**קישינב** (ברומנית: **Chișinău** (קישינאו); ברוסית: **Кишинёв** (קישיניוב); באוקראינית: **Кишинів** (קישיניִב); ביידיש **קעשענעוו** או **קישינעוו**; בפולנית: **Kiszyniów** (קישיניוּב)) היא בירת רפובליקת מולדובה והעיר הגדולה במדינה. בעבר הייתה עיר בחבל בסרביה שסופח לאימפריה הרוסית ב-1812.

נכון לתחילת העשור השני של המאה ה-21, מתגוררים בקישינב גופא כ-650,000 תושבים. כ-68% מאוכלוסייה זו מזהים עצמם כמולדובנים וכ-13% רוסים. העיר שוכנת על גדות נחל ביק (Bîc).

היסטוריה
--------

קישינב נוסדה ב-1436 כמנזר בנסיכות מולדובה אשר בתחילת המאה ה-16 האימפריה העות'מאנית השתלטה עליה. בתחילת המאה ה-19 היא הייתה עיירה קטנה עם 7,000 תושבים. ב-1812, לאחר המלחמה העות'מאנית-רוסית (1806–1812), החלק המזרחי של מולדובה נמסר לאימפריה הרוסית וקישינב הפכה לבירת מחוז בסרביה. אוכלוסיית העיר גדלה ל-92,000 איש ב-1862 ול-125,000 איש ב-1900.

בסוף המאה ה-19 בעיר הוקמה מערכת אספקת מים חדשה. מגדל המים בקישינב היה החלק המרכזי בה וכיום הוא פועל כמוזיאון.

בעקבות מהפכת אוקטובר, בסרביה הכריזה על אוטונומיה בשם הרפובליקה הדמוקרטית המולדובנית במסגרת האימפריה המתפוררת, ולאחר פלישת צבא רומניה לשטחה, מועצת הארץ הכריזה על הצטרפות לממלכת רומניה. רומניה השקיעה רבות בתוכניות רחבות היקף לשיפור התשתיות בערים המרכזיות בבסרביה ובצפון בוקובינה, רשת מסילות הברזל ומלחמה בבערות[דרוש מקור]. בין 1918 ל-1940 מרכז העיר עבר עבודות שחזור נרחבות.

לאחר הסכם ריבנטרופ–מולוטוב ביוני 1940 הגישה ברית המועצות אולטימטום לרומניה ובו תבעה יציאת צבאה וממשלה משטחי בסרביה וצפון בוקובינה. רומניה, שמצאה עצמה ללא בני ברית בעימות זה, נאלצה לציית, ובו זמנית נכנסו לשטח הצבא האדום והממשל הסובייטי.

העיר ניזוקה ברעידת אדמה ב-10 בנובמבר 1940, נפגעו 2,795 מבנים ומתוכם 172 נהרסו לחלוטין, 78 אנשים נהרגו. עוד בטרם חלפה שנה של עבודת שיקום מנזקי רעידת האדמה תקפו הגרמנים והרומנים את מולדובה הסובייטית. הנאצים הפציצו את העיר מיוני 1941 וב-17 בחודש העיר נפלה לידי הכוחות הנאצים.

כשהמלחמה התקרבה לסיום העיר נגררה ללחימה קשה נוספת כשהכוחות הרומנים והגרמנים נסוגו. קישינב עברה לשליטת הצבא האדום ב-24 באוגוסט 1944 כחלק ממבצע יאשי-קישינב. בנקודה הזו העיר איבדה בערך 70% מהבניינים שלה במהלך ההפצצות ורעידת האדמה של 1940. לאחר המלחמה בסרביה סופחה סופית לברית המועצות. רוב החבל הפך לרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית המולדובנית כשקישינב היא בירתה.

בשנים שלאחר מכן ארכיטקטים פיתחו תוכנית שיקום מקיפה לעיר. במהלך שנות ה-50 צמחה אוכלוסיית העיר במהירות ונבנו בניינים בסגנון קלסיציזם סטליניסטי. הפיתוח המשמעותי החל ב-1971 כשמועצת השרים של ברית המועצות החליטה להשקיע מיליארד רובלים מתקציב המדינה לטובת פיתוח העיר, תנופה שנמשכה עד עצמאות מולדובה ב-1991. העיר נפגעה מרעידת אדמה נוספת ב-1977.

