recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
מתקן שעשועים שנושאו העץ אוכל העפיפונים
**העץ אוכל העפיפונים** (באנגלית: **The Kite-Eating Tree**) הוא עץ דמיוני המופיע בסדרת הקומיקס פינאטס (Peanuts) מאת צ'ארלס מ. שולץ. העץ אוכל העפיפונים הוא עץ נשיר מסוג לא ידוע. על פי צ'ארלי בראון, לא ניתן להבדיל בין עץ אוכל עפיפונים לעץ רגיל, אלא אם כן, נתפס עפיפון בין ענפיו של העץ, שאותו הוא מעכל באיטיות. כמו כן הוא מתאר שעצים זוללי עפיפונים, אוכלים עפיפונים של ילדים וצוחקים מאחורי גבם. 

רבים מעפיפוניו של צ'ארלי בראון נתפסו בין ענפיו של העץ. במקרה אחד זרקה לוסי ואן פלט את הפסנתר של שרודר לתוך העץ והוא עיכל גם אותו. במקרה אחר אכל העץ את אחד מעפיפוניו של צ'ארלי בראון ואז לוסי צעקה עליו כל כך חזק עד שהוא פלט לא רק את העפיפון של צ'ארלי אלא גם עפיפונים רבים אחרים.

פעם אחת איים צ'ארלי בראון על העץ אוכל העפיפונים, כי אם ינגוס בעפיפונו, אז הוא ינשך אותו בחזרה. מן הסתם העץ אכן נגס בעפיפון וצ'ארלי בראון, שלעולם עומד בהבטחותיו נשך את העץ בחזרה. נשיכה זו סיבכה את צ'ארלי בראון עם הרשות להגנת החי והצומח ואילצה אותו לברוח מפני רדיפתה. מאוחר יותר לינוס ואן פלט שכנע את צ'ארלי בראון כי הוא יכול לחזור לשגרת חייו, מכיוון שהעץ נפל בסערה והוא אינו מבוקש יותר מצד הרשויות. בפרקים מאוחרים יותר העץ אוכל העפיפונים חזר להופיע (בסוף הפרק ההוא, לינוס ולוסי נוטעים שתיל, שעפיפונו של צ'ארלי בראון נתפס בין ענפיו).

העץ אוכל העפיפונים יכול להבדיל בין טעמים שונים של עפיפונים. בפרק משנת 1982 תוהה צ'ארלי בראון, איזה טעם עפיפון הוא יגיש לעץ השנה. בסוף הוא מתפשר על עפיפון בטעם לימון, מכיוון שבשנה הקודמת העץ אכל עפיפון בטעם תות.

בפרק משנת 1995 לינוס תוהה על קיומו של העץ בניסיונו למצוא הסבר הגיוני להימצאותו של עץ אוכל עפיפונים בעולם המוכר לו. מאוחר יותר באותה השנה לוסי מאיימת לזרוק לתוך העץ את שמיכתו של לינוס, מעשה שהיא לבסוף אכן עושה.
**בדרכי שלי** (בקוריאנית: **마이 웨이**) הוא סרט מלחמה דרום-קוריאני המבוסס באופן חלקי על סיפורו של יאנג קיונג ג'ונג. הסרט עוסק בקוריאני ויפני, אשר במהלך מלחמת העולם השנייה עוטים מדים שונים ונלחמים בצדדים שונים כדי לשרוד, תוך שהם עוברים מסע בן 12,000 קילומטר מקוריאה עד צרפת.

עלילה
-----

השנה היא 1928, בסיאול הכבושה בידי האימפריה היפנית. קים יוני-שיק, הוא קוריאני הצעיר העובד בחווה של משפחת הסגאווה היפנית. הוא מתחרה בריצה עם טטסוו הסגאווה הצעיר. במאי 1938 מתקיימות תחרויות ספורט, אולם הקוריאנים מנועים מלהשתתף בהן והן מיועדות ליפנים בלבד. יוני-שיק מתגנב לתחרויות ומנצח את טטסוו בריצה. עם זאת, השופטים מעניקים את המדליה לטטסוו בטענה שיוני-שיק רימה. הצופים הקוריאנים מתפרעים במחאה, וכעונש מגייסים היפנים את כל המתפרעים, כולל יוני-שיק, לצבא היפני הקיסרי. ביולי 1939, יוני-שיק מוצא את עצמו בקרב חלקין גול מול ברית המועצות. לרוע מזלו, טטסוו, שהוא כעת קולונל, תופס את הפיקוד על היחידה שלו ורוצה לשלוח אותו למשימת התאבדות. יוני-שיק מנסה להימלט, אולם בדרך רואה שמתקפת טנקים סובייטית גדולה מתקרבת. הוא חוזר לבסיס, ומנסה להזהיר את טטסוו, אשר מסרב להורות על נסיגה. המתקפה נפתחת, והן יוני-שיק והן טטסוו נפגעים מפגז סובייטי ונופלים חסרי הכרה.

יוני-שיק וטטסוו נלקחים למחנה עבודה סובייטי מצפון לפרם, אשר בו כלואים יחד הן קוריאנים והן יפנים. הסכסוכים בין השניים ממשיכים. כאשר מגיעה הידיעה על פלישת גרמניה הנאצית לברית המועצות (מבצע ברברוסה), מגייסים הסובייטים את כל האסירים בכפייה, ויורים למוות בכל אלו שמסרבים או אפילו אטיים מדי בלבישת מדי הצבא האדום. בדצמבר 1941 משתתפים יוני-שיק וטטסוו בקרב כנגד הגרמנים, אולם הסובייטים מובסים. יוני-שיק משכנע את טטסוו ללבוש מדי ורמאכט שנלקחו מגפות גרמנים הרוגים. יוני-שיק משאיר את טטסוו הפצוע בעיר נטושה ומנסה למצוא עבורו תרופה כלשהי. הוא נפגש עם חיילים גרמנים, אשר מופתעים לראות אדם הלבוש במדיהם, אך אינו דובר את שפתם, ולוקחים אותו בשבי. טטסוו נמצא בידי חיילים גרמנים אחרים, אשר לוקחים אותו לצורך קבלת טיפול רפואי. 

שלוש שנים לאחר מכן, טטסוו הוא חייל בוורמאכט אשר משתייך ליחידה העוסקת בביצור החומה האטלנטית באזור נורמנדי. הוא רואה אדם רץ על החוף, ומופתע לגלות שזהו יוני-שיק אשר עמו לא התראה מאז נפרדו דרכיהם ברוסיה. הם מתכננים לקחת ספינה משרבור ולברוח עמה אל ארץ נייטרלית וממנה חזרה לקוריאה. עם זאת, לפני שהם מספיקים לעשות זאת, הפלישה לנורמנדי מתחילה, וחיילי צבא ארצות הברית שוטפים את החוף. יוני-שיק נפצע מרסיס בחזה, ומדמם קשות. הוא רואה צנחנים אמריקאים מתקרבים, וברגע האחרון לפני מותו מחליף את תג הזיהוי שלו בתג הזיהוי של טטסוו. ואומר לו שמהיום הוא יוני-שיק, כיוון שכיפני, טטסוו נחשב לאויב מושבע של ארצות הברית, אולם לאמריקאים אין דבר נגד קוריאני. יוני-שיק מת, וטטסוו בוכה על גופתו. ארבע שנים מאוחר יותר נראה טטסוו מתחרה בריצה תחת השם יוני-שיק.

קישורים חיצוניים
----------------

* בדרכי שלי, ברשת החברתית פייסבוק
* "בדרכי שלי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "בדרכי שלי", באתר נטפליקס
* "בדרכי שלי", באתר AllMovie (באנגלית)
* "בדרכי שלי", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "בדרכי שלי", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "בדרכי שלי", באתר Metacritic (באנגלית)
* "בדרכי שלי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  My Way (2012) באתר Box Office Mojo
2. ↑  LIZ K-POPPED, MY WAY INSPIRED BY WORLD WAR II PHOTO, K-popped, April 7, 2012
**מִיקוֹלַאי השני רַדְזִיוִיל** (בפולנית: **Mikołaj II Radziwiłł**, בבלארוסית: **Мікалай Радзівіл**, בליטאית: **Mikalojus Radvila**; ‏1470 – 1521) המכונה **אוהב פולניה** (**Amor Poloniae**) היה מגנאט ומדינאי בדוכסות הגדולה של ליטא.

הוא השיג את תואר הנסיך ממקסימיליאן הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. הוא היה בנו של מיקלויוס רדווילה (אנ') ובין הראשונים שנשאו את שם המשפחה רדזיוויל. בני משפחתו כללו את שלושת האחים יז'י רדזיוויל, וויצ'ך רדזיוויל (Wojciech Radziwiłł) ויאן רדזיוויל (אנ') ואחות אחת, אנה ראדזיוויל (אנ'). מיקולאי היה אב של משפחת רדזיוויל שהעיירות גוניונדז ומיאדזייל היו נחלה שלה. הוא ירש את אדמות מוסנינקאי (אנ') וקדאיניאי. רוב נחלותיו הוחרמו מהמורד מיכאל גלינסקי (אנ') - בעיקר ראיגרוד, גונידז וקנישין.

הוא השתתף במלחמת מוסקבה-ליטא השנייה (אנ') בשנים 1500–1503 ובפשיטות אחרות בהנהגתו של קונסטנטי אוסטרוגסקי (אנ'). מיקולאי היה סגן נושא גביע (אנ') (בפולנית Podczaszy) משנת 1505 עד 1510, ווייבוד מחוז וילנה משנת 1507 והחליף את אביו כקנצלר הגדול של ליטא (אנ') משנת 1510. ב-25 בפברואר 1518 קיבל, כבן הראשון במשפחה, את התואר הנסיך מהקיסר מקסימיליאן הראשון, בתור נסיך של האימפריה הרומית הקדושה (אנ') (Reichsfürst - רייכספירסט ("נסיך קיסרי") של גוניונדז ומיאדזייל.

