recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אפאצ'י הייב** (תרגום: *כוורת*; באנגלית: **Apache Hive**) הוא פרויקט תוכנה של מחסן נתונים שנבנה על גבי האדופ ומאפשר שירותי סיכום נתונים, שאילתות, וניתוחים. הייב נותן ממשק מדמה SQL החושף ממשק לשאילתות על נתונים מאוחסנים על גבי בסיסי נתונים שונים ומערכות קבצים הנמצאים באינטגרציה עם האדופ. שאילתות SQL מסורתית חייבות להיות מיושמות בעזרת ממשק ה JAVA של MapReduce עבור יישומים הדורשים שאילתות על נתונים מבוזרים. 

הייב מספק אבסטרקציה של SQL לאינטגרציה של שאילתות עם מאפייני SQL, הנקרא HiveQL לתוך שכבת הקוד (Java) ללא צורך למימוש השאילתות בממשק Java. מכיוון שמרבית ממחסני הנתונים משתמשים בשאילתות SQL הייב מאפשר הגירה של אפליקציות לשימוש בהאדופ.

הפיתוח הראשוני היה על ידי פייסבוק, אולם מאוחר יותר נכנס לשימוש ופיתוח על ידי חברות אחרות כגון נטפליקס ו FINRA. אמזון מתחזקת ענף של עץ הפיתוח של הייב הכלול בשירותי הרשת שלה, AWS.

דוגמה לשימוש ב HiveQL
---------------------

### תוכנית לספירת מילים ב"פיג"

```
input\_lines = LOAD '/tmp/input.txt' AS (line:chararray);
words = FOREACH input\_lines GENERATE FLATTEN(TOKENIZE(line)) AS word;
filtered\_words = FILTER words BY word MATCHES '\\w+';
word\_groups = GROUP filtered\_words BY word;
word\_count = FOREACH word\_groups GENERATE COUNT(filtered\_words) AS count, group AS word;
ordered\_word\_count = ORDER word\_count BY count DESC;
STORE ordered\_word\_count INTO '/tmp/results.txt';

```

### תוכנית "ספירת מילים" ב HiveQL

תוכנית "ספירת מילים", מחשבת את מספר הפעמים שכל מילה מופיעה בקלט נתון. דוגמה לכתיבת תוכנית כזו ב HiveQL:

```
DROP TABLE IF EXISTS docs;
CREATE TABLE docs (line STRING);
LOAD DATA INPATH 'input' OVERWRITE INTO TABLE docs;
CREATE TABLE word\_counts AS
SELECT word, count(1) AS count FROM
 (SELECT explode(split(line, '\s')) AS word FROM docs) temp
GROUP BY word
ORDER BY word;

```

הסבר על פעולת התוכנית:
בדוק אם טבלת`docs` קיימת ומחק אותה אם כן. צור טבלה חדשה בשם `docs` עם עמודה אחת מסוג `STRING` בשם `line`.

טען את הקובץ המפורט או הספרייה (במקרה שלנו "input") לתוך הטבלה. `OVERWRITE` מציין שטבלת היעד שאליה הנתונים נטענים תיכתב מחדש, אחרת הנתונים יהיה "מתווספים" (appended).

`CREATE TABLE word_counts AS SELECT word, count(1) AS count` יוצר טבלה בשם `word_counts` עם שתי עמודות: `word` ו `count`. שאילתה זו עובדת על פלט השאילתא הפנימית `(SELECT explode(split(line, '\s')) AS word FROM docs) temp"`. שאילתה זו משמשת כדי לפצל את מילות הקלט לטבלה זמנית המכונה `temp`. כאשר `GROUP BY WORD` מקבץ את התוצאות בהתבסס על המפתחות שלהם. התוצאות של עמודת `count` מחזיקה את מספר המופעים של כל מילה בעמודת `word`. לבסוף, `ORDER BY WORDS` ממיין את המילים לפי סדר האלף-בית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אפאצ'י הייב** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אפאצ'י הייב
* אפאצ'י הייב, ברשת החברתית פייסבוק

* אפאצ'י הייב, ברשת החברתית טוויטר

הערות שוליים
------------

1. ↑  Venner, Jason (2009). *Pro Hadoop*. Apress. ISBN 978-1-4302-1942-2.
2. ↑  *Programming Hive [Book]*. אורכב מ-המקור ב-2020-02-18. נבדק ב-2017-09-15.
3. ↑  Use Case Study of Hive/Hadoop
4. ↑   אפאצ'י הייב, בביצוע OSCON Data 2011, Adrian Cockcroft, "Data Flow at Netflix", סרטון באתר יוטיוב
5. ↑  Amazon Elastic MapReduce Developer Guide
**לב** הייתה סיעה פוליטית קצרת ימים שהתקיימה למשך דקות ספורות בימי כהונת הכנסת החמש עשרה. חברי הכנסת רוני מילוא ויחיאל לסרי פרשו ממפלגת המרכז והקימו את סיעת לב, שהצטרפה מיד לליכוד.

רקע
---

אחרי שאריאל שרון הצליח להקים את ממשלת ישראל העשרים ותשע ב-2001 בעקבות ניצחונו בבחירות המיוחדות לראשות הממשלה, התחילו השערות כי חבר הכנסת רוני מילוא ממפלגת המרכז התכוון לחזור לשורות מפלגת הליכוד. ב-22 במאי 2002 אמר מילוא לחברי מפלגת המרכז כי הוא רוצה לחזור לליכוד ושהוא רוצה שיבואו איתו.

מפלגת המרכז לא הצטרפה לממשלתו הראשונה של אריאל שרון מיד עם הקמתה ב-7 במרץ 2001, אלא עשתה זאת באיחור של כמעט חצי שנה - ב-29 באוגוסט. רוני מילוא מונה להיות השר לשיתוף פעולה אזורי, ודן מרידור נהיה לשר בלי תיק הממונה על שירותי המודיעין.

לאחר מכן, ב-6 בנובמבר 2002, פרשו רוני מילוא ויחיאל לסרי ממפלגת המרכז והקימו את סיעת "לב", אשר התקיימה דקות ספורות בלבד לפני שהתמזגה עם מפלגת הליכוד. במפלגת המרכז עצמה נשארו רק דן מרידור, דוד מגן ונחמה רונן.

קישורים חיצוניים
----------------

* סיעת לב, באתר הכנסת

הערות שוליים
------------

1. ↑  סיעת לב, באתר הכנסת
2. ↑  Israel's Center Party to Join Coalition Government
**לב אנדריביץ ארצימוביץ'** (ברוסית: **Лев Андреевич Арцимович**;‏ 25 בפברואר 1909 – 1 במרץ 1973) היה פיזיקאי יהודי רוסי - סובייטי. מומחה בפיזיקה גרעינית שהיה שותף, בין היתר, פרויקט פצצת הגרעין הסובייטית.

חייו
----

לב ארצימוביץ' נולד במוסקבה למשפחה יהודית, אביו עבד במשרדי מסילת הרכבת. במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה, סבלה המשפחה באופן קשה ממחסור ועברה לבלארוס. מצב המשפחה לא השתפר לאחר המעבר וההורים נאלצו לתת את הילד לבית יתומים. בתחילת שנות ה-20 מצב הכלכלי השתפר, אביו החל לעבוד באוניברסיטה במינסק ולב חזר הביתה. בשנים 1924-1928 הוא למד באוניברסיטה במינסק.

בשנת 1930 עבר ארצימוביץ' ללנינגרד והחל לעבוד במכון לחקר פיזיקה שבראשו עמד אברם יופה. תחילה עסק בחקר קרינת רנטגן אך כבר בשנת 1933 עבר לתחום חקר גרעין. במחצית השנייה של שנות ה-30 ערך מספר מחקרים בתחום ביחד עם איגור קורצ'טוב. 

במהלך מלחמת העולם השנייה עסק בנושאים שקשורים עם תחום ביטחוני ובמיוחד בתחום מכשירי ראייה.

בשנת 1950 עבר לעסוק בתחום היתוך גרעיני. עבור העבודות בתחום זה בשנת 1953 הוענק לו פרס סטלין ובשנת 1958 פרס לנין. ארצימוביץ' היה בין מפתחי מערכת "טוקמק" לביצוע היתוך גרעיני מבוקר ועל עבודות בתחום זה בשנת 1971 הוענק לו פרס ברית המועצות בפעם השנייה.

בנוסף לעבודת מחקר ענפה הוא עסק בתחום החינוך. החל משנת 1932 הוא לימד באוניברסיטת סנקט פטרבורג, עם מעברו למוסקבה, לימד באוניברסיטה טכנית למדעי הגרעין ובאוניברסיטת מוסקבה בה הקים בשנת 1953 קתדרה לפיזיקה גרעינית.

בשנת 1946 ארצימוביץ' נבחר לחבר בהתכתבות של אקדמיה למדעים של ברית המועצות ובשנת 1956 נבחר לחבר מלא. הוא היה חבר באקדמיות מדעיות רבות, בשנת 1969 הוענק לו תואר גיבור העמל הסוציאליסטי.

