פירוש נוסף ערך זה עוסק בבירת הונגריה. אם התכוונתם למעוז צה"ל בקו בר-לב, ראו מעוז בודפשט. לסדרת ציורים מאת משה גרשוני, ראו בודפשט (משה גרשוני).

**בּוּדַפֶּשְׁט** (בהונגרית: ‏**Budapest**ⓘ‏?‏) היא עיר הבירה והמרכז הכלכלי, התעשייתי, התחבורתי והתרבותי של הונגריה. בשנת 2012 התגוררו בה למעלה מ-1,740,000 תושבים, שהם כ-20% מתושבי הונגריה. בשל מאזן הגירה שלילי, הן הגירה אל מחוץ לעיר, והן הגירה אל מחוץ להונגריה, הולכת אוכלוסיית העיר ופוחתת, והיא ירדה משיא של כשני מיליון תושבים באמצע שנות ה-80 של המאה ה-20. יישוב קדום מצוי במקום מאז המאה התשע עשרה לפני הספירה, אך העיר בודפשט המודרנית נוצרה מאיחוד שלוש ערים - בודה, פשט ואובודה בשנת 1873. בודפשט היא העיר השישית בגודלה באיחוד האירופי.

נהר הדנובה, הזורם בלב העיר מצפון לדרום, מחלק את מרכז העיר באופן סכמטי לשני חלקים עיקריים - **פשׁט**, שממזרח לנהר, הוא בעיקרו מישורי ובו מרוכז עיקר הפעילות המסחרית, הפיננסית והכלכלית שבעיר, וכולל כשני שלישים משטחה, ו**בודה**, שממערב לנהר, הוא אזור הררי יותר, פחות מסחרי, ובו מונומנטים לאומיים כגבעת הטירה, וכן שכונות יוקרה. לבודפשט עשרים ושלושה רבעים, המצוינים בספרות רומיות.

גאוגרפיה
--------

### מיקום

נהר הדנובה שחוצה את בודפשט
האי מרגיט (משמאל) בבודפשט
בודפשט ממוקמת בלב אגן הקרפטים על שתי גדות נהר הדנובה, שהוא הנהר הארוך ביותר באירופה המרכזית. בודפשט מצויה בצפון המדינה, בסמוך לגבול עם סלובקיה. הדנובה הייתה ועודה נתיב תחבורה חשוב, ובודפשט מצויה בצומת דרכים ונתיב מסחר היסטורי בעל חשיבות רבה.

### פני העיר

בודה ההררית מצויה בגדה המערבית של נהר הדנובה, ואילו פשט המישורית בגדתו המזרחית. על הנהר מצוי האי מרגיט, שנוצר מהתפצלות הדנובה וחיבורה מחדש במורד הזרם. גשרים רבים מחברים את שני חלקי העיר. העיר השלישית שאוחדה לאגד הערים "בודפשט" היא אובודה, השוכנת מצפון לעיר.

בבודה ההררית תשע גבעות, מהן שתי גבעות עיקריות, שעליהן מונומנטים היסטוריים ותרבותיים, גבעת הטירה וגבעת גלרט. על גבעת גלרט מצויה "אנדרטת השחרור" הענקית, שהוקמה על ידי הרוסים בשנת 1947 לציון שחרור העיר מידי הנאצים. אף על פי שב-1990 הוסרו כל הפסלים הקומוניסטיים שהיו פזורים ברחבי העיר, אנדרטת השחרור, שהפכה לאהודה על בני העיר ושאינה מציגה סממנים קומוניסטיים בולטים נותרה על כנה.

פשט המישורית מורכבת מרצועות-טבעת בתבנית חצי-עיגול התחומות בין שדרות רחבות. באופן מסורתי פשט היא מרכזה התיירותי, המסחרי והפיננסי של בודפשט, אולם גם בבודה החלו מתפתחים החל מ-1990 מרכזים פיננסיים ומסחריים מודרניים. מחוץ לעיר מצויים פרוורים, שאוחדו עם העיר בתקופת השלטון הקומוניסטי. כביש הטבעת של בודפשט M0 מקיף את רוב שטחה של העיר.

### מעיינות תרמיים

בודפשט מצויה לאורכו של קו שבר גאולוגי שיצר נביעה טבעית של מעיינות חמים. כמאה ועשרים מעיינות כאלו מצויים בתחומי העיר, ורבים מהם בעלי ערך רפואי.

התרבות ההונגרית, אשר ידעה מאה וחמישים שנים של כיבוש טורקי, אימצה את הרחצה במרחצאות. בבודפשט המודרנית פעילים מרחצאות רבים בעיר, המהווים מוקד משיכה לתושביה, וצורת בילוי עממי ייחודית. המרחצאות (חלקם מעורבים לגברים ולנשים) מצויים לעיתים במקומות פתוחים, וחלקם פעילים עוד מימי הטורקים. הגדול שבמרחצאות העיר, **ספא סצ'ני**, הנמצא ב**פארק העירוני** (Városliget), יושב על נביעה טבעית של מים בטמפרטורה של בין 73 ל-75 מעלות צלזיוס, המוזרמים אל בריכה מרכזית בלתי מקורה בטמפרטורה של 27 מעלות, כמו גם לבריכות מקורות בטמפרטורות הנעות בין 30 ל-36 מעלות.

