recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
בהלכה, **טביעת עין** או **טביעוּת עין** היא אמצעי ראייתי המבוסס על זיכרון חזותי.

תוכן ההלכה
----------

### דין ההלכה

טביעת עין באה לשימוש כאשר אדם מכיר את חפציו - עינו מזהה את החפץ כחפץ שלו לאחר שהשתמש בו זמן רב והורגל לכל תו שבמראהו, אף על פי שאינו יכול להגדיר בבירור את סימניו. בטביעת עין עצמה ישנם שני סוגים: טביעת עין ברורה, שהאדם יכול להישבע שהחפץ שלו, וטביעת עין שאינה בבירור גמור; נדמה לאדם שקרוב לוודאי החפץ שלו, על פי הרגשה שבאה לו כתוצאה מהרגלו לראות את החפץ בקביעות והמזהה את החפץ כחפץ שלו, אך הוא אינו משוכנע בכך.

נחלקו הראשונים האם צריך שיכירן בידיעה ברורה או שמספיק בטביעת עין שאינה בבירור גמור.

### מקרים שבהם ההלכה נוהגת

הלכה זו נוהגת במספר מקרים:

* השבת אבדה לתלמיד חכם משום שנאמן, וישנו לימוד בגמרא "עד דרוש אחיך אותו - דרשהו אם הוא רמאי"
* להתיר אשה שמת בעלה על סמך זיהוי באמצעות טביעת עין
* איסורים, כמו שמכיר בשר שנתעלם מן העין שהוא שלו

ההבדל בין טביעת עין לסימנים
---------------------------

ההבדל בין טביעת עין לסימנים הוא שטביעת עין היא הכרה חושית ואילו סימנים הם הכרה שכלית שהאדם דן בשכלו שמי שיש בו אותם סימנים מובהקים הוא האדם או החפץ שהכירו

טביעת קול
---------

בהלכה,יש גם ראיה באמצעות טביעת קול הנקראת גם טביעת עין בקול או 'טביעות עינא דקלא', אך יש מחלוקת האם מועילה מדין סימנים או מדין טביעת עין:

* הרב שמואל מפיורדא בספרו בית שמואל - מדין טביעת עין.
* הרב חנוך אייגש בספרו מרחשת - מדין סימנים.

קישורים חיצוניים
----------------

* הערך "טביעות עין", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה
* משה יהודה בלוי (עורך), "ענין טביעות עין וסימן מובהק", **ערכי תנאים ואמוראים**, ברוקלין תשנ"ד, עמודים תכ"ט - תל"ב, באתר היברובוקס

הערות שוליים
------------

1. ↑  **ר״ח**, כרך בבא מציעא כג:
2. ↑  **ים של שלמה**, כרך חולין פז, סימן כו
3. ↑  הרב מיכאל ויגודה, השבת אבדה, עמ' 44, בתוך סדרת חוק לישראל, הוצאת משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל, ירושלים תשנ"ב
4. ↑  **תלמוד בבלי**, כרך בבא מציעא, דף כג:
5. ↑  **תלמוד בבלי**, כרך יבמות, דף קכ.
6. ↑  **תלמוד בבלי**, כרך חולין, דף צה:
7. ↑  לח, **שו"ת הרא"ם**
8. ↑  הרב שמואל מפיורדא, קמב, **בית שמואל**
9. ↑  הרב חנוך אייגש, ו, **מרחשת**, כרך ב

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
**רוזי פנחס-דלפואש** (בצרפתית: **Rosie Pinhas-Delpuech**, נולדה ב-1946 באיסטנבול) היא מתרגמת וסופרת יהודיה-צרפתייה, ילידת טורקיה, שנודעה במיוחד הודות לתרגומיה לצרפתית מן הספרות העברית בהוצאה לאור Actes Sud בארל.

קורות חיים
----------

רוזי פנחס-דלפואש נולדה ב-1946 באיסטנבול במשפחה של יהודים ספרדים, צאצאים למגורשי ספרד. אביה דובר צרפתית ואמה דוברת גרמנית. היא גדלה באיסטנבול באווירה רב-לשונית ורב-תרבותית, ובגיל 18 נסעה
לצרפת ללימודי פילוסופיה וספרות צרפתית.
בצעירותה לימדה פילוסופיה וספרות צרפתית בישראל.
בסופו של דבר היא שבה והשתקעה בצרפת, בה הקדישה את עצמה לתרגומים, בעיקר מעברית לצרפתית. היא גם סופרת וכותבת רומנים בשפה הצרפתית. היא מנהלת את הסדרה Lettres hébraïques "כתבים עבריים" בהוצאה לאור Actes Sud.

פרסים ואותות הוקרה
------------------

* 2004 - קיבלה ציון מיוחד מטעם חבר השופטים של הפרס הספרותי אלברטו בנבניסט - על ספרה *Suite byzantine*
* 2014 - זכתה בפרס אלברטו בנבניסט לספרות על מפעל חייה

ספרים
-----

### ספרות יפה

* *Insomnia : une traduction nocturne* 1997. (חוסר שינה:תרגום לילי)
* *Suite byzantine* 2003, 2009. - (סויטה ביזנטית) ספר עם יסודות אוטוביוגרפיים
* *Anna : une histoire française*,, 2007. (אנה - סיפור צרפתי)
* *L’Angoisse d’Abraham* 2016. (חרדת אברהם)

### תרגומים

* תרגומים מעברית:

רוזי פנחס-דלפואש תרגמה לצרפתית יצירות מאת בתיה גור, יורם קניוק, אתגר קרת, דויד גרוסמן, אורלי קסטל-בלום, אלונה קמחי, חיים גורי, רותו מודן, אסף חנוכה, דוד פוגל, רונית מטלון, יצחק אורפז, איתמר לוי, דליה כהן, דניאלה כרמי, ישעיהו קורן, בתיה קולטון, יהושע קנז, שמעון אדף, אומרי טגמלאק אברה, דרור בורשטיין, אהרן מגד, נורית זרחי, יעקב שבתאי, תמר ברגר, אבירמה גולן, גדי טאוב, אומרי טגמלאק אברה.
* תרגומים מאנגלית:

ספרים מאת ססיל רות, אלק בריסטו, רוזמרי וולדרופ.
* תרגומים מטורקית:

מיצירותיו של סאיט פאיק אבסיאניק
### ספרים עיוניים

* *L'autre monde : étude sur l'univers romanesque de Cyrano de Bergerac*, thèse, 1977.

(עבודת תואר:העולם האחר:עיון בעולמו הרומנסקי של סירנו דה ברז'ראק)

* *L'Orthographe* 1982. (אורתוגרפיה צרפתית)

קישורים חיצוניים
----------------

* רוזי פנחס-דלפואש (1946-), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007266540905171
* BnF: cb11919866c (data)
* CiNii: DA05070874
* GND: 140252479
* ISNI: 0000 0001 2277 3328
* LCCN: n82125430
* LNB: 000305929
* NTA: 148410855
* RERO: 02-A011397625
* SUDOC: 027074382
* VIAF: 22147111
* WorldCat: lccn-n82125430

 |
**עבד אל-בארי עטוואן** (בערבית: **عبد الباري عطوان**; נולד ב-17 בפברואר 1950) הוא עיתונאי ועורך בריטי ממוצא פלסטיני. העורך הראשי של אתר החדשות והדעות ראי אל-יום.

עטוואן היה עורכו הראשי של העיתון הפאן-ערבי אל-קודס אל-ערבי הרואה אור בלונדון, מיום הקמת העיתון בשנת 1989 ועד להתפטרותו ביולי 2013.

ביוגרפיה
--------

עטוואן הוא יליד מחנה פליטים בפאתי דיר אל-בלח. הוא למד בירדן ובמצרים. הוא בוגר לימודי תקשורת באוניברסיטת קהיר ולאחר קריירה קצרה כעיתונאי בערב הסעודית היגר ללונדון, שבה עבד לאורך שנות ה-80 של המאה ה-20 עבור העיתון "אל מדינה" (אנ') ועבור היומון א-שרק אל-אווסט.

כשהוקם העיתון אל-קודס אל-ערבי בידי גולים פלסטינים בלונדון, הוצע עטוואן לשמש עורך ראשי, תפקיד בו החזיק עד 2013. הוא פרסם מאמרים בגופי תקשורת בינלאומיים רבים והיה לדמות ציבורית ולאורח קבוע בתוכניות אירוח פוליטיות.

עטוואן מעביר הרצאות ברחבי העולם וכן פרסם ארבעה ספרים. הוא ידוע כמבקר חריף של מדינת ישראל ושל ערבים מתונים שאינם רואים בישראל אויב. כך, למשל, בעקבות נסיגת כוחות ארצות הברית מאפגניסטן, הציע עטוואן לישראלים "ללמוד לשחות" לקראת היום שבו תעזוב ארצות הברית גם את ישראל, ובהיעדר תמיכתה של ארצות הברית תהיה "האפשרות היחידה שלהם להימלט לים התיכון כמו חולדות מספינה טובעת".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עבד אל-בארי עטוואן** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של עבד אל-בארי עטוואן

הערות שוליים
------------

1. ↑  תיעוד השיחה באתר ממר"י.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007299446605171
* BnF: cb15522787f (data)
* GND: 137286058
* ISNI: 0000 0000 0227 0945
* LCCN: no2006036710
* NKC: xx0206654
* NTA: 296770698
* SUDOC: 108939898
* VIAF: 56920246
* WorldCat: lccn-no2006036710

 |
**עבד אל-אילה בן כיראן** (בערבית: **عبد الإله ابن كيران**; נולד ב-1954) הוא פוליטיקאי מרוקאי שכיהן כראש ממשלת מרוקו בשנים 2011–2017, וכמנהיג מפלגת הצדק והפיתוח המרוקאית.

