recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**עגלון** היא קבוצת כוכבים החוצה את שביל החלב בחציה הצפוני של כיפת השמים. היא אחת מ-48 קבוצות הכוכבים של תלמי וגם אחת מ-88 קבוצות הכוכבים המודרניות. הכוכב **γ בעגלון** הוא גם הכוכב **β בשור**.

כוכבים מעניינים
---------------

**α בעגלון (קאפלה)** הוא כוכב כפול במרחק 42 שנות אור המורכב מזוג ענקים צהובים המקיפים זה את זה במרחק של פחות מיחידה אסטרונומית. בהירות נראיתם המשותפת היא מדרגה 0.1 מה שהופך את α בעגלון לכוכב השישי בבהירותו בשמים. המערכת כוללת כוכב כפול נוסף המורכב מזוג ננסים אדומים במרחק של כעשירית שנת אור מזוג הענקים.

**β בעגלון (מנקלינן)** אף הוא כוכב כפול במרחק 85 שנות אור ומשתנה לוקה המורכב מזוג כוכבים לבנים צמודים בבהירות כוללת מדרגה 1.9, המקיפים זה את זה מדי ארבעה ימים. כל יומיים, חולף אחד הכוכבים על־פני השני (מנקודת המבט של כדור־הארץ) וכתוצאה מכך הבהירות הכוללת נחלשת מעט. המערכת כוללת ננס אדום נוסף במרחק של כ-330 יחידות אסטרונומיות מהזוג הבהיר.

**θ בעגלון** הוא כוכב כפול נוסף המורכב מכוכב בהיר עם בהירות מדרגה 2.6 ובן זוג חלש יותר עם בהירות מדרגה 7. זהו הכוכב השלישי בבהירותו בקבוצה.

**ε בעגלון** (**אלמאז**) הוא כוכב כפול ומשתנה לוקה נוסף במרחק כ-2,000 שנות אור עם זמן מחזור ארוך מאוד - 27 שנים. הכוכב הבהיר בזוג הוא על-ענק לבן עם בהירות נראית מדרגה 3. אחת ל-27 שנים, חולף על פניו הכוכב השני (שאינו ניתן לצפייה) והבהירות יורדת לדרגה 3.8 למשך כשנה וחצי. המעבר האחרון אירע בשנת 2010, והבא אחריו יהיה בשנת 2037.

גרמי שמיים מעניינים נוספים
--------------------------

M37, M36 ו-M38 הם שלושה צבירי כוכבים פתוחים הניתנים לצפייה במשקפת ומכילים עשרות כוכבים.

בשנת 2008 בקבוצת כוכבים זו התגלה כוכב לכת חוץ-שמשי אלף.

מיתולוגיה
---------

כבר בתקופות עתיקות זוהתה הקבוצה כמרכבה עם עגלון. עם זאת, הקבוצה זוהתה גם כרועה הנושא על כתפו עז (α בעגלון) ואתו הולכים שלושה גדיים (ε ,ζ ,η בעגלון).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עגלון** בוויקישיתוף
* עגלון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| הכוכבים הבולטים בקבוצת עגלון |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| α (קאפלה) • β (מנקלינן) • θ‏ • ι (אל-קב) • ε (אלמאז) |  |

 |

| 88 קבוצות הכוכבים המודרניות |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אוקטנט • אוריון • אינדיאני • אנדרומדה • ארידנוס • אריה • אריה קטן • ארנבת • ברבור • בתולה • גביע • גדי • ג'ירף • דג דרומי • דג זהב • דג מעופף • דגים • הדובה הגדולה • הדובה הקטנה • דולפין • דלי • דרקון • הר השולחן • הרקולס • זאב • זבוב • זיקית • חד קרן • חץ • טווס • טוקאן • טלה • טלסקופ • יונה • ירכתי הספינה • כלב גדול • כלב קטן • כלבי ציד • כן ציור • כתר דרומי • כתר צפוני • לווייתן • לטאה • לינקס • מאזניים • מגן • מזבח • מחוגה • מיקרוסקופ • מפסלת • מפרש • מצפן • משאבה • משולש • משולש דרומי • נבל • נושא הנחש • נחש • נחש מים • נחש מים קטן • נשר • סוסון • סקסטנט • סרגל • סרטן • עגור • עגלון • עוף החול • עורב • עקרב • פגסוס • פסל • פרסאוס • ציפור גן עדן • הצלב הדרומי • קנטאור • קסיופאה • קפאוס • קשת • רשת • שדרית • רועה דובים • שועלון • שור • שעון מטוטלת • שערות ברניקי • תאומים • תנור |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1235777766
* VIAF: 36162365821825461092
* WorldCat (עם VIAF): 36162365821825461092

 |
**אולדנבורג** (בגרמנית: **Oldenburg** ‏האזנהⓘ‏?‏) היא עיר עצמאית ללא מחוז במדינת סקסוניה התחתונה אשר בגרמניה. העיר שוכנת על גדת נהר ההוּנְטֶה בחלקה המערבי של המדינה בין הערים ברמן וחרונינגן ההולנדית.

נכון לדצמבר 2021 אוכלוסיית העיר מונה 170,389 תושבים, העיר היא הרביעית בגודלה במדינת סקסוניה התחתונה לאחר הנובר, בראונשווייג ואוסנבריק.

בעיר אולדנבורג שוכנת אוניברסיטה המונה 12,000 סטודנטים.

היסטוריה
--------

שמה של העיר מוזכר עוד בשנת 1108, אז נקראה בשם *אלדנבורג*. חשיבותה של העיר הייתה משמעותית מאוד עקב מיקומה על מעברה של נהר ההונטה החשוב, והפכה לבירת מחוז אולדנבורג, דוכסות שהתקיימה מ-1180 ועד ל-1918.

אולדנבורג הייתה לעיר עשירה מאוד במהלך מלחמת שלושים השנים במאה ה-17, כאשר כוח השפעתה ואוכלוסייתה גדלו במידה ניכרת. 

בשנת 1667 נפגעה אולדנבורג ממגפה הרסנית, וזמן קצר לאחר מכן, שרפה הרסה את העיר. המלכים הדנים ששלטו באזור היו אדישים למצבה של העיר והזניחו את שיקומה, על כן איבדה את חשיבותה. רק כאשר הסתיים השלטון הדני בשנת 1773, החל שיקומה של העיר, ובניינים החלו להיבנות בסגנון נאו-קלאסיציזם.

לאחר מלחמת העולם השנייה ב-1945, כאשר פליטים רבים היגרו אל העיר, החלה אוכלוסייתה של אולדנבורג לצמוח כאשר היא חוצה את קו 100,000 התושבים. העיר כמעט ולא נפגעה במלחמה. בשנת 1946 הפכה אולדנבורג לחלק ממדינת סקסוניה התחתונה.

הקהילה היהודית
--------------

הרב שמשון רפאל הירש כיהן כרב הכולל לאולדנבורג ובה כתב את חיבורו חורב.

ב־1933 היו רשומים 279 יהודים כתושבי אולדנבורג. לפני מלחמת העולם השנייה, היו באולדנבורג בית כנסת, בית ספר יהודי ובית עלמין יהודי. לאחר המלחמה חזרו אליה מספר יהודים ונעשה ניסיון לשמר את הקהילה. ואולם, ב־1960 הידלדלה הקהילה ובית הכנסת נסגר. ב־1992 נוסדה מחדש קהילה יהודית באולדנבורג (אנ') בת 34 חברים, שגדלה והתרחבה בהתבסס בעיקר על מהגרים יהודיים מברית המועצות-לשעבר. בשנות ה־2000 הסתיים שיפוץ מבנה עתיק כבית כנסת לקהילה וכן מקווה. כיום מונה הקהילה 314 חברים.

לאולדנבורג קשרי "עיר תאומה" עם המועצה האזורית מטה אשר מאז 1996. בנובמבר 2013 חוללו באולדנבורג עשרות מצבות בבית העלמין היהודי, וכתובות נאצה נגד יהודים רוססו הן במבנה בית הלוויות והן במקומות נוספים בעיר. על פי הדיווח, המשטרה עצרה חשוד במעשים.

גלריית תמונות
-------------

* טירת אולדנבורגטירת אולדנבורג
* בית החולים פטר פרידריך לודוויגבית החולים פטר פרידריך לודוויג
* הכנסייה האוונגליסטיתהכנסייה האוונגליסטית
* בניין הפרלמנטבניין הפרלמנט
* נהר הונטהנהר הונטה
* אוניברסיטת אולדנבורגאוניברסיטת אולדנבורג

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אולדנבורג** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אולדנבורג (בגרמנית)
* אולדנבורג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אולדנבורג (גרמניה), דף שער בספרייה הלאומית

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל גרמניה** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007557224905171
* BnF: cb11964026r (data)
* GND: 4043457-6
* LCCN: n80118527
* MusicBrainz: 564f6766-f295-4c97-901f-1bf68249903e
* NARA: 10044967
* NKC: ge462146
* SUDOC: 027642143
* VIAF: 140308252
* WorldCat: lccn-n80118527

 |
**בריט קורטי אסומבאלונגה** (בצרפתית: **Britt Curtis Assombalonga**; נולד ב-6 בדצמבר 1992) הוא כדורגלן מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, המשחק בעמדת החלוץ באנטליהספור מליגת העל הטורקית.