היסטוריה
--------

רחוב ואצי (ואצי אוטצה) בלב בודפשט. צילום מהמאה ה-19
מבט על בודפשט מגבעת גלרט לכיוון צפון
בזיליקת אישטוון הקדוש בבודפשט
עדויות ליישוב אנושי באזור קיימות מאז התקופה הפלאוליתית. הקטע הצר של הדנובה הפך את החצייה של הנהר לקלה יחסית במקום זה. נמצאו שרידי מבנים מהמאה הרביעית לפני הספירה של תושביה המקוריים של בודפשט, עם קלטי קדום, אשר הפך לחלק מן האימפריה הרומית במאה הראשונה לספירה. העיר הרומית אקווינקום, אשר נוסדה במקום אשר נקרא לאחר מכן "אובודה", הייתה משנת 106 עד לכיבוש האזור בתחילת המאה ה-5 על ידי אטילה ההוני עיר הבירה של הפרובינקיה הרומית פאנוניה התחתית. עיר זו שימשה כנקודת מזרחית בין האימפריה ובין שבטים ברבריים במזרח. שרידי אמפיתיאטרון גדול שאכלס 14,000 איש ניתן לראות בצומת הרחובות Becsi ut ו-Pacsirtamezo ut. שרידי העיר הרומית אקווינקום נחפרו בסוף המאה ה-19 וניתן לראות את קווי המתאר של המקדשים, החנויות, בתי המרחץ והרחובות על שפת הדנובה, ברחוב Szentendrei 139.

עם נפילת האימפריה הרומית היה האזור נתון לשליטת השבטים הפולשים ממזרח - הונים, ולאחר מכן גותים, לונגוברדים, אווארים וסלבים. בתקופה זו כבר התפתחו שני יישובים על גדות הדנובה - פשט, על הגדה המזרחית ובודה על הגדה המערבית.

בסוף המאה ה-9, בשנת 896, שבטים מדיארים, אבותיהם של ההונגרים המודרניים בהנהגת ארפאד, פלשו לאזור מהרי אורל והקימו את ממלכת הונגריה. שושלתו של הנסיך ארפאד משלה עד המאה ה-13. בתחילת האלף קיבל אישטוון הראשון, מלך הונגריה את הנצרות לעם ההונגרי. אישטוון גם הניח את היסודות למדינה ההונגרית. למרות ההרס שנגרם בפלישת המונגולים בשנת 1241, פשט הצליחה להתאושש, אך המלך בלה הרביעי הורה להקים חומות מסביב לבודה, ובנה את ארמונו בראש אחת הגבעות בשנת 1247. בשנת 1361 הפכה בודה לעיר הבירה של הונגריה. בודה הגיעה לשיא בתקופתו של המלך מתיאש הוניאדי, במחצית השנייה של המאה ה-15.

כיבושה של הונגריה בידי הטורקים העות'מאנים במאה ה-16, פגע בגדילת העיר. פשט נפלה בידי הטורקים ב-1526 ואילו בודה כחמש עשרה שנים לאחר מכן. תקופת הכיבוש הטורקי הייתה תקופה של הזנחה, רעב ומחלות. בודה שימשה כמקום מושבו של הנציב הטורקי, ופשט הייתה נטושה בזמן הכיבוש האוסטרי בשנת 1686. המצור נמשך 78 ימים ובסופו של דבר המבצר נכבש ומפקדו עבדורחמן עבדי פאשה ארנבוט נהרג.

בתחילת המאה ה-18 היו שלוש הערים - בודה, פשט ואובודה, נטושות למעשה, וזאת כתוצאה מן המרידות כנגד שלטון בית הבסבורג, בהנהגת פרנץ ראקוצי וכתוצאה ממגפת הדבר. אך לאחר שהתגברו תושבי העיר על מכשולים אלו החל גידול באוכלוסייה. החל משנת 1723 פשט החליפה את בודה כמקום מושבו של הנציב ונהנתה מגידול מואץ במאות ה-18 וה-19, בעיקר בזכות תרומותיה של הקיסרית מריה תרזה למודרניזציה של שתי הערים. בשנת 1800 הייתה אוכלוסיית העיר כחמישים וארבעה אלף איש. בשנת 1838 הרס שיטפון את מרבית הבתים באזור פשט.

בשנת 1848 הייתה בודפשט למרכז מהפכני, ולמרכז לתנועה הלאומית ההונגרית, אשר מרדה בשנים אלו כנגד שליטי הבסבורג. תבוסתם של המורדים גרמה לקיפאון בהתפתחות העיר, אך הפשרה בשנת 1867 לפיה ימלוך השליט ההבסבורגי על שני עמים אוטונומיים, הביאה להתפתחות כלכלית ותרבותית מואצת.