ביוגרפיה
--------

בן כיראן נולד ב-1954 בעיר רבאט שבמרוקו. מוצא משפחתו מן העיר פאס. בן כיראן היה בגיל 16 כשמת אביו.

בשנות ה-70 של המאה ה-20 היה בן כיראן פעיל שמאל. ב-14 בנובמבר 1997 נבחר לפרלמנט המרוקאי כנציג העיר סלא. ביולי 2008 נבחר למנהיג מפלגת הצדק והפיתוח, מפלגת אסלאם מתון, במקומו של סעד א-דין אל-עות'מאני. בבחירות לפרלמנט המרוקאי שנערכו בנובמבר 2011, זכתה מפלגתו של בן כיראן למספר המושבים הרב ביותר בפרלמנט, וב-29 בנובמבר 2011 מונה לראש ממשלת מרוקו, לאחר שהרכיב קואליציה ביחד עם שלוש מפלגות נוספות בפרלמנט.

בן כיראן מגלה הן עמדות דמוקרטיות-ליברליות, והן עמדות אסלאמיסטיות. בראיון ב-2011 אמר: "אם אכנס לממשלה, לא יהיה זה כדי שאוכל לומר לנשים צעירות בכמה סנטימטרים של חצאית עליהן לכסות את רגליהן. זה לא ענייני. אף אדם אינו יכול, ממילא, לקרוא תיגר על חירויות הפרט במרוקו". ואולם, בעבר תיאר את החילוניות כ"תפיסה מסוכנת עבור מרוקו", וב-2010 פעל, ללא הצלחה, לאסור הופעה של הזמר הבריטי אלטון ג'ון ברבאט, עקב היותה "מקדמת הומוסקסואליות".

באשר ליחס לישראל, נוקטים בן כיראן וחברי מפלגתו בעמדות אנטי-ישראליות, הבאות לידי ביטוי בהתנגדות לכניסת אזרחים ישראלים למרוקו ולמכירת מוצרים של חברות ישראליות במדינה.

ממשלתו של בן כיראן הציבה יעדים כלכליים של צמיחה בשיעור 5.5% בשנה בממוצע במהלך ארבע שנות כהונתה, וצמצום שיעור האבטלה במדינה ל-8 אחוזים עד סוף 2016, לעומת 9.1 אחוזים בראשית 2012. בתחום יחסי החוץ, פעלה הממשלה רבות בנושא קשריה של מרוקו עם האיחוד האירופי, שותף הסחר החשוב ביותר שלה, וגילתה מעורבות גוברת במועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ, בה חברות 6 מדינות המפרץ הפרסי.

בן כיראן נשוי לנבילה, פעילה במפלגתו, ואב לשישה. חובב שחמט ומוזיקה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עבד אל-אילה בן כיראן** בוויקישיתוף
* עבד אל-אילה בן כיראן, ברשת החברתית פייסבוק

הערות שוליים
------------

1. ↑  Islamist leader Abdelilah Benkirane named Morocco PM, באתר ה-BBC, מיום 29 בנובמבר 2011
2. ↑  Morocco profile - Leaders, באתר ה-BBC, מיום 26 באוקטובר 2013
3. 1 2  ‘I do not force my daughters to wear the veil,’ says head of Morocco’s Islamist JDP head, באתר אל-ערביה, מיום 30 בנובמבר 2011
4. ↑  Polygamy is not an option, says Morocco Islamist premier’s wife, באתר אל-ערביה, מיום 1 בדצמבר 2011
5. ↑  מרוקו בעקבות תוניסיה: ניצחון לאסלאם המתון, באתר ynet, מיום 26 בנובמבר 2011
6. 1 2  Morocco's new govt targets 5.5 pct GDP growth, באתר רויטרס, מיום 19 בינואר 2012
7. ↑  שמעון איפרגן, המפלגה האיסלאמית במרוקו מקדמת חוק אנטי יהודי וישראלי, באתר mako, מיום 17 באוקטובר 2013

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**עבאס אל-פאסי** | **ראש ממשלת מרוקו  29 בנובמבר 2011 – 17 במרץ 2017** | **הבא**:**סעד א-דין אל-עות'מאני** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1175624780
* SUDOC: 231735766
* VIAF: 247154440228135342554
* WorldCat: viaf-247154440228135342554

 |
**מינוי פגרה** (באנגלית: **recess appointment**) מתרחש כאשר נשיא ארצות הברית מבצע מינוי למשרה בממשל הפדרלי במהלך פגרה של הסנאט, האחראי על אישור המינויים הפדרליים בדרך כלל. על המינוי לקבל את אישור הסנאט עד סוף המושב (נמשך כשנה), שאם לא כן, האוחז בתפקיד מאבד אותו. מינויי פגרה מותרים על פי סעיף 3 בחלק השני של פרק 2 של חוקת ארצות הברית.

היסטוריה
--------

עד שנות ה-40 של המאה ה-20 מינוי במהלך פגרה שמתקיימת במהלך המושב היה בלתי מקובל, נדיר ועורר ביקורת חריפה בסנאט; רק מינויים בפגרה הארוכה שבין המושבים היו מקובלים. מספר מומחים חוקתיים טוענים גם כיום כי הסעיף המקורי הוכנס לחוקה בהתייחסות למינויים אך ורק בפגרה הארוכה בין המושבים, משום שבאותה העת פגרה זו ארכה בין שישה לתשעה חודשים. לטענת מומחים אלו, מנסחי החוקה ציפו כי כאשר מושב הסנאט פעיל, הנשיא יתייעץ עם המחוקקים ויקבל את אישורם למינוי. הפירוש המקובל כיום מאפשר מינויים במהלך המושב, ובכך מאפשר לנשיא לעקוף את אישור הסנאט למינוייו.

מאז מלחמת העולם השנייה החלו הנשיאים למנות במינויי פגרה מועמדים שעוררו ביקורת בסנאט, בתקווה כי בשנה של שירות בתפקיד יוכיח המועמד את עצמו ויזכה לאישור הנחוץ מהסנאט להמשך תפקודו. אולם בתקופה האחרונה, בה גדל הקיטוב בין המפלגה הדמוקרטית למפלגה הרפובליקנית, גדלה עמו ההתנגדות לממונה בפגרה, בשל תחושת עקיפת התהליך החוקתי לאישור המועמד.

נשיאים נזקקים למינויי פגרה במקרה של התנגדות פנימית בוועדה בסנאט המאשרת את המועמד לפני העברת האישור למועמד (כפי שהתרחש במקרה של השגריר לאומות המאוחדות ג'ון בולטון), במקרה שרוב הקונגרס הוא מהמפלגה היריבה לנשיא והמועמד בעל עמדות פוליטיות המזוהות מאוד עם הנשיא (למשל בתקופתו של קלינטון). גם במקרה שהקונגרס נשלט על ידי מפלגת הנשיא, חברי הסנאט יכולים לעצור את המינוי בפיליבסטר; במקרה שלא ניתן לשבור את הפיליבסטר (יש צורך ב-60 סנאטורים), נשיאים ממנים בפגרה את המועמד מעורר המחלוקת.

מינויי פגרה התבצעו מימיה הראשונים של ארצות הברית, בין היתר על ידי הנשיא הראשון ג'ורג' וושינגטון. דווייט אייזנהאואר מינה ב-1956 את ויליאם ברנן לשופט בבית המשפט העליון במינוי פגרה. המינוי התבצע בין היתר בשל מאמציו של אייזנהאואר להיבחר מחדש לנשיאות ויועציו סברו כי מינוי קתולי מצפון-מזרח ארצות הברית (ברנאן היה מניו ג'רזי) תסייע לקמפיין הבחירות באזור זה.

הנשיא רונלד רייגן ביצע 243 מינויי פגרה במהלך כהונתו, הנשיא ג'ורג' הרברט ווקר בוש ביצע 77 מינויים כאלו בארבע שנות כהונתו. הנשיא ביל קלינטון העניק 140 מינויי פגרה במהלך כהונתו. בשש שנות כהונתו הראשונות, ביצע הנשיא ג'ורג' ווקר בוש 167 מינויי פגרה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  הלשון במקור: The President shall have power to fill up all Vacancies that may happen during the Recess of the Senate, by granting Commissions which shall expire at the End of their next Session.  
ראו בפרק II של חוקת ארצות הברית בוויקיטקסט האנגלי
2. ↑  שאלות נפוצות על מינויי פגרה מאתר הסנאט.
3. ↑  
The Original Meaning of the Recess Appointments Clause" UCLA Law Review Volume 52, Number 5(June 2005), pp. 1487-1578
**מיני־מי** הוא דמות בדיונית בסדרת סרטי "אוסטין פאוורס" שמגולמת על ידי השחקן ורן טרויר בסרטים "אוסטין פאוורס: המרגל שתקע אותי" ו"אוסטין פאוורס - גולדממבר".

