recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
תערוכת רכב באונטריו, קנדה (1912)
**תערוכת רכב** היא אירוע ציבורי המשמש להצגה של דגמי מכוניות עדכניים, השקה של דגמים חדשים והצגת דגמי קונספט. בתערוכות לוקחים חלק רכב נציגי תעשיית הרכב, יצרנים, סוחרים, עיתונאי רכב והן פתוחות גם לציבור הרחב המתעניין בנושא ומהוות אמצעי קידום מכירות מרכזי בענף. מרבית התערוכות הגדולות מתקיימות אחת לשנה. חמש התערוכות המרכזיות והיוקרתיות מתקיימיות בפרנקפורט, ז'נבה, דטרויט, פריז וטוקיו.

חלק ניכר מתערוכות הרכב בעולם מאורגנות על ידי הארגון הבינלאומי של יצרני הרכב (OICA) (אנ').

היסטוריה
--------

תערוכת הרכב הראשונה התקיימה בשנת 1898 בפריז. המציגים בתערוכה נדרשו להוכיח את יכולותיהם של הרכבים על ידי כך שינהגו מורסאי לפריז. בנובמבר 1900 התקיימה תערוכת רכב במדיסון סקוור גארדן בה הוצגו 31 דגמים חדשים של מכוניות. זאת לא הייתה תערוכת הרכב הראשונה שהתקיימה בארצות הברית, אך נחשבת לתערוכת הרכב המודרנית הראשונה. הצופים נדרשו לשלם עבור כרטיס כניסה 50 סנט (שווה ערך ל-13 דולר במונחים של שנת 2010). למרות המחיר, שנחשב לגבוה, השתתפו בתערוכה כ-10,000 איש.

בשנת 1905 התקיימה לראשונה תערוכת ז'נבה בה השתתפו 37 יצרנים וכ-17,000 צופים. שנתיים לאחר מכן התקיימה תערוכה בדטרויט.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תערוכת רכב** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Auto Shows: A Timeline, HistoricVehicle.org, 17 January 2013
2. ↑  The Grandmother of All Auto Shows, Wired, 3 November 2010
3. ↑  [ Geneva International MotorShow

| **תערוכות רכב בין-לאומיות** |
| --- |
| שנתי | ארצות הבריתארצות הברית שיקגו (פברואר) • קנדהקנדה טורונטו (פברואר) • שווייץשווייץ ז'נבה (מרץ) • ארצות הבריתארצות הברית ניו יורק (מרץ/אפריל) • אינדונזיהאינדונזיה ג'קרטה (אפריל/מאי) • הממלכה המאוחדתהממלכה המאוחדת לונדון (מאי) • ארצות הבריתארצות הברית דטרויט (יוני) • אינדונזיהאינדונזיה דרום טנגרנג (יולי/אוגוסט) • אוסטרליהאוסטרליה מלבורן/סידני (יולי/אוקטובר) • ארצות הבריתארצות הברית לוס אנג'לס (נובמבר/דצמבר) |
| דו־שנתי | 

|  |  |
| --- | --- |
| שנה זוגית | הודוהודו ניו דלהי (ינואר) • הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין בייג'ינג (אפריל/מאי) • רוסיהרוסיה מוסקבה (אוגוסט/ספטמבר) • גרמניהגרמניה הנובר (ספטמבר/אוקטובר) • צרפתצרפת פריז (ספטמבר/אוקטובר) • ברזילברזיל סאו פאולו (אוקטובר/נובמבר) |
| שנה אי־זוגית | קוריאה הדרומיתקוריאה הדרומית סיאול (אפריל) • הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין שאנגחאי (אפריל) • גרמניהגרמניה פרנקפורט (ספטמבר/אוקטובר) • יפןיפן טוקיו (נובמבר/דצמבר) |

 |
**מגדל אלרוב** הוא מגדל משרדים השוכן ברחוב שד"ל בתל אביב, בצמוד לבית השגרירות הרוסית שבשדרות רוטשילד 46.

היסטוריה
--------

יזם המגדל אלפרד אקירוב רכש את בית השגרירות הרוסית והמגרש עליו הוא ממקום, כשני דונם בלבד, בשנת 1990 תמורת 5.5 מיליון דולר. כמתכנני הבניין נבחרו אברהם יסקי ויוסי סיוון והקמת המגדל החלה בשנת 1992 בשילוב עם שימור בית השגרירות הרוסית. המגדל נקרא על שם חברת אלרוב של אלפרד אקירוב, היזם ובעל השליטה בה, והוא משמש כמטה החברה. עלות הקמת המגדל הייתה כ-40 מיליון דולר והוא הושלם בשנת 1998. אכלוס המבנה החל בשנת 1999, בין השאר שכרו בו משרדים: בית ההשקעות תמיר פישמן, בנק פריווה מלוקסמבורג, שבעלות הברון בנימין דה רוטשילד, בנק מורגן סטנלי ובנק צ'ייס מנהטן.

המבנה
-----

תכנון מגדל אלרוב שילב בתוכו את שימור המבנה הקיים של בית השגרירות, והיה מיזם בנייה חדשני יוצא דופן הן מבחינה הנדסית והן מבחינת מקרקעין. יזמי הבנייה זכו מהעירייה לאחוזי בנייה נוספים בתמורה לשימור המבנה, עקב הפתרון ההנדסי המורכב, וכן על פי תקדים מגדל ציון השוכן ממולו, בצידן השני של שדרות רוטשילד. במסגרת השימור הורם בית השגרירות כולו על גבי כלונסאות פלדה חדשים אשר הוחדרו מתחת למבנה הקיים בעל היסודות הרדודים, ותחתיו נחפרו מספר קומות של חניון תת-קרקעי, ללא פגיעה במבנה ההיסטורי. 

הצלחתו של פרויקט זה הייתה בסיס גם לשינוי התפישה באשר לטיפול במבנים היסטוריים ובנייתם של גורדי שחקים במרקמים כמו שדרות רוטשילד. האופן בו שוּמר מבנה היסטורי, אשר מראהו נשקף לשדרה, ונצפה על ידי העוברים והשבים בה, בעוד הקרקע מנוצלת ביעילות לטובת הקמת גורד שחקים שאינו פוגע בצביון השדרה, הפך את המיזם לרעיון שיושם לאחר מכן גם במקומות נוספים בשדרה וברחוב יהודה הלוי.

עיצובו החיצוני של הבניין כולל צורות גאומטריות של גליל מצד אחד, ומנסרה מצדו השני. הבנייה הסתיימה ב-1999. גובהו של הבניין הוא כ-93 מטר, ובו 23 קומות משרדים. החניון התת-קרקעי בבניין כולל 6 קומות ו-280 מקומות חנייה, והוא בנוי בחלקו גם מתחת לבית השגרירות. הבניין מאופיין ברמת אחזקה גבוהה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מגדל אלרוב** בוויקישיתוף
* המגדל באתר אמפוריס

הערות שוליים
------------

1. ↑  מרדכי אלקן, בית ברייער נמכר לאקירוב ב-5.5 מליון דולר, מעריב, 29 באפריל 1990
2. ↑  המגדל לוהט, אבל ריק, באתר גלובס, 8 ביולי 1999
3. ↑  אלעזר לוין, ‏תמיר-פישמן שכר משרדים בת"א מאלרוב ב-24 דולר למ"ר, באתר גלובס, 16 באפריל 2000
4. ↑  אלעזר לוין, ‏בנק אירופי של רוטשילד ישלם לאקירוב 24 דולר למ"ר ברוטשילד ת"א, באתר גלובס, 22 באוגוסט 1999
5. ↑  אלעזר לוין, ‏מורגן-סטנלי: 24 ד' למ"ר באלרוב, באתר גלובס, 2 באוקטובר 2000
6. ↑  אלעזר לוין, ‏צ'ייס מנהטן שכר מאקירוב ב-24 דולר למ"ר, באתר גלובס, 10 בספטמבר 2000
**אלכסנדרו דימיטריה גיקה** (ברומנית: **Alexandru Dimitrie Ghica**;‏ 1 במאי 1795 - ינואר 1862) היה השליט התקנוני הראשון של נסיכות ולאכיה בין אפריל 1834 ובין אוקטובר 1842 ומאוחר יותר קאימקאם בין 4 ביולי 1856 ובין אוקטובר 1858.

חייו
----

גיקה נולד מנישואיו השלישיים של אביו, דימיטריה אלכסנדרו גיקה, באן גדול. מינויו כשליט ולאכיה עקף את הכללים, שחייבו כינוס בחירות מיוחד ונעשה בהסכמה בין האימפריה הרוסית והאימפריה העות'מאנית.