קריירת מועדונים
---------------

אסומבאלונגה התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער ווטפורד, בה סיים כמלך שערי הקבוצה בעונת 2010/2011. בנובמבר 2011 הושאל לוואלדסטון. ב-3 בדצמבר, הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד קונקורד ריינג'רס. במדי ואלדסטון כבש 11 שערים ב-16 משחקים. ב-4 בפברואר, חזר לווטפורד אך עבור ימים אחדים הושאל לבריינטרי טאון לחודש.

ב-17 במרץ 2012 אסומבאלונגה, ערך את הופעת הבכורה שלו במדי ווטפורד בתיקו 0-0 נגד קובנטרי סיטי. באוגוסט 2012 הושאל לחודש לסאות'אנד יונייטד לחודש. במהלך החודש, רשם 5 שערים ו-5 משחקים ולבסוף הוחלט להאריך את תקופת השאלתו עד ל-3 בינואר 2013, וזמן קצר לפי תום החוזה הוחלט להשאירו עד לסיום העונה.

ב-31 ביולי 2013, אסומבאלונגה חתם בפיטרבורו יונייטד מהפוטבול ליג הראשונה. במשחק הפתיחה של העונה, רשם את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 0–1 נגד סווינדון טאון, בה גם כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה. אסומבאלונגה, כבש בניצחון 1–3 נגד צ'סטרפילד במסגרת גמר פרס הפוטבול ליג.

ב-6 באוגוסט 2014, אסומבאלונגה חתם בנוטינגהאם פורסט. 10 ימים לאחר מכן, כבש את שתי שעריו הראשונים במדי הפורסט במשחק הליגה נגד בולטון ונדררס. ב-11 בפברואר 2015, אסומבאלונגה נפצע בברכו ונעדר למעלה משנה מהמגרשים. ב-19 באפריל 2016, אסומבאלונגה חזר למגרשים כאשר נכנס מחליף בדקה ה-84, במהלך משחק הליגה נגד בלקברן רוברס. ב-7 במאי, כבש את שער הבכורה שלו מאז שחזר למגרשים. ב-2 בספטמבר, חתם על חוזה שמשאיר אותו בפורסט נגד סוף עונת 2020/2021.

ב-17 באוגוסט 2017, אסומבאלונגה חתם במידלסברו תמורת 15 מיליון פאונד, ובכך הפך לכדורגלן היקר בתולדות המועדון.

ב-29 בינואר 2023 חתם בווטפורד.

ב-8 באוגוסט 2023 חתם באנטליהספור הטורקית בהעברה חופשית.

קריירה בינלאומית
----------------

אף על פי שאת רוב שנות חייו העביר בממלכה המאוחדת, אסומבאלונגה בחר לייצג את הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, מולדתו. למרות ההצהרה, נאלץ לדחות מספר זימונים לנבחרת עקב סיבות שונות.

ב-27 במרץ 2018, אסומבאלונגה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בהפסד 0–2 לטנזניה. ב-30 ביוני 2019, כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0–4 נגד זימבבואה במסגרת גביע אפריקה לאומות 2019.

תארים
-----

פיטרבורו יונייטד
* פרס הפוטבול ליג: 2013/2014

אישיים
* נבחרי העונה בליגה השלישית באנגליה: 2013/2014

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בריט אסומבאלונגה** בוויקישיתוף
* בריט אסומבאלונגה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

| **נבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו – גביע אפריקה לאומות 2019** |
| --- |
| 1 מטאמפי • 
2 מפאקו • 
3 מוזינגה • 
4 אונגנדה • 
5 טיסראן • 
6 אקולו • 
7 מולומבו • 
8 מפוטו • 
9 בולינגי • 
10 אמפוקו • 
11 בולאסי • 
12 מוקה •
13 אליה • 
14 מסואקו •
15 לואינדמה •
16 מוסי •
17 בקאמבו •
18 בוקאדי •
19 אסומבאלונגה •
20 מאגהומה •
21 שבאני •
22 אמבמבה •
23 מנדנדה •
מאמן: איבנגה | הרפובליקה הדמוקרטית של קונגוהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו |
ה**גוסלי** (רוסית: гу́сли) הוא כלי מיתר סלאבי עתיק, אשר נפוץ במיוחד ברוסיה.

היסטורית הכלי
-------------

בתקופת נסיכות קייב, תיארה המילה גוסלי כל כלי מיתר ולבסוף יוחדה לתיאור הגוסלי הטרפזי (אשר ייתכן כי מקורו בביזנטיון). במאה ה-19 פותח גם קלוויקורד-גוסלי, אשר הונח על מעמד. הכלי לבש מגוון צורות במדינות שונות, לדוגמה, בצ'כיה קיים כינור ההוסלה (housle) ובבלקן כינור חד-מיתר הנקרא גוסלה (gusle). במערב אוקראינה ובבלארוס המילה הוסלי מתייחסת לכינור עממי או אפילו לחליל קנה. כלי נגינה נוסף בעל יחוס לגוסלי הוא הצימבלום. באוקראינה, השפיע הגוסלי על התפתחות הבנדורה.

לגוסלי היו בין 11 ל-36 מיתרי מעי או מתכת, אשר כוונו דיאטונית. לכלי היו שתי צורות עיקריות: צורת קסדה וצורת כנף.

שלמווידניה גוסלישלמווידניה גוסלי
### שלמווידניה גוסלי (Шлемовидные гусли)

הנגן החזיק כלי זה על ברכיו כך שהמיתרים היו מסודרים אופקית יחסית אליו. טכניקת הנגינה הייתה חסימת מיתרים מסוימים ביד שמאל ופריטה רציפה על שאר המיתרים ביד ימין, ליצירת אקורדים. כלי זה היה נפוץ במערב ומזרח נסיכות קייב.

קרילווידניה גוסליקרילווידניה גוסלי
### קרילווידניה גוסלי (Крыловидные гусли)

כלי זה היה קטן יותר, בעל דמיון לנבל הסקנדינבי והוחזק בדומה לגיטרה. יד שמאל חסמה גם בכלי זה מיתרים מסוימים אולם הדבר נעשה דרך פתח מיוחד באחורי הגוף.
צורה זו של הגוסלי הייתה נפוצה יותר בחלקיה הצפוניים של רוסיה, במיוחד בנובגורוד ופסקוב.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **גוסלי** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: bb08cebd-ff6c-49e8-8f8f-914cc2d68c27
* NKC: ph1087846

 |
**בית אתין** הוא מבנה בהדר הכרמל שבחיפה, שנבנה בשנים 1919–1920 עבור יהודה אתין על ידי גדליהו וילבושביץ.

בית אתין הוא בניין אבן בסגנון הלקטני בן שתי קומות ומגדלון מרובע בצדו הצפוני.
הבית ממוקם בסמוך לבניין הטכניון הישן, ברחוב שמריהו לוין 30 (פינת בן שמן).

בית זה שימש את המשפחה זמן מועט ואחר כך הושכר להסתדרות הציונית הדסה, כבית חולים (בתחילה נקרא הדסה, בהמשך שונה שמו לרוטשילד, וכיום הוא נקרא המרכז הרפואי בני ציון). לאחר פרישת הדסה מאחזקת בית החולים, החזיק בו ועד הקהילה העברי בחיפה, ובשנת 1942 עברו רוב מחלקות בית החולים למיקומו הנוכחי ברחוב גולומב והבית שימש כבית ספר לאחיות, עד שנת 1956, שנה שבה עבר בית הספר לאחיות לרחוב גולומב מול בית החולים בני ציון. מ-1957 ועד 1977 שימש המבנה כמשכנו של בית הספר למסחר ולשפות "במעלה", בהמשך שימש כמשכנו של קמפוס חיפה של בית הספר אנקורי שעבר לקריות. מאז שנת 2017 הוא משמש כמשכן לבית הספר הערבי אל-חיואר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית אתין** בוויקישיתוף
* הסבר על בית יהודה איתין (אורכב 12.10.2013 בארכיון Wayback Machine) באתר עיריית חיפה

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אריה נשר, ממיסדי הדר הכרמל, הארץ, 3 ביולי 1959
2. ↑  אוסף משפחת הומל
3. ↑  אין קשר לבית הספר "מעלה הכרמל".
4. ↑  הפגנה: ביה"ס חיואר בחיפה, ללא ספרייה, ללא חדר מחשבים וללא אחזקה | "תעודת עניות לחיפה", באתר חי פה - תאגיד החדשות של חיפה והסביבה, ‏1 ביוני 2020
רבי **יהודה מודרֶן** (או **יודלה** **מודרין**; ח' בטבת ה'תק"פ, 26 בדצמבר 1819 - ד' בחשוון ה'תרנ"ד, 14 באוקטובר 1893) היה למדן וראש ישיבה הונגרי מגדולי תלמידי החת"ם סופר ומחבר הספרים "זיכרון שמואל" ו"פרי העץ". התפרסם בעיקר בשל הגהותיו והערותיו בשולי הספר קונטרס הספיקות של סב אשתו.