היסטוריה
--------

מיני־מי הוא שיבוט ננסי ששובט על ידי משרתיו של ד"ר רשע לפני החזרתו בזמן ל-1969. השיבוט דומה לד"ר רשע כמעט בכל היבט, חוץ מהעובדה שגודלו קטן ממנו פי שמונה. למיני־מי כמעט אין דיאלוג בסרטים, חוץ מהפעמים שהוא מצטרף לצחוק של ד"ר רשע. למרות גודלו הקטן, מיני־מי הוא לוחם מיומן ועוצמתי, ואף נלחם בדו-קרב מול אוסטין פאוורס בסרט "אוסטין פאוורס: המרגל שתקע אותי" עד שפאוורס ניצל את גודלו הקטן של מיני־מי וניקז אותו החוצה מהחללית שבה נלחמו. למרות היותו שיבוט ננסי של ד"ר רשע, מיני־מי נדמה להיות הרבה יותר חזק משותפו הגדול, כפי שאפשר לראות בסצנה ב"אוסטין פאוורס: גולדממבר" בסצנת הרמת המשקולות בכלא.

בתרבות הפופולרית
----------------

ב-1999, מיני־מי הופיע בתפקיד קמע בסרטון של הקליפ "Beautiful stranger" של מדונה.

ב-2021, הופץ בהונגריה סרטון המבוסס על סצנת ההיכרות עם מיני־מי. מטרת הסרטון הייתה להדגיש את הדמיון בין המועמד לראשות הממשלה פטר מארקי זאי (מיני־מי) וראש הממשלה לשעבר פרנץ גיורצ'אני (ד"ר רשע).

בסרט "ספייס ג'אם: אגדה חדשה" כשהדמויות של לוני טונס מתפזרות ליקומים שונים של סרטי האחים וורנר, אלמר פאד הופך זמנית למיני־מי.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Austin's' Mini-Me Making Big Name for Troyer, The Los Angeles Times
2. ↑  Gyurcsány show / Miniferi
מגרש מיני גולף
**מיני גולף** הוא גרסה מיניאטורית של ספורט הגולף. מגרש המיני גולף הראשון הוא, ככל הנראה, Ladies Putting Club שנבנה ב-1867 בסקוטלנד, ועדיין פועל כיום.

היסטוריה
--------

מטרתו הראשונית של המיני הייתה לספק תחליף טוב למשחק הגולף המקורי עבור נשים. במאה ה-19, בעקבות נורמות חברתיות הייתה הדעה הרווחת כי לא הולם שנשים יבצעו תנועות אלימות בפומבי כפי שמשחק גולף דורש. לפיכך, מסלול המיני גולף הראשון היה מסלול של 18 גומות במשטחי דשא קצרים ויועד עבור נשים וככל הנראה היה המיני גולף הראשון בעולם.

כמה עשורים מאוחר יותר התחילו להיות מגרשי המיני גולף נפוצים במלונות אמריקאים ובריטים שהציעו לאורחיהם מגרשי גולף שגודלם כעשירית מגודל מגרש גולף אמיתי אך מעוצבים בדומה למקור.
ככל הנראה, המועמד הטוב ביותר להיחשב כמיני גולף הראשון בעולם היה Ladies Putting Club שב-St. Andrews בסקוטלנד, אשר נוסד בשנת 1867 ואשר עדיין פועל כיום.

הפדרציה השוודית למיני גולף (Svenska Bangolfförbundet) נוסדה בשנת 1937, והיא ארגון ספורט המיני גולף הוותיק בעולם. אליפויות מיני גולף שנתיות מתקיימות בשוודיה מאז 1939.
במדינות אחרות, ארגוני המיני גולף לא הוקמו עד סוף 1950, עקב השפל הכלכלי שלאחר המלחמה.

פדרציות וטורנירים
-----------------

מגרשי מיני גולף רווחים בכל רחבי העולם אך הפופולריות הגבוהה ביותר שלהם היא בעיקר בארצות הברית, בריטניה, ניו זילנד, סקנדינביה ומרכז אירופה. ארגון הספורט הבינלאומי של המיני גולף הוא World Minigolf Sport Federation - WMF. ארגון זה מייצג יותר מ-40,000 מתחרים רשומים מ-43 מדינות.

בארצות הברית קיימים 2 ארגונים המציעים טורנירים לאומיים: Professional Putters Association ו-USPMGA (המייצג את ארצות הברית בארגון WMF, וחבר פעיל מאז 1995).

כמעט בכל מדינות אירופה קיימת פדרציה לאומית לקידום מיני גולף כספורט תחרותי.
הפדרציה העולמית (WMF), בה רשומות 37 פדרציות גולף (ישראל היא האחרונה שצורפה), מארגנת אליפויות עולם פעם בשנתיים (בשנים לא-זוגיות), בעוד שבאירופה ובאסיה מתקיימות אליפויות יבשתיות בשנים זוגיות.

אליפות העולם הראשונה נערכה ב-1991. שוודיה אירחה את הטורניר ב-2011 בסטוקהולם ואליפות העולם במיני גולף ב-2013 התקיימה בגרמניה.

רבות מתחרויות אלו פונות לשלוש קבוצות גיל: צעירים (מתחת לגיל 20), בוגרים, ומבוגרים (מעל גיל 45). גברים ונשים מתחרים בנפרד בקטגוריות משלהם, מלבד בכמה תחרויות קבוצתיות ותחרויות זוגות.

ההבדל במיומנויות משחק של גברים ונשים אינו גדול וייתכן שהשחקן המנצח בטורניר בינלאומי גדול הוא אשה. בדרך כלל, הזוכה בקטגוריית נשים, תהיה קרובה מאוד לקטוף מדליות גם בקטגוריה של גברים.

הפרס הכספי הגבוה ביותר שמשולם הוא בארצות הברית, שם הזוכה בתחרות גדולה יכול להרוויח עד 5,000 דולר. באירופה, הפרסים הכספיים הם בדרך כלל נמוכים יותר. אליפויות בינלאומיות בדרך כלל אינן מעניקות פרסים כספיים בכלל.

התאחדות למיני גולף בישראל
-------------------------

ההתאחדות למיני גולף בישראל (ע"ר) נוסדה בשנת 2010, במטרה לפתח ולקדם את ספורט המיני גולף בישראל.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מיני גולף** |

* WMF
* USPMGA
* Proffesional Putters Association

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007533645105171
* BnF: cb123212632 (data)
* GND: 4170053-3
* LCCN: sh85055810
* NARA: 10646458

 |
**קתרין סטוקט** (באנגלית: **Kathryn Stockett**; נולדה ב-1969) היא סופרת אמריקאית. ידועה בזכות ספר הביכורים שלה, "העזרה", שעלילתו עוסקת בחייהן של עוזרות-בית אפרו-אמריקניות בג'קסון שבמיסיסיפי, שבהמשך עובד לסרט.

ביוגרפיה
--------

סטוקט גדלה בג'קסון שבמיסיסיפי. בילדותה גודלה על ידי עוזרת אפרו-אמריקנית, במקום אמה. חוויות הילדות שלה הם הבסיס לעלילת ספרה. לאחר שסיימה את לימודיה באוניברסיטת אלבמה עם תואר ראשון באנגלית וספרות, היא עברה לניו יורק, שם עבדה בהוצאה לאור של מגזין שיווק. בניו יורק היא פגשה והתחתנה עם קית' רוג'רס. הם התגרשו ב-2011. נכון ל-2012 מתגוררת סטוקט עם בתה באטלנטה.

נגד סטוקט הוגשה תביעה בבית המשפט של מיסיסיפי על ידי אבילן קופר, עוזרת אמריקאית אפריקאית שעבדה בביתו של אחיה של סטוקט. נטען כי סטוקט השתמשה בדמות שלה עבור הספר. בית המשפט דחה את התביעה בטענה של התיישנות. סטוקט הכחישה את הטענה ואמרה שהיכרותה עם קופר הייתה קצרה ביותר.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של קתרין סטוקט
* קתרין סטוקט, ברשת החברתית Goodreads

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007300060805171
* BIBSYS: 10019368
* BnF: cb16187022t (data)
* CANTIC: a10983077
* GND: 1165357003
* ISNI: 0000 0000 7733 9767
* LCCN: n2008046159
* NKC: xx0134630
* NLK: KAC201106588
* NTA: 316686727
* SUDOC: 140859543
* VIAF: 68403808
* WorldCat: lccn-n2008046159

 |
**שנות ה-40 של המאה ה-3** היו העשור החמישי של המאה ה-3, החלו ב-1 בינואר 240 והסתיימו ב-31 בדצמבר 249.

אירועים בולטים בעולם
--------------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
### מלחמה ופוליטיקה

#### מלחמות

* 244 - קרב מישי - הפסד משמעותי לרומאים מצבא האימפריה הסאסאנית. בעקבות ההפסד גורדיאנוס השלישי נהרג לאחר הקרב.

#### סכסוכים לאומיים ואזוריים

#### אירועים פוליטיים משמעותיים

* 244 - פיליפוס הערבי מתמנה לקיסר החדש וחותם על הסכם לסיום הלחימה.
* 249 - דקיוס משתלט על השלטון ברומא בתמיכת הלגיונים.