האיחוד תחת עירייה אחת הונהג לראשונה על ידי הממשלה ההונגרית המהפכנית בשנת 1849, אך המצב הוחזר לקדמותו עם דיכוי המרד. ב-17 בנובמבר 1873 הוכרז על איחודה הסופי של העיר, על מנת לשמש בירה מודרנית לעם ההונגרי. בין 1840 ל-1900 גדלה אוכלוסיית העיר המאוחדת פי שבעה, והגיעה ל-730,000 איש. בשנים אלה עברה פשט פיתוח מואץ והוקמו בה פרויקטים שאפתניים בקנה מידה עולמי. החומות מימי הביניים שציינו את גבולות פשט נחצו כאשר כל האזור נבנה בהדרגה. כל המבנים העתיקים בפשט נהרסו ובמקומם נסללו רחובות רחבים וכיכרות לפי תוכנית בניין עיר ששאבה את השראתה מתוכנית אוסמן להתחדשות פריז. גולת הכותרת של תכנון העיר החדשה היו השדרות הרחבות: השדרה הקטנה והשדרה הגדולה, הבנויות כשני חצי מעגלים זו בתוך זו ושדרת אנדראשי, המחברת בין כיכר דיאק פרנץ שבלב פשט הישנה לכיכר הגיבורים והפארק העירוני שנבנו גם הם באותו הזמן. בשדרות וביניהן הוקמו בתי מידות, משרדי ממשל וציבור, בתי מסחר ובתי דירות, רבים מהם בסגנון אר נובו (שנקרא באוסטרו-הונגריה זצסיון). בדרום השדרה הגדולה הוקם השוק המקורה של פשט. הפרויקט השאפתני ביותר בשנים אלה היה בניית הרכבת התחתית שנחנכה בשנת 1896, במעמד פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה במסגרת חגיגות שנת ה-1000 לכיבוש המדיארי. בתקופה זו נבנו גם מספר מבנים מהחשובים בהונגריה, כגון בזיליקת אישטוון הקדוש, הבנויה בסגנון נאו-רנסאנס, בניין הפרלמנט ההונגרי, הבנוי בסגנון נאו-גותי והאקדמיה ההונגרית למדעים. במקביל להתפתחות האורבנית חלה גם התפתחות תרבותית, בניין האופרה נפתח לקהל ומיד תפס מקום של כבוד בחיי העיר, כן נפתחו תיאטראות כגון התיאטרון הקומי ואולם הקונצרטים המפואר ויגדו.

במאה ה-20 היה הגידול העיקרי באוכלוסייה בפרוורים וברובעי קישפשט, צ'פל וזוגלו, ורוב תעשיית הונגריה רוכזה בעיר הבירה החדשה. האבדות הכבדות בחיי אדם ואיבוד כמחצית משטח המדינה אחרי מלחמת העולם הראשונה הסבו רק מכה זמנית, והעיר המשיכה לגדול. ב-1930 מנתה אוכלוסיית העיר כמיליון אנשים, וכארבע מאות אלף אנשים בפרוורים הסמוכים לה.

מלחמת העולם השנייה הביאה על בודפשט חורבן והרס כאשר חלקים גדולים ממנה שוטחו.

הכיבוש הנאצי של העיר, ושחרורה לאחר מכן בידי הרוסים, ב-13 בפברואר 1945 לאחר מצור ממושך, הביאו להרג של כשנים-עשר אלף איש מן האוכלוסייה האזרחית, אך עיקר ההרג היה בהשמדתם של היהודים. יהודי בודפשט רוכזו בגטו בתוך תחומי העיר עצמה, במה שנקרא בעבר "הרובע היהודי". רבים מתו מרעב ומחלות בתוך תחומי הגטו, אך רבים אחרים נרצחו בבודפשט עצמה, על ידי הנאצים ומשתפי הפעולה ההונגרים ממפלגת "צלב החץ". הרצח בוצע על ידי כבילת קבוצות של יהודים (כ-5,000 בסך הכל), העמדתם על שפת הדנובה וירי אל תוך מימי הנהר. רבים נוספים הושמדו באושוויץ. מתוך אוכלוסייה של כ-280,000 יהודים בעיר בודפשט לפני המלחמה, הושמדו כמאה אלף.

באסטיון הדייגים
בשנת 1948 השתלטו הקומוניסטים על הונגריה. ב-1949 אוחדו כפרים ועיירות מסביב לבודפשט עם העיר עצמה, וכך גדלה אוכלוסייתה ממיליון ל-1.6 מיליון נפש.

בשנת 1956 הייתה בודפשט לזירתו של המרד ההונגרי כנגד השלטון הקומוניסטי. המרד דוכא ביד ברזל על ידי ברית המועצות, אך לאחריו רצו השלטונות ההונגרים הקומוניסטים, בראשותו של יאנוש קאדאר, להראות את הפרגמטיות שבמדיניותם, והשתמשו בבודפשט כחלון ראווה. עם זאת, היה השלטון הקומוניסטי בתקופת קאדאר שלטון כושל מבחינה כלכלית, והעיר לא שגשגה בתקופה זו.

נפילת השלטון הקומוניסטי ועלייתה של הדמוקרטיה בהונגריה, כמו גם צירופה של הונגריה לאיחוד האירופי, הביאו למהפכים ולקשיים כלכליים וחברתיים, אשר הביאו לכך שאוכלוסייתה של בודפשט קטנה בכחמישה-עשר אחוז בשני העשורים שלאחר 1990.

אוכלוסייה
---------

גידול באוכלוסיית העיר לאורך השנים

| אוכלוסייה לאורך ההיסטוריה |  |
| --- | --- |
| 1800 | 54,200 |
| 1830 | 102,700 |
| 1850 | 178,000 |
| 1880 | 370,800 |
| 1900 | 733,400 |
| 1925 | 957,800 |

יהודים
------

 ערך מורחב – **קהילת יהודי בודפשט**  

התיישבות היהודים בבודפשט תחילתה אף בימי ההתיישבות הרומאית. במאה ה-12 הזמין המלך בלה הרביעי יהודים להונגריה, וזו תחילת הקהילה היהודית המאורגנת בעיר. עם כיבוש פשט בידי העות'מאנים ב-1526, הקהילה היהודית הוגלתה בכפייה לאיסטנבול, במסגרת הגליות כפויות של קהילות יהודיות רבות שנפלו לידי העות'מאנים (מדיניות "הסורגון").