ביוגרפיה
--------

נולד לרב ישעיהו מודרן בפרשבורג ונימול בידי רבי משה סופר, ה"חתם סופר". היה תלמידם של רבי מהר"ם א"ש, רבה של אונגוואר; ורבי משה טייטלבוים מאוהלי. בהמשך נעשה תלמידו ומקורבו של ה"חתם סופר". בגיל 15 סמך אותו רבו לרבנות. לפי ר' יוסף הכהן שוורץ, הוא השתעשע רבות עם רבו בדברי תורה עד שאמרו שמן הסתם יינשא בעתיד לאחת מבנותיו.

לפי הצעת רבו, הרב משה טייטלבוים, נישא בשנת ה'תקצ"ז (1837) לחיה ראכל בתו היחידה של הגביר הלמדן ר' שמואל זנוויל כהנא מסיגט, חתנו של רב העיר, רבי יהודה כהנא הלר. הוא סירב לקבל משרות רבנות ועסק כל ימיו בתורה בסיגט ובה הדפיס את ספריו. בישיבתו בסיגט למדו גדולי תורה כמו הרב שלמה יהודה טבק, מחבר "תשורת ש"י". בשנת ה'תרכ"ז הדפיס את ספרו "זיכרון שמואל" על מסכת גיטין. ובשנים ה'תרמ"ה-ה'תרמ"ז את חיבורו "פרי העץ" על המקרא.

במהלך השנים התקרב לחסידות ואף היה נוסע לאדמו"רים שונים. נפתלי בן מנחם סבור שרבו החת"ם סופר הקפיד עליו בשל כך.

נפטר בד' בחשוון ה'תרנ"ד, 14 באוקטובר 1893.

לקריאה נוספת
------------

* נפתלי בן מנחם, פרקי הגר: א. ר' יהודה מודרין, סיני, כרך סג, עמ' קעב-קעו.
* יצחק יוסף כהן, **חכמי טראנסילוואניה**, ירושלים: מכון ירושלים, תשמ"ט, עמ' מד.
* שוחרי השם בהרי הקרפטים,

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד הלחמי, ****רבי יהודה מודרען מפרסבורג****, בספר "חכמי ישראל", תל אביב תשי"ח, חלק א', עמ' שמ"ז, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)
* יהודה מודרן, בספרייה היהודית המקוונת (באנגלית)
* **זכרון שמואל - על מסכת גיטין**, באתר היברובוקס
* **תרומת הכרי**, ‏פרסבורג: תרי"ח, באתר היברובוקס
* **פרי העץ - על התורה**, באתר היברובוקס
* יהודה בן ישעיה מודרן (1819-1893), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  יוסף הכהן שווארטץ, **זיכרון למשה**, אראדעא תרצ"ח, עמ' עה. מצוטט אצל בן מנחם, **פרקי הגר** (להלן "לקריאה נוספת").

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007298090205171
* LCCN: no93034442
* WorldCat (עם LCCN): no93-034442

 |
המונח "כברה" מפנה לכאן. לערך העוסק במערת אבן גיר בישראל, ראו מערת כבארה.
מסננת עדינה עם ידית ארוכה ו"אוזן" בחלקה העליון, מאפשרת הן תלייתה כשאינה בשימוש והן הצבתה מעל כיור, סיר או קערה מבלי שתישמט פנימה.
יצרן מסננות, הדפס עץ מ-1568
**מִסְנֶנֶת** (או "**מְסַנֶּנֶת**", נקראת גם **כְּבָרָה** או **נָפָה**) היא כלי מטבח קעור ומחורר המשמש לסינון מוצרי מזון. 

מסננות עשויות בדרך כלל מתכת דקה (אלומיניום או פלדת אל חלד) או פלסטיק. ישנן מסננות בצורת קערה עם ידית ארוכה, לפעמים עם "אוזניים" לאיזונן על דפנות כיור, סיר או קערה, כך שיטפטפו מטה. אחרות הן מעין קערה עם שתי ידיות אחיזה עגולות משני צידיהן ובסיס המאפשר הצבת המסננת, למשל בתוך כיור, כדי לאפשר לנוזלים לזרום ממנה. ישנן מסננות בגדלים שונים, וגם גודל החרירים משתנה. 

שימוש נפוץ במסננת גדולה הוא לאחר בישול פסטה, כדי לרוקן את מי הבישול מהפסטה. לעיתים מטרת הסינון אינה להיפטר מהנוזלים אלא להפריד בינם לבין המוצקים, כך למשל סינון מרק, כאשר הנוזל ניגר מהמסננת כדי להפרידו מהמוצקים (שעשויים לשמש גם הם למאכל, ביחד או בנפרד מהמרק). טכניקה כזו משמשת גם להכנת רגל קרושה וגספצ'ו.

מסננות עם חרירים קטנים משמשות בין השאר לחליטת תה ולזריית אבקת סוכר בשכבה דקה על מאפים.

קוסקוס מבשלים באמצעות כלי רב קומות, שחלקו העליון הוא כעין מסננת לאידוי הסולת באדי הירקות והבשר המתבשלים מתחתיה.

מסננת מיוחדת משמשת לטיגון עמוק כדי להקל על הוצאת המזון מהשמן. היא בעלת חרירים רחבים וידיות, מונחת בתוך סיר בו מורתח שמן ומכניסים לתוכה את המזון הדורש טיגון, למשל רצועות או פרוסות תפוחי אדמה להכנת טוגנים. בגמר הטיגון הרשת נשלפת להוצאת המזון.

ניתן להשתמש במסננת להכנת גבינות ביתיות, על ידי סינון מוצרי חלב כגון חלב, שמנת ויוגורט דרך בד דקיק בתוך מסננת.

לניפוי קמח משתמשים לעיתים בנפה - מסננת עשויה רשת צפופה מאוד, לעיתים צורתה מרובעת.

כף דמויות מסננת משמשת לשליית פריטי מזון (כגון בשר וירקות) מתוך מרק או תבשיל אחר.

ילדים משתמשים במסננות משחק מפלסטיק, בשלל צבעים וצורות, למשחק בארגז החול או על שפת הים.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מסננת** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מסננות** |

* גלית ליטני, בירה ומצב רוח במזרח הקדום - על כלים קדומים לבירה עם מסננת, באתר הספרייה הווירטואלית של מט"ח
* אתר למנויים בלבד דורעם גונט, הרווח בין החלב לגבינה, באתר הארץ, 10 ביוני 2015 - הכנת גבינות ביתיות
**מנגנון היגס** הוא מודל תאורטי בפיזיקת חלקיקים, המסביר את קיומה של מסת חלקיקי היסוד השונים במסגרת המודל הסטנדרטי. המנגנון מסביר את מסת הפרמיונים ואת מסת בוזוני W ו-Z בעזרת שבירת סימטריה ספונטנית של הכוח האלקטרו-חלש עקב קיומו ותכונותיו של חלקיק הנקרא בוזון היגס. החלקיק והמודל נקראים על שם הפיזיקאי הבריטי פיטר היגס, שחזה את קיומו. את המודל פיתחו בו-זמנית ובאופן בלתי-תלוי גם הפיזיקאים היהודים רוברט בראוט ופרנסואה אנגלר מבלגיה. על תגלית זאת, שאושרה בניסוי במאיץ החלקיקים ב-CERN זכו פיטר היגס ופרנסואה אנגלר בפרס נובל לפיזיקה ב-2013.

מנגנון היגס הוא דוגמה למנגנון שבירת סימטריה ספונטנית, אשר קיים גם במערכות נוספות, כמו במוליכי-על ובחומרים מגנטיים.

מנגנון היגס במודל הסטנדרטי
--------------------------

במסגרת המודל הסטנדרטי, בוזוני ה-W,Z, הגלואונים והפוטון ההתחלתיים מתוארים כבוזוני כיול חסרי מסה, שקיומם נדרש כדי להבטיח שימור של סימטריות הכיול:

{\displaystyle \ SU(3)\_{C}\times SU(2)\_{L}\times U(1)\_{Y}}.
מנגנון היגס מניח את קיומו של חלקיק בעל ספין 0 - בוזון היגס. חלקיק זה מקיים אינטראקציות חלשות עם חלקיקי "החומר" - הפרמיונים, שעקב האינטראקציה מקבלים מסה במודל הסטנדרטי.

בניגוד לשאר חלקיקי המודל הסטנדרטי, לחלקיק זה יש ערך תצפית שונה מאפס במצב היסוד שלו.
המשמעות היא שלבוזון היגס יש ערכים נמדדים שונים מאפס בריק - כלומר המרחב מלא ברקע של שדה היגס גם בריק מוחלט. האינטראקציה בין שדה הרקע של בוזון ההיגס לבין חלקיקי המודל הסטנדרטי שוברת את הסימטריה
{\displaystyle \ SU(2)\_{L}\times U(1)\_{Y}}, כך שנוצרות מסות לבוזוני הכיול W ו-Z, ובנוסף נוצרות האינטראקציות המאפשרות מסה לפרמיונים.
ההיגס אינו משתתף באינטראקציה האלקטרו-מגנטית ולא באינטראקציה החזקה, ולכן הוא לא שובר אותן ולא משפיע על מסת הפוטון והגלואונים הנושאים כוחות אלו.

