלי.

ביוגרפיה
--------

איתי טלגם נולד בתל אביב ולמד באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. הוא קיבל תואר בפילוסופיה מהאוניברסיטה העברית בירושלים. הוא החל כפסנתרן, אך עבר לניצוח אחרי שירותו הצבאי. השתתף בקורס קיץ שניתן על ידי ליאונרד ברנשטיין בפונטנבלו, צרפת. לאורך שנות פעילותו המוזיקלית עבד עם מרבית התזמורות הגדולות בישראל. איתי טלגם הוא גם מרצה המעביר סמינרים וסדנאות על דרכי הפעולה של התזמורת הסימפונית, אותה הוא רואה כמטפורה התנהגות ארגונית ומודל השראה למנהיגות.

טלגם הופיע לראשונה כמנצח בינלאומי ב-1987, כאשר הוא נבחר על ידי לאונרד ברנשטיין להופיע בקונצרט מיוחד עם תזמורת פריז. ברנשטיין ניצח על מחציתו השנייה של הקונצרט. מאז ניצח טלגם על תזמורות רבות באירופה. הוא היה המנצח הישראלי הראשון להופיע עם התזמורת הפילהרמונית של סנקט פטרבורג ועם האופרה של לייפציג. בישראל, הוא ערך והקליט עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית, האופרה הישראלית, התזמורת הסימפונית ירושלים, והתזמורת הקאמרית הישראלית.

איתי טלגם כיהן בעבר כמנהל מוזיקלי של התזמורת הסימפונית תל אביב ושל אנסמבל מוזיקה נובה. כמו כן הוא כיהן בעבר כמנצח עמית בתזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון ובתזמורת הסימפונית חיפה.

*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **איתי טלגם** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של איתי טלגם
* איתי טלגם, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* "להוביל כמו המנצחים הדגולים" - הרצאת TED (באנגלית)
* ריאיון עם מאסטרו טלגם ב-99FACES.tv (באנגלית)
* ריאיון עם מאסטרו טלגם ב - Huffpost Business (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  "Itay Talgam: Conductor and consultant". *TED.com*. נבדק ב-2009-10-24.
2. ↑  Ben-Zeev, Noam (2009-04-14). "Maestro management". *Haaretz*. נבדק ב-2009-10-24.
3. ↑  Ajzenstadt, Michael (1993-03-15). "Talgam Ponders Guest Conducting". *The Jerusalem Post*. p. 5. Factiva jpst000020011031dp3f003ko.
4. ↑  "Itay Talgam - Zeitgeist Europe 2009". *YouTube*. נבדק ב-2009-12-20.
5. ↑  Speaker announcement: Itay Talgam Archived October 11, 2009, at the Wayback Machine.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0004 5116 3109
* LCCN: no2015100429
* NDL: 001231027
* NLK: KAC201524047
* NTA: 393588939
* VIAF: 316801752
* WorldCat: lccn-no2015100429

 |
תקוה מור, 1964
**תקוה מור** (נולדה ב-19 ביוני 1942) היא שחקנית תיאטרון וקולנוע בשנות ה-60 וה-70. מהקרייניות הראשונות בטלויזיה הישראלית.

תקוה מור משמאל עם גאולה נוני במחזה "קומדיה של טעויות", 1964

קורותיה
-------

נולדה בחיפה בשם תקווה פרלמוטר כבת הבכורה במשפחה בת שני ילדים, להורים ילידי פולין.
מילדות השתתפה בהצגות ובנעוריה הצטרפה לחוג לדרמה בבית הספר. סיימה את בית הספר התיכון בחיפה.
בוגרת אוניברסיטת תל אביב בחוגים לתיאטרון ולספרות.
הופיעה לראשונה על הבמה בשנת הלימודים הראשונה כשזכתה לתפקיד הנשי הראשי במחזה "על עכברים ואנשים" במסגרת "להקת פיטר פריי".
את שם המשפחה "מור" בחר עבורה מנחם גולן כשהשתתפה בסרט אלדורדו ב-1963.
בשנת 1971 החלה להגיש תוכניות פעמיים בשבוע בטלוויזיה הישראלית, לאחר שעברה קורס קריינים.
בשנת 1977 עזבה את התיאטרון.

השתתפה בסדרת הטלוויזיה ניקוי ראש.
תקוה מור הייתה נשואה לעורך הדין שאול בן-חיים. הכירו במסיבה בחיפה כשהייתה בת 18. נישאו בתחילת שנות ה-60 ולשניים נולדו שני בנים. בני הזוג התגרשו ב-1982.

### הצגות בהן הופיעה

כל ההצגות בתיאטרון הבימה

* צוואתו של כלב (1972)
* השקרן (קארלו גולדוני) (1970)
* דזדמונה באותלו (1966)
* מי מפחד מווירג'יניה וולף (1965)
* בלוז למיסטר צ'ארלי (1965)
* קומדיה של טעויות ( 1964)
* נתן החכם (1963)
* בילי בדאי (1963)
* נטאשה במלחמה ושלום (1963)

### סרטים בהם הופיעה

* הרימו עוגן, 1985
* התרוממות (סרט) (תקווה), 1970
* טוביה ושבע בנותיו (חוה), 1968
* מוישה ונטילטור (רס"ר שושנה), 1966
* מבצע קהיר, (כריסטינה), 1965
* משפחת שמחון (אורנה), 1964
* אלדורדו (נעמי, אהובתו של שרמן), 1963

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תקוה מור** בוויקישיתוף

* תקוה מור, במאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי "אידיבי"
* תקוה מור, בתוך: שמעון לב-ארי, "מדריך 100 שנה לתיאטרון העברי", באתר החוג לתיאטרון של אוניברסיטת תל אביב
* ראיון עמה, העולם הזה גיליון 2510
* תחילת עבודתה בטלויזיה הישראלית, העולם הזה גיליון 1772
**קוינטן ראיין קריספיטו טימבר** (בהולנדית: **Quinten Ryan Crispito Timber**; נולד ב-17 ביוני 2001 באוטרכט שבהולנד) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת פיינורד מליגת העל ההולנדית.

קריירת מועדונים
---------------

טימבר גדל במחלקות הנוער של DVSU, פיינורד ואייאקס. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצת המילואים של אייאקס.