בשל דעותיו הפרו-פולניות ותמיכתו הדחוקה באיחוד הפולני-ליטאי הוא זכה לכינוי "אוהב פולניה" על ידי בני דורו. הוא התחרה באלברטס גושטאוטאס (אנ') על ההשפעה בממשלת הדוכסות הגדולה של ליטא והיה העורך הראשוני של חוקי ליטא (אנ').

נישואים וצאצאים
---------------

מיקולאי התחתן עם אליזבייטה אנה סאקוביץ' (בתו של הבויאר בוהדן סאקוביץ', שאומץ על ידי קלאן פומיאן (אנ')) ילדיהם היו:

* מיקולאי השלישי רדזיוויל, בישוף של סמוגיטיה
* יאן רדזיוויל; התחתן עם אנה קוסטביץ'
* זופיה רדזיוויל; התחתנה עם יאן זבז'ינסקי
* סטניסלאב רדזיוויל; התחתן עם מגדלנה בונר בשנת 1527 בקרקוב
* הלנה רדזיוויל; נישאה לנסיך יז'י אולקוביץ' סלוצקי
* אליזבייטה רדזיוויל; נישאה לנסיך איוואן דוברוניצקי הולסנסקי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיקולאי השני רדזיוויל** בוויקישיתוף

ביאורים
-------

1. ↑  נושא גביע היא משרה היסטורית בכירה בחצרות מלכות. תפקידו המקורי של נושא הגביע היה למזוג, לטעום ולהגיש משקאות (בפרט יין) למלך ולאורחיו. משום שהיה חשש שמשקאות עלולים להיות מורעלים, הייתה זו משרת אמון קרובה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 139092013
* VIAF: 100401343
* WorldCat: viaf-100401343

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק במשחק מחשב. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו זומה (פירושונים).

צילום מסך מהמשחק Zuma
צילום מסך מהמשחק Puzz Loop
**זוּמַּה** (באנגלית: **Zuma**) הוא משחק מחשב מז'אנר משחקי הפאזל שפותח על ידי חברת PopCap Games. ניתן לשחק בזומה חינם במספר אתרי אינטרנט, כמו כן נמצאות גרסאות של המשחק לפלטפורמות שונות, בעיקר ניידות, כמו טלפונים ניידים, מחשבי כף יד ול-iPod. הגרסה משופרת של המשחק בשם "זומה דלוקס" נמכרת למערכות ווינדוס, מקינטוש ו-XBOX.

המטרה במשחק היא להשמיד את כל הכדורים המתקדמים במסלול לפני שהם מגיעים לאל השמש. ברגע שהכדור הראשון מגיע לאל השמש, כל הכדורים נופלים אליו, והשחקן מפסיד "חיים". כדי למנוע מהכדורים להגיע לאל השמש, השחקן צריך לשגר את כדורים צבעוניים לעבר הכדורים שנמצאים במסלול החיצוני. כאשר נוצר רצף של 3 או יתר כדורים באותו צבע, הכדורים מתפוצצים, ולעיתים יכולים לגרום לתגובת שרשרת של התפוצצויות כאשר משני צידי הרצף קיים רצף נוסף של כדורים מאותו צבע.

מפתחת המשחקים היפנית Mitchell Corporation השמיעה בעבר טענות שזומה הוא חיקוי למשחק שפיתחה בשנת 1998 בשם Puzz Loop.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של זומה (באנגלית)
* משחק זומה באתר PopCap Games
* מאגר משחקי זומה(הקישור אינו פעיל) באתר נענע
* משחק זומה באתר Station.com
* זומה, באתר PCGamingWiki (באנגלית)
**קטרזינה "קסיה" וילק-וואסיק** (בפולנית: **Katarzyna "Kasia" Wasick**; נולדה ב-22 במרץ 1992) היא שחיינית פולנייה, סגנית אלופת העולם (בודפשט 2022) ופעמיים ברציפות סגנית אלופת אירופה (בודפשט 2020 ורומא 2022) במשחה ל-50 מטר חופשי. השתתפה ב-4 אולימפיאדות (בייג'ינג 2008, לונדון 2012, ריו דה ז'ניירו 2016, טוקיו 2020),

ביוגרפיה
--------

קטרזינה וואסיק נולדה בשם **קטרזינה וילק** וגדלה בקרקוב. אביה, זביגנייב וילק, מתאגרף לשעבר ושלושת אחיה אף הם ספורטאים, שני אחים גדולים שחיינים ואחות אתלטית. היא למדה והתאמנה באוניברסיטת דרום קליפורניה בעלת תואר ראשון בפסיכולוגיה.

### 2016

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו היא סיימה במקום 29 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה שלך 55.44 שניות.

### 2021

באולימפיאדת טוקיו סיימה במקום חמישי במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצתאה של 24.32 שניות, בשלב חצי הגמר היא קבעה תוצאה של 24.26 שניות.

### 2022

#### סגנית אלופת עולם

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביוני 2022 זכתה במדליית כסף במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 24.18 שניות, אחרי שרה שסטרם (23.98 שניות) ולפני מג האריס מאוסטרליה ואריקה בראון מארצות הברית (24.38 שניות).

באליפות העולם (בריכת 25 מטר) שנערכה במלבורן, אוסטרליה בדצמבר אותה שנה היא זכתה במדליית כסף במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 23.55 שניות, אחרי אמה מקיאן מאוסטרליה שקבעה שיא אליפות חדש של 23.04 שניות ולפני אנה הופקין מהממלכה המאוחדת (23.68 שניות). נוסף לכך, היא סיימה במקום תשיעי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 52.40 שניות.

### 2023

באליפות העולם שנערכה בפוקואוקה, יפן ביולי 2023 היא סיימה במקום 12 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 24.72 שניות.

### 2024

באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר בפברואר 2024 היא זכתה במדליית ארד במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא לאומי חדש של 23.95 שניות, אחרי שרה שסטרם שקבעה את התוצאה הרביעית בהיסטוריה (23.69 שניות) וקייט דאגלס מארצות הברית שקבעה שיא אמריקה חדש של 23.91 שניות. נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בשיא לאומי חדש של 3:38.65 דקות, כשחיינית ראשונה היא קבעה שיא לאומי חדש של 54.12 שניות, שהחזיק מעמד 3 ימים.

חיים אישיים
-----------

נשואה למתיו וואסיק, והם מתגוררים בלאס וגאס.

שיאים אישיים
------------

### בריכה אולימפית

* 50 מטר חופשי: 23.95 שניות (2024), **שיא פולין**
* 100 מטר חופשי: 54.12 שניות (2024)

### בריכת 25 מטר

* 50 מטר חופשי: 23.10 שניות (2022), **שיא פולין**
* 100 מטר חופשי: 51.44 שניות (2021), **שיא פולין**

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קטרזינה וואסיק** בוויקישיתוף
* קטרזינה וואסיק, ברשת החברתית אינסטגרם
* קטרזינה וואסיק, ברשת החברתית LinkedIn
* קטרזינה וואסיק, באתר olympedia.org
* קטרזינה וואסיק, באתר Swimrankings
* קטרזינה וואסיק, באתר SwimSwam
**שם לידה** הוא השם הניתן לאדם סמוך ללידתו, למשל מהטבילה לנצרות או מברית המילה. ניתן להחיל את המונח על שם המשפחה, השם הפרטי או השם כולו.

פעמים רבות שם הלידה ממשיך להתקיים כשמו של האדם במהלך חייו. עלולים להיות שינויים בשם, כגון שם אמצעי, צורת הקטנה ועוד שינויים אשר נובעים משינוי במעמד ההורי (עקב גירושים או אימוץ על ידי הורים אחרים). בקרב נשים נפוץ שינוי שם המשפחה עם הנישואים לשם משפחתו של הבעל, ויש המשנות לשם משפחה כפול, המורכב משם הנעורים ומשם בן הזוג. לעיתים גם גברים נוהגים כך בנישואיהם. לעיתים אדם מחליף את שמו לשם התאמת השם בעקבות הגירה, לשם התאמת השם לתרבות מקום המגורים החדש. בישראל רבים עברתו את שמם, כלומר החליפו שם לועזי לשם עברי.

בישראל מוסדר מתן שם לידה בחוק השמות.

שמות נעורים ונישואין
--------------------

בדרך כלל בשפה האנגלית, ניתן להשתמש במילה *née* כדי לציין בעלי מין דקדוקי נקבה, לציון שם משפחה של אישה בלידה שהוחלף או אחר. לרוב השם תקף במיוחד על שם נעוריה של אישה לאחר ששם משפחתה השתנה עקב נישואין. המילה *né* משמשת לציון בעלי מין דקדוקי זכר, לציון שם משפחה של גבר בלידה שהוחלף או אחר לאחר מכן.

על פי המילון לשימוש באנגלית באוניברסיטת אוקספורד, המונחים *née* ו-*né* ממוקמים בדרך כלל אחרי שם המשפחה הנוכחי. לדוגמה:

> 
> "Margaret Thatcher, *née* Roberts"
> 
> 
> 
> 

 כלומר, מרגרט תאצ'ר (שם נעורים: רוברטס).