ניתוח
-----

גרף המציג את פוטנציאל ההיגס
פוטנציאל ההיגס מכיל איבר מהצורה λφ4+μφ2 (כאשר φ הוא שדה ההיגס, 0<μ<0 , λ) הכולל אינטראקציות בין שדה ההיגס לבין עצמו. בשלושה ממדים, נראה גרף הפוטנציאל כסומבררו בעל שוליים גבוהים (ראו תמונה) המקבל מקסימום מקומי בראשית הצירים (השקולה לריק) ומינימום גלובלי על מעגל המקיף את הראשית.
באנרגיות נמוכות מאנרגיית ה-0 ההיגס לא יכול לקבל את כל הערכים סביב המרכז, והוא מתרכז באזור המינימום שאיננו בראשית, ולכן כולל ערך תצפית שונה מאפס.
ניתוח של המערכת סביב המינימום מראה כי חלק מבוזוני הכיול והחלקיקים הופכים למאסיביים כתוצאה משבירת הסימטריה.

ב-4 ביולי 2012 דיווחו שתי קבוצות מחקר נפרדות במרכז המחקר ב-CERN כי צפו בחלקיק בעל מאפיינים דומים לבוזון היגס וב-14 במרץ 2013 הודיעו הפיזיקאים במאיץ כי הם משוכנעים שהחלקיק אותו הם גילו הוא אכן בוזון היגס.

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑  יום חג למדע: פיזיקאים איתרו את "החלקיק האלוהי", באתר וואלה!‏, 14 במרץ 2013

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4474162-5

 |
**יופ סטופלן** (בהולנדית: **Joop Stoffelen**;‏ 23 בינואר 1921 – 26 ביוני 2005) היה כדורגלן הולנדי, ששיחק בעמדת הקשר.

קריירה
------

סטופלן נולד באמסטרדם שבהולנד בשנת 1921, וערך את הופעת הבכורה שלו במדי אייאקס כשהיה בן 15. הוא נהג להרכיב משקפיים במהלך משחקים. לפני כן, שיחק כדורגל חובבני במועדון SEO וסיים בקבוצה הראשונה של אייאקס אחרי שלוש שנים בלבד של ניסיון לשחק בכדורגל מאורגן. בזמן שסטופלן הגיע לאייאקס בסוף שנות ה-30 פרצה מלחמת העולם השנייה והקבוצה איבדה רבים משחקניה בעקבות הגיוס הכפוי. אייאקס שהייתה לה תקופה מצליחה בשנות ה-30 נצרכה שינוי.

הוא ערך את הופעת הבכורה באייאקס ב-24 במרץ 1940 נגד KFC Koog aan de Zaan[דרוש תעתוק], כאשר עלה כמחליף לוים אנדריסן האגדי בעמדת הקשר המרכזי. לאחר שתי עונות וחצי בתפקיד זה, עבר סטופלן לעמדת הקשר השמאלי בעוד שג'ייני ואן דר וין החליפו כקשר המרכזי. סטופלן בעמדה החדשה זכה להערכה רבה ואף נבחר לקפטן הקבוצה.

בעונת 1950/1951 הפך לשחקן השני בהיסטוריית אייאקס שיצא לשחק מחוץ למולדתו. סטופלן עזב לראסינג פריז הצרפתית לחצי עונה ומשם עבר לטולוז. לאחר שנתיים בטולוז, חזר להולנד. עם חזרתו סטופלן לא הורשה לשחק כדורגל במשך כשנה בעקבות חוקים נוקשים על מקצוענות בהולנד.

סטופלן (עומד, ראשון מימין) במדים הלאומיים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יופ סטופלן** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר National Football Teams

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"יופ סטופלן"**.
פירוש נוסף ערך זה עוסק בריקוד פופולרי שהתפתח בקובה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו רואדה (פירושונים).
**רואדה**, או בשמו המלא **רואדה דה קזינו** (בספרדית: **Rueda de Casino**), הוא ריקוד פופולרי שהתפתח בקובה בשנות החמישים המאוחרות, והוא וריאציה של הסלסה בזוגות. הריקוד מבוצע ברחובות, במועדונים ובבתים. פירוש המילה "רואדה" הוא גלגל.

לעומת הסלסה בזוגות, ברואדה רוקדים מספר זוגות בו זמנית המרכיבים מעגל ועושים את אותן תנועות סימולטנית. תוך כדי הריקוד מתבצעת החלפת זוגות בין הרוקדים במעגל. לעיתים רוקדים כמה מעגלים אחד בתוך השני. ייתכן שהחלפת הזוגות בריקוד מושפעת מסגנון הריקוד הצרפתי (אשר הגיע לקובה עם בני האיטי). הריקוד החל להתפשט ולפרוח גם בארצות הברית בשנות השבעים ובשנות השמונים של המאה העשרים בעקבות ההגירה הקובנית ופריחת התרבות הלטינית באזור.

את הרואדה ניתן לרקוד החל משני זוגות ומעלה. לכל וריאציה יש שם ולרוב גם סימן ידיים מוסכם כדי שניתן יהיה לסמן במקום לצעוק כאשר רוקדים הרבה זוגות. בכל מעגל רואדה ישנו מוביל אחד הנקרא "הזמר" והוא אומר או מסמן לכל הזוגות את הווריאציה הבאה. הרואדה מאופיינת בווריאציות מסובכות וחילופים מהירים של בני הזוג ורוקדים אותה לצלילי סלסה קצבית ומהירה.

כאשר רוקדים רואדה מתפתחת דינמיקה קבוצתית אשר לא קיימת בריקוד בזוגות. כדי שהריקוד יזרום חלק ותהיה אחידות בין כל הזוגות צריכה להיות רמה גבוהה יותר של מודעות וקשב לסובב ולמוביל. רצוי גם לוותר על הסגנון האישי והאלתור לטובת הסגנון הקבוצתי, האחידות והיופי שברואדה.

שיא גינס לרואדה הגדולה ביותר הושג ביוני 2014 בסלוניקי יוון, עם רואדה בגודל של 1,102 רוקדים.

בישראל ניתן ללמוד ולרקוד רואדה מאז שנת 2000 במועדונים, במסיבות ובפסטיבלים בהם מנגנים ורוקדים סלסה קובנית.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיספר ספר לימוד בוויקיספר: **רואדה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **רואדה** |

* מאגר בינלאומי לווריאציות רואדה כולל סרטונים והסברים - למעלה מ-200 תרגילים
* מאגר הווריאציות של מדיה נוצ'ה - מאגר סרטוני וריאציות סלסה קובנית ורואדה - כ-300 תרגילים
* Rueda Calls & Descriptions (English, Russian)‎

הערות שוליים
------------

1. ↑  Largest rueda de casino, באתר ספר השיאים של גינס(באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007417306505171
* LCCN: sh2016000287

 |
**מחלף אלוף שדה** הוא מחלף המחבר את כביש 4, דרך אלוף שדה ודרך שיבא. הוא נמצא במזרחה של רמת גן, כאשר ממערב לו השכונות שיכון הצנחנים ונוה יהושע וממזרח לו רמת אפעל וכפר אז"ר.

היסטוריה
--------

בשנת 1965 הודיע שר התחבורה ישראל בר יהודה שבקרוב תותקן בצומת אלוף שדה תאורה ותתבצע ספירה של כמות הרכבים העוברים בצומת כדי לברר האם יש צורך בהתקנת רמזור בצומת. שר התחבורה טען שהסיבה היחידה לריבוי תאונות בצומת היא "אי שימת לב לחוקי התנועה מצד נהגים". בסוף שנת 1966 הותקן בצומת רמזור חדיש, הראשון שהותקן בישראל, הלוקח בחשבון את עומסי התנועה.

המחלף נפתח לתנועה ביוני 1994, ובדומה לדרך אלוף שדה המתחברת אליו, המחלף נקרא על שמו של אלוף יצחק שדה. המחלף נבנה כחלק מתוכנית רב-שנתית להפיכת חלקו העיקרי של כביש 4 לכביש שמתאפשרת בו נסיעה ללא רמזורים. המחלף מאפשר את כל שמונת כיווני המעבר האפשריים בין הדרכים הנפגשות בו. חלק ממעברים אלה מוכוונים על ידי רמזורים.

מבנה המחלף
----------

מרכיב עיקרי במחלף הוא גשר המאפשר לדרך אלוף שדה ולדרך שיבא הנמצאת בהמשכה לעבור מעל לכביש 4, כך שהתנועה בכביש 4 תזרום ללא רמזורים.