בשנת 1955 חתם על "מכתב 300" בגנות פעילות של טרופים ליסנקו, ובשנת 1966 הוא חתם על "מכתב 25" בגנות ניסיונות לטיהור שמו של יוסיף סטלין.

ארצימוביץ' נפטר במוסקבה והוטמן בבית העלמין נובודוויצ'יה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לב ארצימוביץ'** בוויקישיתוף
* לב ארצימוביץ', באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007431576305171
* BNE: XX1073623
* BnF: cb12586425v (data)
* CiNii: DA01047972
* GND: 1066708096
* ISNI: 0000 0001 1566 6663
* LCCN: n81138999
* NDL: 00431790
* NKC: jn20000600351
* NLA: 35816705
* NLP: A19876956
* NTA: 128929456
* RERO: 02-A002936686
* SUDOC: 067322123
* Trove: 1100786
* VIAF: 34576756
* WorldCat: lccn-n81138999

 |
**הליקופריון** (שם מדעי: ***Helicoprion***) הוא סוג של דג סחוס נכחד מהסדרה אאוגנאודונטים, הקרובה לכימראים המודרניים. הוא חי בתקופת הפרם באוקיינוסים שלחופי אמריקה הצפונית, מזרח אירופה, אסיה ואוסטרליה. נמצאו בסוג זה 6 מינים.

מאפיינים
--------

דג זה ידוע רק ממאובנים של הלסת התחתונה שלו שבקצוותיה נראתה כמו מסור עגול והייתה מכוסה בשיניים חדות. אורך שן אחת הגיע לאורך 45 ס"מ וב-2010 נמצאה שן שהגיע לאורך 60 ס"מ. שיניים אלה גדלו באופן מתמיד והחליפו שיניים שנפגעו. השוואה לאורך הגוף הביאה לשיעור של 10–12 מטר לגופו הכולל, כך שהוא היה אחד מהגדולים שבבני סדרתו או של דג סחוס פרהיסטורי.

מעל 50% מהמאובנים נמצאו באיידהו ו-25% נמצאו בהרי אורל שברוסיה שבעבר היו מכוסים במים. ההליקופריון חי סביב החופים הדרומיים של פנגיאה וחיפש טרף במים. המדענים לא בטוחים מה תכלית הקצה דמוי-הקונכייה שבקצה הלסת התחתונה אך ייתכן שהוא סייע לאתר דגים במים או עזר במשיכת טרף או לכידתו.

בתרבות
------

דג זה הופיע במשחק עולם היורה: המשחק.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הליקופריון** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |
**ספרי Eyewitness** (באנגלית: **Eyewitness Books**) הם סדרה של ספרי עיון המיועדת לילדים ולבני נוער, שהחלה לצאת לאור באנגליה בהוצאת דורלינג קינדרסלי ב-1988. לסדרה יש כיום מעל מאה כותרים במגוון נושאים, כגון דינוזאורים, יהדות, מצרים העתיקה, נשק ושריון, דגלים, כימיה, מוזיקה, מערכת השמש, קולנוע וויליאם שייקספיר. לפי נתוני ההוצאה, מעל 50 מיליון עותקים נמכרו ב-36 שפות.

הספרים מבוססים על הפילוסופיה ש-"תמונה אחת שווה אלף מילים" ובולטים בתמונות הרבות והתרשימים המפורטים הנכללים בהם. עושר האיורים, רבים מהם לקוחים מאוספי מוזיאונים וצרובים על רקע לבן, מקנה תחושה של ביקור במוזיאון. האיורים כוללים גם הסברים לצידם.

מייקל קארט תיאר את הסדרה בעיתון **Booklist**: 

> 
> מה ש-DK עשו – כמעט בראוותנות מהפכנית – היה הכרחי כדי להמציא מחדש את ספרי העיון, על ידי שבירת הדפים הסולידיים והאפורים, שעד אז היו סימן הזיהוי שלהם, הפיכת הטקסט למינימלי וקריא, מוקף בתמונות שלא היו רק ליופי – הן גם סיפקו מידע. בדרך כלל בהמון צבעים, הן הודפסו בצורה כה מוחשית, ש"נדמה שהן קופצות מהדף."
> 
> 
> 
> — מייקל קארט
> 

חלק מהספרים יוצאים במארזים מיוחדים הכוללים בנוסף לספר הראשי גם תקליטור CD עם התמונות במדיה דיגיטלית, כרזה אינפורמטיבית לתלייה על הקיר, ספרי פעילות ואף דגמים להרכבה.

חלק מהספרים הפכו מאוחר יותר לסדרת טלוויזיה שנקראה בישראל "טבע עולמי".

מדריכי Eyewitness
-----------------

מדריך Eyewitness בעברית על העיר פריז
**מדריכי Eyewitness** הם סדרה של מדריכי טיולים, שהחלה לצאת בתחילת שנות ה-90. המרכיב העיקרי במדריך הוא תצלומים ואיורים, והטקסט נלווה אליהם ומסביר אותם. המידע מסודר לפי חלוקה לאזורים. מרכיב ייחודי לסדרה זו הוא דפי Street-by-Street, המציגים מפה תלת-ממדית של אזור קטן, עם מסלול לטיול רגלי בן שעה או שתיים באזור זה.

הסדרה מתורגמת לשפות אחדות, ואחדים מספריה תורגמו לעברית ויוצאים לאור בהוצאת שטיינהרט-קציר.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של ספרי Eyewitness

הערות שוליים
------------

1. ↑  Michael Cart. "Eyewitness Books: Putting the graphic in lexigraphic". Booklist. October 15, 2002.
יומן קולנוע משנת 1965
**יומן קולנוע** הוא יומן אירועים מצולם שנהוג היה בעבר להקרינו בבתי הקולנוע לפני הקרנת הסרט, וכן בבתי קולנוע שעסקו רק בהקרנה של יומני קולנוע.

יומן הקולנוע היה יומן אירועים מצולם בן כעשר דקות, שהוקרן בבתי הקולנוע לפני הקרנת הסרט העיקרי. היומן ימיו כימי הקולנוע והיה מוקרן בבתי הקולנוע עוד מימי הסרט האילם, ה"ראינוע". היומן היה אקטואלי ושיקף את אירועי השבוע שחלף. בימים שלפני היות הטלוויזיה הייתה ליומן השפעה עצומה על קהל הצופים, שחזה באופן מוחשי באירועים הפוליטיים, הצבאיים והתרבותיים בעולם וכן באירועי הספורט. לשיא השפעתו הגיע היומן בימי מלחמת העולם השנייה כאשר צילומי הקרבות מכל החזיתות הוקרנו בפני הקהל בעורף.

בעולם הרחב היו ידועים "יומן פוקס" בארצות הברית ו"יומן מוביטון" בבריטניה. על השפעתו הגדולה של היומן מעיד הסיפור, שנכלל בספרו של אפטון סינקלר "מלך המכוניות", אודות לואי ב. מאייר, ממייסדיה של מטרו גולדווין מאייר, שהצליח בשנות העשרים לאלץ את הנרי פורד לחדול ממסע אנטישמי שערך, בכך שהבליט ביומניו את תאונות הדרכים שהיו מעורבות בהן מכוניות פורד.

נתן אקסלרוד
בארץ ישראל הופיעו היומנים החל מ"יומן מולדת" של נתן אקסלרוד בסוף שנות העשרים ובהמשך "יומן אגא" שהופק על ידי ברוך אגדתי בשנים 1931–1934 ו"יומן כרמל" שנוסד על ידי נתן אקסלרוד בשנת 1935, שהפך ליומן מדבר בשנת 1936. בתקופת המדינה הפך היומן ליומן כרמל - הרצליה. צילומי היומן, שנשמרו בחלקם, מהווים מקור רב ערך לתולדות היישוב. הסרט "עץ או פלסטיין" של אורי זוהר משנת 1962, סוקר את תולדות היישוב עד לאותה עת, כפי שהשתקפו ביומניו של אקסלרוד.

החל מהתרחבות שידורי הטלוויזיה, בארצות הברית מראשית שנות ה-50 ובישראל מסוף שנות ה-60 של המאה ה-20, התייתרו היומנים עד שהפקתם נפסקה כליל.

ראו גם
------

* סדרת קולנוע (שימוש היסטורי אחר בקולנוע)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יומן קולנוע** בוויקישיתוף
* רם עברון, למי נועד היומן הישראלי?, למרחב, 27 ביוני 1958
* יורם פרי, שערוריה ושמה קולנוע, דבר, 1 בינואר 1965
* יעל גרינפטר, יומני החדשות של 1953: יותר מדי פרסומות ומעט מדי חדשות חוץ, באתר הארץ, 24 בדצמבר 2015
* יומן קולנוע, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* לאן נעלמו יומני הקולנוע?
* יומני חדשות, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007529565405171
* BnF: cb11968569c (data)
* GND: 4190144-7
* LCCN: sh85091639
* LNB: 000250660
* NARA: 10656972
* NDL: 00568765

 |
**לב איגורב** (ברוסית: **Лев Игорев**; ‏  10 בפברואר 1821 - 29 בדצמבר 1893) היה צייר דיוקנאות רוסי בסגנון אקדמי.