כלכלה
-----

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

אסונות
------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

התנקשויות, חיסולים, וניסיונות התנקשות
-------------------------------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

מדע וטכנולוגיה
--------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

תרבות פופולרית
--------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

אישים בולטים
------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
### מנהיגי עולם בולטים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שנות ה-40 של המאה ה-3** בוויקישיתוף

| עשורים במאה ה-3 |
| --- |
|  | << • 200–209 • 210–219 • 220–229 • 230–239 • 240–249 • 250–259 • 260–269 • 270–279 • 280–289 • 290–299 • >> |
בתורת השדות המתמטית, **שדה פיצול** של פולינום f מעל השדה F, הוא שדה E המרחיב את F בו הפולינום מתפצל לגורמים ליניאריים, בצורה {\displaystyle f(x)=\lambda (x-a\_{1})\cdots (x-a\_{n})} כאשר {\displaystyle a\_{1},\dots ,a\_{n}\in E} ו-{\displaystyle \lambda \in F}, ושאין לו תת-שדות (אמיתיים) המקיימים את אותה דרישה. לכל פולינום קיים שדה פיצול יחיד, עד-כדי איזומורפיזם.

אינטואיטיבית, פולינום שאפשר לפרק לגורמים ליניאריים אינו "מעניין" - הוא בסך-הכל מהווה דרך להחזיק יחד את קבוצת השורשים שלו. פולינום שיש לו גורמים אי-פריקים שאינם ליניאריים מאפשר לבנות הרחבות לא טריוויאליות של השדה. במובן זה, פיצול הפולינום לגורמים ליניאריים (בדרך של הרחבת שדה המקדמים) "הורסת" את המידע המעניין בפולינום, ושדה פיצול הוא השדה הקטן ביותר המגשים תוכנית כזו.

המונח "שדה פיצול" משמש, בהשאלה, גם בתחומים אחרים של האלגברה המודרנית, לציון שדה המרסק את המבנה האריתמטי העדין של אובייקט, ומאפשר ללמוד אותו בכלים גאומטריים. לדוגמה, קיימים שדות פיצול של טורוס בחבורה אלגברית, של הצגה של חבורה סופית, של אלגברה פשוטה, ועוד.

שדה פיצול של פולינום
--------------------

נתון פולינום f, המוגדר מעל שדה בסיס F. שדה הרחבה {\displaystyle L/F} **מפצל** את הפולינום, אם אפשר לפרק את f לגורמים ליניאריים מעל L, כאמור במבוא. שדה מפצל מינימלי נקרא "שדה פיצול". כל שדה מפצל מכיל שדה פיצול: אם {\displaystyle f(x)=\lambda (x-a\_{1})\cdots (x-a\_{n})} הוא פיצול של הפולינום מעל L, אז גם {\displaystyle \ K=F[a\_{1},\dots ,a\_{n}]} מפצל, והוא מינימלי מכיוון שהפיצול לגורמים הוא יחיד.

כדי להוכיח שקיימים שדות מפצלים, אפשר להרחיב את F צעד-אחר-צעד, כשבכל פעם מספחים לשדה שורש של גורם אי-פריק של הפולינום (ומפרקים את הפולינום, מחדש, מעל השדה שהתקבל). באופן הזה אפשר להוכיח שלכל פולינום קיים שדה פיצול; שהממד של שדה הפיצול אינו עולה על n!, כאשר {\displaystyle n=\deg(f)} היא מעלת הפולינום; ששדה הפיצול K הוא יחיד עד כדי איזומורפיזם מעל F; ושממדו שווה ל- {\displaystyle |\mathrm {Gal} (K/F)|}, כאשר {\displaystyle \mathrm {Gal} (K/F)} היא חבורת גלואה של ההרחבה, כאשר הפולינום ספרבילי.

כל שדה פיצול הוא הרחבה נורמלית של שדה הבסיס.

שדה פיצול של אלגברה פשוטה מרכזית
--------------------------------

אם A אלגברה פשוטה מממד סופי מעל המרכז שלה, F, אז לפי משפט ודרברן-ארטין, היא איזומורפית לאלגברה של מטריצות מעל אלגברת חילוק D, שמרכזה F. אומרים שהאלגברה מפוצלת, אם {\displaystyle D=F}. שדה הרחבה {\displaystyle K/F} הוא **שדה פיצול**, אם המכפלה הטנזורית {\displaystyle A\otimes \_{F}K} (שגם היא תמיד אלגברה פשוטה) היא אלגברת מטריצות (מעל K). כאן אין דרישה של מינימליות. לדוגמה, הסגור האלגברי של F הוא שדה פיצול לכל אלגברה פשוטה מרכזית מעל F.

כל תת-שדה מקסימלי של A מהווה שדה פיצול שלה; ולהפך: כל שדה פיצול מממד סופי של A, מהווה תת-שדה מקסימלי של איזושהי אלגברה השקולה ל- A בחבורת בראואר של F.

ראו גם
------

* הרחבת גלואה
* אלגברה פשוטה

קישורים חיצוניים
----------------

* שדה פיצול, באתר MathWorld (באנגלית)
*Asphodeline lutea*
**עיריוני צהוב** (שם מדעי: *Asphodeline Lutea*; שם בערבית: **עטעט, אבו עמיר**) הוא מין בסוג עיריוני. זהו צמח גאופיט עשבוני רב-שנתי ממשפחת השושניים. לצמח גבעול ארוך המגיע לגובה 90 ס"מ הנושא עליו פרחים בעלי עלי כותרת כתומים או צהובים. הצמח הוא פרח מוגן.

הצמח צומח באזור ים-תיכוני, וניתן למצוא אותו ברמת הגולן, בגליל, בכרמל, ברמות מנשה, בשומרון בהרי יהודה וכן בהר הנגב הגבוה ברום של מעל 700 מטר.

בתחילת החורף הצמח מצמיח שושנת עלים צרים וארוכים, ובמקביל שולח לקרקע ציצת שורשים מעובים המאפשרת לו לעבור את הקיץ ולהצמיח בשנה שלאחר מכן עלים חדשים.

בחודשים מרץ–אפריל צומח מתוך שושנת העלים גבעול יחיד, ארוך, שנושא את הפרחים. העלים צומחים לא רק בשושנה שבבסיס הגבעול אלא גם לאורכו, והם הולכים ונעשים קטנים יותר ככל ש"מטפסים" במעלה הגבעול. התפרחת היא של פרחים כתומים ולעיתים צהובים. את הפרחים הכתומים ניתן למצוא בעיקר בצפון הארץ, ואת הצהובים בעיקר בהר הנגב. לפרח שישה עלי כותרת באורך 12 מ"מ ולהם עורק ראשי בצבע ירוק כהה. הפריחה היא בחודשים אפריל–מאי.

פירות הצמח הם הלקטים כדוריים המכילים זרעים שחורים, מצולעים וכבדים. כאשר ההלקטים מתייבשים הם נפתחים, והזרעים משתחררים בהדרגה ומתפזרים.

בסוג עיריוני קיימים 15 מינים ים-תיכוניים. בארץ ישראל גדלים שני מינים, עיריוני צהוב ועיריוני קצר בעל גבעול תפרחת נמוך באורך 40 ס"מ, הגדל רק בגולן, בגליל, בשומרון ובהרי יהודה.

לקריאה נוספת
------------

* אבינעם דנין, עיריוני צהוב, אנציקלופדיה **החי והצומח של ארץ ישראל**, כרך 11 עמ' 197–198

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עיריוני צהוב** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TPL
* EOL
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* צמחיית ישראל ברשת
* צמח השדה
* Tropicos
 |

עיריוני צהוב בנחל תות
**פליקס היינריך ונקל** (בגרמנית: **Felix Heinrich Wankel**;‏ 13 באוגוסט 1902 - 9 באוקטובר 1988) היה מהנדס מכונות גרמני, ממציא מנוע ונקל הקרוי על שמו. 

ונקל היה למהנדס היחיד במאה ה-20 אשר פיתח מנוע בעירה פנימית שנשלח לייצור.

היסטוריה
--------

ונקל נולד במדינה ההיסטורית באדן בגרמניה (כיום באדן-וירטמברג) בשנת 1902. 
ונקל החל לפתח עניין בתכנון מנועים כבר בגיל צעיר כאשר בגיל 17 תכנן מודל חדש למנוע בעירה פנימית, בשנת 1924 כאשר הוא בגיל 22 הקים ונקל מעבדה קטנה משלו שם החל במחקר ובתכנון מנוע הבעירה הפנימית החדש. בשנת 1951 הציע את רעיונו לחברת NSU שם החל בפיתוח המנוע כאשר בשנת 1954 השלים את פיתוח המנוע באופן סופי. בשנת 1957 נבחן דגם אבטיפוס ראשון של מנוע ונקל.

ראו גם
------

* NSU Ro 80
* מנוע ונקל

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פליקס ונקל** בוויקישיתוף
* פליקס ונקל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  How Does a Rotary (Wankel) Engine Work | Headland
2. ↑  Rotary engine inventor Felix Wankel born — History.com This Day in History — 8/13/1902

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 119370026
* ISNI: 0000 0001 1663 3759
* LCCN: nr96011177
* NKC: stk2009428730
* NTA: 142046469
* SUDOC: 186172214
* VIAF: 67274554
* WorldCat: lccn-nr96011177

 |
הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין
זהו שם סיני; שם המשפחה הוא לי. 
**לי נינג** (נולד ב-10 במרץ 1963 בליוז'ו, גואנגשי) הוא מתעמל עבר סיני, יזם מיליארדר, ומייסד חברת בגדי הספורט לי-נינג (אנ').

קריירה
------

לי התחיל להתאמן בגיל שמונה ונבחר לנבחרת הלאומית בשנת 1980. בשנת 1982 הוא זכה בשש מתוך שבע המדליות שהוענקו בתחרות השישית של גביע העולם בהתעמלות, מה שזיכה אותו בתואר "נסיך ההתעמלות".