ב-5 במאי 2021 חתם טימבר על חוזה לשלוש שנים באוטרכט מליגת העל ההולנדית. ב-15 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 4-0 על ספרטה רוטרדם במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2021/2022. ב-17 באוקטובר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 5-1 לא.ז. אלקמאר במסגרת המחזור התשיעי בליגה. הוא שיחק במועדון במשך עונה אחת, בה ערך 33 הופעות ליגה והבקיע שני שערים.

ב-28 ביולי 2022 חתם טימבר על חוזה לארבע שנים בפיינורד מליגת העל ההולנדית. ב-7 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 5-2 על ויטסה ארנהם במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2022/2023. ב-27 באוגוסט הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 4-0 על אמן במסגרת המחזור הרביעי בליגה. בעונתו הראשונה במועדון זכה עם פיינורד באליפות הולנד, וערך 24 הופעות ליגה, בהן הבקיע שני שערים.

קריירה בינלאומית
----------------

טימבר הוא חלק מסגל נבחרת הולנד עד גיל 21. נכלל בסגל הנבחרת לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 לשנת 2023. ב-26 במרץ 2024 ערך את הופעתו הבכורה בנבחרת הבוגרת נגד גרמניה במשחק ידידות.

חיים אישיים
-----------

אחיו התאום הוא כדורגלן נבחרת הולנד וארסנל יוריאן טימבר, ואח נוסף שלו הוא כדורגלן נבחרת קוראסאו ואוטרכט דילן טימבר (אנ').

תארים
-----

פיינורד
* אליפות הולנד (1): 2022/2023

נבחרת הולנד עד גיל 17
* אליפות אירופה עד גיל 17 (1): 2018

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  FC Utrecht strikt Quinten Timber en haalt voetbalbroers uit elkaar באתר Algemeen Dagblad, ‏ 5 במאי 2021 (בהולנדית)
2. ↑  Feyenoord en Quinten Timber weer herenigd באתר הרשמי של פיינורד, 28 ביולי 2022 (בהולנדית)
3. ↑  DEZE 23 SPELERS GAAN MET JONG ORANJE NAAR HET EK 2023 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל ההולנדית המלכותית, 29 במאי 2023 (בהולנדית)
הדגל שמציעה הליגה הצפונית לדגל פדניה, **שמש האלפים**
מפה של איטליה בה מסומנת אחת ההגדרות לפדניה. עם אמיליה-רומאניה אך ללא טוסקנה.
**פדניה** (באיטלקית: **Padania**) הוא שם אלטרנטיבי לצפון איטליה, שקבוצות מסוימות רוצות להכיר בו כמדינה לכאורה. השם נמצא בשימוש משנות ה-90 בעיקר בפי מפלגת הליגה הצפונית.

טריטוריה
--------

עד שנות התשעים נהגו להשתמש בשם "פדניה" במשמעותו הצרה ביותר, כשהוא מתייחס לעמק נהר הפו (לטינית: Padus), אך משמעות זו לא הייתה כמעט בשימוש. משנות התשעים, השם קיבל את משמעותו הרחבה יותר, והוא כולל את כל צפון איטליה.

משמעות פוליטית
--------------

כאשר מפלגת הליגה הצפונית, המזוהה עם הימין באיטליה, החליטה לדחוף לפרישתה של של צפון איטליה משאר המדינה, מנהיג המפלגה אומברטו בוסי נתן למחוז את השם **פדניה**. ל"מדינה" החדשה נבחרו דגל, המנון לאומי, "פרלמנט" במנטובה, ונערכו בחירות. "לה פדניה" (La Padania) הוא גם שמו של עיתונה של הליגה הצפונית.

גבולותיה של פדניה נתונים לוויכוח, אך המושג, לפי הליגה הצפונית, נוגע לכל המחוזות צפונית להרי האפנינים, בנוסף לליגוריה, טוסקנה, אומבריה ומארקה. איש אינו מטיל ספק בכך שאיטליה מחולקת למספר חלקים ייחודיים, אך השאלה האם לקרוא לאחד מהם פדניה ולהעניק לו אוטונומיה או עצמאות נותרה במחלוקת. רוב תומכי הליגה מצפים מפדניה להכיל את אמיליה-רומאניה ואולי גם את טוסקנה. לשני מחוזות אלה היסטוריה ארוכה של תמיכה במפלגות שמאליות. בסיס הבוחרים הגדול של הליגה נמצא בלומברדיה (בה נולד מנהיג המפלגה ומשם הגיעה הליגה בשם "הליגה הלומברדית" במאה ה-12 שהיוותה איחוד של ערי מדינה בצפון איטליה נגד הקיסרות הרומית הקדושה) ובונטו. סוציולוגים באוניברסיטת ניוקאסל באנגליה מצאו כי "הגבול" בין פדניה לשאר איטליה חופף לגבול בין עמדות האוכלוסייה ביחס לנושאים אזרחיים שונים.

מקור השם
--------

המושג "פדניה" היה בשימוש באיטליה כהגדרה גאוגרפית לאזור שמצפון להרים האפנינים כשהשם "אפניניה" מתייחס לאזור שמדרום להם. אך המושג היה נדיר כך שאנשים רבים (כולל תושבי צפון איטליה) מעולם לא שמעו עליו והניחו שהליגה הצפונית המציאה אותו. המונח "פדני" (padano - פדנו), שהיה בעבר תואר חסר מטען פוליטי המתאר דברים הקשורים לנהר הפו, מתייחס כיום בעיקר לאנשים או נושאים הקרובים לליגה הצפונית.

שפות
----

השפה העיקרית באזור היא איטלקית. צרפתית, פרובנסלית, אוקסיטנית, גרמנית, פריולנית, רומנש וסלובנית מדוברות קרוב לגבולות איטליה ומוכרות בצורה רשמית כשפות מיעוטים.

השפות המקומיות המגוונות, שמוגדרות לרוב כניבים על ידי דובריהן, לא נמצאות בשימוש רחב חוץ מבקהילות קטנות ובמשפחות. למרות זאת הן נחשבות כשפות מיעוט מחוזיות על ידי אונסק"ו.

המנון לאומי
-----------

פדניה היא לא מדינה עצמאית, אך הליגה הצפונית בחרה ב"מקהלת העבדים העבריים" מהאופרה נבוקו של ורדי להמנון המדינה, על אף שמדובר בשיר למען איחוד איטליה, נושא שהליגה מתנגדת לו.