ביוגרפיה
--------

אביו היה משרת בכנסייה קטנה. הוא למד בבית ספר דתי בפטרובסק, ב-1838, הוא ואחיו סרגיי נכנסו לסמינר התאולוגי של סרטוב, שם סיים את לימודיו ב-1844. במהלך שהותו, הוא צייר כמה מעובדי הכנסייה, ביניהם הבישוף, שהפך לפטרונו.

הוא הוצב בתחילה בכפר רודנו שבמחוז קמישינסקי, אך הדיוקנאות שעשה בסמינר גרמו לו לשאוף ללימודים רשמיים באמנות, והוא פנה לאקדמיה התאולוגית של סנט פטרבורג כדי לקבל שיעורים שיאפשרו לו להיות מורה לאמנות בבית ספר דתי.

בזמן שהיה שם, הוא גם השתתף בשיעורים באקדמיה הקיסרית לאמנויות ועבודתו זכתה לשבחים מפיודור טולסטוי. ב-1850 הוענק לו התואר "אמן" וב-1853 זכה בתואר אקדמאי על דיוקנו של מקריוס בולגקוב. בשנת 1855 הפך למורה באקדמיה התאולוגית. באותה תקופה, הוא יצר אייקונים עבור כנסיות רבות במחוזות כפריים, כמו גם בסנט פטרסבורג. הוא גם יצר מדליון עם דמותה של הקיסרית להצגה בפניה.

שליחות לסין
-----------

לאחר כשנתיים שעבד כמורה, הוא התנדב למשלחת הרוסית הארבע עשרה לבייג'ינג וב-1857 הפך לאמן הרשמי של המשלחת. המשלחת התעכבה בגלל אירועים הקשורים למרד טייפינג, והוא שהה שנה באירקוטסק. בהיותו שם, הוא צייר דיוקנאות של מדינאים סיביריים בולטים כמו ניקולאי מוראביוב-אמורסקי וקארל-בורגרדט ונזל.

בהיותו בבייג'ינג, המשימה העיקרית שלו הייתה החלפת האייקונים שנהרסו ב-1685 על ידי צבא צ'ינג (והושמדו שוב במהלך מהפכת התרבות). עם שובו לסנט פטרסבורג ב-1864, הוא הציג תערוכה גדולה באקדמיה, עם סצנות ז'אנר ודיוקנאות של פקידים סינים ומשפחותיהם. הוא זכה גם במסדר סטניסלאוס הקדוש .

לאחר מכן, הוא עבד בעיקר כצייר אייקונים, ועבד בקוסטרומה, נובגורוד, וולוגדה וארזמאס. ב-1885 הוא עשה את רוב העבודות הדקורטיביות עבור הכנסייה שנבנתה בסראטוב. בשנת 1890, הוא הלך לגור שם עם אחיותיו האלמנות וכתב את זיכרונותיו. הוא מת משיתוק לאחר מספר נסיעות לכפר סלפטסובקה כדי לערוך את סידורי הלווית אחותו.

רוב יצירות הכנסייה שלו נהרסו במהלך התקופה הסובייטית. המיקומים הנוכחיים של כל העבודות שצייר בסין מלבד שתיים אינן ידועות. בשנת 1950 זוהה דיוקן לא גמור של אלכסנדר גריבויידוב.

גלריה
-----

* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לב איגורב** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Его труд не пропал даром, www.eparhia-saratov.ru
2. 1 2  Kenneth, Lev Igorev, www.rusartnet.com (ב־British English)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"לב איגורב"**.
**לב אריה** (באנגלית: **Lionheart**) הוא סרט מתח ופעולה משנת 1991 בכיכובם של ז'אן-קלוד ואן דאם דבורה רנארד, האריסון פייג' ובריאן תומפסון.

עלילה
-----

ליאון גולטייר (ואן דאם), משרת כצנחן בלגיון הזרים הצרפתי ומוצב בדג'יבוטי. מכתב המבשר כי אחיו הצעיר, שחי בלוס אנג'לס עם אשתו ובתו, גוסס וסובל מכוויות קשות בכל גופו. גולטייר, שלאור הבשורה הקשה ערק מן הלגיון ונמלט לארצות הברית, אינו מספיק להגיע בטרם נפטר אחיו. במטרה לסייע לאלמנתו של אחיו ולבתה הקטנה נאלץ גולטייר ללחום בקרבות זירה מחתרתיים ולא חוקיים המתקיימים ברחבי העיר, שעל זהות המנצח בהם מהמרים וצופים עשירי החברה הגבוהה להנאתם. את הקרבות מנהלת סינתייה, אישה יפה וחסרת מעצורים הרואה ביכולות הלחימה הגבוהות של גולטייר פוטנציאל לרווח כספי גדול. מצבו של גולטייר הופך מורכב עוד יותר משום ששניים מאנשי הלגיון דולקים בעקבותיו ללוס אנג'לס כשהם נחושים להחזירו למשפט. גולטייר, וחברו היחיד ג'ושוע אלדריג' (פייג'), נדרשים לתמרן בין הסיכונים במטרה לסייע לאלמנה ולנצח את היריבים בזירה ומחוצה לה.

קישורים חיצוניים
----------------

* "לב אריה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "לב אריה", באתר נטפליקס
* "לב אריה", באתר AllMovie (באנגלית)
* "לב אריה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "לב אריה", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "לב אריה", באתר Metacritic (באנגלית)
* "לב אריה", באתר אידיבי
* "לב אריה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אהרון קשלס ואורי שחורי, בדיקת דאם, באתר ynet, 2 בנובמבר 2006.
דיאגרמת פישר של מולקולת מנוז
**מנוז** (mannose), הוא חד-סוכר (מונוסכריד) ממשפחת ההקסוזות. מנוז הוא איזומר של גלוקוז, וכמוהו מצוי בטבע לרוב כטבעת מחומשת - פוראנוז. מקור השם מנוז במן המקראי.

מבנה טבעתי של מולקולת מנוז

מנוז בטבע
---------

D-מנוז קיים במספר פירות, בפרט אוכמניות, ויכול לסייע למניעת קישור חיידקים לדרכי השתן ולשלפוחית השתן. מסיבה זו נחשב מנוז לדרך יעילה ובטוחה לטיפול בדלקות בדרכי השתן (UTI).[דרוש מקור] מנוז יכול להיווצר גם מחמצון של מניטול. השורש mann המופיע בשתי המילים מגיע ממן - המזון שאכלו בני ישראל במדבר. כפי שמתואר בספר שמות.

בגוף האדם, המנוז מצטרף לשרשרת פירוק הפחמימות על ידי זרחון ההופך אותו לפרוקטוז-6-פוספאט.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מנוז** בוויקישיתוף
* מסלול הפירוק של מנוז ופרוקטוז בגוף

| סוגי פחמימות |
| --- |
| גאומטריה מולקולרית | אנומר • מוטרוטציה |
| חד-סוכרים | 

|  |  |
| --- | --- |
| פנטוזות | אלדופנטוזות (אראבינוז • ליקסוז • קסילוז • ריבוז) • קטופנטוזות (ריבולוז • קסילולוז) |
| הקסוזות | אלדוהקסוזות (אידוז • אלוז • אלטרוז • גולוז • גלוקוז • גלקטוז • טלוז • מנוז) • קטוהקסוזות (טגטוז • סורבוז • פסיקוז • פרוקטוז) |

 |
| דו-סוכרים | איזומלטוז • איזומלטולוז • טורנוז • טרהלוז • לקטוז • לקטולוז • מלטוז • סוכרוז • צלוביוז |
| אוליגו-סוכרים אחרים | מלטודקסטרין • ציקלודקסטרין |
| רב-סוכרים | אינולין • גליקוגן • המיצלולוז • כיטין • סיבים תזונתיים • עמילן (עמילוז • עמילופקטין) • פקטין • תאית |
**פימלייקפלאג הפנרפיירדיר** (איסלנדית: **Fimleikafélag Hafnarfjarðar** או בקיצור **FH**) הוא מועדון כדורגל איסלנדי, המשחק בעיר הפנרפיירדיר והיא אלופת איסלנד נכון לשנת 2017

היסטוריה
--------

הקבוצה נוסדה בשנת 1928 בתור מועדון התעמלות, ולאחר כך עברה הקבוצה לענפי ספורט אחרים. אף, אייץ' עלו לליגת העל האיסלנדית בפעם הראשונה בשנת 1979.