> 
> "Bill Clinton, *né* Blythe"
> 
> 
> 
> 

כלומר, שם לידתו של ביל קלינטון הוא בליית' (*Blythe*) והוא שונה לאחר מכן לביל (*Bill*).

הערות שוליים
------------

1. ↑  "née – definition of née in English from the Oxford dictionary". אורכב מ-המקור ב-13 בינואר 2014. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. 1 2  Butterfield, Jeremy (10 במרץ 2016). *Fowler's Concise Dictionary of Modern English Usage* (באנגלית). Oxford University Press. ISBN 978-0-19-106230-8. `{{cite book}}`:  (עזרה)
3. ↑  Garner, Bryan (11 במרץ 2016). *Garner's Modern English Usage* (באנגלית). Oxford University Press. ISBN 978-0-19-049150-5. `{{cite book}}`:  (עזרה)
**גויאבה מצויה** (שם מדעי: **Psidium guajava**, ידועה גם פשוט בתור **גויאבה** או **גויאבה צהובה** ו**גויאבת התפוח**) הוא מין עץ פרי ממשפחת ההדסיים. הגויאבה המצויה היא פרי טרופי המקומי לאזור האיים הקאריביים ומרכז ודרום אמריקה. הגויאבה המצויה מגודלת באזורים רבים בעולם בעלי אקלים טרופי, סובטרופי או ממוזג כגידול חקלאי. זנים מתורבתים רבים, עם שוני בגודל ובצבע הקליפה ובשר הפרי. קיימים זני גויאבה עם פירות בגודל אגס מצוי, וכאלו הקטנים רק במעט מאשכולית. עצי הגויאבה מואבקים בעזרת דבורים.

מאפיינים
--------

גויאבות הם צמחים בעלי גדילה מהירה, וצמח שנבט מזרע עשוי לתת פרי תוך שנתיים בלבד. אף על פי שזריעים נותנים לרוב פרי אכיל, ריבוי וגגטיבי כגון ייחורים והרכבות נפוץ הרבה יותר על מנת להבטיח את טיב הפרי. צמיחתם המהירה כמו גם הגעתם לבגרות של הגויאבות הפכה אותם פולש באזורים רבים בעלי אקלים טרופי או סובטרופי, והם מהווים איום אקולוגי על אזורים סגורים כגון איי גלאפגוס.

הפרי של הגויאבה המצויה הוא צהוב קליפה עם בשר פרי חיוור ובו גרעינים לבנים. עם זאת, יש זנים עם בשר ורוד ואף אדום, והקליפה יכולה לנוע בין ירוק, צהוב ואדום. לפירות ריח חריף הייחודי להם.

שימושים
-------

פירות הגויאבה נמכרים למאכל, ובמקומות מסוימים בהוואי משתמשים בנצרי הענפים כחומר בעירה לעישון נתחי בשר ולמטרת הרחקת חרקים. יש למרבית חלקי צמח הגויאבה שימושים ברפואה עממית לטיפול בבעיות מעיים וגירויי עור.

ראו גם
------

* גויאבה תותית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גויאבה מצויה** בוויקישיתוף
* גויאבה מצויה, באתר ITIS (באנגלית)
* גויאבה מצויה, באתר NCBI (באנגלית)
* גויאבה מצויה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* גויאבה מצויה, באתר Tropicos (באנגלית)
* גויאבה מצויה, באתר GBIF (באנגלית)
* גויאבה מצויה, באתר The Plant List (באנגלית)
* גויאבה מצויה, באתר IPNI (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  גויאבה מצויה באתר הרשימה האדומה של IUCN
**אנני ורשינג** (באנגלית: **Annie Wersching**; ‏28 במרץ 1977 – 29 בינואר 2023) הייתה שחקנית טלוויזיה קולנוע אמריקאית, שידועה בעיקר בזכות גילום הדמות רנה ווקר בסדרה "24" וגם בזכות גילום הדמות לילי סלבטור בסדרה "יומני הערפד" בעונה ה-7.

ביוגרפיה
--------

ורשינג נולדה וגדלה בסנט לואיס, מיזורי שבארצות הברית. שם היא למדה בתיכון ואחר כך במכללה. בצעירותה, השתייכה ללהקת ריקודים אירים של סנט לואיס. יש לה תואר במחזאות מאוניברסיטת מיליקיין.

קריירה
------

ורשינג החלה את קריירת הטלוויזיה שלה בתפקיד אורח בסדרה "מסע בין כוכבים: אנטרפרייז" ומשם היא לוהקה לתפקידי אורח בסדרות: "מכושפות", "חושים של רוצח", "על טבעי" ו"פשע מן העבר". החל ממרץ 2007, גילמה את אמילה ג'ופיי באופרת סבון של רשת ABC, "ג'אנרל הוספיטל". בנוסף, שיחקה גם במחזות בתיאטרון.

ורשינג גילמה את דמותה של רנה ווקר, סוכנת FBI, בסדרה "24" בעונות השביעית והשמינית.

ורשינג גילמה את הטייסת אמה ויטמור בסדרה "טיימלס". ב-2014 החלה לשחק בסדרת הטלוויזיה "בוש", לשתי העונות הראשונות, וגילמה את דמותה של פמי דייוויד בסדרת המדע הבדיוני "אקסטנט" ברשת CBS, בכיכובה של האלי ברי.

בשנת 2017 שיחקה בסדרת הטלוויזיה "הבורחים" המבוסס על סדרת הקומיקס "Runaways" בתפקיד של לסלי דין. עונתה השנייה עלתה ב-2018 ועונתה השלישית עלתה ב-2019.

בשנת 2022 גילמה ורשינג את מלכת הבורג בעונתה השנייה של הסדרה "מסע בין כוכבים: פיקארד".

בשנת 2023 גילמה את הרוצחת הסדרתית רוזלינד דייר בעונה 5 של הסדרה "הטירון".

חיים אישיים
-----------

בשנת 2020, ורשינג אובחנה במחלת הסרטן. לאחר שאובחנה היא המשיכה לגלם תפקידים שונים, ביניהם מלכת הבורג במסע בין כוכבים: פיקארד והרוצחת סדרתית (רוזלינד דייר) בסדרה הטירון. היא נפטרה בביתה ב-29 בינואר 2023 בגיל 45, והותירה אחריה את בעלה, השחקן סטיבן פול, ושלושה ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנני ורשינג** בוויקישיתוף
* אנני ורשינג, ברשת החברתית פייסבוק
* אנני ורשינג, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* אנני ורשינג, ברשת החברתית אינסטגרם
* אנני ורשינג, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* אנני ורשינג, באתר AllMovie (באנגלית)
* אנני ורשינג, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* אנני ורשינג, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* אנני ורשינג, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* אנני ורשינג, באתר Discogs (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אנני ורשינג ("24", "יומני הערפד") הלכה לעולמה בגיל 45, באתר ynet, 29 בינואר 2023

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX4906508
* GND: 1279498994
* ISNI: 0000 0001 1496 2532
* LCCN: no2009168719
* MusicBrainz: 204c0b98-f426-4f10-825d-104de52057c3
* NLK: KAC2020Q8901
* SUDOC: 168641704
* VIAF: 101545852
* WorldCat: lccn-no2009168719

 |
**לוק הובסון** (באנגלית: **Luke Hobson**; נולד ב-25 ביוני 2003) הוא שחיין אמריקאי, זוכה מדליית ארד באליפות העולם (דוחה 2024) במשחה ל-200 מטר חופשי. מחזיק בשתי מדליות נוספות, כסף וארד, במשחי שליחים באליפויות עולם (פוקואוקה 2023 ודוחה 2024).

ביוגרפיה
--------

### 2023

באליפות העולם שנערכה ביולי בפוקואוקה שביפן זכה הובסון במדליית כסף יחד עם קרסון פוסטר, ג'ייק מיטשל וקירן סמית' במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:00.02 דקות.

### 2024

באליפות העולם שנערכה בפברואר בדוחה שבקטר זכה הובסון במדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:45.26 דקות, אחרי הוואנג סון וו מקוריאה הדרומית (1:44.75 דקות) ודנס רפשיס מליטא (1:45.05 דקות). בנוסף, זכה במדליית ארד יחד עם מאט קינג, שיין קאסאס וקרסון פוסטר במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:12.29 דקות.

שיאים אישים
-----------

### בריכה אולימפית

* 50 מטר חופשי: 22.91 שניות (2021)
* 100 מטר חופשי: 48.92 שניות (2023)
* 200 מטר חופשי: 1:44.87 דקות (2023)
* 400 מטר חופשי: 3:49.25 דקות (2023)
* 800 מטר חופשי: 8:00.27 דקות (2022)
* 1500 מטר חופשי: 16:06.12 דקות (2021)

### בריכת 25 מטר

* 50 מטר חופשי: 23.13 שניות (2022)
* 100 מטר חופשי: 47.82 שניות (2022)
* 200 מטר חופשי: 1:41.69 דקות (2022)
* 400 מטר חופשי: 3:35.67 דקות (2022)

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

קישורים חיצוניים
----------------
סכימה של חומות הקרמלין ומגדליו
**מגדל טרויצקאיה** (ברוסית: **Троицкая башня** - "טרויצקאיה באשנייה") הוא מגדל בגובה של 80 מטרים (הגבוה בין מגדלי הקרמלין) הממוקם בצידה המערבית של חומת הקרמלין במוסקבה בירת רוסיה.

המגדל משמש שער הכניסה הראשית למתחם הקרמלין מכיוון גן אלכסנדר.

היסטוריה
--------

המגדל נבנה בין השנים 1495–1499 על פי תכנונו של האדריכל האיטלקי אלוזיו דה מילאנו. 