סמוך למחלף נמצא מסוף אוטובוסים גדול, ובמקום אף נבנתה מערכת כבישים המאפשרת לאוטובוסים העוברים במחלף לרדת למסוף על מנת להעלות ולהוריד נוסעים, ולאחר מכן לחזור למחלף בלא להפריע לשאר כלי הרכב הנוסעים במחלף.

מחלף אלוף שדה מחובר למחלף בר-אילן הנמצא מעט צפונית לו: הנוסעים בכביש 4 מצפון לדרום וחפצים לפנות ימינה או שמאלה במחלף אלוף שדה, חייבים להיכנס כבר במחלף בר-אילן לנתיב מיוחד שיאפשר להם פנייה זו. גם מי שנוסעים בדרך אלוף שדה או בדרך שיבא, ופונים צפונה, ישתלבו בכביש 4 רק במחלף בר-אילן.

מסוף האוטובוסים לא נגיש להורדת נוסעים מרכב פרטי, ומשמש בעיקר כתחנה להחלפת קו אוטובוס.

תוכניות עתידיות
---------------


גשר זה יורחב במפלס העליון על מנת שיעבור בו הקו הסגול של הרכבת הקלה, בשנת 2027 לפי הצפי. יוקם גשר נפרד צפונית לקיים עבור הרכבת וביניהם יוקם גשר מעבר להולכי רגל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מחלף אלוף שדה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  תותקן תאורה בצומת כביש גהה ואלוף יצחק שדה, מעריב, 11 במרץ 1965
2. ↑  מערכת רמזורים הפועלת בהתאם לעומס התנועה בצומת אלוף שדה כביש גהה, מעריב, 20 בדצמבר 1966  

בכורה ארצית בצומת גהה, דבר, 28 בדצמבר 1966
3. ↑  נתונים הנדסיים של הגשר, באתר נת"ע - נתיבי תחבורה עירוניים.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**מחלף מסובים** | **מחלפים בכביש 4** | **הבא**:**מחלף בר-אילן** |
**סמנתה לואיז ליוטווייט** (באנגלית: **Samantha Louise Lewthwaite**;‏ נולדה ב-5 בדצמבר 1983) הידועה גם כ**שראפייה ליוטווייט** ובכינויה "**האלמנה הלבנה**", היא אחת החשודות בטרור המבוקשות ביותר בעולם.

ביוגרפיה
--------

נולדה לאנדרו ואליזבת (לבית אלן) ליוטווייט, בבנברידג', שבמחוז דאון, צפון אירלנד. בילדותה עברה המשפחה להתגורר באיילסברי, בירת מחוז בקינגהאמשייר בדרום מזרח אנגליה. היא אלמנתו של המחבל המתאבד ממוצא ג'מייקני ג'רמיין לינדזי, שפוצץ עצמו במהלך סדרת פיגועי הטרור ברכבת התחתית של לונדון. היא הכירה אותו בשנת 2000 בגיל 17, התאסלמה ושינתה את שמה לשראפייה, והם נישאו כעבור שלוש שנים. לאחר הפיגוע בלונדון, טענה ליוטווייט כי לא ידעה דבר על פעילותו, וגינתה את מעשהו.

במאי 2014 דיווחו סוכנויות הידיעות כי ליוטווייט נישאה בשלישית, לשייח' חסן מועלם איבראהים, מנהיג ארגון א-שבאב.

פעילות טרור
-----------

ליוטווייט מיוחסת מעורבות במספר רב של אירועי טרור, במסגרת ארגוני טרור אסלאמים רדיקליים כמו ארגון א-שבאב הסומלי. על פי אחד הדיווחים, הייתה ליוטווייט מעורבת בהכשרת מחבלות מתאבדות במחנות אימונים של ארגון א-שבאב בסומליה.

בין היתר מיוחסת לה מעורבות בפיגוע בקניון וסטגייט בניירובי בשנת 2013. היא נמלטה מידי המשטרה בקניה, שעצרה אותה באשמת החזקת חומרי נפץ וקשירת קשר לביצוע פשע, והוצא נגדה צו מעצר של האינטרפול על מנת להסגירה.

בספטמבר 2014 דיווח העיתון הבריטי "דיילי מירור" כי ליוטווייט שוהה בסוריה ומאמנת שם מחבלים מתאבדים של ארגון דאעש.

ביולי 2018 פורסם כי גורמי מודיעין חושדים כי ליוטווייט אימנה מתאבדים לבצע פיגועים בחופי הרחצה באירופה.

במדיה
-----

בסדרה הפושעים המבוקשים ביותר בעולם, אחד הפרקים מדבר על פשעיה של ליוטווייט ועל כך שהיא אחת מהפושעות המבוקשות ביותר בעולם.

קישורים חיצוניים
----------------

* ynet, 'האלמנה הלבנה' שמפקדת על המחבלים בקניה, באתר ynet, 23 בספטמבר 2013
* הכירו: "האלמנה הלבנה" - הטרוריסטית המסוכנת בעולם, תוכנית וידאו באתר גלובס, 11 באוקטובר 2013, אוחזר ב-3 במרץ 2016

הערות שוליים
------------

1. ↑  הטרוריסטית "האלמנה הלבנה" נישאה שוב, באתר nrg‏, 27.05.14.
2. ↑  אלי לאון, "האלמנה הלבנה": הבריטית בת ה-29 מאחורי הפיגוע בקניה, באתר ישראל היום, 23 בספטמבר 2013.
3. ↑  הכתבה באתר העיתון מירור.
4. ↑  יענקי פרבר, "האלמנה הלבנה" שמאיימת להחריב את חופשת הקיץ, באתר בחדרי חרדים, ‏ד' אב תשע"ח
**ליה הייז** (באנגלית: **Leah Hayes**; נולדה ב-21 באוקטובר 2005) היא שחיינית אמריקאית, זוכת מדליית ארד מאליפות העולם (בודפשט 2022) ואלופת העולם לנערות (נתניה 2023) במשחה ל-200 מטר מעורב אישי ואלופת העולם לנערות (נתניה 2023) במשחה ל-400 מטר מעורב אישי.

הייז ידועה בשל הקרחת שלה.

ביוגרפיה
--------

הייז נולדה וגדלה בשוגר גרוב, אילינוי, בתם של ג'יל וטים הייז. היא אובחנה בגיל שש עם אלופציה, מצב הגורם לנשירת שיער. היא תלמידת תיכון.

### 2022

במבחנים האמריקאים לאליפות העולם שנערכו בגרינסבורו, קרוליינה הצפונית בסוף אפריל 2022 היא סיימה במקום שני במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:09.99 דקות, אחרי אלכס וולש (2:07.84 דקות) ולפני בייטה נלסון (2:11.80 דקות), במקום רביעי במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:40.70 דקות, בשלב המוקדמות היא קבעה שיא אישי חדש של 4:39.65 דקות ועלתה ראשונה למשחה הגמר, במקום 11 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:59.71 דקות ובמקום 12 במשחה ל-100 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 54.89 שניות וניכללה במשלחת האמריקאית לאליפות העולם. 

#### מדליית ארד באליפות עולם

באליפות העולם עצמה שנערכה בבודפשט, הונגריה ביוני אותה שנה זכתה במדליית ארד במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא עולם לנערות חדש של 2:08.91 דקות, אחרי בת ארצה אלכס וולש (2:07.13 דקות) וקיילי מקיואן מאוסטרליה (2:08.57 דקות).

### 2023

במבחנים האמריקאים לאליפות העולם שנערכו באינדיאנפוליס, אינדיאנה בסוף יוני 2023 היא סיימה במקום שלישי במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא אישי חדש של 4:38.45 דקות, אחרי קייטי גריימס (4:33.80 דקות) ואלכס וולש (4:35.46 דקות), במקום רביעי במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:10.42 דקות ובמקום 11 במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:58.27 דקות ולא ניכללה במשלחת האמריקאית לאליפות העולם.

#### אלופת עולם לנערות

באליפות העולם לנוער שנערכה במכון וינגייט, נתניה בספטמבר אותה שנה היא זכתה ב-4 מדליות, 3 זהב ו-1 ארד. מדליות זהב במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא אליפות חדש של 2:10.24 דקות, במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא אישי חדש ובשיא אליפות חדש של 4:36.84 דקות וכעבור 40 דקות במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 7:52.48 דקות, כשחיינית שנייה היא קבעה ב"זינוק שליחות" תוצאה של 1:57.86 דקות. מדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:58.19 דקות.

שיאים אישיים
------------

### בריכה אולימפית

* 200 מטר חופשי: 1:58.19 דקות (2023)
* 200 מטר מעורב אישי: 2:08.91 דקות (2022), **שיא עולם לנערות בעבר**
* 400 מטר מעורב אישי: 4:36.84 דקות (2023)

### בריכת 25 מטר

* 200 מטר חופשי: 1:55.66 דקות (2021)
* 100 מטר מעורב אישי: 58.76 שניות (2017)
* 200 מטר מעורב אישי: 2:08.10 דקות (2022)

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

קישורים חיצוניים
----------------

* ליה הייז, באתר Swimrankings
**נתן סוויה** (באנגלית: **Nathan Sawaya**; נולד ב-10 ביולי 1973) הוא אמן אמריקאי המתמחה בפיסול בלגו.