גיקה היה מחויב לשלוט על פי וברוח התקנון האורגני. כדי לשלוט על המצב האימפריה הרוסית הקיפה אותו בסוכניה, רוסים ויוונים ובמיוחד פיקח עליו הקונסול הרוסי פטרו ריקמאן, שהתערב בכל ענייני הארץ והפך למין מתווך בין השליט ובין יתר המנהל. הבחישות של הקונסול עוררו אופוזיציה לאומית וגררו את השליט לשגיאות. גיקה גם מינה שניים מאחיו, מיחאלקה וקוסטקה, הראשון במשרד הפנים והשני במשטרה - האחים נחשבו לבלתי מתאימים ואפילו בעלי כוונות רעות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלכסנדרו דימיטריה גיקה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987008212390405171
* GND: 1024221873
* ISNI: 0000 0000 2330 0461
* LCCN: n83150788
* NLG: 226507
* VIAF: 53065876
* WorldCat: lccn-n83150788

 |
**לינט וילמה "לין" מקלמנטס-מקנזי** (באנגלית: **Lynette Velma "Lyn" McClements-McKenzie**; נולדה ב-11 במאי 1951). היא שחיינית עבר אוסטרלית. אלופה אולימפית.

ביוגרפיה
--------

מקלמנטס נולדה בנדלנדס שבמערב אוסטרליה. היא סבלה מאסתמה ולכן היא התאמנה בשחייה, כטיפול במחלתה. באליפות אוסטרליה בשחייה שנערכה בשנת 1968 זכתה מקלמנטס בתואר הראשון שלה במשחה ל-100 מטר פרפר.

### אולימפיאדת השיא

באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) זכתה מקלמנטס במדליית זהב במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:05.5 דקות, לפני אלי דניאל (1:05.8 דקות) וסוזן שילדס (1:06.2 דקות) שתיהן מארצות הברית, רביעית סיימה שיאנית העולם אדה קוק מהולנד ובמדליית כסף במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:30.0 דקות, אחרי ארצות הברית שקבעה שיא אולימפי חדש של 4:28.3 דקות ולפני מערב גרמניה (4:36.4 דקות). בנוסף, היא סיימה במקום 14 במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:40.7 דקות.

בשנת 1969 זכתה מקלמנטס באליפות אוסטרליה בשחייה במשחים ל-100 מטר ול-200 מטר פרפר. אולם שנה לאחר מכן היא נפסלה בטענה שהשתמשה בסגנון לא חוקי. לאחר שלא נבחרה לנבחרת האוסטרלית למשחקי חבר העמים בשנת 1970 היא פרשה משחייה תחרותית.

בתה ג'קלין מקנזי אף היא שחיינית אולימפית שייצגה את אוסטרליה באולימפיאדת ברצלונה (1992).

קישורים חיצוניים
----------------

* לין מקלמנטס, באתר olympedia.org

|  אלופות אולימפיות - משחה ל-100 מטר פרפר (נשים) |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| 1956: שלי מאן ארצות הבריתארצות הברית • 
1960: קארולין שולר ארצות הבריתארצות הברית • 
1964: שרון סטודר ארצות הבריתארצות הברית • 
1968: לין מקלמנטס אוסטרליהאוסטרליה • 
1972: מאיומי אאוקי יפןיפן • 
1976: קורנליה אנדר מזרח גרמניהמזרח גרמניה • 
1980: קארן מטשוק מזרח גרמניהמזרח גרמניה • 
1984: מרי טי מאהר ארצות הבריתארצות הברית • 
1988: קריסטין אוטו מזרח גרמניהמזרח גרמניה • 
1992: הונג קיאן הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין • 
1996: אמי ואן דיקן ארצות הבריתארצות הברית • 
2000: אינגה דה ברוין הולנדהולנד • 
2004: פטריה תומאס אוסטרליהאוסטרליה •
2008: ליבי טריקט אוסטרליהאוסטרליה • 
2012: דנה ולמר ארצות הבריתארצות הברית • 
2016: שרה שסטרם שוודיהשוודיה • 
2020: מרגרט מקניל קנדהקנדה |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* AWR: AWE2485b

 |
**הפארק הלאומי צפון מזרח גרינלנד** (בגרינלנדית: **Kalaallit Nunaanni nuna eqqissisimatitaq**) הוא הפארק הלאומי הגדול ביותר בעולם, המשתרע על מעט פחות מחצי של האי הגדול ביותר בעולם, גרינלנד. הפארק הוקם בשנת 1974 והורחב לשטח של 972,000 קילומטרים רבועים בשנת 1988. הפארק גדול מכל המדינות בעולם מלבד 29, והוא היה הפארק הלאומי הראשון אי פעם שהוקם בשטחה של ממלכת דנמרק. הפארק הלאומי הוא הצפוני ביותר בעולם.

גאוגרפיה
--------

פיורד קייזר פרנץ יוזף
הפארק בנוי מגבולות שהם בעיקר קווים ישרים, עם הרשות המוניציפלית סרמרסוק מדרום ועם הרשות המוניציפלית אוונאטה ממערב (בהתאמה לקו האורך 45 מערב). הפארק הלאומי בנוי ברובו משכבת הקרח היבשתית הגרינלנדית, אך קיימים בו גם אזורים גדולים שאינם מכוסים בקרח לאורך החוף ובארץ פירי בצפון גרינלנד. הפארק הלאומי כולל את האזורים הגאוגרפיים של ארץ המלך פרידריק השמיני וארץ המלך כריסטיאן העשירי.

מדי שנה, מאבדת שכבת הקרח היבשתית הגרינלנדית מתכולתה.

היסטוריה
--------

תחנת צאקנברג
הפארק הלאומי צפון מזרח גרינלנד הוכרז לראשונה ב-22 במאי 1974 כשנקרע מהחלק הצפוני והלא מיושב של הרשות המוניציפלית איטוקורטורמיט. ב-1988 הורחב הפארק כשנוספו לו עוד 272,000 קילומטרים רבועים, והוא הגיע לגודלו הנוכחי. בינואר 1977 הוצע הפארק כשמורת ביוספרה בינלאומית. הפארק מפוקח על ידי המחלקה לסביבה וטבע של ממשלת גרינלנד.

עולם החי
--------

קרחון בפארק הלאומי
כבש המושק נפוץ בכמויות של כ-15,000 פריטים בפארק הלאומי, בנוסף לדוב הקוטב ולכלבי ים המצויים בעיקר באזורי החוף של הפארק. יונקים נוספים המצויים בשטח הפארק הלאומי הם שועל השלג, ארנבת הקוטב, הרמין, למינג ואוכלוסייה קטנה אך משמעותית של זאב ארקטי. בגזרת היונקים הימיים, נפוצים בשטח הימי שמסביב לפארק בעיקר מיני לווייתנים, ובראשם לבנתן לבן.

ניתן למצוא בפארק גם את מיני העופות: שכווי השלג, צוללן צפוני ועורב שחור, בז ארקטי, אוח השלג ועוד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הפארק הלאומי צפון מזרח גרינלנד** בוויקישיתוף

* Main park webpage
* Image gallery
* UN website on park
* ZERO - Zackenberg Ecological Research Operations
* Exploration History of Northeast Greenland

הערות שוליים
------------

1. ↑  Greenland Statistics 2009
2. ↑  Ramskov, Jens. "Climate models underestimate the melting of the ice cap "In English *Ingeniøren*, 26 December 2014. Accessed: 26 December 2014.
3. 1 2  Kalaallit Nunaat high arctic tundra, וורלדוויילדלייף, 2008

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1103833049
* VIAF: 13146635491241980094
* WorldCat (עם VIAF): 13146635491241980094

 |
**צ'ארלס תאופולוס "צ'ארלי" ינקוס** (נולד ב-29 במאי 1961) הוא כדורגלן עבר אוסטרלי בינלאומי ממוצא יווני, קפטן נבחרת אוסטרליה בין השנים 1986 ו-1989.

ביוגרפיה
--------

ינקוס החל את הקריירה שלו בשנת 1979 במדי היידלברג יונייטד ושיחק בהמשך גם באפי"ה לייכרדט טייגרס, בלקטאון סיטי ווולונגונג סיטי, כולן מהליגה האוסטרלית הראשונה. במשך עונה אחת (1988/1989) שיחק בפאוק סלוניקי היוונית.

תפקודו במגרש היה בעמדת המגן. משחקו התאפיין ביכולת תיקול גבוהה ובכושר מנהיגות. כמו כן, הצטיין בביצוע בעיטות חופשיות ובעיטות עונשין.

ינקוס היה המנהיג הבלתי מעורער של נבחרת אוסטרליה שהתמודדה מול נבחרת ישראל במוקדמות הגביע העולמי 1990. הבעיטה החופשית שהשוותה את תוצאת המשחק בין הנבחרות באצטדיון רמת גן ב-1989 - אותה בעיטה שלאחריה טבע יורם ארבל את הביטוי "ככה לא בונים חומה" - יצאה מרגלו של ינקוס, שכאמור, היה מומחה לבעיטות חופשיות.

בין שני הקמפיינים הכושלים להעפלה למונדיאל 1986 ומונדיאל 1990 השתתף ינקוס בטורניר הכדורגל של אולימפיאדת סיאול (1988), בו הגיעה אוסטרליה לרבע הגמר.