במהלך השנים כונה המגדל בשמות רבות ובהם: ריזופולז'נסקאיה, זנאמנסקאיה וקרטנאיה. שמו הנוכחי של המגדל ניתן לו בשנת 1658 על שם אכסניית טרויצקאיה (Троицкое подворье) שהייתה ממוקמת בסמוך לו.

גשר טרויצקי מוביל מעל לחפיר המקיף את חומת הקרמלין ומאפשר גישה אל הגשר הגבוה מסביבתו. מגדל קוטאפיה ניצב בקצהו המערבי של הגשר ומגן על הגישה אליו ואל מגדל טרויצקאיה הניצב בקצה המזרחי של הגשר. שתי הקומות התחתונות של המגדל שימשו במהלך המאה ה-16 והמאה ה-17 ככלא. 

בין השנים 1585–1812 ניצב בראש המגדל שעון. 

בשנת 1707, מחשש מפני תקיפה שוודית, הורחבו חרכי הירי שבמגדל על מנת להתאימם ולאפשר ירי תותחים מהמגדל.

בשנת 1935, ביוזמת השלטון הסובייטי הותקן בראש מגדל זה (כמו גם בראש מגדלים אחרים בחומת הקרמלין) כוכב אדום. המגדל הוא הגבוה במגדלי חומת הקרמלין, ועם התקנת הכוכב הגיע גובהו ל-80 מטרים.

כיום משמש המגדל ככניסה הראשית לתיירים המבקרים במתחם הקרמלין. חדריו הפנימיים של המגדל משמשים עתה את ההתזמורת הנשיאותית של רוסיה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מגדל טרויצקאיה** בוויקישיתוף

| **הקרמלין** |
| --- |
| מבנים | ארמון הקרמלין הגדול • ארמון טרם • ארסנל הקרמלין • כנסיית הנחת הגלימה • כנסיית שנים עשר השליחים • מנזר העלייה לשמים • נשקיית הקרמלין • מגדל הפעמונים של איוואן הגדול • קתדרלת הבשורה • קתדרלת העלייה לשמים • קתדרלת המלאך מיכאל • ארמון הסנאט • ארמון הקרמלין הממלכתי • בניין הסגל הנשיאותי של רוסיה | מראה מהאווירמראה מהאוויר |
| החומה | חומת הקרמלין • מגדל ספאסקיה • מגדל טרויצקאיה • מגדל בורוביצקאיה |
| כיכרות וגנים | גן אלכסנדר • קבר החייל האלמוני • כיכר איוואנובסקיה • כיכר הקתדרלות • פעמון הצאר • תותח הצאר • גן טאיניצקי |
| אחזקה ותרבות | המנהל לענייני נשיא רוסיה • פסטיבל מגדל ספאסקאיה |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בשעות היממה המוארות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו יום (פירושונים).
שעות האור בגריניץ' בשנת 2007; שעון קיץ מונהג מסוף מרץ עד סוף אוקטובר
**יום** הוא מכלול של שעות היממה המוארות, מזריחת השמש ועד שקיעתה, להבדיל מלילה. לעיתים קרובות מושג המילה "יום" מורחב להכליל את שעות הלילה (כהגדרת "**יממה**"), למשל בחלוקת השבוע: יום ראשון, יום שני וכו'. להלן נייחס את המושג "יום" למשמעות הראשונית - שעות היממה המוארות.

גם לאחר התרחבות השימוש בתאורה מלאכותית, עיקר פעילותם של בני האדם הוא בשעות היום. על מנת להפחית את הצורך בתאורה מלאכותית, נהוג במדינות רבות לעבור לשעון קיץ, כך ששעות פעילות בני האדם תהא בשעות היום.

ימי השוויון וההיפוך
-------------------

 ערך מורחב – **ימי השוויון וההיפוך**  

אורך היום משתנה במהלך השנה: בחצי הכדור הצפוני, היום הקצר ביותר הוא 21 בדצמבר, והיום הארוך ביותר הוא 21 ביוני. בחצי הכדור הדרומי, היום הקצר ביותר הוא 21 ביוני, והיום הארוך ביותר הוא 21 בדצמבר. בשני ימים בשנה, אורך היום שווה לאורך הלילה - ימים אלה מתרחשים בנקודת השוויון.

בשני הקטבים היום והלילה נמשכים כל אחד שישה חודשים. כאשר בקוטב אחד יש אור יום, בקוטב השני חושך, לאחר חצי שנה המצב מתחלף.

היום בהלכה
----------

ביהדות (בנוגע לרוב המצוות חוץ מדיני קדשים) היום הולך אחר הלילה. היינו זמן התחלפות התאריך הוא בתחילת כל לילה.

היום מתחיל עם עלות השחר - זמן הופעת אור השמש על פני השמים, למרות שהשמש עצמה איננה נראית, ועודנה מתחת לאופק אך לכתחילה היום מתחיל מהנץ החמה - זמן הופעת השמש בפועל. היום מסתיים עם שקיעת החמה, שלאחריה מתחיל זמן "בין השמשות" עד צאת הכוכבים.

שעה בהלכה על פי רוב היא חלוקה של היום ל-12 שעות זמניות (ולא של היממה ל-24), ולכן אורכה של שעה זמנית משתנה בהתאם להשתנות אורך היום על פני עונות השנה.

במיתולוגיה היוונית
------------------

על פי התיאוגניה מאת הסיודוס "יום"-המרה (ביוונית: Ημέρα) היא נקבה והיא בתם של ניקס (הלילה) ושל אחיה ארבוס (העלטה), שניהם צאצאיו של כאוס. בתיאורו את טרטרוס, מתייחס הסיודוס להמרה כאחותה של ניקס ולא כבתה.

ראו גם
------

* יממה
* לילה

לקריאה נוספת
------------

* אנציקלופדיה התלמודית כרך כ"ב תשנ"ה מעמ' שס"ג

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **יום** |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **יום** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **יום** |

* המילה "יום", באתר האקדמיה ללשון העברית
* הערך "יום", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007543366805171
* GND: 4126950-0
* LCCN: sh85035970

 |
**1794** הוא סיפור בלשי היסטורי שוודי משנת 2019, שנכתב על ידי הסופר ניקלאס נאט או דאג ופורסם על ידי פורום Bokförlaget. הוא פורסם גם כספר שמע עם השחקן מרטין וולסטרום כמספר. 1794 הוא ספר ההמשך ל־**1793** והחלק השני בטרילוגיית "בלמן נואר", הספר המסכם נקרא **1795**. העלילה מתרחשת בשנת 1794 ונעה סביב מיקל קרדל החוקר מקרה בו נרצחה אישה בחתונה בסטוקהולם.

בחלק השני של טרילוגיית "בלמן נואר", שוב אנו זוכים לעקוב אחר מיקל קרדל והעולם הסואן והנרקב, שבו מעט נשאר מפאר התהילה של תקופת המלך גוסטב השלישי. הספר תורגם לרוסית בשנת 2020 בהוצאת "ריפול קלאסיק" (Рипол-Классик) והוא מתורגם לאנגלית בשם "1794: The City Between the Bridges" ("העיר שבין הגשרים") ויציאתו לאור מתוכננת ל-6 בינואר 2022.

עלילה
-----

הספר מלא בזוועות מחרידות שתוארו בקפידה וכמעט מרגישים ריח של זיעה, שתן, צואה ודם. בתי המרזח נפוצים בכל מקום, שכרות נפוצה, זונות זמינות בכל מקום והזהירות חשובה בעודך הולך ברחוב בעיר שבין הגשרים, למקרה שמישהו מהקומות למעלה יחליט לרוקן את כלי הלילה דרך החלון. אם מבכה את בתה, שנהרגה בליל כלולותיה. כשאף אחד אחר לא רוצה לחקור את המוות, היא שואלת את היחיד שנותר, איש בעל זרוע אחד שמתאבל על חברו המת. בבית החולים של דנוויקן, בפאתי סטוקהולם, יושב אציל צעיר ומיוסר מהפשע הנורא שהוא מואשם בו. החלק המקדים בסיפור מתרחש בסן ברתלמי, המושבה השוודית באיים הקריביים, על רקע סחר העבדים שמתרחש ביוזמת ממשלת שוודיה. זהו עולם שבו גברים אפלים מפרשים בצורה קיצונית את רעיונות הנאורות ורעיון הזכות הטבעית לפי שיקול דעתם: אם האדם הוא טבע, אין כוח עליון ששופט ורואה. הדבר נותן לחזקים את הזכות לפעול לפי רצונותיהם, יהיו אשר יהיו ההשלכות של מעשיהם.

שנה חדשה מתקרבת, ובעיר שבין הגשרים, כפי שמכונה סטוקהולם, משטר האפוטרופוסים של רויטרהולם אסר על כל צבע. מי שהונו אינו גדול דיו כדי להעלותם מעל החוק נאלץ להתלבש באפור. העם יכנה את השנה הזו שנת תקופת הברזל. בבית החולים של דנוויקן, בפאתי סטוקהולם, יושב אריק טר רוסור, אציל צעיר ומיוסר מהפשע הנורא שהוא מואשם בו, רצח כלתו בליל כלולותיהם. בחווה שכורה בפנים הארץ, אם מתאבלת על בתה, שנהרגה בליל כלולותיה. כשאף אחד אחר לא רוצה לחקור את המוות, היא מבקשת מהיחיד שנותר, איש בעל זרוע אחת שכבר אין לו בשביל מה לחיות: מיקל קרדל.