תמיכה בעצמאות
-------------

הליגה הצפונית שולטת כרגע ב-5 מתוך 100 מחוזות איטליה. בבחירות המחוזיות שנערכו ב-2005 הם קיבלו רק 10% מהקולות בצפון איטליה (15.8% בלומברדיה, 14.7% בונטו, 8.5% בפיימונטה, 4.8% באמיליה-רומאניה, 4.7% בליגוריה, 1.3% בטוסקנה ו-0.9% במארקה). כך שכיום נראה שאם יהיה משאל עם לגבי עצמאות פדניה, איטליה תישאר מאוחדת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פדניה** בוויקישיתוף
מבנה של מסטבה
מסטבת פיראון בסקארה
**מסטבה** (באנגלית: **mastaba**, בערבית: **مصطبة**) או **פר-ג'ד** (במצרית עתיקה: **pr-djt**, בתרגום חופשי לעברית: **בית עולמים או בית הנצח**) הוא שם כולל למבני קברים קדומים במצרים העתיקה. מבני קברים אלו קדמו להופעת הפירמידות, ומתוארכים לתקופה שבין המאה ה-31 לפנה"ס עד הופעת הפירמידה הראשונה שנבנתה במאה ה-27 לפנה"ס, הפירמידה של ג'וסר. משמעותו המילולית של השם "מסטבה" בשפה הערבית היא "ספסל בוץ". מבנים אלו נקראו בשם זה על שום צורתם השטוחה המזכירה ספסל.

זהו מבנה טרפזי בנוי מאבנים או מלבנים מסותתות מעל בור קבורה באדמה. המבנה היה אטום (בדומה למצבה גדולה), למעט פתח על גג המבנה דרכו הכניסו את הנפטר ולאחר מכן סתמו את הפתח בעזרת זרדים כדי שבעלי חיים לא יכנסו וכדי שיהיה לרוח המת לאן לחזור. 

המסטבה הכילה חדר פולחן להקרבת קורבנות, תא נסתר להעמדת פסל המת, וחדר פולחן שהיה מכוסה בציורי קיר מהווי חייו של הנפטר. על אחד מקירות המסטבה היה שקע עליו מצוירת **דלת מדומה** – דלת על אחד הקירות בחדר, מצוירת – לא אמיתית, על מנת לקשר בין חדר הקבר לחדר האורחים ששם היו המתנות. בתוך גומחת הדלת המדומה היה מדף, עליו הניחו את המנחה למת. המצרים הקדמונים האמינו כי נשמת המת יוצאת דרך הדלת המדומה כדי לאכול את המנחה. 

המסטבה הייתה מבנה משפחתי, והוסיפו בה חללים בהתאם לצורך.

לפני שהוקמו הפירמידות נקברו הפרעונים במבנים אלו. במשך הזמן שיכללו את ה"מסטבה" ובנו אותן אחת על השנייה בצורת פירמידת מדרגות, ולאחר מכן הגיעו לצורת מבנה הפירמידה אותה אנו מכירים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מסטבה** בוויקישיתוף
* מסטבה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb167707326 (data)
* GND: 4237159-4

 |
**קרול וסוף העולם** (באנגלית: **Carol & The End of The World**) היא מיני סדרת טלוויזיה דרמה קומית אפוקליפסה ופוסט-אפוקליפסה מונפשת אמריקאית למבוגרים שנוצרה על ידי דן גוטרמן עבור נטפליקס. 

הופקה על ידי Bardel Entertainment, ושודרה במשך עשרה פרקים ב-15 בדצמבר 2023.

עלילה
-----

כוכב הלכת המסתורי קפלר (לכאורה נקרא על שמו של יוהנס קפלר) דוהר לעבר כדור הארץ, לקראת הכחדה של האנושות. בעוד שרוב האנשים מרגישים משוחררים להגשים את חלומותיהם הפרועים ביותר, אישה אחת שקטה ומגושמת, קרול, עומדת לבדה - אבודה בין ההמונים הנהנתנים.

הבמאי דן גוטרמן תיאר את הסדרה כ"מכתב אהבה לשגרה. הצגה על נוחות המונוטוניות. קומדיה קיומית מונפשת על הטקסים היומיומיים המרכיבים את הפערים שמרכיבים חיים".

שידור
-----

המיני-סדרה בת 10 הפרקים שוחררה ב-15 בדצמבר 2023 בנטפליקס.

קבלה
----

אתר הביקורת Rotten Tomatoes מדווח על דירוג ממוצע של 8/10, על סמך 12 ביקורות מבקרים. באתר Metacritic, המשתמש בממוצע משוקלל, קיבלה הסדרה ציון של 79 מתוך 100, על סמך 5 מבקרים, מה שמצביע על "ביקורות חיוביות בדרך כלל".

ג'נה שרר מ- *The AV Club* נתנה לסדרה ציון A- ואמרה, "*קרול וסוף העולם* היא סדרה מצחיקה, כן, ויש בה הרבה סלפסטיק אבסורדי; אבל בבסיסה, זו סדרה סבלנית ומדיטטיבית על מה זה פירושו להיות אדם החי בין אנשים אחרים".

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Hibberd, James (26 באוקטובר 2023). "Martha Kelly to Lead Voice Cast for Netflix Animated Series From 'Rick and Morty' Writer". *The Hollywood Reporter*. נבדק ב-26 באוקטובר 2023. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  ערב בלי חדשות: סוף העולם מגיע ואתם בדיכאון. מה תעשו עכשיו?, באתר "Time Out ישראל", 17 בדצמבר 2023
3. ↑  Campione, Katie (26 באוקטובר 2023). "'Carol & The End Of The World' Adult Animated Limited Series To Debut On Netflix With Martha Kelly Leading Voice Cast". *Deadline*. נבדק ב-26 באוקטובר 2023. `{{cite web}}`:  (עזרה)
4. ↑  Scherer, Jenna (15 בדצמבר 2023). "*Carol & The End Of The World* review: Netflix's adult-animated miniseries moves to a rhythm all its own". *The A.V. Club*. נבדק ב-16 בדצמבר 2023. `{{cite web}}`:  (עזרה)

קישורים חיצוניים
----------------

* "קרול וסוף העולם", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "קרול וסוף העולם", באתר נטפליקס
**הפועל הוד השרון** היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר הוד השרון, המשחקת בליגה ב' דרום א'.