לי התפרסם בעיקר בזכות זכייתו בשש מדליות באולימפיאדת הקיץ 1984, שהייתה האולימפיאדה הראשונה בה השתתפה הרפובליקה העממית של סין. הוא זכה בשלוש מדליות זהב (בתרגיל קרקע, סוס סמוכות וטבעות), שתי מדליות כסף ומדליית ארד אחת. לי הפך לאתלט הסיני המעוטר ביותר באולימפיאדה הראשונה שבה השתתפה סין לאחר ייסוד הרפובליקה העממית באוקטובר 1949.

לי זכה ב-11 מדליות באליפות העולם בהתעמלות, כולל מדליות זהב בטבעות (1985) ובתחרות הקבוצתית (1983).

חיים אישיים
-----------

לי נשוי לצ'ן יונגיאן, מתעמלת עמיתה שזכתה במדליית ארד אולימפית ב-1984.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לי נינג** בוויקישיתוף
* לי נינג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

* לי נינג, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי

* לי נינג, באתר olympedia.org

* לי נינג, באתר התאחדות ההתעמלות הבין-לאומית

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Li Ning Bio, Stats, and Results | Olympics at Sports-Reference.com, web.archive.org, ‏2020-04-17
איורים של לי, בכניסה לרכבת בהונג קונג
ספרו של לי, ביריד ספרים בהונג קונג
**לי צ'י צ'ינג** (בסינית: 李志清; נולד ב-1963) הוא קומיקסאי "מנהואה" (אנ') מהונג קונג המשתמש בשם העט "清兒".

לי החל לצייר קומיקס ורומנים גרפיים ב-1981.

בשנת 1992, הוא זכה בפרס על עבודתו בצבעי מים בביאנלה לאמנות עכשווית של הונג קונג, ועבודותיו הוצגו במוזיאון הונג קונג לאמנות.

הוא הקריקטוריסט הראשון מהונג קונג שעבודתו פורסמה ביפן. ההתמחות שלו היא במאנגה היסטורית. לרוב, מבוססת על רומנים קלאסיים קיימים, כולל יצירותיו של סופר הוושיה, לואי צ'ה. בין יצירותיו העיקריות עיבוד קומיקס של רומן שלוש הממלכות ושולי המים.

עבודותיו מתפרסמות בדרך כלל על ידי CultureCom Comics, בית הוצאה לאור בהונג קונג.

עבודתו *Sun Zi's Tactics* זכתה בפרס המנגה הבינלאומי הראשון של ממשלת יפן ב-2007.

עבודות מנגה
-----------

* *רשומות שלוש הממלכות* (三國志) - מבוסס על *רומן שלוש הממלכות*
* *השופט באו* (包青天)
* *גיבור חסר שם* (無名英雄)
* *ספר מוזר* (怪異集)
* *הטקטיקה של Sun Zi* ‏(孫子攻略/孫子兵法)
* *שקר שן* (烈神)
* *האל הנשר* (驚神)
* *אגדת רפאים* (鬼異傳奇)
* *Outlaws of the Marsh* - מבוסס על *Water Margin*
* *אגדת גיבורי הקונדור* (射雕英雄傳) - מבוסס על *גיבורי הנשר היורים*
* *הנודד* המחייך והגאה (笑傲江湖) - מבוסס על הרומן בעל אותו השם

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לי צי צ'ינג** בוויקישיתוף
* קומיקס CultureCom

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"לי צי צ'ינג"**.
באנליזה מתמטית, **מבחן ה-M של ויירשטראס** הוא מבחן להתכנסות במידה שווה של טור פונקציות ממשיות או מרוכבות. 

אם {\displaystyle \ f\_{n}} הן פונקציות המוגדרות על קבוצה K, וקיימת סדרה של קבועים {\displaystyle \,M\_{1},M\_{2},\dots }, כך שהטור {\displaystyle \ \sum \_{n=1}^{\infty }M\_{n}} מתכנס ולכל n מתקיים {\displaystyle |f\_{n}(x)|\leq M\_{n}} לכל {\displaystyle \,x\in K}, אז טור הפונקציות {\displaystyle \,\sum \_{n=1}^{\infty }f\_{n}(x)}, מתכנס במידה שווה על K.

מבחן ה-M של ויירשטראס הוא מקרה פרטי של משפט ההתכנסות הנשלטת של לבג, כאשר בוחרים את המידה להיות מידת המניה מעל מרחב מידה אטומי.

הוכחה
-----

לכל {\displaystyle \,x\in K} קבוע הטור המספרי {\displaystyle \sum \_{n=1}^{\infty }f\_{n}(x)} מתכנס בהחלט על פי מבחן ההשוואה, לכן הוא גם מתכנס.
נסמן את סכומו ב {\displaystyle S(x)} ואת הסכום החלקי עד N ב- {\displaystyle \sum \_{n=1}^{N}f\_{n}(x)=S\_{N}(x)}

{\displaystyle \sum \_{n=1}^{\infty }M\_{n}} מתכנס אז לכל \varepsilon >0 קיים {\displaystyle N\in \mathbb {N} } כך ש
{\displaystyle \sum \_{n=n\_{0}}^{\infty }M\_{n}<\varepsilon } לכל {\displaystyle n\_{0}\geq N}.

מתקיים:  

{\displaystyle |S\_{n\_{0}}(x)-S(x)|=\left|\sum \_{n=n\_{0}+1}^{\infty }f\_{n}(x)\right|\leq \sum \_{n=n\_{0}}^{\infty }|f\_{n}(x)|\leq \sum \_{n=N}^{\infty }M\_{n}<\varepsilon }
לכל {\displaystyle n\_{0}\geq N}. 
  

ולכן {\displaystyle \sum \_{n=1}^{\infty }f\_{n}(x)} מתכנס במידה שווה לכל {\displaystyle \,x\in K}.
{\displaystyle }

דוגמאות
-------

להלן מספר דוגמאות, מהן ניתן גם ללמוד על אופיו של מבחן ה-M.

* הטור {\displaystyle \sum \_{n=1}^{\infty }{\frac {sin(nx)}{{n}^{3}}}} מתכנס במידה שווה בכל הממשיים, שכן לכל x ממשי {\displaystyle \left|{\frac {sin(nx)}{{n}^{3}}}\right|\leq {\frac {1}{{n}^{3}}}}, והטור {\displaystyle \sum \_{n=1}^{\infty }{\frac {1}{{n}^{3}}}} ודאי מתכנס. תחת נימוק דומה, גם {\displaystyle \sum \_{n=1}^{\infty }{\frac {\arctan {(nx)}}{{n}^{2}}}} מתכנס במידה שווה בכל הממשיים.

* עבור הטור {\displaystyle \sum \_{n=1}^{\infty }{\frac {sin(nx)}{n}}} מבחן ה-M לא עוזר, שכן לכל x ממשי - {\displaystyle \left|{\frac {sin(nx)}{n}}\right|\leq {\frac {1}{n}}}, אבל {\displaystyle \sum \_{n=1}^{\infty }{\frac {1}{n}}} לא מתכנס. בכל זאת, הטור מתכנס לכל x ממשי. זו דוגמה בה הכיוון ההפוך של מבחן הM לא נכון.

* כידוע, הטור {\displaystyle \sum \_{n=0}^{\infty }{{x}^{n}}} מתכנס לכל {\displaystyle |x|<1}. לפי מבחן ה-M, לא ניתן להסיק התכנסות במידה שווה על הקטע {\displaystyle (-1,1)}, כי {\displaystyle |{x}^{n}|<1}. עם זאת, לכל {\displaystyle 0<r<1} ניתן להשתמש במבחן ה-M - אז יתקיים {\displaystyle |{x}^{n}|<{r}^{n}} לכל {\displaystyle |x|<r}, והטור הממשי {\displaystyle \sum \_{n=0}^{\infty }{{r}^{n}}} מתכנס.

קישורים חיצוניים
----------------

* מבחן M של ויירשטראס, באתר MathWorld (באנגלית)
בהסקה סטטיסטית, **מבחן Z** הוא כל מבחן לבדיקת השערות שבו סטטיסטי המבחן מתפלגת נורמלית תחת השערת האפס, בקירוב או במדויק. בזכות משפט הגבול המרכזי הרבה מבחנים סטטיסטיים הם בקירוב בעלי התפלגות נורמלית, עבור גודלי מדגם גדולים. לכן, כאשר שונות האוכלוסייה ידועה או שגודל המדגם גדול מספיק, ניתן לחשב מבחנים סטטיסטיים רבים כמבחני-Z בקירוב. אם, לעומת זאת, שונות האוכלוסייה איננה ידועה (וצריך לאמוד אותה מהמדגם עצמו), גודל המדגם איננו גדול ({\displaystyle n\leq 30}), והנתונים מהם מחושב הממוצע מגיעים מהתפלגות נורמלית, אזי מבחן t יתאים יותר.