בשנת 1744, גורשו יהודי בודה על ידי הקיסרית מריה תרזה ששימשה אף כמלכת הונגריה, הם שבו אליה כעבור כשלוש שנים, לאחר התערבות דיפלומטית של הסולטאן הטורקי ותשלום כופר רב.

עם השנים הייתה בודפשט למרכז יהודי משגשג ופורח, ויהודיה, כיהודי הונגריה, קיבלו זכויות אזרח מלאות, תחת שלטון האימפריה האוסטרו הונגרית. היהודים השתלבו בחיי האקדמיה, בעולם המשפטים והכלכלה. הקהילה המקומית הייתה המשתלבת ביותר בארץ והייתה סמל לאימוץ התרבות והלאומיות ההונגרית ולמוקד היסודות הפרוגרסיביים בין היהודים, שנודעו בהונגריה כנאולוגים; מבחינה דתית, הם היו מזוהים עם מבשרי היהדות הקונסרבטיבית בגרמניה. מספרם של האורתודוקסים היה קטן ובשנות ה-60, עקב הקרע ביהדות הונגריה שפילג בין שני הציבורים, נהגו הדתיים השמרנים לכנות את הבירה 'עיר הנידחת'. הקהילה הסתפחה מיד אל המחנה הנאולוגי, שראשיו היו גם פרנסיה: ב-1880 מנתה עדת פשט (הגדולה מבין חמש הנאולוגיות ברבעים השונים של בודפשט) 64,000 איש, לעומת אלפים בודדים של אורתודוקסים שפרשו ממנה במהלך הקרע והקימו מוסדות נפרדים.

תבליט זיכרון בבית הולדתו של בנימין זאב הרצל
בודפשט היא מקום לידתו של בנימין זאב הרצל. שלט המצוי במוזיאון היהודי הסמוך לבית הכנסת ברח' דוהאן מציין את בית הולדתו. בנוסף, הוצבה בסמוך לבית הכנסת תבליט פרי יצירתו של הפסל מיכאילו קולודקו (Mikhailo Kolodko), בו נראית דמותו של חוזה המדינה, הנשען על זוג אופניים. המאה התשע עשרה הייתה זמן של פריחה כלכלית וחברתית. בתקופה זו נבנה בית הכנסת הגדול בעיר, ברחוב דוהאני. בית כנסת זה נבנה כעשור לפני הקרע הרשמי והשתייך לקהילה הנאולוגית. והוא מעוצב בעיצוב יוצא דופן הכולל אלמנטים גותיים, מוריים וביזנטיים. בזמן הכיבוש הגרמני שימש בית הכנסת כמרכז משרדים לצבא הכובש, וצריחיו שימשו להצבת אנטנות. כך ניצל בית הכנסת מהשמדה, ובשנות התשעים שופץ והוחזר לתפארתו המקורית. ב-1903 נוסדה בבודפשט אגודת הסטודנטים הציונית "מכביה", וקבוצה ראשונה מחבריה עלתה לארץ ישראל סמוך לתום מלחמת העולם הראשונה.

אנדרטת "נעליים על הדנובה" לזכר הקורבנות היהודים שנורו על גדות הדנובה בידי אנשי צלב החץ ההונגרים בסוף מלחמת העולם השנייה
האדמירל מיקלוש הורטי אשר הוכרז כעוצר הונגריה מאז שנת 1920, היה בעל ברית נאמן לנאצים, והחל בפעולות אנטישמיות, שכללו את חובת ענידת הטלאי הצהוב משנת 1941. ניסיונות הסיוע של היישוב בארץ ושל הצבא הבריטי ליהודי הונגריה, במשלוחם של צנחנים, לא עלו יפה. בת העיר חנה סנש אשר הייתה בין הצנחנים, נתפסה והוצאה להורג. חנה סנש הונצחה בבודפשט בפארק חנה סנש (Szenes Hanna Park), המצוי ברובע VII של העיר, בפינת הרחובות רוז'א ו-יושיקא (Rózsa- Jósika), ופסלון שלה פרי עבודתו של האמן מיכאילו קולודקו (Mikhailo Kolodko) מוצב בפארק. אסונם של יהודי העיר, ויהודי הונגריה, הגיע לשיאו עם כיבושה של העיר על ידי הנאצים, בחודש מרץ 1944. מחודש זה ועד לשחרור העיר בפברואר 1945 נספו כמאה אלף יהודים מתוך 280,000 יהודים שישבו בעיר לפני המלחמה. היהודים רוכזו בגטאות, עם הכיבוש הגרמני במרץ 1944. חלקם נספה בגטו מרעב וממחלות. רבים נרצחו ברחובות על ידי הגרמנים ומשתפי הפעולה ההונגרים שלהם ממפלגת צלב החץ, ורבים נשלחו להשמדה באושוויץ. בשנים 1944–1945 ירו אנשי 'צלב החץ' ברבים מיהודי בודפשט על גדות הדנובה, והשליכו את גופותיהם למים, מבלי שהובאו לקבורה. ב-2005, במלאת 60 שנה לסיום מלחמת העולם השנייה, הוקמה אנדרטת הנצחה על גדות הדנובה בבודפשט, בשם 'נעליים על הדנובה', המנציחה את המתים.