ב-2001 סיימה הקבוצה במקום השלישי בליגת העל האיסלנדית, בשנת 2004 זכתה לראשונה באליפות הליגה ושמרה של תואר זה שלוש שנים ברציפות. ב-2007 זכתה גם לראשונה בגביע האיסלנדי. לאחר מכן שבה אף, אייץ' לזכות באליפות שוב בשנים 2008, ו-2009, וב-2010 זכתה שוב בגביע האיסלנדי.

בעונת 2013-2012 זכתה שוב באליפות הליגה והגיעה לראשונה עד לפלייאוף של הליגה האירופית עד שהודחה על ידי גנק. בעונות 2016-2015, ובעונת 2016-2017 זכו שוב באליפות אך לא הצליחו לגביע לשלב הבתים של ליגת האלופות ושל הליגה האירופית.

תארים
-----

* **אליפות איסלנד: 8**
	+ 2004, 2005, 2006, 2008, 2009, 2012, 2015, 2016
* **הגביע האיסלנדי: 2**
	+ 2007, 2010
* **גביע הליגה האיסלנדי: 6**
	+ 2002, 2004, 2006, 2007, 2009, 2014
* **הסופר קאפ האיסלנדי: 6**
	+ 2004, 2006, 2008, 2009, 2010, 2013

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הפנרפיירדיר** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של הפנרפיירדיר

* פרופיל, באתר אופ"א

* פרופיל, באתר Soccerway

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 500152138590210980947
* WorldCat (עם VIAF): 500152138590210980947

 |
**פרוטוקלפסידרופס** (שם מדעי: *Protoclepsydrops*) הוא סוג של סינאפסיד קדום, אשר חי באמריקה הצפונית במשך הקרבון הפנסילבני שלפני 315–318 מיליון שנה מזמננו. 

הסוג כולל מין יחיד - *Protoclepsydrops haplous*, והוא התגלה בממצאי צוקי מאובני ג'וגינס שבנובה סקוטיה בקנדה ותואר בידי החוקר רוברט ל. קרול (אנ'), כשמשמעות שמו היא: "לפני קלפסידרופס (אנ')". זאת עקב דמיונו לסוג זה וחיותו במשך הקרבון, אז הסינאפסידים היו נדירים יחסית.

יצור זה ידוע משרידים מאובנים שבורים, אשר כוללים רק מספר חוליות, עצם ירך ועצם זרוע חלקיים לצד שרידים של חוליות צוואר, גולגולת ולסת שבורים וכפות רגליים. לפי ההערכות אורכו הגיע ל-4 מטרים וייתכן שהיה טורף בעל לסתות חזקות, בהם נגס בטרפו בדומה לדימטרודון.

החוקרים כיום לא בטוחים אך ייתכן שהיה זה ראשון הסינאפסידים, אשר היה מראשוני בני הקבוצה בעלי שפיר עוברי שהיה קרוב יותר ליונקים מאשר לארכוזאורים, לאחר שאולי התפתח מדמויי-זוחלים. חוקרים אחרים לא מצאו הוכחות לכך שהיה סינאפסיד אמיתי, כך שהארכאותיריס מסוף הקרבון נחשב להערכתם לראשון שבהם, מלפני 306 מיליון שנה מזמננו.

קישורים חיצוניים
----------------

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  Reisz, R. 1972. Pelycosaurian reptiles from the middle Pennsylvanian of North America. Harvard University.
2. ↑  Benton M.J. and Donoghue P.C.J. 2006. Palaeontological evidence to date the tree of life. Molecular biology and evolution. 24(1): 26–53
מנואלה דבירי
**מנואלה דבירי ויטאלי נורסה** (נולדה ב-13 בינואר 1949) היא עיתונאית, פעילת שלום וסופרת ישראלית.

ביוגרפיה
--------

מנואלה ויטאלי נורסה נולדה וגדלה בפדובה שבאיטליה ב-1949, למשפחה יהודית וציונית. ב-1968 עלתה לישראל. על אף היותה חילונית נישאה לאברהם דבירי, דתי לאומי, שהיה במהלך לימודי משפטים. לזוג נולדו שלושה ילדים - אייל, מיכל ויהונתן. דבירי סיימה תואר ראשון והייתה למורה. מאוחר יותר עבדה במחלקה לקשרי חו"ל במכון ויצמן למדע.

ב-26 בפברואר 1998 נהרג בנה, יהונתן (יוני) דבירי בעת שירותו הצבאי במוצב "כרכום" בלבנון. לאחר נפילת בנה עזבה דבירי את עבודתה במכון ויצמן והחלה לפעול להוצאת צה"ל מדרום לבנון. דבירי התפרסמה בכך שבחרה "להמשיך לחיות במקום לשחק אם שכולה", כדבריה. היא הצטרפה לתנועת ארבע אמהות, הפגינה מול בית הנשיא במחאה על שהיית צה"ל בלבנון וכתבה מאמרים רבים בעיתונות הקוראים לממשלה להוציא את צה"ל מלבנון.

לאחר נסיגת צה"ל מלבנון ב-25 במאי 2000, המשיכה בפעילות פציפיסטית. ב-2005 זכתה ביחד עם הפרופסורים מאסימו טוסקי ואנואר דודין ב"פרס השלום והפיוס" של מרכז פרס לשלום על מאמציה בפרויקט "Saving Children", שבו סייעה לילדים פלסטינים חולים לקבל בבתי חולים בישראל טיפול רפואי שלא יכלו לקבל בבתי חולים פלסטיניים, והצליחה לגייס כמיליון אירו לשם כך, תוך קידום הנושא באיטליה. 

נכון ל-2007, דבירי חברה בוועד המנהל של מרכז פרס לשלום ובוועד המנהל של עמותת קשב שמטרתה לקדם ערכים דמוקרטיים בישראל. 

דבירי כותבת באיטלקית בעיתון "קוריירה דלה סרה", מאמרי פובליציסטיקה בעברית בעיתון "הארץ" וכתבות צבע על איטליה באתר ynet. ב-2000 ראה אור ספרה, "ביצה של שוקולד", שכלל שנים עשר סיפורים קצרים שחלקם ראו אור ב"הארץ". ב-2003 כתבה מחזה, "ארץ זבת חלב ודבש", שהוצג בפריז ובלונדון.

קישורים חיצוניים
----------------

* מנואלה דבירי בפורום שכול ואובדן בתפוז
* מנואלה דבירי באתר "הגדה השמאלית"
* מכתבים ומאמרים שפרסמה מנואלה דבירי (באנגלית)
* הספרים של מנואלה דבירי, באתר "סימניה"
* בלוג רשמי באיטלקית
* אתר למנויים בלבד מנואלה דבירי, "המאהב החשאי": רב מכר חכם מדי, באתר הארץ, 2 באוגוסט 2017

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007519120705171
* GND: 1079254161
* ICCU: TO0V473152
* ISNI: 0000 0000 5406 7965
* LCCN: nr00035798
* VIAF: 4771959
* WorldCat: lccn-nr00035798

 |
**הפנקס** הוא אתר אינטרנט ישראלי העוסק בספרות ילדים ונוער, וכן בתרבות הילדים באופן כללי - בתיאטרון, בקולנוע, באיור ובכל סוג של אמנות המיועדת לילדים. האתר פועל בשפה העברית, ומגדיר עצמו כ"כתב עת מקוון".

האתר הוקם במרץ 2010 על ידי תמר הוכשטטר ויותם שווימר, שהיו שניהם באותה העת סטודנטים בירושלים.

חזון ומטרות
-----------

החזון של העורכים הוא להפוך את הפנקס לבמה אלטרנטיבית ליוצרים ולחוקרים בתחום ספרות ותרבות הילדים.

מטרת האתר כפי שהוגדרה על ידי יוצריו היא לענות על שני צרכים בתחום התרבות לילדים בארץ:

* ראשית, להעניק במה לדיון מעמיק ואיכותי בספרות, שירה, איור, קולנוע, תיאטרון ועוד אמנויות שונות לילדים.
* שנית, לעורר את השיח בתרבות לילדים על ידי יצירת מרחב ציבורי הנגיש לכל המתעניינים.

תרבות לילדים היא בעלת ספקטרום נרחב. יוצרי האתר מאמינים כי שיח מקורי בספרות ותרבות לילדים, המציג שלל התייחסויות וסגנונות, הוא בעל ערך אמנותי ומחקרי.

"הפנקס" מופיע בפורמט אינטרנטי על-מנת לאפשר למתעניינים בתחום התרבות לילדים לקחת חלק פעיל: על ידי שליחת תגובות, יצירת דיון, שליחת טקסטים ביקורתיים ויצירות מקוריות בתחום הספרות, השירה והאיור לילדים.

האתר מגדיר את האלמנט הוויזואלי כבעל חשיבות ולכן הפנקס שומר על עיצוב הנובע מהלך הרוח של עולם הילדים, במטרה ליצור חיבור לעולם זה גם דרך הוויזואליות של האתר.