בסך הכול רשם ינקוס 7 שערים ב-49 הופעות עבור הנבחרת. אחד מהשערים, בעיטה קשה מ-25 מטרים שנכנס לרשתה של נבחרת ארגנטינה ב-1988, זכור על אוהדי ה"סוקרוז" עד היום כאחד מהיפים שבשערי הנבחרת.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר National Football Teams
**לין ונטה** (בהולנדית: **Leen Vente**;‏ 14 במאי 1911 – 9 בנובמבר 1989) היה כדורגלן הולנדי, ששיחק בעמדת החלוץ. השתתף עם נבחרת הולנד במונדיאל 1934.

ביוגרפיה
--------

לין ונטה נולד ב-14 במאי 1911 ברוטרדם שבהולנד ושיחק את רוב הקריירה שלו בפיינורד. ב-1937 היה לאחד מהשחקנים שחנכו את אצטדיונה החדש של פיינורד, דה קויפ, וגם זכה להבקיע את השער הראשון באצטדיון בניצחון 2–5 על בארשוט הבלגית במשחק ידידות. בסך השתתף ב-82 משחקי ליגה עבור פיינורד וכבש 65 שערים.

בנוסף לכך ששיחק במשחק הראשון באצטדיון דה קויפ ונטה גם שיחק במשחק הבינלאומי הראשון שנערך באצטדיון זה נגד בלגיה כשהבקיע את שער הניצחון במשחק שנגמר בתוצאה 0–1. למונדיאל 1934 הגיעו הולנד לאחר ניצחון על צפון אירלנד ובלגיה במוקדמות כשבשני המשחקים כבש ונטה שער אחד. בטורניר עצמו הולנד הפסידה במשחקה הראשון נגד שווייץ 3–2 כשהוא כובש את אחד מהשערים יחד עם קיק סמיט. אותו גביע עולם אחרי זה ב-1938 שוב פעם הולנד עפו בשמינית. ונטה ערך בסך הכל 21 הופעות בהם כבש 19 שערים לפני פרישתו מהמדים הלאומיים ב-1940.

הוא נפטר ב-9 בנובמבר 1989 בגיל 78. נכדו של אחיו, דילן ונטה, הוא כדורגלן המשחק כיום בפיינורד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לין ונטה** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
**ריו אביסאו** (ספרדית: **Rio Abiseo**) הוא פארק לאומי בצפון פרו. הפארק הוכרז בשנת 1983 ומאז 1986 הוא סגור לתיירים, על מנת שלא לפגוע במרקם האקולוגי שבו. בשנת 1990 הכריז עליו אונסק"ו כעל אתר מורשת עולמית (התחום המוכרז הורחב ב-1992).

גאוגרפיה
--------

הפארק משתרע על פני 2,745 קמ"ר בין הנהרות מרניון וואיאגה. שטח זה מהווה כ-70% מאגן ההיקוות של נהר האביסאו. גובהו של הפארק נע בין 350 ל-4,200 מ' מעל פני הים, מה שיוצר מגוון אקלימי וביולוגי. כמות המשקעים השנתית משתנה בין אזור לאזור והיא נעה בין 500 ל-2,000 מ"מ.

פלורה ופאונה
------------

באזור הנהר כ-5,000 מיני צמחים ובהרים 980 מינים, מהם 13 אנדמיים.

בתחומי הפארק בעלי חיים רבים ובהם הצמרן צהוב הזנב, מין קוף ממשפחת הקופים רחבי האף, המצוי בסכנת הכחדה. בפארק מיני קופים נוספים בהם שאגן ונצואלי אדום, קוף עכביש לבן-חזה וקפוצ'ין לבן-חזה. עם העופות השוכנים בפארק נמנים הנשרון המלכותי, הקתרטס התרנגולי והטוקן צהוב-המצח. כן מצויים בפארק יגוארים, דובי משקפיים, ואיילים פרואנים.

ארכאולוגיה
----------

בתחומי הפארק מצויים גם כ-30 אתרים ארכאולוגיים מהתקופה הפרה-קולומביאנית. הגדול שבאתרים הוא גראן פחטן (Gran Pajatén), הכולל שרידים של 26 מבנים, בשטח של כ-20 אלף מ"ר. המבנים המרכזיים מעוטרים בפסיפסים ובהם ציורי אנשים, ציפורים וצורות גאומטריות שונות. ממצאים מעידים על נוכחות במקום בסביבות 200 לפנה"ס, אך המבנים נבנו ככל הנראה בתקופת האינקה, על ידי הצ'צ'פויאס.

הממצאים הארכאולוגיים בגראן פחאטן נתגלו בידי האמריקני ג'ין סבוי ב-1964. ב-1984 התבצע במקום מחקר מקיף בידי חוקרים מאוניברסיטת קולורדו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הפארק הלאומי ריו אביסאו** בוויקישיתוף
* הפארק הלאומי ריו אביסאו באתר UNEP
* Warren B. Chrch, Loving It to Death: The Gran Pajatén Predicament

| דגלדגל סמל אונסק"וסמל אונסק"ו אתרי מורשת עולמית בפרו |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| קוסקו • מאצ'ו פיצ'ו • צ'אווין (אתר ארכאולוגי) • הפארק הלאומי וסקראן • צ'אן צ'אן • הפארק הלאומי מנו • המרכז ההיסטורי של לימה • הפארק הלאומי ריו אביסאו • קווי נסקה • המרכז ההיסטורי של ארקיפה • העיר הקדושה קאראל-סופה • מערכת הדרכים של האינקה (עם ארגנטינה, צ'ילה, קולומביה, אקוודור ובוליביה) • המתחם הארכאואסטרונומי של צ'נקייו |

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בשיטה ואמצעי טכני לאחסון ושליפה של נתונים. אם התכוונתם לדף בספר החשבונות של ישות חשבונאית שבו נרשמות התנועות הכספיות והלא כספיות, ראו חשבון (הנהלת חשבונות).
כרטסת והוראות מילוי כחלק מקטלוג הספרייה הציבורית במנצ'סטר
**כרטסת** היא שיטה ואמצעי טכני לאחסון ושליפה של נתונים. הכרטסת מאפשרת גישה מהירה לנתונים ויכולת לעדכן, להרחיב את מסד הנתונים ולסדרו מחדש בקלות יחסית.

שימושים
-------

כרטסות משמשות למגוון רחב של יישומים ובסביבות שונות: קיטלוג של פריטים, פרטי קשר, יצירת אינדקס, מידע אישי (רפואי או מסחרי, למשל), הנהלת חשבונות ואף לאחסון מתכונים. אחד השימושים המוכרים ביותר בכרטסות הוא לקיטלוג ספרים בספריות.

מבנה
----

הכרטסת בנויה מאוסף של "כרטיסים", שכל אחד מהם משויך לפריט מסוים ומכיל מידע הנוגע לפריט זה.

הכרטיסים עשויים מנייר עבה במיוחד, בעל עמידות גבוהה לשחיקה. גודל הכרטיסים הנפוץ הוא ברוחב 10–20 ס"מ וגובה 7–13 ס"מ. גדלים אלה מגבילים את כמות הנתונים אותם יכול כרטיס להכיל. הכרטיסים מסודרים בכרטסת לפי סדר מסוים - בדרך כלל סדר אלפביתי או מספרי. לרוב מוחזקת הכרטסת בתוך קופסאות או מגירות בגודל מותאם במיוחד לגודל הכרטיסים. לעיתים נעשה גם שימוש בכרטיסים ריקים המסומנים בצורה בולטת (למשל על ידי צבע) לחצוץ בין קבוצות של כרטיסים ובכך להקל על איתור הכרטיס הנחוץ.

היסטוריה
--------

הכרטסת הומצאה על ידי קארולוס ליניאוס בסביבות 1760, כשיטה לארגון וניהול המידע המדעי על גליונות נפרדים הניתנים לעדכון. בשנות ה-70 של המאה ה-19 ניצל מלוויל דיואי את השיטה כבסיס למיון וסימון ספרים, במה שנודע אחר כך כשיטת דיואי.

בסוף המאה ה-19 הומצאו כרטיסים שקודדו על ידי ניקוב בהיקפם, ואיפשרו מיון מהיר יותר ובאמצעים מכניים.

חברת קרדקס (אנ'), שנוסדה ב-1898, תרמה לתפוצה נרחבת מאוד של השימוש בכרטסות בעולם העסקי. שם החברה הפך לשם גנרי לכרטסות, בעיקר בתחום הרפואה.

הכרטסות היו בשימוש נרחב מאוד עד לסוף המאה ה-20. התפתחות המחשוב והאינטרנט הובילה להסבה של כרטסות רבות לקובצי מחשב. אף על פי כן, המונח כרטסת משמש עדיין גם במקרים מסוימים של אחסון מידע דיגיטלי (לדוגמה המונח כרטסת הנהלת חשבונות).

ראו גם
------

* מפתח העניינים
* ספר טלפונים
* רשימה
* תיקייה וירטואלית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כרטסת** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Carl Linnaeus Invented The Index Card, ScienceDaily (באנגלית)
2. ↑  Kardex | Encyclopedia.com, www.encyclopedia.com
**צ'ארלס "פיט" קונראד הבן** (באנגלית: Charles "Pete" Conrad;‏
2 ביוני 1930 – 8 ביולי 1999) היה אסטרונאוט אמריקני אשר לקח חלק בתוכניות חלל כגון תוכנית ג'מיני, תוכנית אפולו ובסקיילאב. נולד בפילדלפיה, פנסילבניה.