היסטוריה
--------

הקבוצה נוסדה בשנת 1965, אך המועדון הקודם, הפועל הדר רמתיים, ייצג את היישובים שחיברו את העיר הוד השרון ב-1964. מועדון זה חדל להתקיים בסוף עונת 1962/1963.

הפועל הוד השרון הגיעה לליגה ב' לראשונה בעונת 76–1975, כאשר הם סיימו במקום הלפני אחרון ושבו בחזרה לליגה ג'. הם שיחקו בליגה זו עד שהעפילו לליגה ב' שוב בשנות ה-90. בעונת 09–2008 הקבוצה סיימה שוב במקום הלפני אחרון וחזרו לליגה ג', שם שיחקה שתי עונות בודדות עד החזרה שלהם לליגה ב' בעונת 11–2010, עונה שבה סיימו כסגנית האלופה. בעונת 14–2013 הקבוצה סיימה כסגנית האלופה של ליגה ב' והתקדמה לראשונה אל עבר מבחני פלייאוף העלייה לליגה א', שם ניצחו את הפועל בקעת הירדן, מכבי עירוני כפר יונה והפועל רהט. בשלב האחרון של משחק פלייאוף העלייה/ירידה פגשה הקבוצה את מכבי באר שבע, משחק שבו גברה הוד השרון על היריבה בתוצאה 0–1 משער של איתי מנחם בדקה ה-89, מה שהבטיח לה את העלייה לליגה א'.

הקבוצה שיחקה בליגה א' במשך ארבע עונות, ובסיום עונת 18–2017 נשרה חזרה לליגה ב'.
עונתה הרביעית בליגה א' הייתה גרועה במיוחד, במהלכה הפסידה הקבוצה את 24 משחקיה הראשונים ובסופו של דבר סיימה את העונה עם נקודה אחת בלבד, אותה השיגה במחזור ה-25 במשחק נגד הפועל בקעת הירדן.

נכון לעונת 2022/2023 מאמן את הקבוצה יניב לוזון, שאף שיחק במועדון טרם פרישתו.

שחקנים בולטים במועדון
---------------------

בעבר שיחקו בקבוצה יניב לוזון, טל בנש, מתן בראשי ועידן סרור.

קישורים חיצוניים
----------------

* הפועל הוד השרון, ברשת החברתית פייסבוק
* הפועל הוד השרון באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל

הערות שוליים
------------

1. ↑  לירן דורף, הוד השרון עלתה לליגה א', באתר דאבל פס, 15 במאי 2014
2. ↑  אריאל ימיני, נס לפני פסח: הפועל הוד השרון השיגה נקודה ראשונה, באתר מיינט הוד השרון, 25 במרץ 2018
3. ↑  ניסים קמחי, יניב לוזון חתם לעונה נוספת בהוד השרון, באתר גולר, 14 במאי 2022
שער האמונה ביפו העתיקה
**דניאל כפרי** (1945 – 20 במרץ 2024) היה פסל ישראלי. פסלו המפורסם, "שער האמונה" מוצב ביפו העתיקה.

ביוגרפיה
--------

דניאל כפרי נולד בצ'כוסלובקיה ועלה לישראל בשנת 1949. גדל בקריית מוצקין ובגיל 21 החל ללמוד בבצלאל בעזרת מלגת לימודים שקיבל מקרן ידידות אמריקה-ישראל.

קריירה
------

כפרי יצר למעלה מ-700 עבודות, בהן הצליח להביא רבדים שונים מהסיפור של העם היהודי, נלחם במלחמות ששת הימים ויום כיפור, יצר אמנות, למד תורה והקדיש את חייו לשילוב כל האלמנטים הללו יחד.

כפרי התמחה בעיקר ביצירת מונומנטים המשלבים שיש קרארה וברונזה איטלקית.

בשנות ה-70 יצר עבודות פיסול שונות עבור הסוכנות היהודית ועיריית ירושלים.

### מוצגיו

עבודותיו של כפרי, הכוללות בעיקר פסלים ותבליטי קיר, מוצגות במספר רב של ערים ברחבי ישראל, בין השאר במתחם בית החולים סורוקה, במתחם מרכז רפואי שיבא, במכון ויצמן, ביפו העתיקה, באילת, במלון הילטון בטאבה, במוסד למודיעין ותפקידים מיוחדים ובנמל התעופה בן-גוריון.

כמו כן, ניתן למצוא אוספים משמעותיים של עבודותיו אצל אספני אמנות ברחבי העולם וביניהם, מוזיאון בלז לאמנות בממפיס, אוסף הרמלין בדטרויט, אוסף שאלתיאל בלאס וגאס, אוסף פסברג בניו-יורק ואוסף קפלן במוסקבה.

פרסים
-----

* בשנת 1971 זכה בפרס ראשון בתחרות לאמנים צעירים בביאנלה במונקו.
* בשנת 1976 זכה בפרס ירושלים לפיסול.

חיים אישיים
-----------

כפרי חזר בתשובה לאחר מלחמת יום כיפור. לאחר כמה שנים יצא בשאלה. לאחר כעשור חזר שוב בתשובה לאחר שלטענתו פגש את אליהו הנביא. מאז הוא ניהל אורח חיים אורתודוקסי, וחילק את זמנו בין ביתו בביתר עלית לבין הסטודיו והגלריה ב בפיאטרסנטה שבאיטליה.

היה נשוי לטליה ולו ארבעה ילדים מנישואים קודמים.