ביוגרפיה
--------

סוויה נולד בקולוויל שבוושינגטון, ארצות הברית, וגדל בוונטה, אורגון. הוא למד משפטים באוניברסיטת ניו יורק והוסמך כעורך דין. הוא התמחה ועבד במשרד Winston & Strawn בהוליווד.

סוויה אהב לשחק ולבנות בלגו, וזה היה תחביבו העיקרי במשך שנים. כשהתבגר הוא התמקצע בתחביבו והחל לבנות פסלים אמנותיים מאלפי לבני לגו. ב-2004, אחרי שיצירתו זכתה להכרה, הוא עזב את עבודתו כעורך דין והפך לאמן במשרה מלאה. בהתחלה הוא עבד בעבור חברת לגו אך ב-2004 התפצל מהם ופתח סטודיו בעיר ניו יורק. כיום הוא עובד כאמן עצמאי, ולמרות זאת זוכה להכרה רשמית של לגו כאחד מבנאי הלגו הטובים בעולם וזכה לתעודת "מקצוען לגו" מהחברה.

יצירות האמנות של סוויה כוללות מיניאטורה באורך 7 מטר של גשר ברוקלין, דגם גדול של טירנוזאורוס רקס ודגם בגובה 6 מטר של האן סולו קפוא בפחמן. הפסלים האמנותיים המזוהים עמו נקראים בשמות צבעים: "צהוב" - פלג גוף עליון של אדם הקורע את חזהו ומתוך קרביו נשפכים לבני לגו, "אדום" ו"כחול". הפסל "כחול" נמכר בגלריית אגורה ב-2010.

תערוכת היחיד הראשונה שלו נפתחה באביב 2007 במוזיאון לנקסטר לאמנות ונקראה "The Art of the Brick" (בתרגום חופשי "אמנות לבנת הלגו") והייתה הפעם הראשונה שבה מוזיאון גדול מציג תערוכה שמוקדשת כולה לפיסול בלגו. ב-2011 הציג תערוכה באוסטרליה. ב-2012 החל עם תערוכה נודדת באסיה. ב-2013 הציג תערוכה בניו יורק.

סוויה הציג פעמיים תערוכת יחיד בישראל. בפעם הראשונה בגני התערוכה ב-2013 ובפעם השנייה בהיכל הספורט טוטו בחולון ב-2019.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נתן סוויה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של נתן סוויה
* נתן סוויה, ברשת החברתית אינסטגרם

* רויטרס, גיבורי העל מגיעים לפריז – והם עשויים מלגו, באתר ynet, 29 באפריל 2018
* אמנות לגו מאת נתן סוויה - גלריית תמונות מתערוכת אמנות לגו בישראל 2019, בפליקר

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1117734978
* ISNI: 0000 0000 6447 9293
* LCCN: no2009104873
* NLK: KAC201612896
* NTA: 393552195
* RKD: 361535
* SUDOC: 191279374
* VIAF: 91133951
* WorldCat: lccn-no2009104873

 |
יפןיפן
זהו שם יפני; שם המשפחה הוא וואקסוגי. 
**הירושי וואקסוגי** (ביפנית: **若杉 弘**‏; 31 במאי 1935 – 21 ביולי 2009) היה מנצח יפני. ניצח ביפן על הצגות בכורה רבות של אופרות מערביות וזכה בפרסים ואותות כבוד רבים על הישגיו.

ביוגרפיה
--------

וואקסוגי נולד בטוקיו ולמד מוזיקה אצל הידאו סאייטו ונורברט קאנקו באוניברסיטה הלאומית לאמנויות ולמוזיקה בטוקיו. לאחר סיום לימודיו, התמנה למנצח בתזמורת הסימפונית NHK (יפן). משנת 1965 ניהל ופיתח את תזמורת יומיורי בטוקיו, אחת התזמורות המובילות ביפן. בשנת 1968 זכה הירושי בפרס הפסטיבל הלאומי לאמנויות מן הסוכנות לענייני תרבות, על ביצוע הבכורה של "הפאסיון לפי לוקאס" מאת קשישטוף פנדרצקי. הוא ייסד את תיאטרון האופרה הקאמרית של טוקיו בשנת 1969 והיה מנהלו האמנותי.

הירושי וואקסוגי היה מנצח ראשי של התזמורת הסימפונית של קלן משנת 1977 עד 1983 ומנהל מוזיקלי כללי של האופרה הגרמנית בדיסלדורף משנת 1981 עד 1986. הוא היה מנהל אמנותי ומנצח ראשי של תזמורת טונהאלה בציריך משנת 1987 עד 1991. בין השנים 1982 ל-1991 היה גם מנצח קבוע של האופרה הממלכתית של דרזדן ושל התזמורת הסקסונית הממלכתית של דרזדן.

הירושי וואקסוגי היה פרופסור באוניברסיטה הלאומית לאמנויות של טוקיו ובבית הספר למוזיקה שם וחבר באקדמיה לאמנות של יפן.

קישורים חיצוניים
----------------

* הירושי וואקסוגי, באתר AllMusic (באנגלית)
* הירושי וואקסוגי, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* הירושי וואקסוגי, באתר Discogs (באנגלית)
* הספד להירושי וואקסוגי בטיימס של יפן 23 יולי 2009

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007412855605171
* BIBSYS: 5086170
* BNE: XX5403523
* BnF: cb13900949z (data)
* CiNii: DA10099649
* GND: 189502916
* ISNI: 0000 0001 2320 547X
* LCCN: n83042574
* MusicBrainz: 4ea40e24-6700-48ac-99e1-d57acc46e9f0
* NKC: jx20060607008
* SNAC: w6fk5czq
* SUDOC: 080852246
* VIAF: 40569406
* WorldCat: lccn-n83042574

 |
**אלן סאייאק** (בצרפתית: **Alain Sailhac**; ‏7 בינואר 1936 – 1 בדצמבר 2022) היה שף צרפתי שעבד בניו יורק שם היה סגן נשיא ודיקן בגמלאות של המכון הקולינרי הצרפתי. סאייאק היה השף הראשון אי-פעם שזכה בניקוד של ארבעה כוכבים מהניו יורק טיימס עבור מסעדת "לה סיניה" ב-1977. הוא המשיך והיה השף של המסעדות "לה סירק", 21 Club ושל מלון פלאזה.

רקע קולינרי
-----------

סאייאק נולד במיו שבצרפת והחל את הקריירה הקולינארית שלו בהיותו בן 14, כשעבד כשוליה במסעדת "קאפיון" בעיר הולדתו. הוא עבד בפריז, קורפו, רודוס וגוואדלופ, לפני שנעשה סגן-שף במסעדת "שאטו דה לאראלדי", שהייתה בעלת שני כוכבים במדריך מישלן האדום. הוא החל לעבוד בעיר ניו יורק בשנת 1965 וקנה לעצמו שם כשף הראשי של המסעדות "מיסטראל" ו"מנואר". עבד במספר מלונות ומסעדות בפריז ואחר-כך כשף הראשי במלון רויאל בקלדוניה החדשה וב"לה פרוקה" בשיקגו.

ב-1974 עבד סאייאק ב"לה סיניה", שבזמן כהונתו בה כשף זכתה לניקוד של ארבעה כוכבים מהעיתון הניו יורק טיימס. הוא כיהן כשף הראשי במסעדת "לה סירק" הידועה באפר איסט סייד של מנהטן בשנים 1986-1978, שזכתה בשלושה כוכבים מהניו יורק טיימס. סאייאק היה השף הראשי של 21 Club, מנהל קולינרי של מלון פלאזה ויועץ למלון רג'נסי. ב-1991, הצטרף למכון הקולינרי הצרפתי כדיקן ללימודי קולינאריה ונכון ל-2011 הוא סגן הנשיא והדיקן בדימוס.

הישגים
------

ב-1997 זכה סאייאק במצנפת כסף לאחר שהוכתר כשף השנה בידי Maîtres Cusiniers de France. 

הוא זכה במזלג הכסף ביחד עם אשתו ארלן פלטמן סאייאק מכתב העת Food Arts ב-2003. באותה שנה זכה מקרן ג'יימס בירד. סאייאק גם זכה באביר מסדר ההצטיינות החקלאית (Chevalier du Mérite Agricole) וב-2004 זכה באות מסדר ההצטיינות הלאומית (Ordre national du Mérite) מממשלת צרפת. 

הוא חבר Maîtres Cuisiniers de France ,‏ Société Culinaire Philanthropique וארגונים נוספים.

ב-13 במאי 2010 סאייאק, ביחד עם שפים נוספים מהמכון הקולינארי הצרפתי כמו ז'אק פפין, ז'אק טורס ואנדרה סולטנר, הכינו ארוחת ערב בעלות של 30,000$ לזוג עבור מסע גיוס הכסף של נשיא ארצות הברית ברק אובמה במלון סנט רג'יס במנהטן.