קישורים חיצוניים
----------------

* *1794* בפורום Bokförlaget
* ביקורת באתר "גטבורג פוסט", מאת מרטין אנגברג (בשוודית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  1794: The City Between the Bridges

| "בלמן נואר" מאת ניקלס נט-או-דאג |
| --- |
| **1793** | **1794** | **1795** |
| ‏נט-או-דאג |
חפיץ הממחיש את עיקרון פעולתו של הכלי שגלילאו הגה
**מדחום גליליאו** או תרמוסקופ, הוא כלי שנועד להמחיש שינוי טמפרטורה מבלי למדוד את ערכה. באמצעות יישומו של עיקרון השפעת שינוי הטמפרטורה על צפיפות חומר.

את הרעיון לכלי הגה וניסח בתחילת המאה ה-17 גליליאו גליליי. בשאלה אם גלילאו עצמו בנה דגם של התרמוסקופ והשתמש בו בניסוייו או שמא היו אלו תלמידיו וממשיכי דרכו הדעות חלוקות.

מבנה
----

התרמוסקופ המקורי בנוי תווך זכוכית ובראשו כדור דמוי ביצה בגודלו וצורתו, שלתחתיתו משתלב צינור דק וארוך דמוי מבחנה, שחלקו התחתון עובר דרך פקק שעם עד לבסיסו של כלי קיבול דמוי כד שלו פתח משני צר יותר דרכו ממלאים את הטרמוסקופ בנוזל, אף הוא פקוק שעם.

עקרון הפעולה
------------

הכלי עובד על עקרון כח הציפה (buoyancy). כאשר תשתנה הטמפרטורה מחוץ למכשיר כך תשתנה הטמפרטורה בתווך המכשיר ובעקבותיו צפיפות הנוזל בתווך. שינוי הצפיפות מביא לשינוי נפח הנוזל - התפשטותו או התכווצותו, המוצא ביטויו בעלייה או ירידה של מפלס הנוזל. ארכימדס כבר עמד על כך שמשקלו של גוף צף שווה לכח הציפה - נפח המים שהגוף דוחה, ושינויי טמפרטורה משנים את נפחו אך לא מסתו.

מדחום גלילאו (חפיץ)
-------------------

מבט מקרוב על הכדורים
חפיץ בן זמננו הממחיש את העיקרון עליו הגה וביסס גלילאו את המכשיר הנקרא על שמו בתוספת כדורים ולהם מחוברות דיסקיות - יחידות מידה לטמפרטורה מסוג מעלות צלזיוס או מעלות פרנהייט, המאוחרות לתקופתו של גלילאו שהופכות את התרמוסקופ של גלילאו (ממחיש שינוי טמפרטורה) למדחום (מודד שינוי טמפרטורה).

החפיץ עשוי גליל זכוכית ובתווך שלו נוזל שקוף וכדורי זכוכית אטומים הממולאים נוזלים בצבעים שונים.

כאשר משתנה טמפרטורת הנוזל משתנה בהתאם גם צפיפותו. כמות הנוזל בכדורים (כמעט) שווה אך משקל הדיסקיות המחוברות אליהם שונה במקצת בין כדור לכדור והוא שקובע את הצפיפות (יחס מסה/ליחידת נפח) האפקטיבית של הכדורים ומכאן אם ירחפו או ישקעו בגליל בהתאם לטמפרטורה. על הדיסקיות מסומנות יחידות מידה לטמפרטורה מסוג מעלות צלזיוס או מעלות פרנהייט המאפשרות על פי מיקום הכדורים לקבל הערכה מקורבת לטמפרטורה השוררת בחלל בו נמצא החפיץ.

אופן קריאת הטמפרטורה: המספר המופיע על הדיסקית של הכדור ה"מרחף" בנוזל מציין את הטמפרטורה. אם אף כדור אינו מרחף הטמפרטורה היא בין זו של הכדור התחתון שצף לכדור העליון השוקע. אחרת, הטמפרטורה גדולה מהטמפרטורה המצוינת על הכדור השוקע העליון, אם כל הכדורים שוקעים, או קטנה מזו שעל הכדור הצף התחתון, אם כל הכדורים צפים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מדחום גלילאו** בוויקישיתוף
* העתק דגם התרמוסקופ שתכנן גלילאו באתר המוזיאון המקוון של גלילאו
* אתר The Galileo Project

הערות שוליים
------------

1. ↑  הגדרה מילונית של טרמוסקופ
2. ↑  העתק דגם הטרמוסקופ שתכנן גלילאו באתר המוזיאון המקוון של גלילאו
3. ↑  אין משמעות לצבע מלבד הפיכת החפיץ לאביזר עיצובי.
פירוש נוסף ערך זה עוסק במזהה בין-לאומי. אם התכוונתם לאתר משחקים קהילתי, ראו חיל האוויר הישראלי הווירטואלי.

**בקרת זהויות בין-לאומי וירטואלי** (באנגלית: **Virtual International Authority File**; בראשי תיבות: **VIAF**) הוא אוסף של בקרת זהויות בין-לאומי של אישים או ישות אחרת שמוכל בגופי בקרת זהויות אחרות, בעיקר ספריות לאומיות ומוזיאונים. העוצמה של ה־VIAF היא במזהה יחיד שמחובר למזהים בספריות שונות ומאפשר במזהה אחד להגיע להרבה אוספים של האובייקט. ה־VIAF הוא וירטואלי ומאפשר גם ליחידים להגיע למזהה באופן עצמאי דרך האינטרנט.

היסטוריה
--------

ה־VIAF מנוהל על ידי OCLC, והוא תוצר של עבודה משותפת שבוצעה על ידי הספרייה הלאומית של גרמניה, ספריית הקונגרס, ושירות זהויות *WorldCat* שפותח על ידי OCLC בשנת 2003. בשנת 2007 הצטרפה לפרויקט הספרייה הלאומית של צרפת ובשנת 2012 השירות נפתח לכולם.

משתתפים
-------

הספריות העיקריות שמשתתפות בפרויקט זה הן: 

* ביבליותיקה אלכסנדרינה
* הספרייה הלאומית של אוסטרליה
* הספרייה הלאומית של צרפת
* הספרייה הלאומית של גרמניה
* הספרייה הלאומית של ישראל
* המכון המרכזי לקטלוג מאוחד (Istituto Centrale per il Catalogo Unico)
* הספרייה הלאומית של פורטוגל
* הספרייה המלכותית של שוודיה
* הספרייה הלאומית של שווייץ
* הספרייה הלאומית של ספרד
* הספרייה הלאומית של צ'כיה
* מכון מחקר גטי
* ספריית הקונגרס
* ספריית הוותיקן

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **VIAF** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של VIAF

הערות שוליים
------------

1. ↑  O’Neill, Ed, VIAF: Once upon a time, OCLC, ‏2016-08-12
2. ↑  Hickey, Thomas, VIAF reflections, OCLC, ‏2016-08-12
**מדרגות פוטיומקין** (אוקראינית: **Потьомкінські східці**, רוסית: **Потемкинская лестница**) הוא גרם מדרגות באורך 142 מטרים באודסה, אוקראינה. המדרגות אשר מהוות למעשה את הכניסה הראשית לעיר מכיוון הנמל, הן הסמל הידוע ביותר של אודסה.

מבנה המדרגות יוצר אשליה אופטית, כך שהעומד למרגלותיהן רואה גרם מדרגות אחיד ללא עשרת הפודסטים אשר ביניהן. העומד במרומי הגרם, רואה לעומת זאת את הפודסטים בלבד, כאשר המדרגות עצמן מחוץ לטווח הראייה. בנוסף, למביט מלמטה נראה כי גרם המדרגות ארוך מאורכו האמיתי ושכל המדרגות בו ברוחב אחיד, אף שבפועל המדרגות התחתונות רחבות יותר מהעליונות.

מדרגות פוטיומקין בגלויה משנת 1905

היסטוריה
--------

עד ראשית המאה ה-19 החיבור היחיד בין העיר אודסה, היושבת על מישור ערבתי מוגבה, לבין המעגן שתחתיה היה באמצעות שביל מתפתל או מדרגות מאולתרות העשויות בולי עץ. גרם המדרגות הראשון, שמנה 200 מדרגות, נבנה בשנת 1825. המדרגות בצורתן הנוכחית נבנו בין השנים 1837 ו-1841 מאבן חול שהועברה דרך הים מנמל טריאסטה באוסטריה (כיום באיטליה).

עם הזמן נשחקו המדרגות עקב תהליך סחיפה וב-1933 שופצו תוך החלפת אבן החול בגרניט בגוון אפור-ורדרד שמקורו באזור נהר הבוג הדרומי, והפודסטים כוסו באספלט. עקב עבודות הרחבת נמל אודסה, כוסו 8 המדרגות התחתונות, וכך מספרן כיום הוא 192.

לצידו של גרם המדרגות הוקם בשנת 1906 מסלול פוניקולר, אשר שינע אנשים בין הנמל לבין העיר, וחסך את העלייה והירידה במדרגות. בשנת 1970 הוחלף הפוניקולר בדרגנוע, אך בשנת 1997 בוטל. בשנת 2005 נחנכה במקום מערכת פוניקולר חדשה.

שמו המקורי של גרם המדרגות היה "פרימורסקי" (ליד הים), עד שבשנת 1955, בתקופת ברית המועצות, הוחלף השם ל"מדרגות פוטיומקין" לציון 50 שנים למרד על אוניית הקרב פוטיומקין.
בתחילת שנות ה-90, לאחר עצמאות אוקראינה, הוחזר למדרגות שמן המקורי, אך השם הסובייטי נותר שגור בפי התושבים עד היום.