גלריה
-----

* פרוטומה מברונזה של דוד בן-גוריון, מוצב בנמל התעופה בן-גוריון בלודפרוטומה מברונזה של דוד בן-גוריון, מוצב בנמל התעופה בן-גוריון בלוד
* פרוטומה מברונזה של יצחק רבין, מוצב באולם קבלת הנוסעים בנמל התעופה בן-גוריון בלודפרוטומה מברונזה של יצחק רבין, מוצב באולם קבלת הנוסעים בנמל התעופה בן-גוריון בלוד
* מוצב בבית חולים סורוקה בבאר שבע מוצב בבית חולים סורוקה בבאר שבע
* מוצב בבית חולים סורוקה בבאר שבע מוצב בבית חולים סורוקה בבאר שבע
* מוצב בבית חולים סורוקה בבאר שבע מוצב בבית חולים סורוקה בבאר שבע
* פסל דגל הדיו באילתפסל דגל הדיו באילת
* "אביב", פסל שיש קררה, קמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים ירושלים"אביב", פסל שיש קררה, קמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים ירושלים
* "שושנת העמקים", באוניברסיטת בר-אילן"שושנת העמקים", באוניברסיטת בר-אילן

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דניאל כפרי** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של דניאל כפרי
* פיסול חוצות - הנצחה ליהודי אתיופיה, באתר עיריית ירושלים
* אתר למנויים בלבד נעמה ריבה, פסליו של דניאל כפרי מוצבים ברחבי הארץ, ומעולם לא הוצגו במוזיאון, באתר הארץ, 2 באפריל 2024

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ICIA: 279920
* NLI: 987007523060505171
* LCCN: no2012026497
* VIAF: 231977741
* WorldCat: lccn-no2012026497

 |
**עתיד רשת מכללות טכנולוגיות בע"מ** היא רשת מכללות להכשרה טכנולוגית בפריסה ארצית, המציעה לימודי הנדסאים וטכנאים מוסמכים במסלולי מה"ט ולימודי תעודה בפיקוח האגף להכשרה מקצועית של משרד העבודה. הרשת מפעילה ארבע מכללות ללימודי הנדסאות וחמש מכללות להכשרות מקצועיות.

היסטוריה עסקית
--------------

עתיד רשת מכללות טכנולוגיות הוקמה כרשת מכללות פרטית בשנת 1990. מייסדיה, דוד נבות ורינה פורת, וביוני 2022 הרשת הועברה לבעלות ההסתדרות הלאומית. מנכ"ל רשת המכללות הוא אייל קרמר. עתיד רשת מכללות טכנולוגיות מחזיקה בבעלותה את עתיד - רשת חינוך ובתי ספר.

בסוף שנות ה-90 החזיקה חברת "לידן", בבעלות איש העסקים עזרא הראל וחברת "משיק", ב-51% ממניות הרשת, ובשנת 2000, מכרה אותן לרשת ג'ון ברייס.

ביוני 2022 פורסם כי ההסתדרות הלאומית רכשה את רשת המכללות עתיד.

קבוצת עתיד מנתה שתי חטיבות:

* רשת מכללות עתיד בע"מ.
* עתיד רשת חינוך ובתי ספר בע"מ (חברה לתועלת הציבור). חטיבה זו הועברה בשנת 2022 לבעלות הסתדרות העובדים הלאומית.

פעילות
------

הרשת מציעה מגוון רחב מאוד של מסלולי לימוד להנדסאים וטכנאים מוסמכים בתחומי חשמל, בקרה ואוטומציה, אלקטרוניקה, הנדסה אזרחית, תוכנה, הנדסאי מכונות, רכב, תעשייה וניהול, אדריכלות, מכשור רפואי, טלוויזיה וקולנוע ומסלולים נוספים.

ארבע המכללות להנדסאים נמצאות בפריסה ארצית: עתיד מעלות, עתיד חיפה, עתיד ת"א ועתיד באר-שבע.

הרשת מציעה בנוסף מגוון רחב מאוד של קורסים ללימודי תעודה בתחומי חשמל ואלקטרוניקה, קירור ומיזוג אוויר, תעשייה ומתכת, רכב ותחבורה חכמה, מחשבים וסייבר, מינהל וחשבונאות ועוד.

בנוסף, מפעילה הרשת גם תוכניות עבור משרדי ממשלה שונים, הכוללים הכשרה מקצועית לאסירים לקראת שחרור והפעלת סדנאות פסיכו חינוכיות לתוכניות בשירות המבחן למבוגרים.

מאז 2008 מפעילה רשת עתיד, עבור האגף להשתלמויות והדרכה לעובדי הוראה במשרד החינוך, את המינהלת להשתלמויות עובדי הוראה. המינהלת מפעילה מערך מנהלי להכרה בהשתלמויות לצורכי גמול, ומתחזקת מאגרי מידע על מבצעי ההשתלמויות.

### רשת המכללות

רשת המכללות מונה כיום כעשר מכללות ברחבי ישראל. רשת המכללות מורכבת ממערך חטיבות לפי תחומים וסוגי הסמכות. בשנים 2011–2012 למדו במכללה למעלה מ-26,000 סטודנטים בחטיבות השונות. רשת מכללות עתיד ורשת תיכונים עתיד עורכים שיתוף פעולה הדוק בפיתוח מיזמים לשיטות הוראה חדשות ורלוונטיות לשנת 2012. 
הנהלת רשת עתיד מכללות ממוקמת בטירת כרמל. 

**מבנה המכללות:**

* חטיבת הנדסאים
* חטיבת פיננסים
* חטיבת לימודי מחשבים בהסמכת Microsoft IT Academy
* חטיבת בטיחות
* חטיבת תחבורה
* חטיבת תעשייה ומתכת
* חטיבת בניין ותשתיות
* חטיבת ציוד מכני הנדסי כבד (צמ"ה) בשיתוף חברת Zoko

רשת מכללות עתיד עורכת שיתופי פעולה עם מוסדות ממשלתיים, גופים עסקיים, עמותות לקהילה, שגרירויות וארגונים בינלאומיים. 
האגף להכשרות מקצועיות במשרד התיירות, עמותת הזנק, שגרירות ניגריה, לינוקס ישראל, קרו מלגות - הקרן לידידות ישראל, Siemens Israel, עמותת הזנק למיעוטי יכולת.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של רשת מכללות עתיד
* אתר הבית רשת תיכונים עתיד

הערות שוליים
------------

1. 1 2  גולן חזני, ההסתדרות הלאומית רוכשת את רשת המכללות עתיד, באתר כלכליסט, 21 ביוני 2022
2. ↑  מיכל רוה, ‏ג'ון ברייס רכשה מעזרא הראל 51% ממניות רשת עתיד ב-4 מיליון שקל, באתר גלובס, 9 בפברואר 2000.
3. ↑  אתר האגף להשתלמויות והדרכה לעובדי הוראה
**פרנסיסקו פרננדש דה קונסייסאו** (בפורטוגזית: **Francisco Fernandes da Conceição**; נולד ב-14 בדצמבר 2002 בקוימברה שבפורטוגל) הוא כדורגלן פורטוגזי המשחק בעמדת הקשר באייאקס.