ביצוע מבחן Z
------------

אם T הוא סטטיסטי אשר מתפלג בקירוב נורמלי תחת השערת האפס, השלב הבא בביצוע מבחן Z הוא לחשב את התוחלת μ ואת סטיית התקן σ של T תחת השערת האפס. לאחר מכן מחושב ציון התקן {\displaystyle Z=(T-\mu )/\sigma }, ממנו ניתן לחשב את ערך-p, אשר מחושב אחרת עבור מבחן חד-צדדי או דו-צדדי: 

* {\displaystyle \Phi (-Z)} עבור השערה חד-צדדית עליונה ("ימנית")
* {\displaystyle \Phi (Z)} עבור השערה חד-צדדית תחתונה ("שמאלית")
* {\displaystyle 2\Phi (-|Z|)} עבור השערה דו-צדדית

כאשר \Phi  היא פונקציית ההסתברות המצטברת של ההתפלגות הנורמלית הסטנדרטית.

שימוש עבור בדיקת השערות פשוטות
------------------------------

שימוש נפוץ במבחן Z מצוי בבדיקת השערות פשוטות, כלומר, כאשר ההשערות קובעות במפורש את התוחלת של התפלגות מסוימת לקבוע כלשהו. אם אוסף התצפיות X1,...Xn הן (i) בלתי תלויות, (ii) בעלות תוחלת זהה \mu  ו-(iii) בעלות שונות זהה \sigma^2, אזי ממוצע המדגם *X* מתפלג נורמלית (בקירוב או במדויק, כתלות בהתפלגות הנתונים) עם תוחלת \mu  ושונות {\displaystyle \sigma ^{2}/n}. 
על מנת לחשב את הסטטיסטי המתוקנן {\displaystyle Z=\left({\bar {X}}-\mu \_{0}\right)/\sigma ^{2}}, צריך לדעת את השונות. אם השונות איננה ידועה, וגודל המדגם מספיק גדול, ניתן להחליף את השונות בשונות המדגם. המבחן לא יהיה בדיוק מבחן Z, מאחר שאנו לא מתחשבים באי-הוודאות כתוצאה משונות המדגם, אך הוא יהיה קירוב טוב, אלא אם כן גודל המדגם הוא קטן.

דוגמה
-----

נניח שבמדינה מסוימת התוחלת של ציוני מבחנים בלשון היא 90 נקודות, וסטיית התקן שלהם היא 12 נקודות. המדגם שלנו מורכב מ-55 תלמידים בבית ספר מסוים שקיבלו ציון ממוצע של 86. האם ממוצע זה נמוך משמעותית מממוצע הציונים במדינה? השערת האפס שלנו היא כי 55 התלמידים ניתנים להשוואה לאוכלוסיית כל תלמידי המדינה (כלומר, ממוצע זה אינו נמוך משמעותית מממוצע הציונים במדינה).
נתחיל על ידי חישוב שגיאת התקן של הממוצע:

{\displaystyle \mathrm {SE} ={\frac {\sigma }{\sqrt {n}}}={\frac {12}{\sqrt {55}}}={\frac {12}{7.42}}=1.62\,\!}
כאשר \sigma  היא סטיית התקן של האוכלוסייה.
לאחר מכן נחשב את ציון התקן Z:

{\displaystyle z={\frac {M-\mu }{\mathrm {SE} }}={\frac {86-90}{1.62}}=-2.47\,\!}
בדוגמה זו, אנו מתייחסים לתוחלת ושונות האוכלוסייה כאל ידועים, דבר שהיה יכול להתרחש אם כל התלמידים במדינה היו נבדקים. כאשר פרמטרי האוכלוסייה אינם ידועים, ניתן לבצע מבחן t במקום.
כאשר בודקים את התוצאה של ציון התקן Z בטבלה של ההתפלגות הנורמלית הסטנדרטית, אנו מוצאים כי ההסתברות למצוא ערך מתחת ל-2.47- היא בערך 0.0068=0.5-0.4932. זוהי תוצאה עבור ערך-p חד-צדדי. ערך-p דו-צדדי הוא בערך 0.014 (פי שניים מהערך החד-צדדי).

ראו גם
------

* מבחן t
**מבחן אמילי** הוא מושג מתחום ניהול הידע שבא לבחון את מידת הכדאיות של תרומת ידע. "אמילי" הם ראשי התיבות של "אז מה יצא לי מזה?" (?WIIFM - What's in it for me), תגובה אופיינית של פרט הבוחן את התועלת שתצמח לו מביצוע פעילות כלשהי. ה"מבחן" משמש כאבן בוחן לכדאיות של הטמעת מערכות טכנולוגיות בכלל ומערכות ניהול ידע בפרט.

מבחן אמילי בא לחדד את הדילמה שיש לפרט, שמתלבט לפני ביצוע פעילות כלשהי, מה מידת התועלת שיש לו מביצוע הפעילות והאם כדאי לו לבצע אותה. פעילות בה הצד התורם אינו נהנה מתרומתו בצורה כלשהי, היא בעלת סיכויי הצלחה נמוכים ואינה עונה על מבחן אמילי.

על פי מבחן אמילי, תרבות של שיתוף ידע בארגון אינה יכולה לסמוך על זולתנות. בסביבה הארגונית אין מתנות ידע חינם. כשאתה נותן, אתה מצפה במקביל גם לקבל וזה מחייב יצירת "שוק ידע" בארגון בשיטת "כלכלת המתנות".

דוגמה לתופעה ש"עברה בהצטיינות" את מבחן אמילי, היא תרבות שיתוף הקבצים באמצעות תוכנות עמית לעמית (peer to peer) המאפשרת לגולש להוריד קבצים ממחשבים של גולשים אחרים ובתמורה לאפשר להם להוריד קבצים מתוך המחשב האישי שלו.


| ניהול ידע |
| --- |
| כללי | ניהול ידע • ניהול תוכן • מבחן אמילי • למידה ארגונית • פער הידיעה-עשייה • עובד ידע • תרבות ארגונית |
| נושאים משלימים | נתונים • מידע • ידע • מדעי המידע • מערכת מידע • מידענות • מידען • מערכת תומכת החלטה • עיבוד נתונים |
| אישים | לורנס פרוסאק |
**מבחן אמצעים** (means test) הוא מבחן המיושם על ידי רשויות המדינה כדי להחליט אם מישהו זכאי לעזרה פיננסית מהמדינה במסגרת הבטחת ביטחון סוציאלי. המבחן בודק אמצעי הכנסה או רכוש העומדים לרשותו של אותו אדם.

מטרת המבחן לווסת שירותים חברתיים מסוימים וקצבאות שונות שהמדינה מעניקה כחלק ממדיניות הרווחה הנהוגה בה, והוא נבנה במדינות שונות בהתאם לעקרונות הקצאה שמנחות אותן.

דוגמאות לשימוש
--------------

בקנדה עושים שימוש במבחני אמצעים על מנת לקבוע את מידת הסיוע הניתנת לסטודנטים, למצבי רווחה ולקבלת סיוע משפטי מן המדינה.

בבריטניה מושפעת מידת הזכאות לקבלת תמיכות ממערכת הרווחה ממבחני אמצעים הכוללים הכנסה וחיסכון.

בארצות הברית הזכאות לביטוח הבריאות "מדיקאייד" נקבעת בהתאם לתוצאות מבחני האמצעים של הפרט. בנוסף, האפשרות להכריז על פשיטת רגל מושפעת גם היא ממבחני אמצעים, בעיקר הכנסות וחסכונות.

בסינגפור ואירלנד סיוע רפואי מטעם המדינה ניתן בהתאם למבחני אמצעים, ובאוסטרליה משפיעים מבחני אמצעים על קבלת פנסיה מהמדינה.

מבחן אמצעים בישראל
------------------

מדיניות הרווחה של מדינת ישראל מעוגנת בחוק הביטוח הלאומי ובתקנות הביטוח הלאומי (ביטוח סיעוד). לאחר שינויים שחלו בשנות ה-80, כיום מנהיגה ישראל מדיניות רווחה סלקטיבית על פיה יותר קצבאות ניתנות על פי תבחינים ייחודיים המוגדרים בחוק. זאת בניגוד למדיניות של "קצבאות אוניברסליות" שאינן תלויות בהכנסה ורכוש.

מבחן הכנסה בישראל לוקח בחשבון את כל סוגי ההכנסות מעבודה, מקרקע, מרווחי הון ומקניין רוחני, ואילו הכנסות מקצבאות אינן נלקחות בחשבון. לכל קיצבה מפורסמת נוסחה לחישוב זכאות עבור אותה הקצבה תוך שכלול מספר הנפשות במשפחה, גילם והכנסותיהם. ישנן גמלאות והנחות אשר ניתנות בהתאם ליכולת השתכרות ולא רק בהתאם לעבודה בפועל, וכן באופן פרטי נבדקת החזקה או אי החזקה ברכב.

ביקורת
------

קיימות טענות רבות כנגד מדיניות רווחה תלויית מבחן אמצעים, כגון שהיא יוצרת מלכודת רווחה ומרתיעה נזקקים מלפנות לקבלת סיוע בשל הקטגוריזציה שהיא כופה על הפונים לסעד.