פיט קונראד היה בדחן לא קטן. הוא לא היה גבוה במיוחד, וכאשר קפץ מן השלב האחרון בסולם אל קרקע הירח במשימת אפולו 12 קרא "וופיי! בן אדם, זה אולי היה [צעד] קטן לניל, אבל [צעד] ארוך עבורי", בהתייחסו לאימרתו המפורסמת של ניל ארמסטרונג, כאשר הניח את רגלו על הירח.

בשנת 1998, בתגובה לשליחתו של ג'ון גלן לחלל בגיל 77 במעבורת דיסקברי, אמר שהוא מצפה ליום ההולדת ה־77 שלו. "אני מצפה מנאס"א לשלוח אותי בחזרה לירח כפי שנהגו בג'ון גלן, ואם לא יעשו כך, אצטרך לעשות זאת בעצמי", הכריז.

השכלה
-----

בוגר במדעים בהנדסה אווירונאוטית מאוניברסיטת פרינסטון, 1953.

שירות צבאי
----------

בתום לימודיו, הצטרף לצי האמריקאי כטייס. הוא למד בבית הספר לטייסי ניסוי של הצי. מאוחר יותר שירת כמדריך טיסה ומהנדס ביצועים בבית הספר. לאחר מכן שירת כמדריך טיסה על מטוסי F-4 פנטום בטייסת ההדרכה VF-121, ולאחר מכן בטייסת הפנטומים VF-96 על נושאת המטוסים USS Ranger.

שירות בנאס"א
------------

נבחר לאסטרונאוט בספטמבר 1962. הטיסה הראשונה שלו לחלל הייתה בג'מיני 5. כמפקד ג'מיני 11, קבע שיא גובה חדש מעל פני הקרקע. משימתו הבאה הייתה כמפקד אפולו 12, המשימה השנייה שנחתה על הירח. פיט היה האדם השלישי ללכת על הירח. תפקידו האחרון בחלל היה מפקד סקיילאב 2, תחנת החלל האמריקאית הראשונה.

בדצמבר 1973 עזב את השירות בצי ובנאס"א.

לאחר נאס"א
----------

לאחר נאס"א התמנה לסגן נשיא לפעולות וסמנכ"ל פעולות של תאגיד "אמריקן טלביז'ן אנד קומוניקיישנס" (ATC), שם היה אחראי על תפעול המערכות הקיימות, ופיתוח רשת ארצית לטלוויזיה בכבלים.

בשנת 1976 התפטר מ־ATC לטובת תפקיד סגן נשיא ויועץ בחברת מקדונל דאגלס. הוא ביצע מספר תפקידים בחברה זו, בתחומי שיווק מוצרי התעופה ומערכות הנשק של החברה. בשנת 1990 התמנה לתפקיד סגן נשיא לעסקים חדשים בחברת "מקדונל-דאגלס ספייס קומפני", שם השתתף במחקר ופיתוח עבור יוזמת חקר החלל של הנשיא ג'ורג' בוש האב, יוזמה שלא יצאה אל הפועל בסופו של דבר.

ביולי 1999 נהרג קונראד בתאונת אופנוע בסמוך לעיירה אוהאי שבקליפורניה. הוא נטמן בבית הקברות הלאומי ארלינגטון, ארלינגטון, וירג'יניה.

אותות ועיטורים
--------------

* מוסמך לשם כבוד בהנדסה אווירונאוטית מאוניברסיטת פרינסטון, 1966
* דוקטור למשפטים לשם כבוד מאוניברסיטת לינקולן-ווסליאן, 1970
* דוקטור למדעים לשם כבוד מקינגס-קולג', פנסילבניה, 1971
* פרס מיוחד מטעם חבר הנאמנים של פרס אמי, 1970.
* צלב התעופה המצוינת
* מדליית השירות המצוין של הצי (פעמיים)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צ'ארלס קונראד הבן** בוויקישיתוף
* צ'ארלס קונראד הבן באתר נאס"א (באנגלית)
* אתר זיכרון
* דף זיכרון באתר נאס"א
* דיווח על התאונה באתר הניו יורק טיימס
* צ'ארלס קונראד הבן, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* צ'ארלס קונראד הבן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 13029604X
* ISNI: 0000 0000 4075 6110
* LCCN: n2004153749
* NARA: 10609948
* PIC: 8794
* RKD: 402986
* SNAC: w6sz735r
* VIAF: 33101102
* WorldCat: lccn-n2004153749

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 

**שריר הכנפה הצידי** (או **שריר הכנף החיצוני**) הוא שריר משרירי הלעיסה בעל שני ראשים. הוא נמצא מעל שריר הכנפה התיכון.

נקודת מוצא ואחיזה
-----------------

הראש העליון שלו יוצא מהמשטח שמתחת לעצם הרקה ומהרכס של הכנף הגדולה של עצם היתד. והראש התחתון של השריר יוצא מהמשטח הצידי של הלוח הפטריגואידית הצידית.

הראש התחתון נאחז בתוך הזיז של צוואר הלסת התחתונה ; הראש העליון נאחז לתוך הדיסק הסחוסי והקופסית של המפרק הלסתי-רקתי.

עצבוב
-----

סעיף הלסת התחתונה של העצב הגולגולתי החמישי, העצב המשולש, באופו מיוחד העצב הכנפי הצדדי, מעצבב את שריר הכנף הצדדי.

תפקיד
-----

התפקיד הראשי של השריר הוא למשוך את ראש הלסת התחתונה מחוץ לגומץ הלסת על אורך הגבשושית המפרקית ולעשות את תנועת הקידום של הלסת התחתונה. תיאום הפעולה של שני שרירי הכנפות עוזר בהורדת הלסת התחתונה ופתיחת הלסת בזמן שפעולת רק אחד מהם תורמת לתנועה צדדית של הלסת (סוג של לעיסה), בדרך כלל מבוצעת בהתאמה עם שריר הכנפה התיכון.

במנוגד לשאר שלושת שריר הלעיסה, שריר הכנפה הצידי הוא השריר היחיד שעוזר בהורדת הלסת התחתונה (פתיחת הלסת). בהתחלת התנועה הזאת הוא נעזר בשריר הדו-בטני ושרירי עצם הלשון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שריר הכנפה הצידי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TA98: A04.1.04.006

 |
**לין מורלי מרטין** (באנגלית: **Lynn Morley Martin**; נולדה ב-26 בדצמבר 1939) היא אשת עסקים ופוליטיקאית לשעבר שכיהנה כמזכירת העבודה של ארצות הברית.

ביוגרפיה
--------

דיוקנה הרשמי של מורלי מרטין, 1991
לין מורלי מרטין נולדה ב-26 בדצמבר 1939 בעיר אוונסטון שבאילינוי. מורלי מרטין היא בוגרת אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין.

מורלי מרטין הייתה חברה בבית הנבחרים של אילינוי מטעם מחוז וינהבגו (1977-1979) וחברה בסנאט של אילינוי (1979–1980). ב-3 בינואר 1981 מורלי מרטין נבחרה לבית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המחוז ה-16 של אילינוי. היא סיימה את כהונתה כחברה בבית הנבחרים האמריקאי ב-3 בינואר 1991 כאשר נשיא ארצות הברית ג'ורג' הרברט ווקר בוש בחר בה לתפקיד מזכירת העבודה של ארצות הברית.

מורלי מרטין נחשבה לנאמנה לממשלו של רונלד רייגן וסייעה לסגן נשיא ארצות הברית, ג'ורג' הרברט ווקר בוש, להיבחר שנית למועמדות סגן הנשיא בבחירות לנשיאות ארצות הברית 1984. בוש שיבח אותה ואמר כי ייתכן מצב שהיא תהיה המועמדת שלו לסגנות נשיאות ארצות הברית במהלך הבחירות לנשיאות ארצות הברית 1988, אך לבסוף בוש בחר בסנאטור מאינדיאנה דן קווייל.