בבודפשט מספר אתרי זיכרון לשואה, כאשר הבולט שבהם הוא אנדרטה בצורת ערבה בוכיה, כאשר על כל אחד מאלפי מסמל עליה יהודי שנרצח. במקום מצויה גם אנדרטה לזכרו של חסיד אומות העולם, השוודי ראול ולנברג אשר הציל חייהם של יהודים רבים, אך נעלם עם הכיבוש הסובייטי. עיריית בודפשט קראה רחוב על של ראול ולנברג, ברובע השביעי. אנדרטאות אלו מצויות בחצר המוזיאון היהודי, סמוך לבית הכנסת ברחוב דוהאני, באתר שבו טמונים אלפים מיהודי בודפשט שנספו בשואה והובאו לקבורה בקבר אחים. משפחותיהם של כמה מהטמונים בקבר האחים הציבו במקום לוחיות זיכרון משיש. ליד הכניסה לגטו היהודי שבמרכז העיר הוקמה אנדרטה לזכרו של חסיד אומות העולם קרל לוץ, דיפלומט שווייצרי שהציל עשרות אלפי יהודים הונגרים בתקופת השואה.

בית הכנסת בקהילה האורתודוקסית בודפשט
הקהילה היהודית בבודפשט גדולה ומאורגנת, ומונה כ-80,000 נפש. בית הכנסת הגדול האורתודוקסי הוא בית הכנסת ברחוב קזניצי, ששרד את השואה מאחר ששימש במהלך מלחמת העולם השנייה כאורווה עבור סוסי הצבא הכובש, ולקהילתו בית קברות פעיל. הקהילה האורתודוקסית מפעילה את בית-התבשיל והמסעדה הוותיקה 'חנה' ("האנה" בעגה היהודית המקומית), ומתחזקת גם מקוה טהרה שנבנה על ידי חסידי סאטמר בארצות הברית, בית עלמין, ושחיטה כשרה. בעיר קיים גם בית-דין-צדק דקהילות החרדים חב"ד, ומסעדות בהכשר קהילת חב"ד. קהילת חב"ד מפעילה ארבעה בתי כנסת, קהילה ישראלית, מוסדות חינוך, שחיטה כשרה, ורשת בתי אבות לקשישים. קהילת חב"ד המקומית בנשיאותו של הרב שמואל רסקין גם מקיימת פעילות יהודית ענפה בעיר ובקמפוס של האוניברסיטה המקומית, שבה לומדים כ-1,500 סטודנטים ישראלים (בעיקר רפואה, רפואת שיניים, רוקחות ווטרינריה). מבית הכנסת שברחוב דוהאני פועלת גם קהילה יהודית נאולוגית המפעילה את המוזיאון היהודי, בית העלמין הנאולוגי ועוד.

חיי תרבות
---------

בעיר פועלים מספר תיאטראות ואחד מאולמות האופרה היפים באירופה. יש מגוון רחב של בתי קולנוע, גלריות, מוזיאונים ואקדמיה למוזיקה, שם נערכים קונצרטים פתוחים לקהל במחירים מסובסדים.

רחוב נג'מזו (Nagymező utca) המאונך לרחוב אנדרשי מכונה "הברודוויי של פשט", משום המספר הרב של תיאטראות המצוי בו. כמו כן נמצא בו הקברט המודרני של העיר, מיקרוסקופ סינפד. באותו רחוב ישנו גם בית הצלמים ההונגריים (מספר 20) ומוזיאון ארנסט לאמנות הונגרית של המאה ה-20 במספר 8, שבו שוכן גם תיאטרון. האופרטה של בודפשט שוכנת בבניין מספר 17 מאז שנת 1923.

חיי הלילה בעיר הם עשירים ומגוונים. מתחילת העשור השני של המאה ה-21 גברה תפוצתם של מקומות בילוי באזורים מרכזיים בעיר אשר זכו לכינוי "פאבים הרוסים" (באנגלית: Ruinpubs). ייחודם של בתי עסק אלה, ברובם מסעדות ופאבים תיירותיים, הוא העובדה שנפתחו בבתי דירות ובניינים שנידונו להריסה. רוב העסקים מעוצבים באווירת רטרו, ולשם כך רוהטו ביצירתיות בציוד ישן או בפסלים סביבתיים. רובם ממוקמים ברובע השביעי של העיר (שידוע גם כרובע היהודי). הפאבים ההרוסים יצרו תופעה תיירותית ייחודית עבור בודפשט.

* פסלים ברחוב נג'מזהפסלים ברחוב נג'מזה
* 
*

תחבורה
------

### תחבורה אווירית

נמל התעופה פרנץ ליסט (לשעבר פריהג') הנמצא כ-24 קילומטר דרום מזרחית לעיר, הוא נמל התעופה העיקרי של הונגריה. לנמל התעופה שלושה מסופי נוסעים: טרמינל 1, טרמינל 2A וטרמינל 2B.

### רכבת

תחנת הרכבת המזרחית של בודפשט
בודפשט היא צומת רכבות חשוב, והרכבת מקשרת את העיר עם ערים חשובות אחרות באירופה. בבודפשט שלוש תחנות רכבת גדולות - תחנת הרכבת המזרחית (קלטי), תחנת הרכבת הדרומית (דלי) ותחנת הרכבת המערבית (ניוגטי).

החל מסוף המאה ה-19 פועלת הרכבת הפרברית של בודפשט.