קישורים חיצוניים
----------------

* כריסטי רבנברג, "שיחה עם אלן סאייאק: סגן הנשיא ודיקן הלימודים, המכון הקולינרי הצרפתי", 11 ביולי 2005
* "אחרי שניצח את 'החתולים השמנים' בוול סטריט, הנשיא אובמה מוכן לקחת את כספם בארוחת גיוס כספים בניו יורק", דיילי ניוז, 13 במאי 2010
* אודות אלן סאייאק (אורכב 06.10.2011 בארכיון Wayback Machine) באתר המכון הקולינרי הצרפתי
* מסעדת "לה סירק"
* מסעדת '21' Club
* מלון פלאזה
**ג'ורג' מרי סרל** (באנגלית: **George Mary Searle**;‏27 ביוני 1839 - 7 ביולי 1918) היה אסטרונום וכומר קתולי אמריקאי.

ביוגרפיה
--------

נולד ב-27 ביוני 1839 בלונדון שבאנגליה. במהלך ילדותו עברה משפחתו לבוסטון, מסצ'וסטס שבארצות הברית. ב-1857 סיים את לימודי התואר ראשון באוניברסיטת הרווארד וב-1860 סיים את לימודי תואר שני.

לאחר לימודיו הוא החל לעבוד במצפה הכוכבים דאלי שבניו יורק, ובספטמבר 1858 גילה את האסטרואיד 55 פנדורה אשר נקרא על שמה של האישה פנדורה מהמיתולוגיה היוונית. באותה שנה, העניקה לו האקדמיה הצרפתית למדעים את פרס לאלנד בעקבות גילוי האסטרואיד.

בשנת 1862, מונה לעוזר פרופסור באקדמיה הימית של ארצות הברית. עד שביוני 1866 חזר סרל להרוואד בתור עוזר אסטרונום. במשך שנות עבודתו גילה סרל שישה גלקסיות:NGC 548, 565, 570, 4058, 4247 ו-5487. בשנת 1862, לאחר שעזב את הרוואד התנצר לכנסייה הקתולית ובשנת 1868 הצטרף למסדר הפאוליסטי (אנ') והחל ללמד באוניברסיטה הקתולית של אמריקה (אנ').

ב-1 בנובמבר 1905 פרסם סרל רעיון לרפורמה בלוח הגרגוריאני בו הציע כי כל השנים יתחילו ביום ראשון, על מנת להפוך את לוחות השנה ברחבי העולם לרב שנתיים.

בשנת 1916 כתב חיבור בשם "האמת על המדע הנוצרי" ("texts The Truth About Christian Science") בו הוא מגנה את תורת המדע הנוצרי של מרי בייקר אדי (אנ').

קישורים חיצוניים
----------------

* ג'ורג' מרי סרל, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Rev George Mary Searle CSP (1839-1918) - Find a... www.findagrave.com (באנגלית)
2. 1 2  The Discoverers of the NGC / IC Objects, cseligman.com
3. ↑  **(55) Pandora**, Berlin, Heidelberg: Springer, 2007, עמ' 20–20, מסת"ב 978-3-540-29925-7. (באנגלית)
4. ↑  Photos, www.klima-luft.de
5. ↑  archive.ph, archive.ph
6. ↑  ג'ורג' מרי סרל, A Possible Calendar, 1 בנובמבר 1905
7. ↑  George M. (George Mary) Searle, **The Truth About Christian Science**, New York, Paulist Press, 1916

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1273394984
* ISNI: 0000 0003 8538 2273
* LCCN: n86835297
* NTA: 071895396
* VIAF: 236421745
* WorldCat: lccn-n86835297

 |
מעטפה
**מעטפה** היא אמצעי אריזה שטוח, כיום עשוי מנייר, המשמש למשלוח מכתבים או להעברת פריטים קלים אחרים, לרוב מסמכים או ניירות אחרים. במדינות רבות בעולם המעטפות משמשות גם את פתקי ההצבעה בעת הבחירות. במכרזים, נשלחות ההצעות השונות של הניגשים למכרז במעטפות, והשלב במכרז בו נחשפות ההצעות נקרא "פתיחת המעטפות" (אם כי במקרה זה, המושג "מעטפה" הוא פעמים רבות סמלי, משום שהמענה למכרז עשוי להיות קלסר עב כרס, ואפילו קלסרים אחדים כאלה, בהתאם לאופי המכרז).

למעטפות צורות שונות, אך ככלל, שלושה מצדי המעטפה אטומים, וצד אחד שלה פתוח, כך שנוצר מעין כיס. קצה הנייר בצד הפתוח דביק, אך הדבק פועל רק כאשר הוא בא במגע עם נוזל (בדרך כלל רוק), בדומה לדבק שבגבם של בולים. כך ניתן לאטום את המעטפה, לאחר הכנסת הפריט אליה. בעבר, נאטמו מעטפות באמצעות חותם. צורתה של המעטפה לאחר שנסגרה היא בדרך כלל מלבנית.

מעטפה מיועדת בדרך כלל לשימוש חד-פעמי. למשלוח של דואר פנימי משמשות בארגונים שונים מעטפות רב-פעמיות, שמטרתן לחסוך בעלות המעטפה. כאשר המעטפה משמשת למשלוח דואר, נכתבת בחזיתה כתובת הנמען. כאשר נשלח חפץ עדין, כגון תקליטור, נדרשת הגנה טובה יותר על תוכנה של המעטפה, ולשם כך קיימות מעטפות מרופדות בפלסטיק בועות. 

מעטפות אינן המצאה מודרנית. מעטפות חימר ומכתבי חימר היו בשימוש כבר בבבל, בה התכתובות היו בכתב יתדות, לפני המצאת הנייר. סביב מכתב פרטי היה מקובל בתקופה ההיא לצקת שכבת חימר נוספת ודקה שהייתה למעשה מעטפה לכל דבר.

בקרב יהלומנים מקובל מסחר ביהלומים במעטפה, הקרויה בפיהם "בריפקה".

את המילה העברית "מעטפה" חידש אליעזר בן-יהודה.

ראו גם
------

* עיטוף ממוכן
* מעטפת היום הראשון
* חישוב על גב מעטפה
* מעטפת נפץ

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מעטפה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מעטפות** |

* מיכאל הנדלזלץ, מי המציא את המעטפה, הארץ

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007550669105171
* GND: 4146614-7
* LCCN: sh85044160
* LNB: 000317316
* NKC: ph114346

 |
מפת ארצות הברית ב-1820. הפשרה אסרה עבדות בטריטוריות הלא מאורגנות (ירוק כהה) והתירה עבדות במיזורי (צהוב) וארקנסו (תכלת, דרום)
השטחים שנקנו במסגרת רכישת לואיזיאנה (מוצגים ברקע לבן), כ-17 שנים לפני פשרת מיזורי.
**פשרת מיזורי** (באנגלית: **Missouri Compromise**) הייתה חוק פדרלי שהתקבל בקונגרס האמריקאי בשנת 1820 ביחס לעבדות בארצות הברית. החוק היווה פשרה בין מדינות הדרום שתמכו בעבדות ורצו בהרחבתה, לבין מדינות הצפון שהתנגדו לעבדות ותמכו בבלימת התפשטותה. החוק הכיר במיזורי כמדינת עבדות, במיין כמדינה חופשית מעבדות, ואסר על עבדות בשאר הטריטוריות שנוספו לארצות הברית בשנת 1803 ברכישת לואיזיאנה (מרכז ארצות הברית של ימינו) מצפון לקו הרוחב 36°30′ צפון (אנ').

החוק עבר בקונגרס ה-16 ב-3 במרץ 1820, והנשיא ג'יימס מונרו חתם עליו שלושה ימים אחר כך, ב-6 במרץ.

רקע
---

ב-1818 ביקשה מיזורי להצטרף לאיחוד כמדינה. עד אותה עת היו באיחוד 22 מדינות, 11 חופשיות מעבדות ו-11 המתירות עבדות, כך שנשמר האיזון בנושא זה. בקשתה של מיזורי להתקבל לאיחוד יצרה חשש מהפרת האיזון.

במקביל, ביקשה גם טריטוריית מיין, הנקייה מעבדות, להצטרף לאיחוד. הדיון בשתי הבקשות גרם לעימות בין שני בתי הקונגרס (הסנאט ובית הנבחרים), לא רק בנושא העבדות עצמו, אלא גם בעניין צירופן של מיין ומיזורי לאיחוד על סמך אותו חוק.

בפשרה שהושגה בסופו של דבר, "פשרת מיזורי", אושרה בקשת שתי הטריטוריות להצטרף לאיחוד כמדינות - מיין כמדינה חופשית מעבדות, ומיזורי כמדינה המתירה עבדות, ונקבע שבכל הטריטוריות שמצפון לקו הרוחב '36°30 (בערך המשכו של קו מייסון-דיקסון), והכלולות בשטחי רכישת לואיזיאנה תיאסר העבדות, פרט למדינת מיזורי עצמה שנמצאת צפונית לקו רוחב זה.

