אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "מריופול".

**מריאמפולה** (בליטאית: **Marijampolė**; בפולנית: Mariampol; בתקופה הסובייטית נקראה העיר: **Kapsukas** קפסוקאס) היא עיר תעשייתית בדרום ליטא, בירת מחוז מריאמפולה. העיר משתרעת על פני כ-205 קמ"ר ובשנת 2007 נמנו בה 47,244 תושבים. בתוך העיר זורם נהר השישופה.

היסטוריה
--------

המקום מוזכר לראשונה בכתובים כפאשישופה, על שם נהר השישופה הזורם לידה. במאה ה-17 הכפר שהיה בבעלות הכנסייה הקתולית גדל להיות עיר שוק ושמו הוסב לסטארופול. בשנת 1765 הייתה במקום שרפה גדולה שהכתה קשות בעיירה. לאחר השרפה בנתה אשת המושל של העיר הסמוכה פריניי, כנסייה חדשה ומנזר וסביבם התגבשה עיירה חדשה אשר נקראה מריאמפולה על שם בתוספת הסיומת פול המציינת עיר.

בשנת 1792 הוענקו לעיר זכויות מגדבורג על ידי סטניסלאב פוניאטובסקי, המלך האחרון של פולין העצמאית. בעת חלוקת פולין סופחה מריאמפולה לפרוסיה, והייתה לעיירת מחוז. בשנת 1800 גרו בה 1,178 נפש.
בעקבות תבוסת פרוסיה לצבאו של נפוליאון בונפרטה וחתימת חוזה טילזיט, הייתה לחלק מדוכסות ורשה. בעקבות מלחמת רוסיה-צרפת עברה לשליטת רוסיה בשנת 1815 והייתה לחלק ממחוז אוגוסטובה. במאה ה-19 גדלה מריאמפולה בעיקר הודות להגירה יהודית וגרמנית אליה. אחד הגורמים להגירה הייתה סלילת הכביש בין סנקט פטרבורג וורשה דרך מריאמפולה, בשנת 1829. בשנת 1827 היו במריאמפולה 1,759 תושבים, כאשר 66% היו יהודים. בשנת 1840 נמנו בעיר 2,992 תושבים, 76% מהם יהודים.

בשנת 1915, במהלך מלחמת העולם הראשונה נכבשה מריאמפולה על ידי צבא גרמניה אשר נשאר בעיר עד סיום המלחמה וכינון מדינת ליטא העצמאית.

בשנת 1923 הושלמה מסילת ברזל שחברה את מריאמפולה למסילת הברזל הראשית בין קובנה ווירבליס. בתקופה זאת הוקם במקום בית חרושת לייצור סוכר מסלק והיישוב התרחב מאוד. ביוני 1941 נכנס הצבא הגרמני למריאמפולה ונשאר בו עד סוף יולי 1944. בצאתו הוא הרס את מרכז העיר ואת בית החרושת לסוכר.
באפריל 1955 שונה שם העיר ל**קפסוקאס**, לזכר המהפכן הקומוניסטי וינצאס מיקוויצ'יוס-קפסוקאס.
עם עצמאותה המחודשת של ליטא ב-1990 הושב השם הישן לקדמותו.

יהודים והשואה
-------------

בית הכנסת של מריאמפולה
אנדרטה לזכר יהודי מריאמפולה שנספו בשואה, בבית העלמין בחולון
פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
בשנת 1861 היוו היהודים רוב מוחלט בעיירה - מתוך 3,718 תושבים היו 3,015 יהודים.

בשנת 1893 נוסד בעיר חברת מבקרי חולים.

ב-1919 הוקמה בעיר הגימנסיה העברית הראשונה בליטא.

ב-30 באוגוסט 1941 הובילו הנאצים את 8,000 יהודי מריאמפול אל תעלות שנחפרו על גדות הששופה ושם המיתו אותם ביריות. בשנות ה-50 של המאה ה-20 לא היו במריאמפול יהודים.