### תחבורה פנימית

הרכבת התחתית בבודפשט היא בין הוותיקות בעולם, ורק הרכבת התחתית של לונדון קדמה לה. הקו ההיסטורי M1 הוא הקו "הצהוב", פועל עדיין, ושוחזר למלוא תפארתו המקורית. שני הקווים האחרים M2 (הקו האדום) ו-M3 (הקו הכחול) נבנו לאחריו, ומשמשים חלקים אחרים של העיר. שלושת הקווים נפגשים בנקודה אחת בעיר - כיכר "פרנץ דאק" בפשט.

בנוסף לרכבת התחתית פועלים בבודפשט הרבה קווי אוטובוסים, חשמליות ואוטובוסים חשמליים (טרוליבוסים). כלל רשת התחבורה בבודפשט מופעלת על ידי ה-BKK והיא מעניקה כיסוי תחבורתי טוב לכלל חלקי העיר. כמות כלי הרכב הפרטיים קטנה יחסית ורוב הרחובות צרים (הכביש הראשי בדרך כלל בעל שני נתיבים לכל כיוון).

הגשרים בבודפשט
--------------

גשר השלשלאות
כיכר אדם קלארק, גשר השלשלאות שמעל הדנובה, פשט ובזיליקת אישטוון הקדוש. מבט מראש הפוניקולר המוביל לגבעת המצודה שבבודה
בין צדה המערבי והמזרחי של הדנובה מחברים גשרים רבים. במרכזה של בודפשט ארבעה גשרים היסטוריים, המהווים עורק תחבורה מרכזי בעיר ואף שכיות חמדה תיירותיות.

הגשרים מופיעים לפי סדר מצפון לדרום.

### גשר מרגיט

 ערך מורחב – **גשר מרגיט**  

הגשר, שנבנה בשנת 1876, מחבר את האי מרגיט עם בודה ופשט. בתחילה נבנה הגשר ללא גישה לאי, אך זו נוספה בשנת 1900.

### גשר השלשלאות

 ערך מורחב – **גשר השלשלאות**  

גשר השלשלאות (Lánchíd) גשר הקבע הראשון על פני הדנובה נבנה בין 1839 ל-1849. הגשר תוכנן בידי האנגלי ויליאם טירני קלארק, ונבנה בידי המהנדס האנגלי אדם קלארק. בשני קצות הגשר פסלי אריות מעוטרים. במהלך מלחמת העולם השנייה פוצץ הגשר, אך נבנה מחדש בשנת 1949. הגשר מוביל אל מנהרה החצובה בהר מתחת לגבעת המצודה, ואורכה 350 מטר. המנהרה נפתחה בשנת 1856. בכיכר אדם קלארק שליד הגשר, נמצא מונומנט בגובה שלושה מטרים העשוי אבן גיר בצורת הספרה 0 - זהו קילומטר אפס של בודפשט ושל הונגריה כולה.

### גשר ארז'בט (אליזבת)

 ערך מורחב – **גשר אליזבת**  

גשר ארז'בט (Erzsébet híd) קרוי על שמה של מלכת הונגריה אליזבת (סיסי) שנרצחה בשנת 1898. פסלה של סיסי ניצב בצדו המערבי של הגשר. הגשר נבנה בשנת 1903 ובעת בנייתו היה הגשר הארוך בעולם שאינו נסמך על עמודי תמיכה במרכזו. במלחמת העולם השנייה פוצץ הגשר ונהרס, אך תוכנן מחדש ונבנה שוב בשנת 1964.

### גשר החירות

 ערך מורחב – **גשר החירות**  

גשר החירות (Szabadság híd) נבנה בשנת 1896 לרגל חגיגות אלף השנים לכיבושה של הונגריה בידי המדיארים. במקור נקרא הגשר על שמו של הקיסר פרנץ יוזף, שגם חנך אותו. מצדו האחד השוק המקורה של בודפשט, ומצדו השני גבעת גלרט. גם גשר זה נהרס בזמן מלחמת העולם השנייה ונבנה מחדש.

בניין הפרלמנט ההונגרי
הארמון המלכותי בלילה

אקלים
-----

| **אקלים בBudapest, 1971–2010** |
| --- |
| חודש | ינואר | פברואר | מרץ | אפריל | מאי | יוני | יולי | אוגוסט | ספטמבר | אוקטובר | נובמבר | דצמבר | שנה |
| שיא טמפרטורה מרבית (C°) | 18.1 | 19.7 | 25.4 | 30.2 | 34.0 | 39.5 | 40.7 | 39.4 | 35.2 | 30.8 | 22.6 | 19.3 | 40.7 |
| טמפרטורה יומית מרבית ממוצעת (C°) | 2.9 | 5.5 | 10.6 | 16.4 | 21.9 | 24.6 | 26.7 | 26.6 | 21.6 | 15.4 | 7.7 | 4.0 | 15.3 |
| טמפרטורה יומית מזערית ממוצעת (C°) | -1.6 | 0.0 | 3.5 | 7.6 | 12.1 | 15.1 | 16.8 | 16.5 | 12.8 | 7.9 | 2.9 | 0.0 | 7.8 |
| שיא טמפרטורה מזערית (C°) | -25.6 | -23.4 | -15.1 | -4.6 | -1.6 | 3.0 | 5.9 | 5.0 | -3.1 | -9.5 | -16.4 | -20.8 | -25.6 |
| משקעים ממוצעים (מ"מ) | 37 | 29 | 30 | 42 | 62 | 63 | 45 | 49 | 40 | 39 | 53 | 43 | 532 |