קריירת מועדונים
---------------

קונסייסאו הצטרף אל מחלקת הנוער של ספורטינג ליסבון בגיל 8, ושיחק בה במשך שש שנים. לאחר מכן שיחק במשך עונה בפדרואנסה, אחת מקבוצות הבת של פורטו, ובשנת 2018 הצטרף אל מחלקת הנוער של פורטו. ב-27 באוגוסט 2020 חתם קונסייסאו על החוזה המקצועני הראשון שלו במועדון. תחילה שיחק קונסייסאו בפורטו ב', קבוצת המילואים של המועדון, ששיחקה בליגה הפורטוגלית השנייה.

ב-13 בפברואר 2021 ערך קונסייסאו את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בתיקו 2-2 נגד בואבישטה במסגרת המחזור ה-19 בליגת העל הפורטוגלית לעונת 2020/2021. ב-17 בפברואר הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בניצחון 2-1 על יובנטוס במסגרת שלב שמינית הגמר לעונת 2020/2021. בעונתו הראשונה בקבוצה ערך קונסייסאו 14 הופעות ליגה, והוסיף שתי הופעות בליגת האלופות.

ב-21 ביולי 2022 חתם לחמש שנים באייאקס. ב-3 בספטמבר ערך את הופעתו הבכורה נגד קמבור.

קריירה בינלאומית
----------------

קונסייסאו היה חלק מסגל נבחרת פורטוגל עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2021, וערך חמש הופעות בטורניר, בהן הבקיע שני שערים. ב-26 במרץ 2024 ערך את הופעתו הבכורה בנבחרת הבוגרת במשחק ידידות נגד סלובניה.

תארים
-----

**פורטו**

* אליפות פורטוגל: 2021/2022
* הגביע הפורטוגלי: 2021/2022

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרנסיסקו קונסייסאו** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  Quem é Francisco Conceição (além de ser filho de Sérgio)? באתר Diário de Notícias, ‏ 14 בפברואר 2021 (בפורטוגזית)
2. ↑  Francisco Conceição, o novo "'abre-latas" do FC Porto באתר Rádio Renascença, ‏ 15 בפברואר 2021 (בפורטוגזית)
3. ↑  Francisco Conceição assina contrato profissional com o FC Porto באתר Record, ‏ 27 באוגוסט 2020 (בפורטוגזית)
4. ↑  Filhos de Sérgio Conceição reforçam equipa B do FC Porto באתר Lusa, ‏ 27 באוגוסט 2020 (בפורטוגזית)
**יו בנקוב** (בנורווגית: **Jo Benkow** ‏; 15 באוגוסט 1924 - 18 במאי 2013) היה פוליטיקאי יהודי נורווגי שמרני, כיהן כיו"ר הפרלמנט הנורווגי. היה צלם במקצועו ובעל דעות פרו-ישראליות.

קורות חיים
----------

נולד בשם חוסה אליאס בנקוביץ' בעיר טרונדהיים, נורווגיה ב-1924 אבל בילדותו עבר לבארום שליד אוסלו. כחבר בקהילה היהודית הקטנה שבנורווגיה, חווה אפליה על רקע גזעני ודעות קדומות לאורך שנות התבגרותו[דרוש מקור]. ב-1942 ברח מהכיבוש הנאצי של נורווגיה לשוודיה השכנה, ומשם המשיך לבריטניה. לאחר המלחמה שב לנורווגיה.

פוליטיקאי
---------

ב-1965 נבחר לפרלמנט הנורווגי, כאשר ייצג את המפלגה הקונסרבטיבית. בפרלמנט הפך במהרה להיות דמות מפתח, כמנהיג מפלגה בין השנים 1980-1984, כמנהיג המפלגה הקונסרבטיבית בין השנים 1981-1985 ובעיקר כנשיא הסטורטינג (הפרלמנט הנורווגי) ב-1985. הוא כיהן כנשיא הסטורטינג עד שנת 1993, שנת פרישתו, אחרי 28 שנים בפרלמנט.

יחסו לישראל וליהדות
-------------------

בנקוב הרצה רבות אודות ענייני המזרח התיכון ואנטישמיות. בשנים האחרונות עוררו דבריו מספר מהומות כאשר ביקר את ראש הממשלה לשעבר של נורווגיה (וחברו למפלגה) קארה וילוך, וכאשר כינה אותו "האדם הגזען ביותר במדינה", בעקבות ביקורתו החריפה של וילוך על מדיניות ישראל.

כתיבתו
------

כיהן גם כנשיא "הפדרציה של הלסינקי לזכויות האדם", ולימד יחסים בינלאומיים באוניברסיטת בוסטון. בנקוב כתב ספרים רבים על זכויות האדם, המונרכיה שבנורווגיה, ונושאים שונים נוספים. ספרו "Olav - menneske og monark", פרי יצירתו בעקבות מספר שיחות שניהל עם חברו המלך אולף החמישי היה רב מכר.

ספריו (בנורווגית)
-----------------

* Fra synagogen til Løvebakken
* Folkevalgt
* Haakon, Maud og Olav. Et minnealbum i tekst og bilder
* Hundre år med konge og folk
* Olav - menneske og monark
* Det ellevte bud

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יו בנקוב** בוויקישיתוף
* ג'ו בנקוב (1924-2013), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007258545805171
* BIBSYS: 90078173
* BnF: cb12210264s (data)
* GND: 11885108X
* ISNI: 0000 0003 8513 6195
* KulturNav: 1080b63b-bdf8-4aee-96ec-be7697e4b43d
* LCCN: n85309292
* NTA: 134536428
* PIC: 387741
* SUDOC: 030748739
* VIAF: 34506239
* WorldCat: lccn-n85309292

 |
**הצלה ללא גבולות** (נקרא גם **SSF**, בעבר היה שמו **הצלה יו"ש**) הוא ארגון התנדבותי המתמחה במתן עזרה ראשונה מיידית בישראל ובעולם. הארגון שם לעצמו כמטרה עיקרית לקצר את זמן ההגעה של צוותי הרפואה למקום אירוע ובכך להציל חיים. כ-1600 מתנדבים מקצועיים, בהם רופאים, אחים, פרמדיקים וחובשים, פרוסים בכ-70 יישובים ומוכנים להגיש עזרה ראשונה בכל רגע נתון. המתנדבים של הצלה ללא גבולות מצוידים במיטב הציוד הרפואי ובאפשרותם להגיע תוך דקות מועטות מקבלת הקריאה למקום אירוע, ולהעניק את הסיוע הרפואי הנדרש.