לאחר קבלת העצמאות, המשיכה העיר להיות בירת מולדובה.

כלכלה
-----

* יורו קרדיט בנקיורו קרדיט בנק
* מרכז קניות אטריוםמרכז קניות אטריום

קישינב היא העיר המתועשת והמפותחת ביותר כלכלית במולדובה. ענפי התעשייה העיקריים בה הם ייצור של: ציוד אלקטרוני, חומרי בניין, טקסטיל, מכונות, משקאות אלכוהוליים ועוד.

מאז נפילת ברית המועצות, רמת החיים בקישינב גבוהה בהרבה מרוב האזורים הכפריים במדינה.

תחבורה
------

בעיר נמצא נמל התעופה הבין-לאומי קישינב, שהוא גם בסיסה של חברת התעופה הלאומית אייר מולדובה.

מערכת התחבורה הציבורית בקישינב כוללת 29 קווי אוטובוס ו-22 קווי טרוליבוס.

קישינב מחוברת במסילות רכבת לערים במזרח אירופה כדוגמת בוקרשט, קייב, מינסק, אודסה, מוסקבה ועוד.

יהודים בעיר
-----------

 ערך מורחב – **יהדות קישינב**  

האנדרטה לזכר קורבנות גטו קישינב
עקב אנטישמיות גוברת באימפריה הרוסית ותנאים כלכליים טובים יותר, יהודים רבים בחרו להתיישב בקישינב. ב-1900 היו 43% מתושבי קישינב יהודים- אחד האחוזים הגבוהים באירופה בזמן ההוא. ב-1903 וב-1905 התרחשו בעיר פרעות קישינב נגד היהודים. בשנת 1913 נבנה בית הכנסת הכוראלי של קישינב שהיה בית הכנסת הגדול מבין 77 בתי הכנסת של העיר. הוא פועל עתה כתיאטרון עירוני.

ב-1941 כבשו הנאצים את העיר והחלו ברצח המוני של יהודיה. רצח היהודים נעשה בשיטת בורות הריגה ששימשה גם במקומות רבים אחרים במזרח אירופה. אמדן היהודים שנרצחו במהלך הכיבוש הנאצי עומד על כ-10,000 איש.

כיום קיימת קהילה יהודית בקישינב. הרב זלמן אבלסקי שליח חב"ד כיהן כרב הראשי של מולדובה עד לפטירתו בשנת תשע"ד, ובהנהגתו הוקמו בית כנסת, מקווה טהרה, מוסדות חינוך ומרכז גמילות חסדים לרווחת הקהילה. כיום מכהן בנו הרב אבעלסקי כרבה של מולדובה ונכדו הרב מנחם מענדל אקסלרוד משמש כרב העיר קישינב. 

בעיר שני בתי ספר יהודים של רשת אורט עולמי, אחד נקרא על שם הרמב"ם והשני על שם הרצל.

ערים תאומות
-----------

* צרפתצרפת גרנובל, צרפת (מ־1977)
* הממלכה המאוחדתהממלכה המאוחדת קינגסטון על ההול, הממלכה המאוחדת (מ־1982)
* איטליהאיטליה רג'ו אמיליה, איטליה (מ־1989)
* גרמניהגרמניה מנהיים, גרמניה (מ־1989)
* ארצות הבריתארצות הברית סקרמנטו, ארצות הברית (מ־1990)
* אוקראינהאוקראינה אודסה, אוקראינה (מ־1994)
* אוקראינהאוקראינה קייב, אוקראינה (מ־1999)
* רומניהרומניה בוקרשט, רומניה (מ־1999)
* ארמניהארמניה ירוואן, ארמניה (מ־2000)
* בלארוסבלארוס מינסק, בלארוס (מ־2000)
* ישראלישראל תל אביב, ישראל (מ־2000)
* יווןיוון פטרס, יוון (מ־2004)
* טורקיהטורקיה אנקרה, טורקיה (מ־2004)
* רומניהרומניה יאשי, רומניה (מ־2008)
* רומניהרומניה אלבה יוליה, רומניה (מ־2011)
* גאורגיהגאורגיה טביליסי, גאורגיה (מ־2011)
* אוקראינהאוקראינה צ'רנוביץ, אוקראינה (מ־2014)
* ארצות הבריתארצות הברית גרינסבורו, קרוליינה הצפונית, ארצות הברית