ערים תאומות
-----------

גרמניהגרמניה ברלין, גרמניה  
גרמניהגרמניה פרנקפורט, גרמניה  
ארצות הבריתארצות הברית פורט וורת', ארצות הברית, טקסס  
ארצות הבריתארצות הברית ניו יורק, ארצות הברית, ניו יורק  
ישראלישראל תל-אביב, ישראל  
אוסטריהאוסטריה וינה, אוסטריה  
בוסניה והרצגובינהבוסניה והרצגובינה סרייבו, בוסניה והרצגובינה  
פורטוגלפורטוגל ליסבון, פורטוגל  
הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין בייג'ינג, סין  
הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין צ'ונגצ'ינג, סין  
הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין שאנגחאי, סין  
קרואטיהקרואטיה זאגרב, קרואטיה  
ליטאליטא וילנה, ליטא  
איטליהאיטליה נאפולי, איטליה  
איטליהאיטליה פירנצה, איטליה  
איטליהאיטליה לצ'ה, איטליה  
איטליהאיטליה סאן וויטו אל טאגליאמנטו, איטליה  
איטליהאיטליה מונדרגונה, איטליה  
פוליןפולין קרקוב, פולין  
פוליןפולין וורשה, פולין  
פוליןפולין קיילצה, פולין  
ברזילברזיל סאן פאולו, ברזיל  
אירלנדאירלנד דבלין, אירלנד  
תאילנדתאילנד בנגקוק, תאילנד  
אוקראינהאוקראינה קייב, אוקראינה  
אוקראינהאוקראינה לבוב, אוקראינה  
ספרדספרד מדריד, ספרד  
סוריהסוריה דמשק, סוריה  
רומניהרומניה בוקרשט, רומניה  
רומניהרומניה בוקרשט, רומניה  
רומניהרומניה אודורהיו סצואיאסץ, רומניה  
קוריאה הדרומיתקוריאה הדרומית טג'אן, קוריאה הדרומית  
סלובקיהסלובקיה קושיצה, סלובקיה  
יפןיפן אוסקה, יפן  
סרביהסרביה סובוטיצה, סרביה  
טורקיהטורקיה אנקרה, טורקיה  
איראןאיראן טהראן, איראן  
הודוהודו נאסיק, הודו  
גאורגיהגאורגיה טביליסי, גאורגיה  
רוסיהרוסיה סנט פטרבורג, רוסיה

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימסע מדריך למטייל בוויקימסע: **בודפשט** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **בודפשט** |

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בודפשט (בהונגרית)

* אתר האינטרנט הרשמי של בודפשט (באנגלית)
* מפת קווי המטרו בבודפשט (בעברית)
* מפת התחבורה הציבורית בבודפשט (באנגלית)
* בודפשט (Budapest), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם
* יואב שורק, כתר ללא מלך: בודפשט הבירה הקיסרית, לשעבר, באתר nrg‏, 23 במאי 2014
* עמית קוטלר, בוערת וקודרת: 6 תחנות חובה בבודפשט, באתר ynet, 2 בינואר 2015
* אור בר שלום, בודפשט למתחילים: אתרי חובה בבירת הונגריה, באתר הארץ, 13 בפברואר 2019
* אוון רייל, הניו יורק טיימס, סוף שבוע בבודפשט: מה לראות ואיפה לאכול?, באתר הארץ, 13 בפברואר 2019
* אור בר שלום, קצת היסטוריה: האתרים והמוזיאונים של בודפשט, באתר הארץ, 5 באוגוסט 2018
* אתר למנויים בלבד  עופר ורדי, בודה–בסט, באתר "ידיעות אחרונות", 21 בפברואר 2019
* אתר למנויים בלבד נעמה ריבה, מוזיאון האנתרופולוגיה בבודפשט, באתר הארץ, 28 בנובמבר 2022
* בודפשט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  יעקב כ"ץ, **הקרע שלא נתאחה: פרישת האורתודוקסים מכלל הקהילות בהונגריה ובגרמניה**, מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, תשנ"ה, עמ' 124.
2. ↑  נתנאל קצבורג, **ההנהגה המרכזית של הקהילות בהונגריה 1939-1870**. עמ' 5.
3. ↑  קהילת יהודי בודפשט, מאגרי המידע הפתוחים של מוזיאון העם היהודי בבית התפוצות, 20 בפברואר 2019
4. ↑  ruin pub - Wiktionary, en.wiktionary.org (באנגלית)