הפשרה עברה כשני חוקים נפרדים, האחד לצירופה של מיין והשני לצירופה של מיזורי, ולאיסור העבדות בשטחים שמצפון לקו הרוחב שנקבע, ואושרה על ידי הנשיא ג'יימס מונרו בתחילת מרץ 1820.

הקיטוב הפוליטי סביב נושא העבדות הלך וגבר. פשרת מיזורי דחתה בכמה עשרות שנים את העימות הבלתי נמנע בין הצפון לבין הדרום בנושא העבדות, עימות שפרץ בסופו של דבר במלחמת האזרחים האמריקנית ב-1861. עוד לפני פרוץ מלחמת האזרחים בוטלה פשרת מיזורי עם חקיקת חוק קנזס נברסקה ב-1854, ואף הוכרזה כמנוגדת לחוקה ב"פסק דין דרד סקוט" ב-1857.

ראו גם
------

* מדינות עבדות ומדינות חירות בארצות הברית
* התנועה לביטול העבדות
* תמיכה בעבדות
* פסק דין דרד סקוט נגד סנדפורד

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פשרת מיזורי** בוויקישיתוף
* פשרת מיזורי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NARA: 10643492

 |
**Academia.edu** היא רשת חברתית מקוונת עבור אקדמאים, שמטרתה לקשר בין אקדמאים בעלי תחומי עניין ומחקר משותפים. בעזרת האתר, ניתן לשתף מאמרים, לעקוב אחר תפוצתם ולקרוא מאמרים בתחום מחקרי מסוים. האתר הושק בספטמבר 2008, ואליו נרשמו כ־41 מיליון משתמשים, והועלו כ־18 מיליון טקסטים (נכון ליוני 2017). משרדי החברה המפעילה ממוקמים בסן פרנסיסקו שבקליפורניה, והיא מעסיקה 23 עובדים.
האתר מכריז כי הוא תומך בתנועות מדע פתוח וגישה חופשית, ובפרט בהפצה מיידית של חומרים מחקריים, ובמערכת בקרת עמיתים שמתרחשת בזמן ההפצה ולאחריה ולא לפניה. עם זאת, האתר אינו מאגר גישה חופשית ואינו מומלץ בידי תומכי מאגרים לגישה חופשית. טענותיהם המרכזיות של הדוחים אותו היא היותו אתר מסחרי, וחוסר האפשרות להעביר מידע ממנו לאתרי גישה חופשית.

קבלה וביקורת
------------

TechCrunch ציין כי האתר מעניק למשתמשיו "דרך יעילה ועוצמתית להפיץ את מחקריהם".

### שם הדומיין

"Academia.edu" אינה אוניברסיטה או מוסד להשכלה גבוהה אחר, ולכן אל לה להיות מזוהה בעזרת סיומת האינטרנט "‎.edu", המשמשת מוסדות מסוג זה. למרות זאת, שם המתחם "Academia.edu" נרכש ב־1999, טרם התקנות המאפשרות רק למוסדות על־תיכוניים מוכרים להחזיק בסיומת "‎.edu". כל האתרים בעלי הסיומת "‎.edu" שנוצרו לפני 2001 הוכשרו בדיעבד, גם אם לא היו מוסדות להשכלה גבוהה.

מבקרים שונים ראו בשימוש בסיומת "‎.edu" בעייתיות מסוימת. קת'לין פיצפטריק, האחראית על תקשורת מדעית (אנ') באגודה לשפות מודרניות אמרה כי היא מוצאת את השימוש בסיומת בעייתי ביותר, מפני שהסיומת יכולה להטעות אנשים, ולגרום לחשוב שזהו מוסד חינוכי, ולא חברה למטרות רווח.

עם זאת, בקשריה עם הרשות לניירות ערך של ארצות הברית משתמשת החברה בשם "Academia Inc.‎".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Academia.edu** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של Academia.edu (באנגלית)
* Academia.edu, ברשת החברתית פייסבוק

* Academia.edu, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* Academia.edu, ברשת החברתית אינסטגרם

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אודות באתר Academia.edu
2. ↑  Richard Price, "The Future of Peer Review", TechCrunch, Feb 5, 2012
3. 1 2  A social networking site is not an open access repository, University of California Office of Scholarly Communication.
4. ↑  Jason Kincaid, "Academia.edu Raises $4.5 Million To Help Researchers Share Their Scholarly Papers", TechCrunch, Nov 30, 2011
5. ↑  .edu Eligibility
6. 1 2  LAURA MCKENNA, "The Convoluted Profits of Academic Publishing", The Atlantic, DEC 17, 2015
**יש דין ויש דיין** הוא ביטוי תאולוגי המופיע במקורות היהדות, המבוסס על האמונה בשכר ועונש אלוהיים. גם היפוכו של ביטוי זה נפוץ במקורות: "אין דין ואין דיין" (בארמית: "לית דין ולית דיין"), והוא מתאר מצב של אנרכיה ושל הפקרות משפטית, בה "אִישׁ הַיָּשָׁר בְּעֵינָיו יַעֲשֶׂה". הביטוי משמש בהתייחסות לאירועים שהתרחשו שהדובר מוצא בהם מימוש של צדק אלוהי, או גם כאזהרה לעתיד.

בשפה העברית המודרנית הביטוי הפך למטבע לשון המתייחס גם לגמול או ענישה בידי-אדם, ובמובן זה הוא ההפך מהמצב המתואר במקרא בו מחמת חולשת השלטון איש הישר בעיניו יעשה.

על הביטוי
---------

בתרגום ירושלמי לספר בראשית מופיעים הביטוי והיפוכו בוויכוח שבין קין להבל: "עָנֵי קַיִן וַאֲמַר לַהֶבֶל: לֵית דִין וְלֵית דַיָין וְלֵית עֲלָם אָחְרָן וְלֵית לְמִיתַּן אֲגַר טַב לְצַדִיקַיָא וְלֵית לְמִפְרָעָא מִן רַשִׁיעַיָא. עָנֵי הֶבֶל וְאָמַר לְקַיִן: אִית דִין וְאִית דַיָין וְאִית עָלָם אָחְרָן וְאִית לְמִתַּן אֲגַר טַב לְצַדִיקַיָא וְאִית לְמִתְפְּרַע מִן רַשִׁיעַיָא" (בעברית: ענה קין ואמר להבל: אין דין ואין דיין ואין עולם הבא ואין שכר לצדיקים ואין עונש לרשעים. ענה הבל ואמר לקין: יש דין ויש דיין, ויש עולם הבא ויש שכר טוב לצדיקים ויש עונש לרשעים).

גם בבראשית רבה מופיעים הביטוי והיפוכו: "אמר רבי עקיבא "עַל מֶה נִאֵץ רָשָׁע אֱלֹהִים אָמַר בְּלִבּוֹ לֹא תִּדְרֹשׁ" (תהלים, י) לית דין ולית דיין אבל אית דין ואית דיין".

התייחסויות בפוליטיקה ובתרבות
----------------------------

לאחר ביצוע תוכנית ההתנתקות טענו מתנגדי ההתנתקות שפוליטיקאים שתמכו בתוכנית סיימו את תפקידם או נענשו כתוצאה מהתערבות אלוהית, כי "יש דין ויש דיין". המטה להצלת העם והארץ, הפיץ גישה זו בפליירים ובחוברות. גישה זו הוצגה גם בשיר "יש דין ויש דיין" שכתב ושר הזמר אריאל זילבר בשנת 2007. השיר נכלל באלבומו השמיני "פוליטיקלי קורקט", והופק גם כווידאו קליפ.

בתעמולת הבחירות לכנסת השבע עשרה השתמשה מפלגת תפנית בססמה "אין דין. יש דיין" כמשחק מילים על שמו של מספר 1 במפלגה, עוזי דיין.

"יש דין ויש דיין" הוא גם שמו של אחד מסרטיו של יהודה גרובייס משנת 2003, העוסק בסיפור אודות הבעל שם טוב והמגיד ממזריטש.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **לית דין ולית דיין** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **יש דין ויש דין** |

* אברהם וינרוט, רגשי נקם במערכת הענישה, באתר "דעת", תשס"ו

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספר שופטים, פרק י"ז, פסוק ו'.
2. ↑  דוגמה: "יש דין ויש דיין והאנשים האלו יתנו את הדין על כך", הרב לבנון: יש דין ויש דיין, באתר ערוץ 7, 5 בספטמבר 2011.
3. ↑  למשל: מועצת הכבלים והלוויין: יש דין ויש דיין, באתר The New Com,‏ 11 במאי 2012.(הקישור אינו פעיל, 1.6.2020)
4. ↑  תרגום ירושלמי (יונתן) על בראשית, ד, ח
5. ↑  בראשית רבה, כו, ו
6. ↑  nrg מעריב, קללת ההתנתקות: יד המקרה או קונספירציה, באתר nrg‏, 26 ביולי 2012
7. ↑  וואלה חדשות
8. ↑  אפרת וייס, אריאל זילבר: "עוד תראו מה יקרה לאולמרט", באתר ynet, 6 ביולי 2007