אליהו חכים ואליהו בית צורי בתמונה ממשפטם
מכתבו האחרון של אליהו חכים, נכתב בבית הכלא בקהיר, מוצג במוזיאון הלח"י
**אֵלִיָּהוּ חַכִּים** (2 בינואר 1925 – 22 במרץ 1945), היה לוחם לח"י ולוחם בצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה. נתפס עם אליהו בית צורי בפעולת ההתנקשות בלורד מוין בקהיר, נידון למוות ונתלה. אחד משנים־עשר הרוגי מלכות (עולי הגרדום).

ביוגרפיה
--------

אליהו חכים נולד בדמשק לפולה ושמעון הכהן שלאחר לידתו עברו לביירות. בגיל שבע עלה לארץ ישראל עם הוריו. גדל והתחנך בחיפה. למד בבית הספר היסודי "אליאנס" ובבית הספר הריאלי. הצטרף בנעוריו ללח"י. בעקבות רציחתו של אברהם שטרן (יאיר), מפקד לח"י, נפגעה פעילות הארגון, וחכים התנדב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה ושירת במצרים. עם התאוששות לח"י ערק חכים משירותו כדי להשתתף בפעולות לח"י. בין השאר השתתף בהתנקשות הכושלת בחיי הנציב העליון הרולד מקמייקל בשנת 1944.

ההתנקשות
--------

 ערך מורחב – **רצח הלורד מוין**  

יחד עם לוחם לח"י נוסף, אליהו בית צורי, השתתף חכים בהתנקשות בלורד מוין, השר לענייני המזרח התיכון בממשלת בריטניה, שמקום מושבו היה בקהיר. ב־6 בנובמבר 1944, שני המתנקשים ירו בלורד מוין בעת שהיה במכוניתו והרגוהו. הם נתפסו בעת שנמלטו באופניים ממקום ההתנקשות, הועמדו לדין בפני בית דין צבאי מצרי, נידונו לעונש מוות והוצאו להורג בקהיר ב־22 במרץ 1945. על פי הסיפור שהשתרש, בעת תהליך ההוצאה להורג שרו השניים את "התקווה", אולם אליהו בית־צורי כלל לא היה ציוני ודומה שהטעם בסיפור היה תעמולתי.

במשפטו אמר חכים:

> 
> "החוק צריך להתבסס על הצדק. הוא מטיל חובות על האזרחים, אולם הוא גם מעניק להם זכויות. אם לא, אם החוק איננו מתבסס על הצדק, אין כל יסוד שיכבדוהו. חברי ואני חונכנו ברוח התנ"ך שלנו, המצווה: לא תרצח. אולם לא היה כל אמצעי אחר כדי להשפיע שיכבדו את זכויותינו, שזילזלו בהן. לכן החלטנו לפעול ועשינו זאת בשם הצדק העליון. כיום אומרים לנו לענות על האשמה של רצח הלורד מוין. אנו מאשימים את הלורד מוין ואת הממשלה שהוא ייצג ברצח מאות ואלפים מאחינו ואחיותינו. אנו מאשימים אותם בגזילת מולדתנו ושוד רכושנו. היכן החוק שלפיו צריך לשפוט אותם על פשעיהם? אל מי יכולנו לפנות כדי להשיג צדק? חוק זה עדיין איננו רשום בשום ספר חוקים, אך הוא כתוב בלבנו. על כן אנוסים היינו לקחת את הצדק לידינו. באיזו זכות מבקש מאיתנו העולם שלום? האם בשם ההתחסדות הצבועה, בשם העמידה על דם בני עמנו, בשם החרפה, או בשם העבדות שהטילו עלינו? איי ספר הדינים, שיפרט את הסעיפים האלה בחוקיו?
> לכן ביקשתי בראשית הדיונים שענייננו יובא בפני בית דין בינלאומי, שרק לו הזכות לשפוט על הצדק העליון שהפעילנו.
> בשם צדק זה, העליון והיחידי, אני מבקש מכם לזכותנו בדינכם."
> 
> 
> 
> 

חכים ובית צורי זכו לתמיכה רבה ברחובות קהיר, אשר ראו בהם לוחמים נגד השלטון הבריטי השנוא, וכן לאור התוכן האנטי־בריטי והבלתי־ציוני של דברי בית־צורי.

מבית המאסר כתב אליהו להוריו במכתבו:

> 
> "כחייל נשלחתי לחזית ונפלתי בשבי, וצריך לדעת לא רק איך להילחם אלא גם איך ליפול. אני שמח לעמוד במבחן זה מפני שעכשיו, יותר מאשר בכל רגע אחר בחיי, אני בטוח בצדקת רעיונותי; מפני שהאידיאל שלי הוא רעיון האמת וסוף האמת לנצח. אני נכון לכל. יבוא יום, הורי היקרים - ואני מקווה כי קרוב היום - כאשר יתנוסס הדגל העברי מעל הרי ירושלים והחופש ישרור בכל ערי הארץ, ואמהות ואבות ישמחו בילדיהם מתוך חרות ודרור."
> 
> 
> 
> 

חכים ובית צורי נקברו בבית העלמין היהודי בקהיר. ב־22 ביוני 1975, ביוזמתו של חבר הכנסת יצחק שמיר, שהכיר את השניים ושלח אותם למשימה, הועלו גופותיהם של חכים ובית צורי לישראל במסגרת הסכם חילופי שבויים עם מצרים, והם נקברו בטקס צבאי בחלקת עולי הגרדום בהר הרצל. במהלך האירוע נפתחו ארונותיהם של השניים והתגלה כי גופותיהם נותרו ללא פגע למעלה מ־30 שנים. גאולה כהן סיפרה בראיון ברדיו ב־7 באפריל 2014:

> 
> "שמיר הלך כמה עשרות מטרים עד אליהם. הלכתי אחריו במרחק מסוים. לא נתנו לנו להתקרב יחד איתו. הארונות הונחו על הקרקע עם משמר חיילים. הוא הגיע לגופות והחל טקס פתיחת הארונות. זה היה רגע מצמרר. אף אחד לא ידע מה נמצא בתוך הארונות. זה היה מצמרר לעילא ולעילא כי כשהורידו את הכסות מהפנים התברר שמשקיפים אלינו שני אנשים צעירים ויפים ללא קמט בפניהם, כאילו נולדו מחדש".
> 
> 
> 
> 

על שמו נקראו רחובות באחדות מערי ישראל (ירושלים, באר שבע, תל אביב-יפו, חיפה וזכרון יעקב). בבאר שבע נקרא גן ציבורי "שני אליהו" על שם אליהו חכים ואליהו בית־צורי.

בתרבות הישראלית
---------------

לכבודם של אליהו חכים ואליהו בית צורי נכתב השיר "שני אליהו". את המילים כתבו אריה אלדד וישראל אלדד עריכת השיר נעשתה על ידי שולמית לבנת בלחנו של שמעון כהן.

לקריאה נוספת
------------

* משה בן־שאול, **מעלות לוחמים – עשרים ושלשה פרקי לוחמים**, הוצאת הדר, 1967, עמודים 84–94(הספר בקטלוג ULI)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אליהו חכים** בוויקישיתוף
* קורות החיים של אליהו חכים, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
* אליהו חכים, באתר הלח"י
* יוסף נדבה, ‏חכים ובית צורי, באתר "דעת"
* אליהו חכים, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת"
* שיר "שני אליהו",
* אליהו חכים (1925-1945), דף שער בספרייה הלאומית

(אורכב 26.04.2009 בארכיון Wayback Machine) אתר ביתר

הערות שוליים
------------

1. ↑  נתלו א. בית־צורי וא. חכים, הארץ, 23 במרץ 1945
2. ↑   וכן לפי השיר "שני אליהו"
3. ↑  ברנרד וסרשטיין, אור חדש על רצח הלורד מוין, **זמנים**, 1982
4. ↑  יהושע פורת, **שלח ועט בידו**, ראם, 1989, עמ' 222
5. ↑  חיים משגב, **שיחות עם יצחק שמיר**, ספרית פועלים, עמוד 41
6. ↑  הגופות נותרו עשרות שנים ללא קמט בפניהן
7. ↑  מילות השיר "שני אליהו", באתר שירונט

| הרוגי המלכות - עולי הגרדום |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| שלמה בן-יוסף • אליהו בית צורי • אליהו חכים • דב גרונר • מרדכי אלקחי • יחיאל דרזנר • אליעזר קשאני • מאיר פיינשטיין • משה ברזני • יעקב וייס • אבשלום חביב • מאיר נקר |

 |

| לוחמי חירות ישראל - לח"י |
| --- |
| מפקדים | אברהם שטרן (יאיר) (מייסד) • יצחק שמיר ישראל אלדד • יעקב גרנק • יצחק חסון • נתן ילין-מור • חנוך קלעי • בנימין זרעוני • משה סבוראי • עמנואל הנגבי | סמל הלח"י |
| לוחמים | ירחמיאל אהרונסון • עמוס קינן • יעקב אורנשטיין • אברהם רביץ • פנחס גינוסר • דוד שטרן • יעקב שטרן • יעקב חרותי • גאולה כהן • עזרא יכין • גרשון שץ • לוחמי לח"י נוספים • גולי אפריקה

|  |  |
| --- | --- |
| עולי הגרדום: | אליהו חכים • אליהו בית צורי • משה ברזני |
| ברחו ממאסר: | אליהו גלעדי • דוד בגין מאירי • עמנואל הנגבי • יהושע זטלר • בנימין זרעוני • נתן ילין-מור • משה סבוראי • מתתיהו שמואלביץ' • יצחק שמיר |

 |
| סמלים, זרועות ויחידות | חיילים אלמונים • הרי את מקודשת לי • עיקרי התחייה • מברק • המעש • קול המחתרת העברית |
| פעולות | ההתקפה על בתי המלאכה של הרכבת • פיצוץ הסראייה • התקפת שדות התעופה הבריטיים • השוד ברחוב הרצל (1942) • ליל הרכבות • התקפת לח"י בחולון • התקפת לח"י בשרונה • פרשת דיר יאסין • פיצוץ הרכבת הצבאית הבריטית ברחובות • השוד בבנק אפ"ק • הקרב ביבנאל • ניסיון ההתנקשות בהארי טרומן • אישים שהוצאו להורג על ידי לח"י |
| בריחות מכליאה | בריחת 12 אסירי המחתרות מבית הסוהר המרכזי בירושלים • הבריחות ממחנות המעצר באפריקה • בריחת ה-20 מלטרון • הפריצה לכלא עכו |
| פרשיות נוספות | גולי אצ"ל ולח"י • משפט השלושים ושמונה • הסזון • מבצע היפופוטם • רצח נערי לח"י ברעננה • רצח אלכסנדר רובוביץ |
| תנועות פוליטיות | מפלגת הלוחמים |
| הנצחה והיסטוריוגרפיה | אות הלח"י • מוזיאון לח"י • אלנקם • אנדרטת המחתרות • אנדרטה לחללי הלח"י • נוה יאיר • בית הכנסת אחדות ישראל • בית הכנסת עולי הגרדום |
| ערכים קשורים | מחתרות עבריות בארץ ישראל • אצ"ל • תנועת המרי העברי • ברית החשמונאים |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007475194605171
* VIAF: 308698908
* WorldCat: viaf-308698908

 |