ג'ורג' הרברט ווקר בוש בחר בה לתפקיד מזכירת העבודה של ארצות הברית בממשלתו כאשר אליזבת דול התפטרה מהתפקיד על מנת לכהן כנשיאת הצלב האדום האמריקאי. בשנת 1995, היא שקלה את האפשרות להתמודד על מועמדות המפלגה הרפובליקנית לנשיאות ארצות הברית, אך לבסוף היא החליטה שלא.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לין מורלי מרטין** בוויקישיתוף
* לין מורלי מרטין, באתר C-SPAN (באנגלית)
* לין מורלי מרטין באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Lynn Martin was labor secretary
2. ↑  Lynn Martin

| מזכירי העבודה של ארצות הברית |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| ויליאם בואושופ וילסון • ג'יימס ג' דייוויס • ויליאם דואק • פרנסס פרקינס • לואיס ב' שוולנבק • מורי ג' טובין • מרטין פטריק דארקין • ג'יימס פ' מיטשל • ארתור גולדברג • ויליאם וילארד וירץ • ג'ורג' שולץ • ג'יימס הודג'סון • פיטר ברנן • ג'ון דאנלופ • ויליאם אוזרי • ריי מרשל • ריימונד דונובן • ביל ברוק • אן מקלפלין קורולוגוס • אליזבת דול • לין מורלי מרטין • רוברט רייך • אלכסיס הרמן • איליין צ'או • הילדה סוליס • טום פרז • אלכסנדר אקוסטה • יוג'ין סקאליה • מרטי וולש • ג'ולי סו | החותם של מחלקת העבודה של ארצות הברית |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no94040000
* NARA: 10573489
* SNAC: w6g26r98
* US Congress: M000195
* VIAF: 73432349
* WorldCat: lccn-no94040000

 |
**שריר הפה החוגי** הוא מקבץ של שרירים בשפתיים המקיף את הפה. זהו שריר סוגר (אנ') שמורכב מארבעה ריבעים עצמאיים המשתלבים למעגל.

שריר הפה החוגי הוא אחד משרירי השלד המשמשים בנגינה של כלי הנשיפה ממתכת וכלי נשיפה מעץ. שריר זה סוגר את הפה ומכווץ את השפתיים.

מבנה
----

שריר הפה החוגי אינו שריר סוגר פשוט כמו שריר העין החוגי. הוא מורכב משכבות רבות של סיבי שריר המקיפים את פתח הפה בכיוונים שונים. הוא מורכב בחלקו מסיבים שמקורם בשאר שרירי הפנים שמוחדרים לשפתיים, ובחלקו מסיבים המתאימים לשפתיים. מבין הראשונים, מספר ניכר של סיבים מגיעים משריר המחצצר ויוצרים את השכבה העמוקה יותר של שריר הפה החוגי.

חלק מסיבי שריר המחצצר – אלו הקרובים לאמצע השריר – מתכסים בזווית הפה, אלו הנובעים מהלסת העוברת אל השפה התחתונה ואלו מהלסת התחתונה אל השפה העליונה. הסיבים העליונים והתחתונים ביותר של שריר המחצצר עוברים על פני השפתיים מצד לצד ללא תהליך דיקוסציה (אנ').

השכבה השנייה, נוצרת משני צדדיה על ידי שריר הקנינוס (אנ') ושריר הטריאנגולריס (אנ'), החוצים זה את זה בזווית הפה. אלה משריר הקנינוס עוברים לשפה התחתונה, ואלו משריר הטריאנגולריס לשפה העליונה, שלאורכה הם עוברים, שם הם חודרים לעור ליד הקו החציוני. בנוסף לאלה, סיבים משרירים נוספים מתערבבים עם הסיבים הרוחביים שתוארו לעיל, בכיוון אלכסוני.

לבסוף, נוצרים סיבים שבאמצעותם השריר מחובר עם הלסת העליונה ומחיצת האף והלסת התחתונה. בשפה העליונה, אלה מורכבים משתי רצועות, רוחבי ומדיאלי, משני צידי הקו האמצעי.

משמעות קלינית
-------------

תינוקות נולדים מדי פעם ללא צד אחד או שניים משריר הפה החוגי, וכתוצאה מכך ניכרת צניחה קלה בצד הפגוע של הפנים.

גלריה
-----

* שרירי הראש והצווארשרירי הראש והצוואר
* שרירי הראש, הפנים והצווארשרירי הראש, הפנים והצוואר
* סיבי שריר הפה החוגיסיבי שריר הפה החוגי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שריר הפה החוגי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "orbicularis oris muscle". TheFreeDictionary : Mosby's Dental Dictionary, 2nd edition. 2008. נבדק ב-2010-10-03.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TA98: A04.1.03.023

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**נמל תעופה 1975** (באנגלית: **Airport 1975**) הוא סרט אסונות תעופה אמריקאי שובר קופות משנת 1974. זה השני מתוך סדרה של ארבעה סרטי אסונות תעופה, סוגה קולנועית שהייתה פופולרית בשנות ה-70 של המאה ה-20.

בכתוביות בתחילה הסרט נכתב כי הוא הופק "בהשראת" הסרט "נמל תעופה" (1970) למרות שהקשר היחידי הוא השחקן ג'ורג' קנדי ששיחק בו בתפקיד דומה. המטוס הפעם הוא בואינג 747.

גלוריה סוונסון מופיעה בתפקיד אחת הנוסעות בתור עצמה. זה היה הסרט האחרון בו השתתפה. שחקנים נוספים בתפקיד נוסעים הם: מירנה לוי, סיד סיזר, נורמן פל, לינדה בלייר ועוד.

תקציר העלילה
------------

צוות מטוס בואינג 747 מכין את המטוס לטיסה 409 של חברת התעופה קולומביה (שם פיקטיבי) מנמל התעופה הבינלאומי וושינגטון דאלס לנמל התעופה הבינלאומי של לוס אנג'לס. הדיילת הראשית, ננסי פריור (קארן בלאק) היא בת זוגו של מדריך הטיס הראשי של החברה, אלן מרדוק (צ'רלטון הסטון).

לאחר עליית הנוסעים הם ממתינים לאמבולנס שיביא את הילדה ג'ניס אבוט (לינדה בלייר) הסובלת מאי ספיקת כליות ומועמדת להשתלת כליה. קברניט המטוס הוא קפטן סטייסי (אפרם זימבליסט הבן). המטוס ממריא מיד לאחר שהילדה מושכבת על מושב מיוחד במטוס.

באותו זמן מטיס סקוט פרימן (דיינה אנדרוז) את מטוס הביצ'קראפט ברון הפרטי שלו, לפגישת עסקים בבויסי, איידהו. בגלל תנאי ראות קשים לאורך כל החוף המערבי, מקבלים שני הטייסים הוראה לנחות בנמל התעופה של סולט לייק סיטי.

לפתע לוקה פרימן בהתקף לב ומאבד את השליטה במטוסו. המטוס פוגע בתא הטייס של הבואינג 747 ,קורע בו חור גדול לפני שהוא מתרסק. טייס המשנה נשאב החוצה ונהרג, מכונאי הטייס נהרג בתא וקפטן סטייסי נפגע קשה בפניו אולם לפני שהוא מאבד את הכרתו, הוא מצליח להעביר את הטיסה למצב של טייס אוטומטי.

ננסי מודיעה למגדל הפיקוח של סולט לייק סיטי על התאונה. הם מדריכים אותה איך לשמור על מהירות וגובה הטיסה ומודיעים גם למטה החברה בו נמצאים מרדוק וסגן קצין המבצעים ג'ו פטרוני (ג'ורג' קנדי) שאשתו ובנו בין הנוסעים. הם טסים לסולט לייק סיטי ובדרך הם ממשיכים להדריך את ננסי. מטוס של חיל האוויר של ארצות הברית מוזנק לעבר המטוס ומדווח על גודל הפגיעה.

הבעיה היא איך לגרום למטוס לעבור את רכס ההרים לפני סולט לייק סיטי, זאת יכול לעשות רק טייס מיומן. מורדוק ופטרוני מחליטים להזעיק מסוק צבאי שיוריד טייס למטוס הבואינג דרך החור שנפער בו.

הניסיון הראשון נכשל לאחר שהטייס מצליח להשתחל לתוך החור במטוס אך לפתע הוא משתחרר מהרתמה שחיברה אותו למסוק וצונח אל מותו.

בנקודת השפל הזו מחליט מרדוק לנסות פעם נוספת להגיע למטוס למרות הסיכון הרב כי זה הסיכוי היחידי להצלת הנוסעים. הוא מצליח להשתחל לתא הטייס, להעביר את המטוס מעל רכס ההרים ולהנחית אותו בקושי רב עד קצה המסלול היות שגם הבלמים נפגעו. הנוסעים מפונים במהירות בעזרת מגלשת חירום.

קישורים חיצוניים
----------------

* "נמל תעופה 1975", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "נמל תעופה 1975", באתר AllMovie (באנגלית)
* "נמל תעופה 1975", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "נמל תעופה 1975", באתר Metacritic (באנגלית)
* "נמל תעופה 1975", באתר Hulu סרטים (באנגלית)
* "נמל תעופה 1975", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קדימון לסרט "נמל תעופה 1975", באתר יוטיוב
* "נמל תעופה 1975", באתר TCM
**אליעזר לודוויג ברגמן** (בפולנית: **Ludwig Bregman**;‏ 17 במרץ 1901 - 5 במרץ 1963) היה רופא ישראלי, עבד ברפואה ציבורית באבן יהודה, תל אביב וכפר סבא. כתב ופרסם מחקרים ומאמרים בכתבי העת לעבודה סוציאלית, כמו "סעד" ו"איתנים". הוא היה בין מקימי בית הספר מפתן[דרוש מקור].