היסטוריה
--------

הארגון הוקם בשם **הצלה יו"ש** באוקטובר 2000, עם פרוץ האינתיפאדה השנייה, כהתארגנות קטנה של מתיישבים ביו"ש שמטרתה הייתה להקים מערך רפואי חדש, שיספק מענה רפואי מיידי לנפגעי הירי הבלתי פוסק בדרכים.

בתחילה הקים הארגון מערך מתנדבים, המצוידים בציוד רפואי ואמצעי תקשורת, שהיו זמינים לסייע לנפגעים ביו"ש. בהמשך הוקמו צוותים גם בתוך ישראל.

בשנת 2004 לאחר רעידת האדמה והצונאמי באוקיינוס ההודי הוציא הארגון משלחת לסרי לנקה ושם טיפלו במאות נפגעים.

פעילות
------

הארגון פועל בשיתוף פעולה עם מערכת הביטחון, מגן דוד אדום, קציני ביטחון ביישובים וגורמים ממשלתיים.

בשנת 2016 הוציא הארגון יישום מובייל להתרעה על אירועי חירום.

לארגון ניידת סימולציה רפואית המדמה אירועי אמת לשיפור מקצועיות המתנדבים.

מתנדבי הארגון מטפלים בנפגעים ובחולים בישראל וב-14 מדינות בעולם.

ראו גם
------

* מגן דוד אדום

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של הצלה ללא גבולות
* הצלה ללא גבולות, ברשת החברתית פייסבוק

* הצלה ללא גבולות, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* הצלה ללא גבולות, ברשת החברתית אינסטגרם

* הצלה ללא גבולות, סרטונים בערוץ היוטיוב
* ערוץ הטלגרם של הארגון
* אתר רשמי נוסף של הארגון
* הצלה ללא גבולות, באתר "גיידסטאר ישראל"
* חזקי בן ברוך "מתנדבי "הצלה ללא גבולות" בדקו את שובתי הרעב במאהל ההתיישבות הצעירה" **ערוץ 7** 10.01.2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  נתון הלקוח מאתר הארגון
2. ↑  אתר הארגון
אנשים שותים שפריצרים בפסטיבל בהונגריה
**שפריצר** (בגרמנית: **Spritzer**) הוא משקה שמוגש בכוס גבוהה וצונן, עשוי בדרך כלל עם יין לבן ומים מוגזים או מים מינרליים מוגזים. ניתן להשתמש בסוכר אינוורטי מותסס במקום יין לבן, כדי לשמור אותו מתוק, אך נייטרלי בטעם.

מקור
----

שפריצר נגזר מהגרסה של השפה הגרמנית המדוברת באוסטריה, שם המשקה פופולרי מאוד. הוא משמש לצד הצורה השכיחה באותה מידה גשפריצר (Gespritzter שהמבוטא בעיקר G'spritzter), שם עצם הנגזר מחלק העבר של הפועל spritzen, (כלומר להשפריץ או להתיז), מונח שנמצא גם באזורים גרמניים מסוימים, כגון הסן (למשל Süssgespritzter, כלומר "גשפריצר מתוק"). יש שפריצר של לימונדה תוססת במקום מי סודה (Sauergespritzter). ברוב גרמניה, המילה "שורל" (אנ') משמשת לציון שפריצר.

שפריצרים אלכוהוליים
-------------------

שפריצרים אלכוהוליים זמינים יותר ויותר מעורבים מוכנים בפחיות. האלכוהול והקלוריות הנמוכים יחסית שלהם אומר שהם משווקים לרוב לקהל לקוחות נשים.

בהסן, "Gespritzt" מתייחס בדרך כלל לתערובת של מי סודה או לימונדה ואַפּפֶלווַיין (אנ'), משקה אלכוהולי ממיץ תפוחים מותסס, הדומה במקצת לסיידר חריף ויבש.

בהונגריה, בעלת ההשפעה הגרמנית במשך מאות בשנים, שפריצר, הנקרא פְרֶץ' (fröccs), פופולרי מאוד. ישנם עשרות סוגים שונים של שפריצרים. הם נבדלים על ידי שיעור היין והמים המוגזים או סוג הנוזלים האחרים שנוספו. דוגמאות (הרשימה אינה ממצה) כוללות:

* Kisfröccs או Fütty ('שפריצר קצר' או משרוקית), עשוי עם 1 ד"ל יין ו-1 ד"ל של מי סודה מוגזים.
* Nagyfröccs ('שפריצר גדול'), עשוי עם 2 ד"ל יין ו-1 ד"ל של מי סודה מוגזים;
* Hosszúlépés ('צעד ארוך'), עשוי עם 1 ד"ל יין ו-2 ד"ל של מי סודה מוגזים;
* Házmester ('קונסיירז'), עשוי עם 3 ד"ל יין ו-2 ד"ל של מי סודה מוגזים;
* Háziúr ('שפריצר בעל הבית'), עשוי מ-4 ד"ל יין ו-1 ד"ל של מי סודה מוגזים;
* Viceházmester ('סגן קונסיירז'), עשוי עם 2 ד"ל יין ו-3 ד"ל של מי סודה מוגזים;
* Sportfröccs ('שפריצר ספורט'), עשוי עם 1 ד"ל יין ו-4 ד"ל של מי סודה מוגזים;
* Újházy fröccs ('אויהאזי שפריצר'), עשוי עם 2 ד"ל יין ומיץ חמוצים מיוחד.
* Macifröccs ('שפריצר דובוני'), עשוי יין אדום, סודה וסירופ פטל;
* Krúdy-fröccs (שפיצר קרודי), עשוי עם 9 ד"ל של יין ו-1 ד"ל של מי סודה מוגזים.