במרומי המדרגות ניצב פסל ברונזה בדמותו של ארמן עמנואל דו פלסי, דוכס רישליו, פוליטיקאי צרפתי, אשר בשנות גלותו היה ראש העיר הראשון של אודסה, ובהמשך כיהן פעמיים כראש ממשלת צרפת. הפסל הוא המונומנט הראשון שהוקם באודסה אי פעם.

בתרבות
------

מדרגות פוטיומקין התפרסמו בזכות סרטו האילם של סרגיי אייזנשטיין מ-1925, אוניית הקרב פוטיומקין. באחד מקטעי הסרט נראים חיילי הצאר יורדים במדרגות בשורות מסודרות תוך כדי שהם טובחים באזרחים, ביניהם נשים וילדים, באמצעות ירי רובים.

שקופית מהסרט "אוניית הקרב פוטיומקין" עם הסצנה המפורסמת שצולמה על המדרגות
המדרגות עם הפוניקולר החדש לצידם

גלריה
-----

* פסל בדמותו של הדוכס רישליו, ראש העיר הראשון של אודסהפסל בדמותו של הדוכס רישליו, ראש העיר הראשון של אודסה
* המדרגות במבט מלמטה - הפודסטים מחוץ לטווח הראייה.המדרגות במבט מלמטה - הפודסטים מחוץ לטווח הראייה.
* המדרגות במבט מלמעלה כשברקע נמל אודסה - המדרגות עצמן חבויות ורק הפודסטים בטווח הראייה.המדרגות במבט מלמעלה כשברקע נמל אודסה - המדרגות עצמן חבויות ורק הפודסטים בטווח הראייה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מדרגות פוטיומקין** בוויקישיתוף
**היינץ לאמרדינג** (בגרמנית: **Heinz Lammerding**,‏ 27 באוגוסט 1905 – 13 בינואר 1971), קצין בוואפן אס אס בדרגת גרופנפיהרר אשר פיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה ופושע מלחמה נאצי, הכוחות תחת פיקודו של לאמרדינג ביצעו מספר רב של פשעי מלחמה הן בחזית המזרחית והן בחזית המערבית אך הוא נשפט רק על חלקו בפשעי מלחמה בצרפת.

ממשלת גרמניה המערבית סירבה להסגירו לצרפת וכך חמק מעונש.

ביוגרפיה
--------

### קריירה מוקדמת

לאמרדינג נולד ב-27 באוגוסט 1905 בדורטמונד, שהשתייכה לקיסרות הגרמנית. בשנת 1931 הוא הצטרף למפלגה הנאצית, ובשנת 1933 הצטרף לאס אה. ב-1 באפריל 1935 הוא הצטרף לאס אס, וב-19 באוקטובר 1939 הוא הועלה לדרגת שטורמבאנפיהרר.

### מלחמת העולם השנייה

במהלך המערכה על צרפת הוא פיקד על גדוד ההנדסה בדיוויזיית האס אס השלישית, ועוטר בעיטור צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה. בנובמבר 1940 הוא מונה לקצין אג"ם של דיוויזיית האס אס השלישית, עמה לחם במהלך מבצע ברברוסה, וב-1 בספטמבר 1941 הוא הועלה לדרגת אוברשטורמבאנפיהרר. במסגרת תפקידו הורה לאמרדינג על הריסתם של כפרים רבים בברית המועצות, ובסוף אפריל 1943 אף כיהן כמה ימים כמפקד הדיוויזיה. ב-30 בינואר 1943 הוא הועלה לדרגת, וב-24 באפריל אותה שנה קיבל את עיטור הצלב הגרמני בזהב. לאחר שירות קצר כקצין אג"ם במטהו של אריך פון דם באך-צלבסקי, בסוף 1943 הוא מונה למפקד צוות קרב בדיוויזיית אס אס "דאס רייך" והועלה לדרגת אוברפיהרר, וב-25 בינואר 1944 הוא מונה למפקד הדיוויזיה. לדברי מקס הייסטינגס הוא התמנה כמפקד דיוויזיה אך ורק בשל היחסים האישיים הקרובים שלו עם היינריך הימלר, ולא בשל יכולותיו הצבאיות. ב-11 באפריל 1944 הוא עוטר בצלב האבירים של צלב הברזל, וב-20 באפריל הוא הועלה לדרגת בריגדפיהרר. ב-25 ביולי 1944 נפצע לאמרדינג, ולאחר החלמתו הוא חזר לפקד על הדיוויזיה. בינואר 1945 הוא הועלה לדרגת אוברפיהרר, וב-2 בפברואר 1945 הוא מונה לראש מטה קבוצת ארמיות ויסלה. באפריל 1945 הוא מונה למפקד דיוויזיית אס אס ה-38, ובסוף המלחמה נפל בשבי הבריטי.

### אחרי מלחמת העולם השנייה

הבריטים סירבו להסגירו לצרפת, שדרשה להעמידו לדין בשל חלקו בטבח אורדור-סור-גלאן ובטבח טול, ולאחר שחרורו הוא התגורר בדיסלדורף, שם ניהל עסק מצליח. בשנת 1953 שפט אותו בית משפט צרפתי בבורדו למוות שלא בפניו, אולם ממשלת גרמניה המערבית סירבה להסגירו. לאחר משפט אייכמן שקלו הצרפתים לשלוח יחידת קומנדו שתחטוף אותו מביתו, אולם עוד קודם שהם הצליחו לבצע את המשימה, מת לאמרדינג ב-13 בינואר 1971 בבאד טלץ כתוצאה מסרטן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **היינץ לאמרדינג** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  עמ 32 פושעי מלחמה נאציים בפני "כס המשפט", באתר מוזיאון הלוחמים והפרטיזנים, ‏תשל"א
2. ↑  מקס הייסטינגס, "דאס רייך". צעדת דיוויזיית האס אס ה-2 בצרפת, יוני 1944. לונדון 1981, עמ' 36

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 124727581
* ISNI: 0000 0000 1903 8819
* SUDOC: 156882590
* VIAF: 40319601
* WorldCat: viaf-40319601

 |
**אלכסיס הולמס** (באנגלית: **Alexis Holmes**; נולדה ב-28 בינואר 2000) היא אתלטית אמריקאית, אלופת עולם (בודפשט 2023) בריצת שליחים 4x400 מטר משולב וזוכת מדליית ארד באליפות עולם באולם (גלאזגו 2024) בריצת 400 מטר.

ביוגרפיה
--------

הולמס נולדה וגדלה בהמדן שבקונטיקט, ארצות הברית.

### 2019

במשחקים הפאן-אמריקאיים עד גיל 20 שנערכו ביולי בסן חוסה שבקוסטה ריקה זכתה במדליית זהב בריצת שליחות 4x400 מטר בשיא עולם חדש עד גיל 20 של 3:24.04 דקות, ובמדליית כסף בריצת 400 מטר בתוצאה של 52.59 שניות.

### 2023

#### אלופת עולם ושיאנית עולם

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה זכתה במדליית זהב בריצת שליחים 4x400 מטר משולב יחד עם ג'סטין רובינסון, רוזי אפיונג ומת'יו בולינג בשיא עולם חדש של 3:08.80 דקות, לפני הממלכה המאוחדת (3:11.06 דקות) וצ'כיה (3:11.98 דקות).

### 2024

#### מדליית ארד באליפות עולם באולם

באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בגלאזגו שבממלכה המאוחדת זכתה במדליית ארד בריצת 400 מטר בשיא אישי חדש של 50.24 שניות, אחרי פמקה בול (49.17 שניות) ולייקה קלאפר (50.16 שניות), שתיהן מהולנד.

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* ריצת 400 מטר: 50.32 שניות (2023)

### אולם

* ריצת 400 מטר: 50.24 שניות (2024)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלכסיס הולמס** בוויקישיתוף

* אלכסיס הולמס, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 14761424

 |
**אלכסנדר דום** (בהולנדית: **Alexander Doom**; נולד ב-25 באפריל 1997) הוא אתלט בלגי, זוכה מדליית ארד באליפות עולם (בודפשט 2023), פעמיים ברציפות אלוף העולם באולם (בלגרד 2022 וגלאזגו 2024), סגן אלוף אירופה (מינכן 2022) ואלוף אירופה באולם (איסטנבול 2023) בריצת שליחים 4x400 מטר, ואלוף עולם באולם (גלאזגו 2024) בריצת 400 מטר.

ביוגרפיה
--------

דום נולד ברואסלייר שבבלגיה.

### 2013

#### אלוף הפסטיבל האולימפי לנוער בריצת 400 מטר

בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער שנערך ביולי באוטרכט שבהולנד זכה במדליית זהב בריצת 400 מטר בתוצאה של 47.93 שניות.

### 2021

באליפות אירופה באולם שנערכה במרץ בטורון שבפולין סיים במקום רביעי יחד עם ז'ונתן בורלה, דילן בורלה וקווין בורלה בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 3:06.96 דקות, ובמקום 20 בריצת 400 מטר בתוצאה של 47.18 שניות.

באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיים במקום רביעי יחד עם ז'ונתן סקור, דילן בורלה וקווין בורלה בריצת שליחים 4x400 מטר בשיא בלגיה חדש של 2:57.88 דקות.

### 2022

#### אלוף עולם באולם

באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בבלגרד שבסרביה זכה במדליית זהב יחד עם ז'וליאן וטרין, ז'ונתן סקור וקווין בורלה בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 3:06.52 דקות, לפני ספרד (3:06.82 דקות) והולנד (3:06.90 דקות).