קישורים חיצוניים
----------------

* אברהם דורון, ‏הטיעון נגד השימוש במבחני אמצעים, **ביטחון סוציאלי** 107, אפריל 2019
* מבחן אמצעים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Brewster, Murray, Veterans burial fund has more money, but access still restricted: budget office, Macleans, ‏29 November 2014
2. ↑  D'Arcy, Cliff, The Financial Times Guide to Managing Your Money, **Financial Times**, 2009, עמ' 159
3. ↑  Tiller, Ahren, THE MEANS TEST, bankruptcy
4. ↑  Means Testing for Medical Subsidies Jump up
5. ↑  מבחני הכנסה ושיעור הגימלה – תקנות הביטוח הלאומי תשמ"ח – 1988, באתר nevo
6. ↑  ג'וני גל, ‏ערכים, גמלאות קטגוריאליות ומורשות קטגוריאליות בישראל, **ביטחון סוציאלי** 44-50, נובמבר 1999, עמ' 79–96
7. ↑  המוסד לביטוח לאומי, חוזר כללי 201439 נוהל מבחן הכנסות 2014
8. ↑  תנאי זכאות לקבלת הבטחת הכנסה, באתר המוסד לביטוח לאומי
9. ↑  שירה גודמן ומיכל ברק, **אתגר הרווחה במדינה הדמוקרטית : מדיניות חברתית-כלכלית בישראל**, מעלות הוצאת ספרים בע"מ, 2011, עמ' 46-47
**שדה סטטי** או **שדה קיפאון** או **שדה עימדון** הוא מונח המשותף למספר יצירות מדע בדיוני, המתאר תחום מוגבל בו הזמן או התנועה עוצרים מלכת. במציאות קיימות תופעות דומות במובנים אחדים לשדה סטטי כגון תופעת התארכות הזמן המאטה את התקדמות הזמן בזמן שנעים קרוב למהירות האור.

שדה סטטי הוא מונח המופיע בסיפורי מדע בדיוני שונים אך לרוב בעל מאפיינים משותפים. האזור בו קיים השדה מונע תנועה או התקדמות הזמן; השדה עצמו נראה כדורי ואטום למראה, לעיתים מחזיר פוטונים ונראה כמו מראה. השדה נוצר לרוב באמצעים מלאכותיים על ידי טכנולוגיה מתקדמת ונעלם ברגע שמכבים את מחולל השדה. השימושים העיקריים בעלילה הם השהיית חיים, המאפשרת לשמר יצורים חיים למשך זמן ארוך מאוד או להגן עליהם מפני תאוצה קיצונית, כמו למשל במסעות של אלפי שנים בין כוכבים או ככלי מלחמה המגן על האנשים שנמצאים בתוכו מפני העולם החיצון.

דוגמאות
-------

הסופר לארי ניבן נוהג להשתמש במושג שדה סטטי וקופסה סטטית ברבים מסיפוריו. השדה של ניבן מתואר ככדור בעל פני שטח מוליכים דמויי מראה ומשמש כאמצעי הגנה מושלם לכל מה שנמצא בתוכו. שימוש נוסף הוא יצירת שדה סטטי דק מאוד דמוי חרב שמסוגל לחתוך כמעט כל חומר.

גרסה מוגבלת יותר מופיעה בספרים של ורנור וינג'י. השדה מוגדר כבועה כדורית המתקיימת לזמן קצוב הנקבע ברגע יצירת הבועה.

ג'ו הולדמן בספריו מלחמה לנצח מתאר את השדה ככדור אטום שכל חפץ בתחומו אינו יכול לנוע יותר מהר מ-16.3מטר לשנייה. מאחר שגם אלקטרונים ופוטונים כפופים למגבלה, שום אמצעי אלקטרוני, בעל חיים או פצצה אינם יכולים להתקיים בתחום השדה ללא הגנה מיוחדת. השדה משמש בעיקר בשדה הקרב כמגן שבתחומו החיילים נאלצים לעבור לשימוש בנשק קר.

המונח מופיע רבות גם במשחקי מחשב כגון סטארקראפט, Half-Life ופורטל.
**רולנדו אילה** (בספרדית: **Rolando Illa**;‏ 6 בספטמבר 1880 – 3 במאי 1937) היה שחמטאי קובני-ארגנטינאי-אמריקאי.

ביוגרפיה
--------

אילה נולד בניו יורק למשפחה קובנית, היגר לארגנטינה והתאזרח שם בשנת 1904. היה בין שני המייסדים של מועדון השחמט Club Argentino בבואנוס איירס.

בשנת 1910 ניצח אילה באליפות המועדון, וחזר על הישג זה בין השנים 1912 עד 1919. הוא ניצח בדו-קרב את יוליו לינץ' 3.5-1.5 והפסיד בדו-קרב לבוריסלב קוסטיץ' 0-6. שני הדו קרבות התקיימו בשנת 1913.

אילה חלק מקום ראשון עם פורטלה בתחרות בואנוס איירס 1917, הגיע למקום השני אחרי קארנצה בתחרות בואנוס איירס 1920, חלק מקום 2–4 בתחרות מונטבידיאו 1921 (אליפות דרום אמריקה, ניצח: רוברטו גראו ) והגיע למקום החמישי בתחרות בואנוס איירס 1922 (ניצח: בניטו וילגאס).

אילה השתתף שלוש פעמים באליפות ארגנטינה: בשנת 1921 הגיע למקום החמישי (ניצח: דמיאן רקה), חלק מקום 6–7 בשנת 1923 (גם בשנה זו ניצח דמיאן רקה). ומקום 7–9 בשנת 1924. (המנצח: ריכרד רטי).

בשנת 1926 חלק אילה מקום שני ביחד עם בניטו וילגאס בתחרות בואנוס איירס. (המנצח: אלכסנדר אלכין).

קישורים חיצוניים
----------------

* רולנדו אילה, באתר צ'סגיימס (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Rolando Illa (1880 - 1937)‎, באתר Historia del Ajedrez en Argentina
2. ↑  El Centenario del Club Argentino de Ajedrez, באתר Noticias Chessbase
3. ↑  Nuestro Círculo, באתר Chessville
4. ↑  Montevideo 1921/22. 1° Torneio Sulamericano - 25 DEZ / 22 JAN
בטופולוגיה, **n-קשירות** (n-connectedness) היא תכונה טופולוגי של מרחב טופולוגי או של הומומורפיזם טופולוגי, המכלילה קשירות מסילתית ופשיטות קשר. תכונה זו מוגדרת על ידי התאפסות n חבורות ההומוטופיה הראשונות של המרחב, ובמקרה של הומומורפיזם - על ידי התאפסות חבורות ההומוטופיה של סיב ההומוטופיה המתאים להעתקה.

מרחב קשיר מסילתית הוא מרחב 0-קשיר, בעוד שמרחב פשוט קשר הוא מרחב 1-קשיר. על כן, מונח זה מהווה הכללה למונחים המדוברים. שימוש נפוץ במיוחד ב-n-קשירות הוא במשפט הורוויץ, המייצר איזומורפיזם בין חבורות ההומוטופיה לחבורות ההומולוגיה מסוימות של מרחבים n-קשירים.

מרחב n-קשיר
-----------

מרחב טופולוגי X נקרא **n-קשיר** (עבור {\displaystyle n\geq 1}), אם הוא לא ריק, קשיר מסילתית וכל חבורות ההומוטופיה שלו עד n מתאפסות:

{\displaystyle \forall 1\leq i\leq n:\pi \_{i}(X)=0}

יש לשים לב כי במקרה הכללי של חבורות ההומוטופיה עבור {\displaystyle n\geq 2}, יש משמעות לבחירת נקודת הבסיס. עם זאת, למרחב פשוט קשר (עבורו {\displaystyle \pi \_{1}(X)=0}) בחירת נקודת הבסיס אינה משנה - שתי חבורות עם נקודות בסיסי שונות שוות (ולא רק איזומורפיות). על כן, להגדרה לעיל אכן יש משמעות.

היות שהקבוצה {\displaystyle \pi \_{0}(X)} נמצאת בהתאמה לרכיב הקשירות המסילתית של המרחב, הדרישה שהמרחב יהיה קשיר מסילתית שקולה לכך ש-{\displaystyle \pi \_{0}(X)} טריוויאלי. על כן, מרחב לא ריק X הוא n-קשיר אם ורק אם {\displaystyle \pi \_{i}(X)=0} לכל {\displaystyle 0\leq i\leq n}.

העתקה n-קשירה
-------------

העתקה רציפה בין מרחבים טופולוגיים f:X\to Y **נקראת n-קשירה**, אם סיב ההומוטופיה המתאים להעתקה {\displaystyle Ff} הוא מרחב טופולוגי (n-1)-קשיר. באופן שקול, הפונקציה היא n-קשירה אם ורק אם הפונקציה המושרית {\displaystyle f\_{\*}:\pi \_{i}(X)\to \pi \_{i}(Y)} מהווה איזומורפיזם עבור {\displaystyle i<n}, ומהווה העתקה על עבור {\displaystyle i=n}.

השקילות בין ההגדרות נובעת מסדרה מדויקת הקושרת בין חבורות ההומוטופיה של סיב ההומטופיה ושל המרחבים:

{\displaystyle \dots \to \pi \_{i}(X){\overset {\pi \_{i}(f)}{\to }}\pi \_{i}(Y)\to \pi \_{i-1}(Ff)\to \dots }

ראו גם
------

* סיב ההומוטופיה
**מרזייה וחיד דאסתג'רדי** (בפרסית: **مرضیه وحید دستجردی**; נולדה ב-11 בפברואר 1959) היא רופאה ופוליטיקאית איראנית. בשנת 2009 הייתה לאישה הראשונה מאז המהפכה האסלאמית שהתמנתה לשרה בממשלת איראן.