ביוגרפיה
--------

### חייו בברלין

אליעזר ברגמן נולד בוורשה, פולין ובגיל 5 עבר עם משפחתו לברלין. שם זכה לחינוך. הוא סיים בברלין את לימודי הרפואה. בשנת 1925 הקים משפחה עם אשתו אלישבע כהן אלטמן מדיסלדורף, עובדת סוציאלית במקצועה ונולדו להם שתי בנות. הוא עבד בתור רופא עירוני במגדבורג והועמד בראש מערכת הבריאות בעיר. בעקבות עליית הנאצים לשלטון, ד"ר ברגמן ומשפחתו עלו לארץ ישראל בשנת 1933.

### חייו בישראל

ברגמן ומשפחתו התגוררו בצריף באבן יהודה ואחר כך בחולון. הוא עבד כרופא במשך 3 שנים באבן יהודה. בתקופה זו אבן יהודה הייתה מוקפת ביצות. הוא נתן טיפול לכולם, ליהודים ולערבים כאחד. ממרפאתו רכב על סוס או חמור כדי לחלק כינין לחולי המלריה שבסביבה.

בשנת 1936 חלה ד"ר ברגמן במחלת הפוליו. ד"ר ברגמן שכב במיטה במשך שנה, אך המשיך לטפל ממיטתו בחולים, בעזרת אשתו אלישבע. לאחר שנה קם ממיטת חוליו וחזר לעבוד, אך סימני המחלה ניכרו בהליכתו. לאחר מכן עברה המשפחה לתל אביב ושם נולדה בתם השלישית.

החל מ-1939 עבד בקופת חולים כללית. במשך כל חייו ברגמן עבד כרופא ברפואה ציבורית. הוא היה רופא בתי הספר ובגני הילדים בכפר סבא ובאזור השרון. נוסף לכך נתן ייעוץ במרפאת זמנהוף שבתל אביב. הוא היה ידוע כדיאגנוסטיקן. הוא לימד רפואה ציבורית בבתי ספר לאחיות ובסמינרים.

ברגמן האמין שאדם החולה בפוליו צריך להפעיל את השרירים באזור החולה, כדי שיהיה בתזוזה, לכן חשב, שהטיפול היעיל ביותר הוא טיפול במים. בשנת 1955, עבר עם משפחתו לגור בכפר סבא. בהיותו בכפר סבא היה פעיל בין המקימים של בית הספר "מפתן" בכפר סבא ועבד שם כרופא.

ד"ר ברגמן פרסם בכתב עת בינלאומי מאמר חשוב בנושא של "מחלה בעקבות אבטלה". בסוף 1962 הוציא משרד הסעד חוברת של ברגמן בו הוא המליץ לתמוך במשפחות קטנות.

בחירתו של ד"ר ברגמן לעבוד במערכת הבריאות הציבורית הייתה חלק מהשקפת עולמו הסוציאל-דמוקרטית. הוא היה איש עקרונות, רחב אופקים ושלט ב-8 שפות.

ברגמן נפטר בשנת 1963 ונקבר בבית הקברות נורדאו בכפר סבא.

פרסים
-----

בשנת 1951 זכה ברגמן בפרס כתב העת המדעי של רופאי קופת חולים, "דפים רפואיים" שהוענק לראשונה בתולדות כתב העת.

הנצחה
-----

בית הספר מפתן "השחר" ברחוב בר-אילן 37 בכפר סבא, קרוי על שמו.

ספרו
----

* **תורת שמירת הבריאות**, 186 עמודים, יצא לאור על ידי הוצאת תרבות וחינוך, בשנת 1961

קישורים חיצוניים
----------------

* אליעזר ברגמן, משמר הבריאות - "עונת החופש" נופש לילדים, דבר, 11 ביוני 1944
* אליעזר ברגמן, משמר הבריאות - מה ילבש ילדנו בין סתיו לחורף, דבר, 8 בדצמבר 1946
* לזכר נעדרים - ד"ר אליעזר ברגמן, דבר, 22 באפריל 1963
* נערכה אזכרה לד"ר א. ברגמן ז"ל, מעריב, 7 במאי 1963
* אבן יהודה בשנת 1934, באתר מוזיאון בית ראשונים, בית יחיאל, אבן יהודה

הערות שוליים
------------

1. 1 2  הרופאים הראשונים, באתר מוזיאון בית ראשונים, בית יחיאל, אבן יהודה
2. ↑  ד"ר אליעזר ברגמן, דבר, 6 במרץ 1963
3. ↑  מ. דבורז'צקי, רופאים שזכו בפרסים, דבר, 13 באפריל 1954
4. ↑  בשולי דברים - רופא-מחנך, דבר, 25 בפברואר 1964
5. ↑  טקס חנוכת בניין חדש למפתן בכפר סבא, על שם ד"ר אליעזר ברגמן ז"ל, דבר, 1 באוגוסט 1980
6. ↑  תורת שמירת הבריאות באתר סימניה
**אזו** (בגאורגית: **აზო**) או **אזוֹני** (בגאורגית: **აზონი**) היה נסיך גאורגי אגדתי שלכאורה מונה על ידי אלכסנדר הגדול, אחרי שהגיע למצחתה שבכארתלי, כשליט "השבט של מצחתה".

על פי המקור הגאורגי מימי הביניים "ניצורה של גאורגיה" ("მოქცევაჲ ქართლისაჲს"), אזו היה בנו של מלך אריאן-כארתלי שהביא 18 משפחות למה שנקרא כיום מצחתה במזרח גאורגיה. והתיישב שם כדי להפוך לאבא של האומה.

על פי סופר גאורגי ימי ביינימי אחר, לאונטי מרובלי, אזו היה מפקד יווני, שליוה את אלכסנדר הגדול במערכה נגד איבריה הקווקזית. אזו הרג מנהיג של שבט מקומי בשם סאמארה, וניהל את האזור עד שאחיין של סאמארה - פרנאוואז הראשון, עלה נגדו. האחרון ניצח בקרב והפך למלך הראשון של גאורגיה.

חלק מההיסטוריונים הגאורגיים מאמינים כי האגדה משקפת יישוב מחדש של שבטים פרוטו-איבריאנים מאסיה הקטנה לצפון מערב. במקום שבו יצרו סוג של פדרציה שיבטית, שהפכה להיות בסיס לממלכת איבריה בסוף המאה הרביעית לפני הספירה.

תאוריה אחרת מציעה את האפשרות כי אזו היה קצין בצבאו של אלכסנדר הגדול או באחד הצבאות של הדיאדוכים, שתפסו אחיזה באיבריה, אבל הופל על ידי מורדים.

ראו גם
------

* מסכתי

קישורים חיצוניים
----------------

* 
* 
* (אורכב 10.09.2006 בארכיון Wayback Machine)
*
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 

מספר קטלוגי של עמוד תאורה בהרצליה
מספר קטלוגי בספרות ובברקוד על גבי קופסה של משחת נעליים
**מספר קטלוגי** (בראשי תיבות: **מק"ט**) הוא מספר מזהה (הכולל לעיתים אותיות) של פריט במערכת ניהול מלאי. מספר קטלוגי הוא משני סוגים:

* מספר קטלוגי ייחודי: לכל פריט בודד במערכת ניתן מספר קטלוגי משלו, למעקב אחר פריט זה. דוגמה: בספרייה ניתן לכל ספר מספר קטלוגי ייחודי, למעקב אחר מצבו של ספר זה (מושאל, נמצא על המדף, הועבר לכריכה מחדש וכדומה).
* מספר קטלוגי כללי, לקבוצה של פריטים זהים. דוגמה: בהוצאת ספרים ניתן מספר קטלוגי (מסת"ב) זהה לכל העותקים של ספר מסוים. במקרה זה אין צורך בהבחנה בין העותקים השונים, ונדרש רק מידע על המלאי הכולל של העותקים של ספר מסוים.

כאשר גודל הפריט ומהותו מאפשרים זאת, המספר הקטלוגי מוצג על הפריט עצמו, לעיתים גם בצורת ברקוד או קוד QR, לשם קריאה מכנית של המספר הקטלוגי. במקרים אחרים יופיע המספר הקטלוגי על האריזה של הפריט. דוגמה: על קופסת ברגים מופיע המספר הקטלוגי של הברגים שבתוכה.

במערכת ניהול המלאי מקשר המספר הקטלוגי למידע מקיף על הפריט, כגון תיאורו, שימושיו, כמות במלאי ועוד.

לזיהוי טעויות כתיבה והקלדה, פעמים רבות המספר הקטלוגי כולל ספרת ביקורת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מספר קטלוגי** בוויקישיתוף
*Azadirachta indica*
**אזדרכת הודית** (שם מדעי: *Azadirachta indica*; ידוע גם כ**עץ הנים**) הוא עץ ממשפחת האזדרכתיים. מוצאו מהודו ובורמה, גדל באזורים טרופיים וטרופיים למחצה.

מאפיינים
--------

זהו עץ מהיר צמיחה, המתנשא לגובה של 15-20 מטר, ולעיתים נדירות אף ל-35-40 מטרים. האזדרכת הוא ירוק עד, אם כי תחת תנאי עקה חמורה של מחסור במזון ומים) העץ עלול להשליך את רוב או כל העלווה. נוף העץ הוא רחב, הצמרת עגולה או סגלגלה, ומגיעה לקוטר של 15-20 מטרים.