כבר בגליונותיו הראשונים זכה האתר לתרומת תוכן של אישים ידועים בספרות הילדים בישראל כיהודה אטלס, שלומית כהן-אסיף יחיעם פדן ומרית בן ישראל, בעוד שאישים כנורית זרחי ועפרה עמית הסכימו להתראיין. עובדה זו תרמה רבות לביסוסו של האתר.

האתר כולל ראיונות עם יוצרים, מאמרים וביקורות על יצירות ילדים, וכן אגף ל"יצירה מקורית" הכולל שירים, סיפורים, יצירות אנימציה וקטעי מוזיקה.

החומר בכתב העת מוגש לקורא ברישיון Creative Commons המקל על השימוש בתוכן, מבלי שיש בו ויתור על זכות יוצרים.

במרץ 2011 ערך "הפנקס" תחרות מאיירים בה השתתפה הוצאת הקיבוץ המאוחד. המאיירים התבקשו לאייר סצנה מתוך הספר "ויהי ערב חדש" של פניה ברגשטיין.

הפנקס הוא יוזמה פרטית שלא עומד מאחוריה שום גוף כלכלי.

בשלושת החודשים לאחר עליית האתר לאוויר, נרשמו באתר הפנקס כ-2,000 כניסות בחודש.

בשנת 2021 זכתה נירה הראל בפרס מטעם כתב העת .פרס זה הוענק לה על תרומתה לתרבות הילדים בישראל.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר "הפנקס"
* תמר רותם, עכבר העיר אונליין, הפנקס: כתב עת מקוון לתרבות וספרות ילדים, באתר הארץ, 13 ביוני 2010

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  תמר רותם, "הפנקס": כתב עת מקוון לספרות ותרבות ילדים, באתר הארץ, 13 ביוני 2010
2. ↑  על האתר ועל מייסדיו, באתר ha-pinkas.co.il
3. ↑  דפנה לוי, לא הסכמתי שיתייחסו אל ספרות ילדים כנחותה, באתר www.israelhayom.co.il
**פרוטיקטיתריום** (שם מדעי: ***Protictitherium***) הוא סוג נכחד של טורף ממשפחת הצבועיים שחי מהמיוקן עד הפליוקן מלפני 15 עד 4 או 5 מיליון שנה. הוא תואר בשנת 1938 וקיבל את שמו מהסוג *Protictis*, מהמשפחה ויברוויים (Viverravidae), הקרובה למיאקויים שהיו קדומים מהטורפים הרגילים וחיו בין העצים. הסיומת של שמו: "therium" פירושה: "חיה" או "בהמה", עקב מבנה גופו המותאם לחיי קרקע. המאובנים התגלו בסין, צרפת, גרמניה, ספרד, טורקיה ובתוניסיה. באזורים רבים הם נמצאו יחדיו, כך שהיו מצליחים באזורי תפוצתם.

צבוע זה הוא אחד הפרימיטיביים שבצבועיים והוא התפתח מאבות דמויי-גחניים גדולים יחסית לבני משפחתם. מבנה הלסתות שלו היו קצרות יחסית והתאימו לאכילת כל. ייתכן שהיה אוכל חרקים בדומה לצבועון הרעמה או שהיה צייד בעלי חיים קטנים כמו השועל והתן. הוא היה בעל רגליים קצרות, זנב ארוך ועבה וחוליות רחבות. הוא היה גם בעל טפרים נשלפים כמו של חתוליים וככל הנראה היה שוכן עצים חלק מזמנו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרוטיקטיתריום** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |
**הפנרפיירדיר** (באיסלנדית: **Hafnarfjörður**) היא עיר בדרום מערב איסלנד, מדרום לקואופווגיר וכעשרה ק"מ מדרום לבירה רייקיאוויק. בעיר התגוררו בשנת 2018 כ-29,780 תושבים, והיא הייתה העיר השלישית בגודלה במדינה. העיר ששטחה 147 קמ"ר שייכת לאזור המטרופולין של רייקיאוויק. הפנרפיורדור היא מרכז הדייג הגדול באיסלנד והנמל השני בחשיבותו בסחר חוץ. בעיר מספר מפעלים תעשייתיים שהחשוב שבהם עוסק במיצוי אלומיניום.

היסטוריה
--------

מרכז העיר
משמעות שמה של העיר הוא "מפרץ (פיורד) הנמל" ומקורו במפרץ הטבעי שסביבו היא שוכנת. העיר נזכרה לראשונה בימי הביניים ב"ספר היישובים" האיסלנדי (Landnámabók), והעדויות הראשונות מאת נוסעים למקום הן מהמאה ה-14. ב-1553 הוקמה בעיר הכנסייה הלותרנית הראשונה באיסלנד. סוחרים אנגלים הגיעו לעיר במאה ה-15 ובעקבותיהם הגיעו סוחרים גרמנים אשר ירשו את מקומם. סוחרי ההנזה המשיכו במגעים מסחריים עם היישוב עד 1602 מועד בו הנהיגה דנמרק מונופול דני עם איסלנד כולה. בשנת 1793 התיישב ביארני סילוורטסן בעיר והיה לסוחר ואיש עסקים. בהשפעתו התפתח המסחר בעיר והוא נודע מאז כ"אביה של הפנרפיורדור" ומכונה "סייר ביארני". התפתחות נוספת במשק הדייג המקומי הביאה לסלילת הכביש בין העיר לרייקיאוויק ב-1898, ולהכרזתה של הפנרפיירדיר לעיר ב-1908.

תרבות
-----

בעיר מתקיים ביום הארוך בשנה פסטיבל ויקינגי שנתי, ובו משוחזרות אמנות ותרבות ויקינגית. האמונה העממית האיסלנדית כי הארץ מיושבת גם על ידי יצורים ננסיים המכונים "אלפים" (álfar) רווחת בהפנרפיירדיר באופן מיוחד. לפי אמונה זו מתגוררים האלפים מתחת לסלעים ובנקיקי הלבה שעליהם יושבת העיר. לעיר מפת תיירות רשמית המציינת היכן ניתן לנסות ולצפות באלפים, ומתקיימים בה סיורים מודרכים בנושא זה.

ערים תאומות
-----------

* שוודיהשוודיה אופסלה, שוודיה
* פינלנדפינלנד האמנלינה, פינלנד
* אסטוניהאסטוניה טרטו, אסטוניה
* דנמרקדנמרק פרדריקסברג, דנמרק
* גרמניהגרמניה קוקסהאפן, סקסוניה התחתונה, גרמניה
* איסלנדאיסלנד אקוריירי, איסלנד

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הפנרפיירדיר** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של הפנרפיירדיר
* הפנרפיירדיר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| מטרופולין רייקיאוויק |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| רייקיאוויק • קואופווגיר • הפנרפיירדיר • מוספלסבאיר • סלטיירנרנס • גארדבאיר • אאולפטאנס | מטרו אייקיאוויק |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007560265405171
* GND: 4431388-3
* ISNI: 0000 0004 0398 3196
* LCCN: n88065717
* MusicBrainz: 73f62541-b839-40dc-af49-1f0b823685d4
* NKC: ge129218
* VIAF: 144351597
* WorldCat: lccn-n88065717

 |
**פרוטוקיון** (שם מדעי: ***Protocyon***; מילולית: "כלב קדום") הוא סוג של כלב פרהיסטורי, שהתקיים לפני 78 עד 11 אלף שנה מזמננו בדרום אמריקה הצפונית ואמריקה הדרומית. סוג זה תואר לראשונה ב-1855 בידי החוקר כריסטופר גיבל (אנ').

הפרוטוקיון היה טורף בגובה 70 סנטימטרים בכתפיים ובמשקל מוערך של 25 עד 40 קילוגרם וממבנה השיניים ניכר שהיה היפרקרניבור (בניגוד לרוב הכלביים שהם מסוקרניבורים וניזונים גם מצמחים רכים). ייתכן שצד בלהקות בדומה לרוב הכלביים. מאובן שן טוחנת שהתגלתה בריו גראנדה דו סול שבברזיל שהשתייכה לפרוטוקיון מעיד שהיה בעל עוצמת נשיכה חזקה יחסית. ממצא שהראה סימנים לטריפה במאובן גלוסותריום מעיד שנטרף, ככל הנראה, בידי להקת כלבים אלה.

הפרוטוקיון לא השתייך לסוג כלב ולמעשה נחשב לבן לקבוצה הדרום-אמריקאית "Cerdocyonina", בה מיני כלביים קטנים יחסית. המין הקרוב אליו ביותר הוא זאב היער או זאב הרעמה.

הפרוטוקיון נמצא במספר אתרי חפירות באמריקה הדרומית, לרבות בברזיל, ונצואלה, בוליביה, אקוודור, אורוגוואי ובבואנוס איירס שבארגנטינה. מאובנים נמצאו גם בקינטנה רו שבמקסיקו (לאחר שזוהו בטעות כמאובני קויוט), עדות לכך שהתקיים גם בדרום אמריקה הצפונית.