ביוגרפיה
--------

דאסתג'רדי, בתו של יו"ר ארגון הסהר האדום באיראן, למדה רפואה באוניברסיטת טהראן בשנים 1976–1988. במשך 13 שנים הייתה חברת סגל באוניברסיטה, מהן שש שנים כראש החוג להכשרת אחיות ומיילדות. כרופאה היא הייתה ממייסדי האגודה המדעית באיראן לרבייה ולפריון. בשנים 2004–2009 שימשה מנהלת בית החולים עראש לנשים.

במהלך שנות עיסוקה ברפואה עסקה רבות במיילדות וגינקולוגיה, ובשנים 1993–2000 הייתה חברת האגודה האמריקנית לנושא זה. באפריל 2008 הייתה דאסתג'רדי בין מארגני כנס בינלאומי בטהראן לאתיקה רפואית. באוניברסיטת טהראן הייתה חברת המערכת של כתב העת "Journal of Family and Reproductive Health". ספרים רבים בפרסית בנושא רפואת נשים חוברו או תורגמו על ידיה.

בשנת 1992 נבחרה דאסתג'רדי לראשונה למג'לס כנציגת מחוז הבחירה של טהראן. שנה לאחר מכן הייתה בין מייסדי מפלגת "הארגון האסלאמי לרופאים".

בשנת 1997 מונתה ליו"ר הוועדה לענייני נשים, משפחה ונוער. עם זאת, במהלך שנות כהונתה בפרלמנט הצביעה פעמים רבות בעד אישור חוקים המגבילים את זכויות הנשים במדינה ומקשים על זכויותיהן בכל הנוגע לגירושין, אפוטרופסות על ילדיהן וביצוע הפלות. כן התנגדה להצעת חוק לצירוף המדינה לאמנת האו"ם לביעור האפליה נגד נשים. בשנת 1998 הייתה דאסתג'רדי בין יוזמי הצעת החוק להפרדה בין המינים בבתי חולים ומוסדות רפואיים, אשר היוותה בסיס לחוק דומה שהתקבל בשנת 2006.

בשנת 2009 הציג נשיא איראן מחמוד אחמדינז'אד את מועמדותה לתפקיד שרת הבריאות. דאסתג'רדי מונתה לתפקיד והייתה לאישה הראשונה שהתמנתה לממשלת איראן מאז המהפכה האסלאמית ולאישה השלישית המכהנת כחברת הממשלה בהיסטוריה של איראן המודרנית. היא פוטרה מתפקידה על ידי אחמדינז'אד ב-2012.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרזייה וחיד דאסתג'רדי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1202508839
* VIAF: 13157882827060441735
* WorldCat (עם VIAF): 13157882827060441735

 |
**בטונג נולרבור** (שם מדעי: *Bettongia pusilla*), הוא מין יונק כיס ננסי ולא מוכר בסוג בטונג שחי באזורים הצחיחים בדרום יבשת אוסטרליה ונכחד מן העולם בתחילת ההתיישבות האירופאית באוסטרליה במהלך המאה ה-17.

מידע כללי
---------

המדע התוודע לקיומו באמצעות מספר שלדים תת-מאובנים שנתגלו בשנת 1984 בשתי מערות באזורים הצחיחים של אוסטרליה הדרומית; במקור, שלדים אלו תוארו כשייכים לסוג הנכחד קנגורו חולדתי מדברי או לאחד ממיני הפוטורו; בשנת 1997, הביולוג ג'ים מקנמרה בחן את השלדים, והגיע למסקנה שמדובר במין חדש של בטונג. בהשוואה בין גולגולת בטונג נולרבור לגולגולות בטונגים אחרים, נמצא שהלסת התחתונה שלו הייתה קטנה מקרוביו עם שיניים דקיקות יותר וטוחנות בעלות כתרים גבוהים. אף שבתחילה סברו שמדובר במאובן קדום, תארוך העצמות גילה שהוא נכחד תקופה קצרה לאחר שהחלה ההתיישבות האירופאית ביבשת.

בטונג נולרבור היה מצוי בעיקר במישור נולרבור הצחיח והמדברי באוסטרליה הדרומית, וקרוי על שם אזור זה; ככל הנראה היה מצוי גם באזורים האקולוגים: המפטון (בחוף הדרומי) ומאליי (באוסטרליה המערבית). מעולם לא דווח על היתקלות בבטונג חי באוסטרליה, כך שאין שום מידע אודות מראהו או אורח חייו. בטונג נולרבור היה המין הקטן ביותר בסוגו, ומכונה בשל כך גם "בטונג נולרבור ננסי".

במיתולוגיה האבוריג'ינית בפילבארה, מתואר קנגורו זעיר שאינו דומה לאף אחד מהמינים הידועים כיום; יש הסבורים שמדובר בבטונג נולרבור. המין מסווג על ידי הרשימה האדומה של IUCN כ**מין נכחד** (**EX**). הסיבות להכחדתו של המין אינן ידועות. ייתכן שהוא נעלם בעקבות הכנסת מינים פולשים ליבשת דוגמת שועל אדום, חתול הבית וארנבון מצוי.

קישורים חיצוניים
----------------

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ITIS
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  בטונג נולרבור באתר הרשימה האדומה של IUCN
**אדולף שיפר** (בהונגרית: **Schiffer Adolf**;‏ אפאטין, 14 באוגוסט 1873 – בודפשט, 13 במאי 1950) היה אמן צ'לו ומלחין יהודי-הונגרי ממוצא צ'כי. אחיו של הצייר ארתור שיפר. שיפר התבלט בין מורי הצ'לו באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט לאורך כשלושה עשורים.

ביוגרפיה
--------

אדולף שיפר נולד במשפחה יהודית כבנם של שמואל שיפר ושל תרזיה פישר. בתחילת דרכו עבד כמנהל חשבונות, תוך כדי לימוד נגינה בצ'לו. הוא הצליח להגיע לרמה מספקת להירשם ולהתקבל לאקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט, שם לימד אותו המלחין, הצ'לן והמורה המצוין דויד פופר, שלימים לקח אותו תחת חסותו. שיפר שימש כעוזרו של פופר, ולאחר פרישתו של זה קיבל לידיו את משרת תפקידו של כמורה לצ'לו באקדמיה, בה החזיק עד פרישתו שלו ב-1939. תלמידו הידוע ביותר היה יאנוש סטארקר, שהיה גם האחרון, אבל סטארקר לקח ממנו שיעורים פרטיים גם לאחר ששיפר פרש. פאל אברהם, מלחין האופרטות והמוזיקה לסרטים, ורה דנש, גאבור רייטה, מתיאש שייבר ולאסלו וארגה כולם היו תלמידיו של שיפר וכולם היו יהודים, שעל פי רוב היגרו לאחר מכן מהונגריה.

בכותבו על שיטות ההוראה של שיפר, סטארקר ציין כי "הוא לא השתמש בשיטה. הוא סיפק חומר, תיקן שגיאות מוזיקליות, השמיע קטעים כדי להבהיר את הצעותיו, ותיקן תנועות לא טבעיות ולא רצויות שלא התאימו למוזיקה".

ב-24 במרץ 1920, בבודפשט, נשא לאישה את ארז'בט פהר, שהייתה צעירה ממנו בשמונה שנים, בתם של דניאל פהר ושל רוזה מאניוקי.

שיפר היה המייסד של רביעיית המיתרים קמן-שיפר. הוא השתמש בקשת טאבס (אנ') שנחשב ל"טורט האנגלי" (אנ'). הקשת עברה אחריו ליאנוש סטארקר, ושמו של שיפר חרוט על ראש הכסף של טורט.

עבודתו העיקרית
--------------

* המתודולוגיה של הנגינה בצ'לו (דברי הקדמה יאנוש סטארקר, עורך אקוש פאסטור; הוצאת אתניאום 2000, בודפשט, 2001)

ראו גם
------

* מי זה מי? מילון בני זמננו. בודפשט, 1937, Beta Literary Co.
* ספר המוזיקה ההונגרית. עורך אימרה מולנאר. בודפשט, 1936, אדן הוואש.

לקריאה נוספת
------------

* אדולף שיפר. המוזיאון הספרותי פטפי
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. גישה מקוונת
* לקסיקון מוזיקלי ברוקהאוז-רימן. אד. דאלהאוס, קארל ואגנברכט, הנס היינריך. המהדורה ההונגרית. אנטל בורונקאי. בודפשט, הוצאת מוזיקה, 1985-1983.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אדולף שיפר** בוויקישיתוף
* אדולף שיפר ב-playback.fm
* ספרו שיצא שוב בשנת 2001
* המכון למורשת לאומית - אדולף שיפר

* אדולף שיפר, באתר MusicBrainz (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Halálesete bejegyezve a Bp. VI. ker. állami halotti akv. 583/1950. folyószáma alatt.
2. ↑  Ognjen Kraus (1998, p. 244)
3. ↑  "Strings Magazine: No 141, Aug/Sep 2006". אורכב מ-המקור ב-2007-07-12. נבדק ב-2014-09-26.
4. ↑  Indiana University News Release
5. ↑  "Web bio of Gabor Rejto". אורכב מ-המקור ב-2013-12-09. נבדק ב-2014-09-26.
6. 1 2  Starker: The world of music according to Starker
7. ↑  A házasságkötés bejegyezve a Bp. V. ker. állami házassági akv. 178./1920. folyószáma alatt.
8. ↑  OSZK

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0001 2056 8435
* MusicBrainz: 55ad4dac-1e88-4f78-9143-011d32a32296
* NKC: mzk2011640184
* VIAF: 171531189
* WorldCat: viaf-171531189

 |