גזע העץ הוא נמוך יחסית וישר, ויכול להגיע להיקף של 1.5-3.5 מטרים. קליפת העץ קשה, מחוספסת או סדוקה, צבעו לבן-אפרפר עד לחום-אדמדם. שכבת העץ שמתחת לקליפה היא לבנה-אפרפרה ומרכז העץ הוא אדום, אך כאשר הוא נחשף לאוויר הופך לחום-אדמדם.

העלים מנוצים באורך 20-40 סנטימטר. העלעלים בעלי צבע ירוק-ירוק כהה (שמספרם מגיע עד ל-31), הם באורך 3-8 ס"ב לערך. העלים העונתיים לרוב אינם נמצאים. עוקץ העלה הוא קצר; העלווה היא בצבע אדמדם-סגלגל. צורת העלים בוגרים היא פחות או יותר אסימטרית, ושוליהם משוננים פרט לבסיס אשר יהיה לרוב טריזי.

הפרחים (לבנים וריחניים) מאורגנים בין הענף לגזע בצורת אשכולות, המגיעים לאורך 25 ס"מ. הפריחה המסתעפת עד שלוש דרגות, נושאת 150-250 פרחים. הפרח מגיע לאורך של 5-6 מילימטרים, ו-8-11 מילימטרים ברוחב. העץ מצמיח במקביל פרחים מושלמים (הרמפרודיטים, נושאים איברים זכרים ונקביים) ופרחים זכריים (פריחה אנדרודיואיצית).

הפרי הוא חד גרעיני בצורת זית, אשר צורתו משתנה מסגלגל מוארך עד לעגלגל וכאשר הוא בשל, הוא מגיע ל-1.4-2.8x1.0-1.5 סנטימטרים. קליפת הפרי דקה, והציפה בעלת טעם מתוק-מר בצבע לבן-צהבהב ומרקמה סיבי. הציפה בעובי 0.3-0.5 סנטימטרים. הקליפה הפנימית לבנה וקשה ומכילה לרוב זרע יחיד אם כי לעיתים נדירות עד שלושה זרעים מוארכים בעלי קליפת זרע חומה, מהם ניתן להפיק את שמן הנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אזדרכת הודית** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* TPL
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* Tropicos
 |

* עץ הנים ברפואה הטבעית באתר HealthPedia (בעברית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אזדרכת הודית באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007550978305171
* LCCN: sh85081065
* NKC: ph297124

 |
מתיל אוראנז', תרכובת אזו המשמשת כחומר צבע
אבקת מתיל אוראנז'
**אזו** (באנגלית: **Azo**) היא קבוצה פונקציונלית הקיימת בתרכובות אורגניות; תרכובות אלו מכונות **תרכובות אזו**.

קבוצת אזו מורכבת משני אטומי חנקן הקשורים ביניהם בקשר קוולנטי כפול (**N=N**). לכל אחד מאטומי החנקן קשורה קבוצה נוספת כלשהי. קבוצת אזו קרויה גם **דיאימיד** (Diimide). השם **אזו** מקורו במילה הצרפתית המיושנת azote, "חנקן". מילה זו מקורה ביוונית ופירושה "לא חי".

הקבוצות הנוספות הקשורות לאטומי החנקן עשויות להיות אליפטיות או ארומטיות, אך בתרכובות האזו היציבות והשכיחות ביותר הקבוצות הארומטיות (לעיתים קרובות: טבעות בנזן) הן הדומיננטיות. הסיבה לכך היא יציבות באמצעות רזוננס כימי: אלקטרוני הקשר הכפול בין אטומי החנקן משתתפים ברזוננס של הטבעת הארומטית. רזוננס זה גורם גם לכך שתרכובות אזו ארומטיות רבות הן צבעוניות; קבוצה גדולה של צבעים תעשייתיים נקראת **צבעי אזו** (באנגלית: Azo dyes).

לתרכובות אזו אליפטיות שימוש בסינתזה כימית. חום או קרינה גורמים לקבוצת האזו להשתחרר מהמולקולה כגז חנקן (N2); השיירים הנותרים מהווים רדיקלים, בהם ניתן להשתמש בתגובות שרשרת רדיקליות.

ניתן לסנתז תרכובות אזו ארומטיות באמצעות תגובה המכונה **צימוד אזו** (Azo coupling). זוהי תגובת התמרה נוקלאופילית בין פנול או אנילין ובין יון דיאזוניום (R-N+≡N). היון החיובי משמש כאלקטרופיל והטבעת הארומטית של פנול או אנילין מהווה נוקלאופיל:

תגובת צימוד אזו בין יון דיאזוניום (משמאל) ובין פנול (המיוצג כאן כיון פנוקסיד, -Ph-O)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אזו** בוויקישיתוף
* אזו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| קבוצות פונקציונליות |
| --- |
| פחמימנים | אלקיל (מתיל, אתיל, פרופיל, בוטיל, פנתיל) • אלקן (ויניל, אליל) • אלקין • קרבן • בנזיל • הלואלקאן • אלן • קומולן • פניל |  |
| תרכובות חמצן | הידרוקסיל (כוהל) • קרבוניל • קטון • אלדהיד • אציל • קרבונט • חומצה קרבוקסילית • אנהידריד • אסטר • הידרופראוקסיד • פראוקסיד • אתר • המיאצטל • המיקטאל • אצטל • קטאל• חומצה דיקרבוקסילית • אצטיל • אצטוקסי • אקרילואיל • אלקוקסי (מתוקסי) • בנזויל • דיאוקסירן • אפוקסיד • אורתו-אסטר • ינון |
| תרכובות חנקן | אמין • אמיד • קרבאמאט • אימין • אימיד • אזיד • אזו • ציאנט • איזוציאנט • ציאניד • ניטריל • איזוניטריל • הידרזון • ניטראט • ניטריט • ניטרו • ניטרוסו • אוקסים • פירידין • הידרזון • איזוניטריל • ניטרן |
| תרכובות זרחן | פוספין • חומצה פוספונית • פוספאט • פוספודיאסטר |
| תרכובות גופרית | תיול • תיואתר • דיסולפיד • סולפוקסיד • סולפון • חומצה סולפינית • חומצה סולפונית • תיוציאנט • איזותיוציאנט • תיוקטון • תיאל • תיואסטר • סולפונאמיד • פרסולפיד • תיוניל |
| תרכובות ביוכימיות | חומצת שומן (ח.קרבוקסילית) • חלבון (פולי-אמיד) • פחמימה (קטון או אלדהיד) |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007282315505171
* BnF: cb12327858k (data)
* LCCN: sh85010652
* NDL: 00560443
* NKC: ph388526

 |
צעירות רוסיות כפריות לבושות בסרפן, תחילת המאה ה-20
ילדה לבושה בסרפן, 1965
**סרפן** (ברוסית: **сарафан**) היא שמלה ללא שרוולים או צווארון, שלובשים מעל חולצה. 

סרפן הוא תלבושת עממית רוסית שלובשות נשים וילדות. מקור המילה בפרסית (sеrāрā). הסרפן המסורתי בנוי מחלק תחתון הנראה כשמלה ארוכה וחלק עליון הדומה לגופייה בעלת כתפיות. את הסרפן לובשים מעל חולצה או פריט לבוש עליון. זהו מעין שילוב של חצאית עם סינר עילי להגנת החולצה.

בתקופה המודרנית השם "סרפן" מתאר כל שמלה ללא שרוולים או צווארון שלובשים מעל חולצה. כלומר החלק התחתון יכול גם להיות קצר כמו חצאית מיני והחלק העליון משתנה מגופייה עד אוברול. הסרפן המודרני פופולרי יותר בקרב ילדות.

באנגלית בריטית הסרפן המודרני נקרא pinafore, ובאנגלית אמריקנית jumper - על שמו של בגד זה נקראת האופרה האנגלית אה"מ פינאפור מאת גילברט וסאליבן.

השם "סרפן" נכנס לשפה העברית עם העליות מרוסיה לפני קום המדינה, אז היה נפוץ בקרב תושבי ישראל. הסרפן מוזכר בשירו של יהורם גאון "איפה הן הבחורות": 

> 
> "...אח! איפה איפה הן, הבחורות ההן, עם הקוקו והסרפן...".
> 
> 
> 
> 

סרפן הוא נושאו של השיר "סרפן אדום", שנכתב ברוסית ב-1832 ועובד לעברית על ידי אהרן אשמן ב-1951. הגרסה העברית מציגה את הסרפן כמקובל באותה תקופה - לבוש חגיגי ליציאה לבילוי.