#### מדליית ארד באליפות העולם

באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, זכה במדליית ארד יחד עם ז'וליאן וטרין, ז'ונתן סקור וקווין בורלה בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 2:58.72 דקות, אחרי ארצות הברית (2:56.17 דקות) וג'מייקה (2:58.58 דקות). בריצת 400 מטר סיים במקום 19 בתוצאה של 45.80 שניות.

#### סגן אלוף אירופה

באליפות אירופה שנערכה באוגוסט במינכן שבגרמניה זכה במדליית כסף יחד עם ז'וליאן וטרין, קווין בורלה ודילן בורלה בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 2:59.49 דקות, אחרי הממלכה המאוחדת (2:59.35 דקות) ולפני צרפת (2:59.64 דקות). בריצת 400 מטר סיים במקום 13 בתוצאה של 45.77 שניות.

### 2023

#### אלוף אירופה באולם

באליפות אירופה באולם שנערכה במרץ באיסטנבול שבטורקיה זכה במדליית זהב יחד עם דילן בורלה, קווין בורלה וז'וליאן וטרין בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 3:05.83 דקות, לפני צרפת (3:06.52 דקות) והולנד (3:06.59 דקות). בריצת 400 מטר סיים במקום שישי, לאחר שלא התייצב לריצת הגמר.

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה סיים במקום תשיעי בריצת שליחים 4x400 מטר בתוצאה של 3:00.33 דקות, ובמקום 18 בריצת 400 מטר בתוצאה של 45.57 שניות, לאחר שבשלב המוקדמות קבע שיא אישי חדש של 44.92 שניות.

### 2024

#### אלוף עולם באולם

באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בגלאזגו שבממלכה המאוחדת זכה בשתי מדליות זהב: בריצת 400 מטר בשיא בלגיה חדש של 45.25 שניות, לפני קרסטן ורהולם (45.34 שניות) ורשין מקדונלד מג'מייקה (45.65 שניות), ובריצת שליחים 4x400 מטר יחד עם ז'ונתן סקור, דילן בורלה וכריסטיאן איגואסל בתוצאה של 3:02.54 דקות, לפני ארצות הברית (3:02.60 דקות) והולנד (3:04.25 דקות).

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* ריצת 400 מטר: 44.92 שניות (2023)

### אולם

* ריצת 400 מטר: 45.25 שניות (2024), **שיא בלגיה**

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלכסנדר דום** בוויקישיתוף

* אלכסנדר דום, באתר olympedia.org
* אלכסנדר דום, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
* אלכסנדר דום, באתר ליגת היהלום
**ניל ברנן** (באנגלית: **Neal Brennan**; נולד ב-19 באוקטובר 1973) הוא קומיקאי, תסריטאי ובמאי אמריקאי.

הוא ידוע כמי שיצר וכתב יחד עם דייב שאפל את הסדרה "המופע של שאפל" עבור הערוץ קומדי סנטרל. בסוף העונה השנייה היא דורגה כתוכנית הפופולרית ביותר בערוץ. עלתה לראשונה בינואר 2003 ונמשכה עד 2006.

ביוגרפיה
--------

ברנן התגורר עד גיל שש בווילנובה, פנסילבניה והתגורר בשנים 1978 עד 1986 בווילמט, אילינוי. הוא נולד למשפחה אירית קתולית והוא הצעיר מבין 10 ילדים. לדברי ברנן, הצד של אביו של המשפחה היה מצחיק, כמו גם חמשת אחיו הגדולים. ברנן אמר שהוא הבין שהוא מצחיק ואוהב קומדיה כבר בגיל 8, וכבר מאז הוא ביצע חומר מתוכנן עבור חבריו לכיתה בסגנון שחיקק את הקומיקס ריצ'רד לואיס, ג'רי סיינפלד ודוד ברנר. הוא גם צפה בכמות גדולה של קומדיה בטלוויזיה במהלך שנות לימודיו בתיכון, ולעיתים קרובות נשאר עד מאוחר כדי לצפות בתוכניות 'לייט נייט' עם דייוויד לטרמן וארסיניו הול.

אחיו הגדול של ברנן קווין הפך לקומיקאי וסופר שהתחיל לעשות קומדיה סטנד-אפ בזמן שניל עדיין היה בתיכון. ניל השתתף בהופעותיו של קווין באימפרוב שבניו יורק בסופי שבוע, שם היה פוגש קומיקאים כמו ריי רומנו, דייב אטל, מייק רויס ודייוויד ג'וסקוב. ברנן אמר בריאיון לערוץ הקולנוע העצמאי (IFC) כי לאחר שצפה באחיו עושה סטנד-אפ, הוא הבין שאפשר להתפרנס בקומדיה.

ברנן עבר לניו יורק ללמוד בבית ספר לקולנוע בניו יורק, אך הוא נשר לאחר שנה. הוא החל כשוער במועדון הקומדיה של בוסטון בגריניץ' וילג', שם פגש את דייב שאפל, שהופיע בקביעות. השניים התיידדו, וברנן לעיתים קרובות הציע בדיחות לצ'אפל. ברנן היה שותף בדירה עם הקומיקאי ג'יי מוהר כשהוא מתגורר בניו יורק.

לאחר שישה חודשים שעבד כשוער במועדון הקומדיה של בוסטון, בשנת 1992, ברנן ביצע לראשונה סטנדאפ בגיל 18. בהמשך הוא סיפר: "לא צחקתי"; הוא לא ביצע שוב סטנד-אפ עד 1997. ברנן כתב גם למגזין The Source בשנת 1992.
ברנן הוא אתאיסט.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ניל ברנן** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ניל ברנן (באנגלית)
* ניל ברנן, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* ניל ברנן, ברשת החברתית אינסטגרם

* ניל ברנן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* ניל ברנן, באתר AllMovie (באנגלית)

* ניל ברנן, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

* ניל ברנן, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* ניל ברנן, באתר Discogs (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX1491589
* ISNI: 0000 0000 9289 0389
* LCCN: no2004099876
* MusicBrainz: 55b95ea6-54f8-41ac-bd99-1c9835c42147
* VIAF: 136319792
* WorldCat: lccn-no2004099876

 |
**נָדָב** הוא דמות מקראית, מלך ישראל השני, איש שבט אפרים. לפי הכרונולוגיה המסורתית מלך על ממלכת ישראל בשנים 907 לפנה"ס עד 906 לפנה"ס. היה בנו של ירבעם.

מיד לאחר מות אביו ירש את מקומו בתרצה, בירת ממלכת ישראל. המקרא מתאר אותו: "וְנָדָב בֶּן-יָרָבְעָם מָלַךְ עַל-יִשְׂרָאֵל בִּשְׁנַת שְׁתַּיִם לְאָסָא מֶלֶךְ יְהוּדָה וַיִּמְלֹךְ עַל-יִשְׂרָאֵל שְׁנָתָיִם. וַיַּעַשׂ הָרַע בְּעֵינֵי ה' וַיֵּלֶךְ בְּדֶרֶךְ אָבִיו וּבְחַטָּאתוֹ אֲשֶׁר הֶחֱטִיא אֶת-יִשְׂרָאֵל" (ספר מלכים א', פרק ט"ו, פסוקים כ"ה–כ"ו).

גם מלך צעיר זה יזם תנופה חדשה במלחמת האחים בין ממלכת ישראל לממלכת יהודה. כיוון שחשש לתקוף את יהודה במישרין לאחר התבוסות שנחלה ממלכת ישראל בקרבות עם אביה, הוא בחר לצור על גבתון וללוכדה מידי הפלשתים במטרה לתקוע טריז בין יהודה לפלשת, ולכתר את ממלכת יהודה ממערב [דרוש מקור]. גבתון השתייכה לממלכת עקרון, אחת מחמשת המרכזים הפלשתים, שגבלה בממלכת יהודה. לעקרון השתייכו, מלבד גבתון, הערים אלתקה, תמנה, ואפשר שגם גזר.

בשעת המצור על גבתון, בעת שעמד בראש הצבא הצר, נרצח נדב על ידי בעשא בן אחיה לבית יששכר שהמליך עצמו כמלך: "וַיִּקְשֹׁר עָלָיו בַּעְשָׁא בֶן-אֲחִיָּה לְבֵית יִשָּׂשכָר וַיַּכֵּהוּ בַעְשָׁא בְּגִבְּתוֹן אֲשֶׁר לַפְּלִשְׁתִּים וְנָדָב וְכָל-יִשְׂרָאֵל צָרִים עַל-גִּבְּתוֹן. וַיְמִתֵהוּ בַעְשָׁא בִּשְׁנַת שָׁלֹשׁ לְאָסָא מֶלֶךְ יְהוּדָה וַיִּמְלֹךְ תַּחְתָּיו" (ספר מלכים א', פרק ט"ו, פסוקים כ"ז–כ"ח).

| מלכי ישראל ושנת עלייתם (לפני הספירה) לכס המלוכה |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ירבעם | נדב | בעשא | אלה | זמרי | תבני | עמרי | אחאב | אחזיהו | יורם |
| 928 | 907 | 906 | 883 | 882 | 882 | 882 | 871 | 852 | 851 |
| יהוא | יואחז | יואש | ירבעם השני | זכריהו | שלום | מנחם | פקחיה | פקח | הושע |
| 842 | 814 | 800 | 784 | 748 | 747 | 747 | 737 | 735 | 732 |

 |

| מלכי ישראל ויהודה |
| --- |
| מלכי ישראל המאוחדת | שאול • אשבעל • דוד • שלמה |  |
| מלכי יהודה | רחבעם • אביה • אסא • יהושפט • יורם • אחזיהו • עתליה • יהואש • אמציהו • עוזיהו/עזריהו • יותם • אחז • חזקיהו • מנשה • אמון • יאשיהו • יהואחז • יהויקים • יהויכין • צדקיהו |
| מלכי ישראל | ירבעם בן נבט • נדב • בעשא • אלה • זמרי • תבני • עמרי • אחאב • אחזיהו • יורם • יהוא • יואחז • יואש • ירבעם השני • זכריהו • שלום • מנחם • פקחיה • פקח • הושע |
| בית חשמונאי | 

|  |  |
| --- | --- |
| שליטים | מתתיהו הכהן • יהודה המכבי • יונתן הוופסי • שמעון התרסי • יוחנן הורקנוס הראשון |
| מלכים | יהודה אריסטובולוס הראשון • יהונתן אלכסנדר ("ינאי") • שלומציון אלכסנדרה • הורקנוס השני • אריסטובולוס השני • מתתיהו אנטיגונוס השני |

 |
| מלכי בית הורדוס | הורדוס • ארכלאוס • הורדוס אנטיפס • פיליפוס • אגריפס הראשון • אגריפס השני |
**מסגרות טיפול ושיקום לנכים** הן מסגרות פעילות שנועדו לאפשר שיקום לאנשים עם נכות, בניסיון להחזרתם ככל האפשר לרמה מקסימלית של תפקוד, לאפשר להם אוטונומיה מסוימת ולהכינם לקראת השמה במקומות תעסוקה.