וריאציות אחרות כוללות: șpriț de vară ("שפריצר קיץ") ברומניה (חלק אחד יין לבן ל-2 חלקים מים מוגזים), Brizganec או ''Špricar'' בסלובניה (יין והמים המינרלים הביתיים הפופולריים Radenska), שפיצר (špricer) בסרביה (יין לבן או רוזה, מעורבב עם מים מוגזים, חצי כוס מכל אחד). בקרואטיה, משקה פופולרי בשם gemišt מעורבב עם יין לבן ומים מוגזים לפי הטעם.

באזורים הצפון מזרחיים של איטליה, במיוחד ונציה והסביבה, משקה בשם שפריץ, הוא קוקטייל קליל, פופולרי מאוד. זוהי תערובת של יין לבן מבעבע (למשל, פרוסקו), מים מוגזים ואפרול או קמפרי. שפריצר באיטליה לא כל כך פופולרי ונקרא "שפריץ ביאנקו" (שפריץ לבן).

שפריצר ללא אלכוהול
------------------

בארצות הברית, כמה מיצים מוגזים שאינם אלכוהוליים נמכרים כשפריצים. אותו סוג של מיץ מוגז (למעשה עשוי ממיץ ומים מינרליים מוגזים) ידוע בגרמניה בשם Saftschorle או Fruuchtschorle. (שניהם קיצור של Fruchtsaftschorle שנמצא בשימוש נדיר) במיוחד Apfelschorle (שפריצר מיץ תפוחים) הוא אחד המשקאות הקלים הפופולריים ביותר בגרמניה.

ראו גם
------

* משקה חריף
* שנדי
* אלכופופ
* קאלימוצ'ו

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שפריצר** בוויקישיתוף
צוות המשלחתאנטולי סולוביובסרגיי אבדייב
תיאור תחנת החלל מיר במזן פעילות המשלחת
**משלחת מס' 12** (ברוסית: **основная экспедиция ‏я‏-12**) הייתה משלחת לתחנת החלל מיר שפעלה מ-27 ביולי 1992 ועד ל-1 בפברואר 1993. מפקד המשלחת היה אנטולי סולוביוב. פעילות המשלחת נמשכה 189 ימים.

הרכב המשלחת
-----------

| שם | תפקיד | חללית הגעה | 27.07.1992–1.02.1993 | חללית חזרה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| רוסיהרוסיה אנטולי סולוביוב | מפקד המשלחת | סויוז TM-15 |  | סויוז TM-15 | חבר משלחת מס' 12 מפקד חלליית "סויוז TM-15" |
| רוסיהרוסיה סרגיי אבדייב | מהנדס טיסה | סויוז TM-15 |  | סויוז TM-15 | חבר משלחת מס' 12 |

פעילות המשלחת
-------------

חללית עם חברי המשלחת המשלחת שוגרה ב-27 ביולי וב-29 ביולי היא התחברה לתחנת החלל מיר. בתחנת החלל פעלה משלחת מס' 11 בפיקוד אלכסנדר ויקטורנקו. החל הליך העברת אחריות למשלחת החדשה.

ביחד עם חברי המשלחת לתחנת החלל הגיע קלאוס-דיטריך פלאדהמישל טוניני שטס לחלל כנציג צרפת. הוא ביצע מספר רב של מחקרים בתחום הרפואה, ביולוגיה, פיזיקה ותורת החומרים במסגרת תוכנית Antares.

ב-14 באוגוסט לתחנת החלל הגיע חללית פרוגרס M-14 ובוצע עגינה למודול "קוואנט 1". צוות התחיל בפינוי כ-2,500 ק"ג מטען לתחנת החלל. במקום דלק בחללית מטען הגיע מדחף לשיפור ביצוע של מערכת בקרת גובה.

ב-19 באוגוסט חללית סויוז TM-14 עזבה את תחנת החלל ביח עם חברי משלחת מס' 11 וטוניני. אחריות על תחנת החלל עברה למשלחת מס' 12 שהחלה בפעילות סדירה.

ב-2 בספטמבר סולוביוב ואבדייב ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-4 שעות. המטרה הייתה להכין מבנה מסבך Sofora להתקנת מדחף חדש.

ב-7 בספטמבר סולוביוב ואבדייב ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-5 שעות. המטרה הייתה להמשיך בהכנת מבנה מסבך Sofora להתקנת מדחף חדש.

ב-11 בספטמבר סולוביוב ואבדייב ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-6 שעות. המטרה הייתה לסיים התקנת מדחף חדש על מסבך Sofora. המדחף הותקן וחובר למערכות של תחנת החלל.

ב-15 בספטמבר סולוביוב ואבדייב ביצעו פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-4 שעות. המטרה הייתה לשנות מיקום של אנטנה מערכת עגינה על מודול "קריסטל" ולפרק פאנל סולארי שהיה בעבודה כבר 4 שנים.

ב-21 באוקטובר חללית מטען פרוגרס M-14 עזבה את תחנת החלל ונשרפה בכניסה לאטמוספירה. לפני שריפתה היא שחררה יחידת נחיתה עם 150 ק"ג של מסמכים. היחידה נחתה בהצלחה.

ב-29 באוקטובר לתחנת החלל הגיע חללית פרוגרס M-15 ובוצע עגינה למודול "קוואנט 1". צוות התחיל בפינוי כ-2,500 ק"ג מטען לתחנת החלל. המטען כלל גם לוויין MAK-2. חללית מטען נותקה מתחנת החלל לאחר סיום פעילות משלחת מס' 12.

ב-20 בנובמבר קוסמונאוטים שחררו למסלול לוויין MAK-2. 

במהלך שהות בחלל שנמשכה כחצי שנה משלחת ביצעה מספר רב של ניסויים.

ב-26 בינואר 1993 הגיע חללית סויוז TM-16 עם משלחת מס' 13 לתחנת החלל מיר בפיקוד גנאדי מנאקוב. החל הליך של מערכת אחריות על תחנת החלל לצוות החדש.

קישורים חיצוניים
----------------

* תיאור פעילות המשלחת
* תיאור באתר אסטרונאוטיקס

הערות שוליים
------------

1. ↑  משימת Antares
2. ↑  לוויין MAK-2

| תחנת החלל מיר - משלחות |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| 1 • 2 • 3 • 4 • 5 • 6 • 7 • 8 • 9 • 10 • 11 • 12 • 13 • 14 • 15 • 16 • 17 • 18 • 19 • 20 • 21 • 22 • 23 • 24 • 25 • 26 • 27 • 28 |

 |