קישורים חיצוניים
----------------

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  Hermínio Ismael de Araújo-Júnior, Fernando Henrique de Souza Barbosab, Lucas Henrique Medeiros da Silva, "Overlapping paleoichnology, paleoecology and taphonomy: Analysis of tooth traces in a Late Pleistocene-early Holocene megafaunal assemblage of Brazil and description of a new ichnotaxon in hard substrate". *Palaeogeography, Palaeoclimatology, Palaeoecology*, Volume 468, 15 February 2017, Pages 122-128
**חנה עדן** (במקור: **מסינגר**; 23 בנובמבר 1932 – 30 במרץ 2019) הייתה שחקנית וזמרת ישראלית-אמריקאית. מראשוני השחקנים הישראלים שהצליחו בהוליווד.

לאחר הופעת הבכורה ההוליוודית שלה בסרט "רוח מעבר לאוורגליידס" ב-1958, הופיעה עדן בתפקידי אורח בסדרות טלוויזיה אמריקאיות רבות בסוף שנות ה-50 ותחילת שנות ה-60. היא חזרה למשחק בשתי הזדמנויות נוספות בשנות ה-80.

ביוגרפיה
--------

חנה מסינגר נולדה בחיפה לרחל ומנחם מסינגר, רוקח. היא למדה בבית הספר אליאנס בחיפה ולמדה מחול בלהקת בלט אנגלית. בנעוריה הופיעה כמסופחת ללהקת חיל הים. לאחר סיום לימודיה, נרשמה והשתתפה בקצרה בשיעורים במכללה לפני שהתגייסה לחיל הים במלחמת העצמאות.

היא הגיעה לארצות הברית לראשונה בשנת 1953 כדי ללמוד בימוי ועריכה בהוליווד, ושינתה את שם משפחתה ל**עדן**. היא התאזרחה בארצות הברית ב-1960. עדן החלה מתעניינת בתורות רוחניות ובשובה לישראל התיישבה בראש פינה.

ב-30 במרץ 2019 הלכה לעולמה.

קריירה
------

הבכורה ההוליוודית של עדן הייתה ב"רוח מעבר לאוורגליידס" ולאחר מכן הופיעה בכ-30 סדרות טלוויזיה. היא גילמה אישה צעירה אינדיאנית משבט השושון בפרק של בוננזה "הציד האחרון" (1959), אשתו של הדמות הראשית בפרק של פרי מייסון "מקרה הליצן המסורבל" (1960), ופרטיזנית איטלקייה בשם אלנה בעונה 1, פרק 4 "איש תשעים ושמונה סנט" של סדרת המלחמה הגברים הגלנטיים (1962).

בשנת 1966 הופיעה עדן בסרטה הישראלי היחיד, "הוא הלך בשדות" בבימויו של יוסף מילוא.

בשנות ה-80 חזרה להופיע פעמיים - פעם אחת לצד קירק דאגלס בסרט הטלוויזיה "זיכרון אהבה" (1982) ופעם נוספת בעיבוד הישר-לווידאו של שלגייה (1987) בתפקיד משני.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חנה עדן** בוויקישיתוף

* חנה עדן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* חנה עדן, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* חנה עדן, באתר AllMovie (באנגלית)
* חנה עדן, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  "Israeli Singer Discovered In N. Y. Nite Club to Star In Schulberg's Film; To Be Known as 'Chana Eden'". *The Wisconsin Jewish Chronicle*. 25 ביולי 1958. p. 5. `{{cite news}}`:  (עזרה)
2. ↑  יעקב בר-און, האנשים שלנו בהוליווד, באתר ynet, 28 באפריל 2001
3. ↑  "To Hollywood". *The National Jewish Post*. 29 במאי 1953. `{{cite news}}`:  (עזרה)
4. ↑  "Chana Mesyngier Or Chana Eden Or Mesyngier - California, Southern District Court (Central) Naturalization Index". *FamilySearch*.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 464157100612272740008
* WorldCat: lccn-no2019148152

 |
**יצחק מכנס** (א' בניסן תרמ"ו, אפריל 1886 – כ"ה בסיוון תשי"ט, 1 ביולי 1959) היה ממייסדי רמת גן והרצליה.

ביוגרפיה
--------

נולד בפתח תקווה לאהרון לייב מכנס, איש העלייה הראשונה וממייסדי פתח תקווה, ולחיה שרה, בת אשר זליג בלום, אף הוא ממייסדי פתח תקווה. למד ב"חדר" ולאחר מכן בישיבת תורת חיים בירושלים. מגיל 15 החל לעסוק בחקלאות בפתח תקווה. 

בתחילת שנות ה-20 יזם את פיתוחם החקלאי של שטחים שמדרום-מערב לפתח תקווה והיה החלוץ הראשון שתקע יתד באדמת "עיר גנים", לימים רמת גן. היה חבר הוועד הראשון של המתיישבים. אולם לאחר שהמקום התפתח כיישוב עירוני ולא חקלאי עזב את המקום. בשנת 1926 היה בין קבוצת אנשי "בני בנימין" שהתיישבו בהרצליה והצטרפו לקבוצת קהילת ציון מייסדי העיר. בתקופה הראשונה שימש מדריך חקלאי של חברי "בני בנימין". לאחר מכן בנה את ביתו בהרצליה ובמשך מספר שנים היה חבר ועד המושבה. 

במשך שנים היה מפעילי הציבור בהרצליה, ממקימי בית הכנסת הגדול והגבאי הראשי שלו. 

בשנת 1946, במלאת עשרים וחמש שנה ליסוד רמת גן, הוענקה לו "תעודת מייסד".

נפטר בשנת 1959 ונטמן בבית העלמין בהרצליה.

בנו אריה מכנס ונכדיו עודד וגד מכנס היו כדורגלנים.

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד תדהר (עורך), "יצחק מכנס", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ה (1952), עמ' 2250

הערות שוליים
------------

1. ↑  יצחק מכנס באתר GRAVEZ
לוחית על הבניין ברחוב מלמדה 10 ועליה הכיתוב: "יצחק מלמד, הגיבור והלוחם בגטו ביאליסטוק, נהרג כאן על ידי הרוצחים הנאצים ב-8 בפברואר 1943. לכבודו."
**יצחק מלמד** (1903-1943) היה גיבור יהודי, אסיר בגטו ביאליסטוק. בינואר 1943 החלה אקציה בגטו ביאליסטוק. כאשר הגרמנים נכנסו לבניין ברחוב קופייצקה ברחוב קופייצקה 29 (כיום רחוב מלמדה, על שמו) הוא שפך חומר חומצתי על קצין נאצי. מהבהלה הקצין ירה לכל עבר והרג בשוגג חייל גרמני. במהלך המהומה הצליח מלמד לברוח. בתגובת נקם, הגרמנים אסרו מעל 100 יהודים, גברים נשים וילדים מהבניין ההוא ומדירות בבניינים הסמוכים וירו בהם ברחוב שלחנסקה 19 (Szlachenska, רחוב שלא קיים היום, עמד בניצב לרחוב צ'נסטוחובה). גופת הקצין הגרמני הובאה לבניין היודנראט שעמד באותו רחוב על מנת להראות לראש היודנראט אפרים ברש מה נעשה. מרדכי טננבוים מראשי המחתרת היהודית בגטו תיאר ביומנו אומץ לבו של מלמד. לשאלה מדוע הרג את החייל הגרמני, השיב: "אני שונא אתכם. אני מצטער שרצחתי רק אחד. לנגד עיניי הוריי נרצחו. עשרת אלפים יהודים בסלונים חוסלו לפני. אין לי חרטות". ולמחרת נתלה בסמוך לכיכר בה אירע האירוע. חיילים גרמנים טשטשו את גווייתו של מלמד בכדורים לאחר שהחבל נשבר והגופה נפלה על האדמה ותלתה אותה במשך 48 שעות נוספות.

בעיר יהוד, בקריית ביאליסטוק, ישנו רחוב על שמו, רחוב אשר מתחיל בבית הכנסת על שם הרב מוהליבר, הרב של ביאליסטוק במאה ה-19.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Wydarzenia z lutego 1943 roku w getcie białostockim
w świetle pism Mordechaja Tenenbauma-Tamarofa
**מחלה סופנית** (באנגלית: **Terminal illness**; ולעיתים אף בעברית: **מחלה טרמינלית**) הוא מונח רפואי אשר נפוץ במאה ה-20 כדי לתאר מחלה אשר לא ניתן לרפאה, או לטפל בה באופן מתאים כדי לשנות את מהלכה, ואשר ניתן לצפות באופן סביר כי תגרום למותו של החולה בתוך פרק זמן קצר. המונח נמצא בשימוש רב יותר לתיאור מחלות מתמשכות וקטלניות, כגון מחלות ממאירות, מחלות לב או מחלות גנטיות חשוכות מרפא, מאשר פגיעות טראומה גופנית. במובנה הפשוט מחלה סופנית היא מחלה אשר קרוב לוודאי תגרום למותו של החולה בתוך פרק זמן קצר יחסית.