### רבנים

עד שנת 1780 לא היה במריאמפולה רב, והרב של קלוואריה שבליטא נחשב גם לרבה של מריאמפולה.
בשנת 1780 התמנה הרב חיים פרלמוטר-שרשובר לרב של מריאמפולה והוא כיהן עד שנת 1820. אחריו כהנו חתנו, הרב יהודה ליב חרל"פ, הרב שלמה זלמן דורגון שנפטר בשנת 1879, הרב יהונתן אליאשברג שכיהן בשנים 1879–1887, הרב עזריאל אריה רקובסקי שנפטר בשנת 1894, הרב אליהו קלצקין שכיהן משנת 1892 עד 1910 והרב יעקב מאיר קרבצ'ינסקי שנפטר בשנת 1913.

רבה האחרון של מריאמפולה היה הרב שמשון פוגלמן שנרצח על ידי הנאצים.

ערים תאומות
-----------

* פוליןפולין פיוטרקוב טריבונלסקי, פולין

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מריאמפולה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מריאמפולה
* "מריאמפולה", באתר JewishGen (באנגלית)
* ShtetLinks: MARIAMPOL, Lithuania
* מרימפול על גדות הנהר שישופה, ליטא, 1983, באתר דורות
* מרטין דין, מריאמפולה, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק B, עמ' 1088–1090), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
* מריאמפולה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מרימפול (ליטא), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  נכבשו שדלץ, מינסק מזובצק, מיטוי, מריאמפול, הצופה, 1 באוגוסט 1944
2. ↑  חדשות בישראל - למעשה הצדקה, הצפירה, 21 בפברואר 1893
3. ↑  גיא ההריגה על גדות הנהר ששופה, משמר, 18 בפברואר 1945; המשך
4. ↑  מה נשאר מיהדות ליטה?, הצופה, 7 באפריל 1957
5. ↑  אחרי מטתו של רב גאון, העולם, 2 ביוני 1932
6. ↑  קובץ אור המאיר, עמוד 172

| ערי ליטא |
| --- |
| בירות מחוזות ליטא | **אוטנה** • **אליטא** • **וילנה** • **טאורגה** • **טלז** • **מריאמפולה** • **פוניבז'** • **קובנה** • **קלייפדה** • **שיאוליאי** | ליטא |
| בירות מחוזות משנה של ליטא | אוקמרגה • איגנלינה • אלקטריינאי • אניקשט • בירז' • בירשטונאס • גרגז'דאי • דרוסקינינקאי • וילקובישק • ויסגינס • וריאנה • זרסאי • טרקאי • יאנובה • יורבורג • ינישוק • לזדיי • מולייטאי • מז'ייקיאי • נאויואי אקמנה • נידה • פגייגיאי • פאקרואוייס • פלאנגה • פלונגה • פסווליס • פרינאי • קדאיניאי • קופישוק • קזלו רודה • קאישיאדוריס • קלווריה • קרטינגה • ראסייניאי • רדווילישקיס • רוקישקיס • ריטובה • שאקי • שווינציאן • שלצ'ינינקאי • שילוטה • שיללה • שירווינטוס • שקוד |
| שאר ערי ליטא | אובליאי • אוז'וונטיס • אז'רליס • איישישוק • אקמנה • אריוגלה • בלטויי ווקה • גלגאודישקיס • גריגישקס • גרליאבה • דאוגאי • דוסיאט • דוקשטי • ובלנינקס • וייביס • וייסיאי • וילקי • וירבאליס • ונטה • וקשנה • ורניאי • זאגר • ז'ייז'מריאי • טרשקון • יונישקליס • יז'נאס • לינקובה • לנטבאריס • נמנצ'ין • סדה • סובצ'יס • סימנה • סלנט • סמלינינקאי • פבראדה • פנדליס • פנמוני • פרייקולה • ציטוביאן • קודירקוס נאומייסטיס • קוורסקס • קורשן • קיבארט • רודישקס • רמיגלה • שדובה • שוונצ'יונייליאי • שקודוויל |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007567687505171
* GND: 4479467-8
* LCCN: n90702800
* NKC: ge1123231
* VIAF: 142028663
* WorldCat: lccn-n90702800

 |