גלריית תמונות
-------------

* ילדה לבושה בסרפן, צולם בין 1904 ו-1915ילדה לבושה בסרפן, צולם בין 1904 ו-1915
* שתי ילדות לבושות בסרפן, שנת 1903 לערךשתי ילדות לבושות בסרפן, שנת 1903 לערך
* נערות לבושות בסרפן, 1957, טאלאהאסי, פלורידהנערות לבושות בסרפן, 1957, טאלאהאסי, פלורידה
* סרפן שחורסרפן שחור
* סרפן רוסי מסורתיסרפן רוסי מסורתי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סרפן** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  מילות השיר "סרפן אדום" והאזנה לו, באתר זמרשת
מספר **זיהוי קטלוג לוויינים** (באנגלית **Satellite Catalog Number**  ידוע גם בשם **NORAD Catalog Number**, מספר קטלוג נוראד, זיהוי **USSPACECOM**) הוא מספר של 5 ספרות, הניתן על ידי פיקוד החלל בצבא ארצות הברית.

מספר זה ניתן לכל הגופים המשוגרים למסלול סביב כדור הארץ, לפי סדר שיגורם. המספר ניתן לכל מה שנשאר במסלול: לוויינים, חלקי משגרים, חלקי לוויינים שהתפוצצו ועוד.

היסטוריה
--------

גופים בחלל הנמצאים במעקב בין השנים 1957 - 2017
הקטלוג הראשוני היה מתוחזק על ידי פיקוד הגנת האוויר והחלל של צפון אמריקה (נוראד). המספר הראשון הוענק לשלב הסופי של המשגר (SL-1 R/B) שהביא את הלוויין ספוטניק 1 (ונשאר במסלול סביב כדור הארץ במשך חודשיים). ספוטניק עצמו קיבל את המספר 2.

שני אירועים אשר הוסיפו פריטים רבים לקטלוג היו התנגשות הלוויינים אירידיום 33 וקוסמוס 2251, אשר יצרה 1,668 חלקיקים שהיו במעקב, מתוכם 1,141 נשארו במסלול נכון לאפריל 2016, והשמדת הלוויין הסיני פנגיון 1C, אשר יצרה 3,428 חלקיקים במעקב, מתוכם 2,880 נשארו עדיין במסלול נכון לאפריל 2016.

נכון ל-2017, הגוף האחראי על קטלוג ומעקב כל הלוויינים, המשגרים ופסולת חלל הוא פיקוד החלל של חיל האוויר של ארצות הברית USSPACECOM‏ (United States Space Command).

קטלוג הלוויינים מכיל שברי לוויינים ומשגרים שניתן לעקוב אחריהם ולחזות את מסלולם. גודל האובייקט המינימלי בקטלוג הוא באורך של 10 סנטימטרים (כתלות ביכולות הטכנולוגיות לאיתור אובייקטים בחלל החיצון).
נכון ל-2019, יש למעלה מ-44,336 גופים אשר עוקבים אחריהם, כולל למעלה מ-8,558 לוויינים אשר שוגרו לחלל מאז 1957.

החל מקיץ שנת 2020, הקטלוג צפוי לעבור ל-9 ספרות, בעקבות כניסת מערכת מבצעית מהדור השני בשם (Space Fence), בתפעול ובאחריות גף בקרת החלל ה -18 (אנ') של חיל האוויר של ארצות הברית.

ראו גם
------

* מספר זיהוי בינלאומי NSSDC

קישורים חיצוניים
----------------

* NSSDC שאילתא בקטלוג הלוויינים, באתר NSSDC
* חיפוש בקטלוג הלוויינים, באתר CELESTRAK
* הקטלוג המלא, באתר CELESTRAK
* החלטת האו"ם (של COPUS)‏ United Nations Committee on the Peaceful Uses of Outer Space אודות רישום כל הלוויינים והגופים הנמצאים במסלול סביב כדור הארץ, באתר של ג'ונתן מ'קדוגל
* הקטלוג באתר Space-Track.org

הערות שוליים
------------

1. ↑  "10 התנגשויות והתפרקויות יצרו 1/3 מפסולת החלל המקוטלגת". spacenewmag. 25 באפריל 2016. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  "NSSDC Master Catalog". NASA. נבדק ב-2014-09-21.
**לאופולד פרדיננד אלי ויקטור אלברט מארי** (**Léopold Ferdinand Élie Victor Albert Marie**‏; 12 ביוני 1859 - 22 בינואר 1869), היה בנו של לאופולד השני, מלך הבלגים, ונסיך הכתר של בלגיה.

ביוגרפיה
--------

לאופולד נולד ב-12 ביוני 1859 בארמון המלכותי לייקן בבריסל שבבלגיה. אביו היה לאופולד, נסיך בלגיה בנו של לאופולד הראשון, מלך הבלגים. סבא רבא שלו מצד האב היה לואי פיליפ, מלך הצרפתים. אמו הייתה מריה הנרייטה, ארכידוכסית אוסטריה לבית הבסבורג, אשר הייתה נכדתו של לאופולד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ונינתו של קרלוס השלישי, מלך ספרד. בשנת 1865 מת סבו לאופולד הראשון, ואביו הוכתר כמלך הבלגים, בעוד לאופולד קיבל את התואר דוכס בראבנט. אביו ואמו לא הסתדרו היטב, ואמו העבירה את מרבית זמנה בעיר ספא ליד הארדנים. אביו הזניח את אחיותיו לואיז וסטפני, והתעניין בעיקר בלאופולד, בעוד אמו מריה הנרייטה התמקדה בבנותיה והעניקה להן חינוך מעולה. 

ב-22 בינואר 1869 מת לאופולד מדלקת ריאות, לאחר שטבע באגם. במהלך ההלוויה אביו "נשבר בציבור, התמוטט על ברכיו ליד הארון והתייפח ללא שליטה".

המוות הכניס את אביו להלם שממנו לא התאושש עוד. הוא התפייס עם אמו לזמן מה בניסיון ללדת בן זכר נוסף שיירש אותו, אולם התוצאה הייתה לידתה של בת נוספת, הנסיכה קלמנטין בשנת 1872. לאופולד איבד לחלוטין עניין במשפחתו, והשקיע את מרבית תשומת לבו בקונגו (אשר הייתה מושבה פרטית שלו) ובמספר פילגשים.

בשנת 1909 מת אביו לאופולד השני, מלך הבלגים, ובן דודו אלברט הראשון, מלך הבלגים עלה לשלטון במקומו.

אילן יוחסין
-----------


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרנץ, דוכס סקסוניה-קובורג-זאלפלד |   | אוגוסטה, נסיכת רויס-אברסדורף |   | לואי פיליפ, מלך הצרפתים |   | מריה אמליה מנאפולי וסיציליה |   | לאופולד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה |   | מריה לואיסה, נסיכת ספרד |   | לודוויג, דוכס וירטמברג |   | הנרייטה, נסיכת נסאו-ויילבורג |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   | לאופולד הראשון, מלך הבלגים |   |   |   |   |   | לואיז, נסיכת אורליאן |   |   |   |   |   | הארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה |   |   |   |   |   | מריה דורותיאה, דוכסית וירטמברג |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   | לאופולד השני, מלך הבלגים |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | מריה הנרייטה, ארכידוכסית אוסטריה |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | **הנסיך לאופולד, דוכס בראבנט** |
|

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הנסיך לאופולד, דוכס בראבנט** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  הוקשילד, אדם (1999). רוחו של המלך ליאופולד: סיפור של תאוות בצע, טרור וגבורה באפריקה הקולוניאלית. ארצות הברית: ספרי מרינר. מסת"ב 0-618-00190-5 .

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb169458134 (data)
* GND: 119112310
* ISNI: 0000 0000 1360 3979
* VIAF: 25405614
* WorldCat: viaf-25405614

 |
**סרפים סארובסקי** (ברוסית: **Серафим Саровский**‏; 30 ביולי 1754 – 14 בינואר 1833) הוא אחד הקדושים הרוסים הנודעים והמוערכים ביותר בכנסייה האורתודוקסית המזרחית. הוא נחשב בדרך כלל לגדול הסטרצים (אנ') (זקנים) של המאה ה-18.

סרפים הרחיב את תורת הנזירות של התבוננות, תיאוריה והכחשה עצמית להדיוט. הוא לימד שמטרת החיים הנוצריים היא לקבל את רוח הקודש. אולי הציטוט הפופולרי ביותר שלו בקרב חסידיו הוא "תרכוש רוח שלווה, ואלפים סביבך יינצלו".

סרפים הוכר על ידי הכנסייה הרוסית בשנת 1903 כקדוש ביוזמת הקיסר ניקולאי השני.

בשנת 1990 שרידים של סארובסקי התגלו מחדש והועברו לכנסייה במוסקבה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סרפים סארובסקי** בוויקישיתוף
סרפים סארובסקי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  סרפים סארובסקי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
2. ↑  Hieromonk Seraphim (Rose), "The Life of Saint Seraphim", pravoslavie.ru

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007587846305171
* BNE: XX1118702
* BnF: cb121828975 (data)
* CANTIC: a10403048
* GND: 118764691
* ISNI: 0000 0001 0967 1765
* LCCN: n50078842
* LNB: 000023977
* NKC: jn20030214001
* NLG: 45179
* NLP: A11880387
* NTA: 104157542
* RERO: 02-A000148013
* SELIBR: 319857
* SUDOC: 030409659
* VIAF: 43084022
* WorldCat: lccn-n50078842

 |