חולה הלוקה במחלה סופנית מתואר לעיתים כחולה סופני. לעיתים, חולה מוגדר כחולה סופני כאשר, על פי הערכה, תוחלת חייו היא שישה חודשים או פחות, גם אם יינתן לו טיפול מיטבי ובהנחה שהמחלה תתקדם באופן האופייני לה. תיחום הזמן לשישה חודשים הוא שרירותי, והערכות תוחלת חיים עשויות להיות בלתי מדויקות. לכן, אף שניתן להגדיר חולה כחולה סופני, אין כל ביטחון שתוחלת חייו לא תהיה ארוכה, או קצרה, מן התחזית. לא כל חולה הלוקה במחלה אשר קיימת סבירות גבוהה שתגרום למותו הוא חולה סופני, כך למשל תוחלת חייהם של חולים במחלת האיידס, הנמצאים במשטר טיפולי מתאים, ארוכה בהרבה משישה חודשים.

ממחקרים שנעשו נמצא שרופאים נוטים בדרך כלל להערכות מוגזמות של תוחלת חיים במחלות ממושכות ומסוכנות, ובמציאות תוחלת החיים של החולים קצרה מהניבוי של רופאיהם.

טיפול רפואי
-----------

מעצם הגדרתה מחלה סופנית לא ניתנת לריפוי, או לטיפול שישנה באופן משמעותי את מהלך המחלה. אולם, סוגים מסוימים של טיפול רפואי עדיין עשויים להיות מתאימים, כגון טיפול פליאטיבי שמטרתו להקל על תסמינים של המחלה הפוגעים באיכות חייו של המטופל (מצוקה נשימתית, כאב, וכדומה).

יש חולים סופניים הבוחרים להפסיק כל טיפול שתופעות הלוואי שלו גורמות להגברת סבלם או נכותם. אחרים בוחרים להמשיך בטיפולים רפואיים, גם אם הם קשים, מתוך תקווה שתחזית הרופא לא תתגשם. יש חולים הפונים אף לשיטות טיפול מחוץ למסגרת הרפואה הקונבנציונלית, ומעדיפים לנסות טיפולי רפואה אלטרנטיבית, אף אם לא הוכחו מדעית. בחירות אלה של חולים סופניים עשויות להשתנות ככל שעובר הזמן.

טיפולים פליאטיביים הם חלק מהטיפול בחולה הסופני, ללא קשר לבחירתו באשר לטיפול במחלה, והם עשויים להקל על תסמינים ולשפר איכות חיים. אשפוז במסגרת הוספיס, או הוספיס בית, יכול לספק לחולה הסופני גם את הליווי בתמיכה רגשית ונפשית, תוך שילוב בני משפחתו בתהליך הפרידה.

ראו גם
------

* חוק החולה הנוטה למות
* המתת חסד
* קשת המשאלות

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מחלה טרמינלית** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מחלה סופנית** |

* גיריראג' סוואמי, המבחן האחרון - למות בתודעה רוחנית, הוצאת לפיד הידע, 2015
* הודיה כריש חזוני, מקור ראשון, "העובדה שאני עומד למות עוזרת לי להמשיך לחיות", באתר nrg‏, 29 בספטמבר 2017
* חולים סופניים, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  יחד עם זאת פרק זמן זה אומץ אף לצרכים משפטיים בישראל. ראו בחוק החולה הנוטה למות
2. ↑  Paul Glare, A systematic review of physicians' survival predictions in terminally ill cancer patients. **BMJ** 2003;327:195 doi: 10.1136/bmj.327.7408.195

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007529786405171
* BnF: cb11965368r (data)
* LCCN: sh85134022

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**קרב קנידוס** (ביוונית: **Ναυμαχία της Κνίδου**) היה קרב ימי שנערך בשנת 394 לפנה"ס במסגרת המלחמה הקורינתית, בין צי משותף אתונאי-פרסי תחת פיקודם של קונון, ופרנבזוס, לבין צי ספרטני תחת פיקודו של פייסנדרוס. הקרב הסתיים בניצחון אתונאי-פרסי מוחץ וסיים את שליטת ספרטה בים, וגם החזיר לפרס כמה איים שהיו שייכים לה, ואפשר לאתונה לכבוש כמה איים שנלקחו ממנה לאחר המלחמה הפלופונסית.

הקרב
----

לאחר המלחמה הפלופונסית, הפכה ספרטה לעיר החזקה ביותר ביוון. אולם כאשר המלך אגסילאוס השני פלש לפרס, מיהרו הפרסים לשלוח את טימוקרטס מרודוס שגרם למרד כללי ביוון נגד ספרטה. ערים רבות ביניהן אתונה, תבאי, קורינתוס, וארגוס, התאגדו לליגה אנטי ספרטנית וחברו לברית עם פרס. הפרסים הקימו צי גדול של 200 ספינות וחיפשו מפקד מוכשר שיפקד עליו, קונון שאותה עת שהה בקפריסין קיבל את ההצעה, יחד איתו פיקד על הצי הסטרפ פרנבזוס. ובראשית שנת 394 לפנה"ס פשטו השניים על רודוס, והחליפו את האוליגרכיה הפרו ספרטנית באי בדמוקרטיה. לאחר מכן יירט קונון צי שהביא אספקת דגן ממצרים. אגסילאוס שלח את גיסו פייסנדרוס לעצור את קונון. 

פייסנדרוס היה חסר כל ניסיון בקרב ימי, בראשית אוגוסט שנת 394 לפנה"ס, נפגשו הציים בקנידוס. מעט מאוד ידוע על מהלך הקרב עצמו, נראה שהספינות האתונאיות העסיקו את הספרטנים, בזמן שהפרסים תקפו אותם והשמידו אותם. פייסנדרוס מת בעודו מגן על ספינתו. לאחר הקרב קונון הקים באתונה מקדש לאפרודיטה לאות תודה על ניצחונו.

הניצחון שם קץ לעליונות הספרטנית בים, שאותה השיגה ספרטה לאחר קרב אייגוספוטמוי. האחיזה הספרטנית באיי הים האגאי התמוטטה. קונון ופרנבזוס כבשו את מרביתם, היתר מרדו בספרטנים והקימו משטר דמוקרטי עצמאי.

לקריאה נוספת
------------

* משה עמית, **תולדות יוון הקלאסית**, הוצאת מאגנס, תשס"ב (הספר בקטלוג ULI)

* Diodorus Siculus. *Library of History*. Translated by C.H. Oldfather, R.M. Geer, C.L. Sherman, F.R. Walton and C.B. Welles. Loeb Classical Library. Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann, 1933-1967.
* Pausanias. *Description of Greece*. Translated by Jones, W. H. S. and Omerod, H. A. Loeb Classical Library. Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann, 1918. Digitized copy in: Theoi.
* Plutarch. *Lives*. Translated by Bernadotte Perrin. Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann, 1914-1926. 11 vols. Digitized copy in: penelope.uchicago.edu
* Xenophon. *Hellenica*. Translated by Carleton L. Brownson. Loeb Classical Library. Cambridge (MA), Harvard University Press, and London, William Heinemann. vol. 1:1918, vol. 2: 1921. Digitized copy in: Perseus

הערות שוליים
------------

1. ↑  קסנופון, "הלינקה", 3.4.29.
2. ↑  ניתן לקבוע כמעט בוודאות את תאריך הקרב, שכן ידוע שמספר ימים לפני קרב קורונאה שהתרחש מעט זמן לאחר מכן, היה ליקוי חמה. ראו אצל עמית עמ' 432.
3. ↑  פאוסניאס, 1.1.3
4. ↑  משה עמית, "תולדות יוון הקלאסית", עמ' 432.
קמוט-שפה
**כרישי עפיפון** (שם מדעי: Dalatiidae) היא משפחה של דגי סחוס מסדרת הקוצנאים החיים באוקיינוס הפתוח. במשפחה 7 סוגים ובהם 10 מינים.

מאפיינים
--------

כרישי עפיפון קטנים בממדיהם, ואורכם אינו עולה על שני מטרים. הם בעלי גוף מוארך, ראשים מגודלים, חרטום קצר, עיניים מגודלות בצידי הפנים ושיניים חותכות גדולות ומשוננות. חלק מהמינים מסוגל להאיר חלק מאיבריהם, פעולה המסייעת בציד מזון. סנפיריהם העליונים מזכירים במראם עפיפונים, ומכאן שמם. 

טרפם העיקרי של הכרישים הוא בעלי חיים קטנים מהם. המין כריש סיגר נטפל לחיות ים גדולות ממנו, וקורע פיסות עור בתנועה סיבובית כמקור למזון.