ראו גם
------

* כיבוש קישינב והפרעות ביהודיה (1941)
* פרעות קישינב
* גטו קישינב

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימסע מדריך למטייל בוויקימסע: **קישינב** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **קישינב** |

* אתר האינטרנט הרשמי של קישינב
* קישינב, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אתר חב"ד של הקהילה היהודית
* קישינאו (Chisinau), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם
* קישינב (מולדובה), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  שאלת קיומה של לאומיות מולדובנית נפרדת מהעם הרומני שנויה במחלוקת במדינה.
2. ↑  10 nov. 1940: România, zguduită de un cutremur devastator: 7,4 grade, 1.000 de morţi în doar trei minute (ברומנית)

| ערי הבירה של מדינות אירופה |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| נורווגיהנורווגיה אוסלו • הולנדהולנד אמסטרדם • אנדורהאנדורה אנדורה לה ולה • טורקיהטורקיה אנקרה[1] • יווןיוון אתונה • אזרבייג'ןאזרבייג'ן באקו[1] • הונגריההונגריה בודפשט • רומניהרומניה בוקרשט • סרביהסרביה בלגרד • סלובקיהסלובקיה ברטיסלאבה • בלגיהבלגיה בריסל • גרמניהגרמניה ברלין • שווייץשווייץ ברן • אירלנדאירלנד דבלין • פינלנדפינלנד הלסינקי • ליכטנשטייןליכטנשטיין ואדוץ • ליטאליטא וילנה • אוסטריהאוסטריה וינה • מלטהמלטה ולטה • פוליןפולין ורשה • קרואטיהקרואטיה זאגרב • אסטוניהאסטוניה טאלין • גאורגיהגאורגיה טביליסי[1] • אלבניהאלבניה טירנה • ארמניהארמניה ירוואן • הממלכה המאוחדתהממלכה המאוחדת לונדון • סלובניהסלובניה ליובליאנה • לוקסמבורגלוקסמבורג לוקסמבורג • פורטוגלפורטוגל ליסבון • ספרדספרד מדריד • מונקומונקו מונקו • רוסיהרוסיה מוסקבה • בלארוסבלארוס מינסק • קזחסטןקזחסטן אסטנה • קפריסיןקפריסין ניקוסיה[1] • בולגריהבולגריה סופיה • שוודיהשוודיה סטוקהולם • סן מרינוסן מרינו סן מרינו • מקדוניה הצפוניתמקדוניה הצפונית סקופיה • בוסניה והרצגובינהבוסניה והרצגובינה סרייבו • מונטנגרומונטנגרו פודגוריצה • צ'כיהצ'כיה פראג • צרפתצרפת פריז • דנמרקדנמרק קופנהגן • מולדובהמולדובה קישינב • אוקראינהאוקראינה קייב • הוותיקןהוותיקן קריית הוותיקן • איטליהאיטליה רומא • לטביהלטביה ריגה • איסלנדאיסלנד רייקיאוויק
ערי בירה של ישויות מדיניות: טרנסניסטריהטרנסניסטריה טירספול • הרפובליקה הטורקית של צפון קפריסיןהרפובליקה הטורקית של צפון קפריסין לפקושה[1] • אבחזיהאבחזיה סוחומי • קוסובוקוסובו פרישטינה • דרום אוסטיהדרום אוסטיה צחינוואלי |

 |
| [1] מבחינה גאוגרפית נמצאת באסיה, אולם מסיבות היסטוריות נכללת באירופה |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007554924305171
* BNE: XX6035570
* BnF: cb11974196d (data)
* GND: 4073461-4
* LCCN: n80093608
* MusicBrainz: b4c55385-d2ef-45bb-ba47-86adbecaeb01
* NARA: 10045058
* NKC: ge129573
* SUDOC: 027770834
* VIAF: 140674892
* WorldCat: lccn-n80093608

 |