מטרתה של מסגרת השיקום היא לסייע לאדם באמצעות טיפולים פיזיים, טיפולים נפשיים, טיפולי רווחה, מציאת עבודה, מלגות שונות ללימודים, קצבאות הניתנות לנכים ועוד. ניתן לסווגם לשלושה סוגים של שיטות סיוע: אמצעים פיזיים (תרגילים ותנוחות שונות), מכשירי עזר מכניים, וטיפול פסיכו-חברתי. 

בישראל זכאי כל אדם עם נכות לזכויות שונות על פי חוק, בתנאי שהוא משלם דמי ביטוח לאומי. מטרת זכויות אלו לשפר את איכות ורמת החיים של הנכה. לאחר שהמוסד לביטוח לאומי מכיר במגבלת האדם, נבדק אם אכן נכותו פוגמת ביכולתו לפרנס את עצמו ולקיים שגרת חיים יומיומית, ובאמצעות מבחנים שונים הנערכים על ידי המוסד נקבעים אחוזי נכות, אשר מקנים זכויות שונות. אדם בדרגת נכות של 20% ומעלה זכאי לסיוע בשיקום ואבחון מקצועי. 

מטרתו של חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות בישראל היא שילובם של נכים בעבודה והענקת העדפה מתקנת לנכים. חוק נוסף שנחקק למען הנכים הוא החוק למען נגישות הנכה בישראל, על פיו כל מבנה ציבורי חייב לכלול אמצעי גישה לנכים. 

אדם עם נכות בישראל זכאי לזכויות רבות בהתאם למצבו: תו חנייה לנכה לשם הניידות והנוחות, הקלות בתשלומי ארנונה, פטור ממס הכנסה, הנחה לתשלום בתחבורה ציבורית, זכויות מול כל גוף ממשלתי, הנחות שונות בכל משרד ממשלה, אגרות לימוד, קבלת סיוע בניידות, חברות סיעוד, מרכזי מגורים לשם עזרה במגורים עצמאיים והטבות וזכויות אחרות. 

קיימות פעילויות פנאי מגוונות לנכים, כגון חוגי ריקוד, ספורט נכים ועוד. ארגונים ועמותות רבים מקיימים פעילויות אתגריות עבור נכים ומאפשרים להם להתבטא דרך אמנות, מוזיקה ועוד.

לקריאה נוספת
------------

* רימרמן, א. 1986. "ליקוי, נכות ומוגבלות: דילמות והבהרות מושגיות". חינוך מיוחד ושיקום, 1, עמ' 25-32.

קישורים חיצוניים
----------------

* נכות - זכויותיהם של מקבלי קצבת נכות כללית במוסדות שונים, באתר הביטוח הלאומי

הערות שוליים
------------

1. ↑  יחזקאל טלר, 2001, "מי ישקם את השיקום? מדיניות השיקום בארצות הברית ובישראל על רקע התפתחות היסטורית". ביטחון סוציאלי, 61
2. ↑  גמליאל, 1985
3. ↑  פלדמן, 2007
מבצע **מהלך מבריק** הוא מבצע צבאי בלבנון, שביצעה יחידת אגוז ב-14 באפריל 1997. במבצע זה ביצע כוח מיחידת אגוז, בפיקודו של סא"ל משה תמיר, פשיטה על פאתי הכפר ע'נדוריה, ששימש בסיס פעילות לפעילי החזבאללה בדרום לבנון.

תכנון המבצע
-----------

במסגרת הקו ההתקפי שהוביל אלוף פיקוד הצפון, עמירם לוין, נגד ארגוני המחבלים בדרום לבנון, ביצעו יחידות מובחרות פשיטות על כוחות האבטחה של חזבאללה בכפרים שמהם פעל הארגון בדרום לבנון. הפשיטה הראשונה בוצעה בשנת 1995 ביוזמת מפקד חטיבת גולני, אל"ם משה קפלינסקי, שגם פיקד על הפעולה. הכוח, סיירת גולני בפיקוד רב-סרן ארז נהיר, ארב בהצלחה לכוח האבטחה שהציב חזבאללה בכפר שקרא ופגע במספר פעילים. המבצע היה אבן דרך, והיווה פתח לסדרת מבצעים דומים, ובהם מבצע גוף חימום, פשיטה שביצע כוח מסיירת צנחנים, בפיקוד רב-סרן יוסי בכר, שבמהלכה ארב והרג שישה פעילי חזבאללה שהיוו את כוח האבטחה של הארגון בפאתי הכפר זווטר א־שרקיה (אנ').

באפריל 1997 זיהה כוח תצפית מגדוד 869 שהיה במוצב טייבה, שברצועת הביטחון בדרום לבנון, כוח אבטחה של החזבאללה בפאתי הכפר ע'נדוריה ודיווח על כך לכוחות פיקוד הצפון. הדיווח הגיע ליחידת אגוז, ומפקדה, סא"ל משה תמיר, יזם פשיטה במטרה לפגוע בכוח האבטחה. מפקד אוגדת הגליל, תא"ל יום טוב סמיה, אישר את התוכנית.

מהלך המבצע
----------

בליל המבצע, עם רדת החשכה, יצאה פלגה מיחידת אגוז, בפיקודם של תמיר ומפקד הפלגה, סרן רון וייזל, ממוצב צד"ל בתנועה רגלית לעבר ע'נדוריה. הכוח מיקם עמדת תצפית וכן עמדה ובה כוח רתק, שעליה פיקד סגן פיני יוסף, ולאחר מכן התגנב לפאתי הכפר. הכוח זיהה חוליית אבטחה בת שמונה פעילי חזבאללה, והרג את חבריה. בתגובה נפתחה לעבר הכוח אש מעמדות חזבאללה בכפר. כוח הרתק בפיקוד יוסף השיב באש למקורות הירי, והכוח נסוג כשהוא נעזר גם במסוקי קרב של חיל האוויר שחיפו עליו בנסיגה. הכוח שב לקו המוצבים של צה"ל וממנו התפנה לישראל.

לקריאה נוספת
------------

* משה תמיר, **מלחמה ללא אות**, מערכות, 2005, עמודים 172–182.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אהד לסלוי, **מביטחון שוטף ללחימה בגרילה**, מודן הוצאה לאור, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2021, עמ' 199.
2. ↑  גל פרל פינקל, ‏"דלעת", זה לא רק שם של ירק, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 20 בפברואר 2017
3. ↑  משה (צ'יקו) תמיר, **מלחמה ללא אות**, הוצאת מערכות - משרד הביטחון, 2005, עמוד 121.
4. ↑  גל פרל פינקל ואבירם רינג, מבצע חוק וסדר 30 שנה אחרי, מערכות 477, אפריל 2018, עמוד 60.
5. ↑  משה (צ'יקו) תמיר, **מלחמה ללא אות**, הוצאת מערכות - משרד הביטחון, 2005, עמוד 174.
6. ↑  משה (צ'יקו) תמיר, **מלחמה ללא אות**, הוצאת מערכות - משרד הביטחון, 2005, עמוד 179, "היינו בטווח של פחות מעשרה מטרים מהמארב כאשר החלה לפתע תכונה לא שגרתית. אחד האנשים, שנראה לי כמפקד הכוח, החל לעבור בין המחבלים ולהצביע לעברנו. סימנתי לרון והתחלתי בספירה לאחור. בסיום הספירה פתחו הכוחות באש מתוזמנת מכמה כיוונים. בתוך מהומת הירי והצעקות יכולתי להבחין במחזה הנורא של שני המחבלים שהיו שקועים בשינה מנסים להיחלץ משקי השינה ללא הועיל. בתום מכת האש השלכנו רימונים למרכז כרם הזיתים והתכוננו לניתוק מגע מהיר. בשלב זה התעורר הכפר כולו ואש לא מכוונת נורתה לכל עבר. על אף שהכרתי היטב את היערכות חזבאללה בכפרים הופתעתי ממהירות התגובה ומעוצמתה. פקדתי על רון, שלא מיהר להפסיק את הירי לעבר המחבלים, לנתק מגע מייד ולנוע לנקודת הכינוס שנקבעה".
7. ↑  גל פרל, "תוצאות המפגש עם האויב הן הקובעות", מרכז דדו, ‏ 13 בינואר 2022.