סוגים
-----

* סוג ומין יחיד *Euprotomicroides zantedeschia*
* סוג ומין יחיד *Heteroscymnoides marleyi*
* סוג ומין יחיד *Mollisquama parini*
* סוג ומין יחיד קמוט-שפה (*Dalatias licha*)
* *Isistius* - בו כריש סיגר
* סוג ומין יחיד *Euprotomicrus bispinatus*
* *Squaliolus*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כרישי עפיפון** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  תרגום לא רשמי מאנגלית kitefin sharks

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007532759005171

 |
**כרישכלב שפמתן** (שם מדעי: *Leptocharias smithii*) הוא מין של כרישאי שוכן ימים והמין היחיד במשפחה **כרישכלביים שפמתניים** (*Leptochariidae*). הוא קרוב משפחתם הרחוק של הגלדניים ודומה להם.

מין זה חי בעיקר סביב האוקיינוס האטלנטי המזרחי מחופי מאורטניה עד אנגולה בעומק 10–75 מטר מתחת פני הים. הוא מעדיף קרקעית בוצית ולעיתים יימצא בשפכי נהרות.

מאפיינים
--------

אורך כריש קטן זה 77 סנטימטר בזכרים ו-82 סנטימטר בנקבות. גם מבנה השיניים של שני המינים שונה, בו שיני הזכרים הקדמיות ארוכות מאוד וקטנות ושטוחות יותר בנקבות. צבע הכריש אפרפר עם בטן לבנה וסנפירים מעט כהים. הגוף דקיק ובעל חוטם מחודד, שיניים מחודדות ועיניים המצויות בחריצים. לצד הראש ישנם 6 פתחי זימים, איתם הכריש נושם. סנפירי החזה ארוכים יחסית, אך סנפירי הגב קצרים וכוללים 2 סנפירים עם זנב נמוך. הנקבה משריצה עד 7 ולדות שניזונים מלשד חלמון עד ההשרצה.

הכריש הוא צייד של סרטנים כמו שטרגליים, ולובסטרים, תמנונאים, דיונונים, ספוגיים ומגוון דגי גרם כמו סרדיניים, עפיאניים, דגים מעופפים, צלופחים, קברנוניים וסוליתאים החיים במימי האוקיינוס האטלנטי. כריש זה יאכל כל מיני דברים לרבות נוצות, פרחים, ירקות וחפצים שונים שנפלו למים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כרישכלב שפמתן** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* FB
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  כרישכלב שפמתן באתר הרשימה האדומה של IUCN
בדת האסלאם, ישנן שתי מילים אשר נהוג לתרגם כפילוסופיה. הראשונה היא "פלספה" (فلسفة), אשר מתייחסת לפילוסופיה, לוגיקה, מתמטיקה, ואף לפיזיקה. המילה השנייה היא "כלאם" (كلام), אשר מתייחס בעיקר לסוג של פילוסופיה אסלאמית רציונליסטית, ולתאולוגיה רציונלית אשר מבוססת על פרשנותם של הוגים מוסלמים מימי הביניים.

הפילוסופיה האסלאמית מתוארת כשיטה לחקר סוגיות הקשורות לחיים, ליקום, לאתיקה, לרפואה, למדע, לחברה, ועוד.

בין הפילוסופים המוסלמים הבולטים ניתן למצוא את אבן סינא, אל-ע'זאלי, אל-כנדי, אבן רושד, אל-פאראבי ועוד.

הפילוסופיה האסלאמית החלה להתפתח במאה השנייה בלוח השנה ההיג'רי (המאה ה-9 לספירה הנוצרית), והמשיכה להתפתח עד המאה ה-6 בלוח האסלאמי (המאה ה-12 לספירה הנוצרית). התקופה ההיא ידועה גם כתור הזהב של האסלאם, ולהישגים מהתקופה ההיא הייתה השפעה אדירה על הפילוסופיה המודרנית והמדע שבעולם המערבי.

הפילוסופיה האסלאמית המשיכה להתפתח בארצות האסלאם שבמזרח, בעיקר באיראן. האסכולות של אבן רושד ושל אבן סינא, לצד אסכולות מיסטיות, המשיכו להיות מרכזם של בתי ספר אסלאמיים רבים.

ראו גם
------

* תור הזהב של האסלאם

ראו גם
------

* אסלאם

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פילוסופיה אסלאמית** בוויקישיתוף
* פילוסופיה אסלאמית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* פילוסופיה אסלאמית, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  **The Oxford handbook of Islamic philosophy**
2. ↑  Adamson, Peter, 1972-, **Philosophy in the Islamic world : a history of philosophy without any gaps, volume 3**, First edition
3. ↑  Leaman, Oliver, 1950-, **Islamic philosophy : an introduction**, Cambridge, UK: Polity, 2nd ed, 2009
4. ↑  **Classical Arabic philosophy : an anthology of sources**, Indianapolis: Hackett Pub. Company, 2007
5. ↑  **Philosophy in the Islamic world**

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007541261805171
* BnF: cb11945221d (data)
* LCCN: sh85100934
* NKC: ph121213

 |
**מחלוקת הפסחא** היא מחלוקת בנצרות סביב המועד המדויק לקיום חג הפסחא.

המחלוקת המוקדמת ביותר מזוהה בעיקר עם סוף המאה ה־2, והייתה בשאלה האם יש לחגוג את חג הפסחא תמיד ביום ראשון, או לחגוג אותו בהתאם לתאריך פסח מלוח השנה העברי (י"ד בניסן). חגיגת פסחא בתאריך פסח הייתה מסורת שאומצה בפרובינקיה אסיה באימפריה הרומית. מחלוקות מאוחרות יותר עסקו בשיטת החישוב הנכונה לגבי מועדי הירח והחג, ובמאה ה־6 ככל הנראה רוב המקומות שהיו תחת השפעת הכנסייה הסכימו על חישוביו של דיוניסיוס אקסיגואוס, לפיהם יש לקבוע את תאריך החג על פי מחזור של 19 שנים. אולם מנגד הייתה עמדה שלא קיבלה את החישוב – עמדה המזוהה בעיקר עם הכנסייה הקלטית (אנ') ואזורים מסוימים בגאליה – ואלו צידדו בחישוב חלופי המתבסס על מחזור של 84 שנים.

בשנת 664 המחלוקת בין הזרם המרכזי של הכנסייה לבין הקלטים הסלימה וכונסה ועידת סינוד ויטבי, שמטרתה להגיע לפסיקה סופית בעניין מועד הפסחא. בוועידה טענה כל כנסייה כי הגישה שלה מתבססת על מסורת קדומה יותר, ולבסוף הכריעה הוועידה לטובת הזרם המרכזי ומחזור ה־19 השנים. המחלוקת וההכרעה תועדו בספר "ההיסטוריה הכנסייתית של העם האנגלי" (אנ'), שבימינו הוא אחד ממקורות המידע העיקריים לגבי מחלוקת הפסחא. האופן בו תועדה המחלוקת הוא כזה, שנכתב אודותיה בעיקר בידי תומכי מחזור 19 השנים, כך שהמידע שיש לנו על המחלוקת מוצג מהזווית של תומכי עמדה זו. יש חוקרים שמעלים את האפשרות שבפועל העמדה הייתה פחות מרכזית מכפי שמקובל לחשוב. גם עשרות שנים לאחר הוועידה, עדיין היו מי שצידדו במחזור 84 השנים. בכתביו של אדומנן (אנ') מסוף המאה ה־7 נמצאים טקסטים תאולוגיים שמתארים כיצד אלוהים שלח בשנים אלו שתי מגפות גדולות של דבר הבלוטות שהכו באזורים מסוימים של אירופה כעונש על כך שדבקו בתארוך הפסחא לפי מחזור 19 השנים. עם זאת, גל נוסף של המגפה שהכה במקומות נוספים החליש בהמשך את דבקותו של אדומנן בפרשנות המקורית שלו לשתי ההתפרצויות הקודמות.

לאחר פילוג הכנסייה הנוצרית, בכנסייה האורתודוקסית המזרחית, חג הפסחא התקיים לרוב ביום ראשון מאוחר יותר מאשר בכנסייה הקתולית במערב, בין השאר מכיוון שהאותודוקסים המזרחים דבקו בגרסה של לוח השנה היוליאני עם חגים ניידים. בצד המערבי הנושא חדל להיות עניין של מחלוקת, ומועצת הוותיקן השנייה קבעה בשנת 1963 כי אין התנגדות עקרונית לקיים את חג הפסחא ביום ראשון קבוע (כנראה בתחילת אפריל).

קישורים חיצוניים
----------------

* מחלוקת הפסחא, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  מחלוקת הפסחא, באתר אנציקלופדיה בריטניקה
2. 1 2 3  Gilbert Ma ́rkus, Adomna ́n, two saints, and the paschal controversy, פורסם באוניברסיטת אדינבורו
3. 1 2  McCarthy, D. Easter Principles and a Fifth-century Lunar Cycle Used in the British Isles (עמ' Journal for the History of Astronomy, p.204)
4. ↑  DAVID WOODS, Adomnán, plague and the Easter controversy (עמ' 1-13), Anglo-Saxon England, Vol. 40, ‏2012