אישה משתמשת בקרש כביסה, עליו משפשפים את הבד עם מים כדי להוציא את הלכלוך, ואישה סוחטת מים מתוך הבד. שתי הפעולות האלו קשורות במלאכת מכבס.
חומרי ניקוי, "לכביסה יותר לבנה".
**מְלֶאכֶת הַמְּלַבֵּן** היא אחת מל"ט מלאכות האסורות בשבת, ביום טוב וביום כיפור, שעיקרה ניקוי הצמר לאחר גזיזתו והפיכתו ללבן על מנת שיוכל לשמש כחומר גלם לבגדים. במלאכת המשכן היה שימוש במלאכה זו כשלב בהכנת יריעות המשכן, הפרוכת ובגדי הכהונה. פעולת הליבון נעשית על ידי שטיפה מסיבית להסרת הלכלוך הדבוק בצמר, ושימוש במלבין לחיזוק הגוון הלבן. 

תולדה של מלאכה זו היא מלאכת מכבס. להבדיל ממלבן שהוא תיקון והלבנת חומר הגלם עצמו, מכבס הוא הסרת לכלוך חיצוני שדבק בבגד תוך החזרת את צבעו האמיתי. ההבדל בין האב לתולדה הוא שמלאכת מלבן שייכת רק בהלבנת הבגד ונעשית בכל אמצעי שרגילים להלבין בעזרתו, ואילו כיבוס שייך בין בהחזרת הבגד לצבע לבן ובין לשאר צבעים.

אב - מלאכת מלבן
---------------

איסור מלאכת מלבן, הוא בכל דבר שקלקל את מראית הבגד והיה דבוק ומובלע בבגד, ואפילו במים, אם הם נחשבות ללכלוך לגבי בגד זה, כך למשל בגד שנפלו עליו טיפות מים באופן שהם מקלקלות את מראית הבגד, דבר שמצוי בעיקר בבגד חדש, המנערו חייב משום מלאכת מכבס.

תולדה - מלאכת מכבס
------------------

מלאכת מכבס שייכת כאשר ישנו לכלוך שבלוע בבגד. ישנם חומרי גלם רכים כדוגמת צמר הסופחים לכלוך לתוכם בקלות ולגביהם גם הרטבת הבגד בלא שפשוף אסורה, משום שהיא מועילה להוציא לכלוכים שבלועים בבגד. אך בבגד עור הרטבה מותרת, משום שמוציאה רק לכלוך שעל גבי הבגד, אך אינו בלוע בתוכו. ורק שפשוף נאסר.

כאשר הבגד נקי נחלקו הראשונים האם יש איסור בשטיפתו. לדעת ספר התרומה והרמב"ם כאשר הבגד נקי - אין איסור להשרותו במים. אולם, לדעת רבנו תם גם כאשר אין על הבגד לכלוך מסוים, יש ניקוי מסוים בשרייתו במים, והעושה כן עובר על מלאכת מכבס.

אם הוא מרטיב את הבגד בעזרת מים שאינם נקיים, הדבר מותר, משום שהבגד רק מתלכלך בכך, ולא מתנקה. ועל כן מותר לנגב את הידיים במגבת.

דרך הכיבוס היא דווקא בלכלוך שדבוק ומובלע בבגד, אבל אדם המסיר נוצה מבגדו אינו עובר על כיבוס אלא על איסור מוקצה אם הוא מסירם בידו ולא בנפיחה בפיו. מסיבה זו, לכלוך גס ועבה שנדבק לבגד ומסירו בידו או בשפשוף שני צידי הבגד כשהוא אוחז בצד החיצוני של הבגד בצורה שאינה בדרך כיבוס, מותר.

קישורים חיצוניים
----------------

* הערך "מלאכת מלבן", באתר המכלול
* הערך "מלבן", באתר ויקישיבה
* אסופת מאמרים בנושא מלאכת מלבן, באתר ספריית אסיף
* סדרת שיעורים מאת הרב אביעד כהנא, באתר של ישיבת מקור חיים: שיעור 1, שיעור 2, שיעור 2 (הרחבות), שיעור 3
* הרב אליעזר מלמד, הלכות ליבון - כיבוס, באתר פניני הלכה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  מנוחת אהבה חלק ב', פרק יב.

| הלכות ואיסורי שבת |
| --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |
| מלאכות שבת |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |
| דיני רשויות |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.