|  בודפשט  |
| --- |
| גשרי בודפשט | גשר מגיירי • גשר ארפאד • גשר מרגיט • גשר השלשלאות • גשר אליזבת • גשר החירות • גשר פטפי • גשר ראקוצי • גשר הרכבת המחבר (הדרומי) • גשר הרכבת המחבר (הצפוני) |  |
| בתי כנסת ואתרים יהודיים | בית הכנסת הגדול של בודפשט • בית הכנסת ברחוב קזינצי • בית הכנסת רומבך • גטו בודפשט • בית הכנסת של ראקושפלוטה • בית הכנסת ברחוב פאווה • בית הכנסת בדרך פרנקל לאו • בית הכנסת בכיכר טלקי • בית הכנסת של אובודה • בית הכנסת של רחוב וישגראדי • בית הכנסת בדרך דוז'ה ג'רג' • בית הכנסת בבודהוואר • בית הכנסת באויפשט • בית הכנסת של פשטארז'בט • בית הכנסת של קבאניה • בית הכנסת של כיכר בתלן • המוזיאון והארכיון היהודי-הונגרי • המרכז לזיכרון ותיעוד השואה • בית הזכוכית (בודפשט) • בית המדרש לרבנים בבודפשט • נעליים על הדנובה • בית כנסת בית שלום (בודפשט) • |
| בתי קברות יהודים | בית הקברות היהודי ברחוב קוזמה • בית הקברות היהודי ברחוב שלגוטאריאני • בית הקברות היהודי ברקושקרסטור • בית הקברות היהודי פרקשרט • בית הקברות היהודי ברחוב גראנאטוש • בית הקברות היהודי ברחוב צ'רס • בית הקברות היהודי של אובודה • בית הקברות היהודי של בודה • בית הקברות היהודי של ראקושליגט |
| אתרים נוספים | בניין הפרלמנט ההונגרי • בזיליקת אישטוון הקדוש • גבעת הטירה • ארמון בודה • האי מרגיט • המוזיאון הלאומי של הונגריה • מוזיאון האמנויות היפות • מוזיאון הטכנולוגיה והתחבורה ההונגרי • ארמון גרשם • בית האופרה • כנסיית מתיאש • באסטיון הדייגים • פסל החירות • בית הקפה אבזיה • בית הקפה היפני • היכל האמנות (בודפשט) • טירת ויידהוניאד • אנדרטת המילניום • אוסף הטקסטיל של גולדברגר • תיאטרון האופרטה של בודפשט • תיאטרון ארקל • קפה ז'רבו • מסעדת גונדל • מרתף מתיאש • התיאטרון הלאומי (בודפשט) • גן החיות והבוטני (בודפשט) |
| תחבורה | כביש הטבעת • קלטי פאייאודבר • ניוגטי פאייאודבר • דלי פאייאודבר • הרכבת התחתית של בודפשט • נמל התעופה הבין-לאומי בודפשט פרנץ ליסט • רכבת הילדים של בודפשט • רכבת גלגלי שיניים (בודפשט) • שדרת הטבעת הונגריה • השדרה הקטנה (בודפשט) • השדרה הגדולה (בודפשט) • הרכבת הפרברית של בודפשט |
| כיכרות | כיכר בלאהה לואיזה • אוקטוגון (בודפשט) • כיכר הגיבורים • כיכר ניוגטי • כיכר דיאק פרנץ• כיכר החירות בבודפשט |
| ספא (מרחצאות) | ספא סנט לוקאץ' • ספא גלרט • ספא דגאי • מרחצאות פלטינוס • ספא סצ'ני |
| אחר | בודה (עיר) • פשט (הונגריה) • אובודה • אויפשט • דנובה • הפארק העירוני • נפליגט • אוניברסיטת אטווש לוראנד • שדרות אנדראשי • יהדות הונגריה • השוק המרכזי של בודפשט • רחוב ואצי • אוניברסיטת בודפשט לטכנולוגיה וכלכלה • אוניברסיטת מוהולי-נאג' לאמנות ועיצוב • היכל האמנות (בודפשט) |

| מחוזות הונגריה |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| באץ'-קישקון • באראניה • בורשוד-אבאוי-זמפלן • בקש • גיור-מושון-שופרון • הווש • היידו-ביהר • ואש • וספרם • זאלה • טולנה • יאס-נאג'קון-סולנוק • נוגראד • סבולץ'-סטמאר-ברג • פייר • פשט • צ'ונגראד-צ'נאד • קומארום-אסטרגום • שומוג' |  |

 |
| עיר הבירה בודפשט |

| ערי הבירה של מדינות אירופה |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| נורווגיהנורווגיה אוסלו • הולנדהולנד אמסטרדם • אנדורהאנדורה אנדורה לה ולה • טורקיהטורקיה אנקרה[1] • יווןיוון אתונה • אזרבייג'ןאזרבייג'ן באקו[1] • הונגריההונגריה בודפשט • רומניהרומניה בוקרשט • סרביהסרביה בלגרד • סלובקיהסלובקיה ברטיסלאבה • בלגיהבלגיה בריסל • גרמניהגרמניה ברלין • שווייץשווייץ ברן • אירלנדאירלנד דבלין • פינלנדפינלנד הלסינקי • ליכטנשטייןליכטנשטיין ואדוץ • ליטאליטא וילנה • אוסטריהאוסטריה וינה • מלטהמלטה ולטה • פוליןפולין ורשה • קרואטיהקרואטיה זאגרב • אסטוניהאסטוניה טאלין • גאורגיהגאורגיה טביליסי[1] • אלבניהאלבניה טירנה • ארמניהארמניה ירוואן • הממלכה המאוחדתהממלכה המאוחדת לונדון • סלובניהסלובניה ליובליאנה • לוקסמבורגלוקסמבורג לוקסמבורג • פורטוגלפורטוגל ליסבון • ספרדספרד מדריד • מונקומונקו מונקו • רוסיהרוסיה מוסקבה • בלארוסבלארוס מינסק • קזחסטןקזחסטן אסטנה • קפריסיןקפריסין ניקוסיה[1] • בולגריהבולגריה סופיה • שוודיהשוודיה סטוקהולם • סן מרינוסן מרינו סן מרינו • מקדוניה הצפוניתמקדוניה הצפונית סקופיה • בוסניה והרצגובינהבוסניה והרצגובינה סרייבו • מונטנגרומונטנגרו פודגוריצה • צ'כיהצ'כיה פראג • צרפתצרפת פריז • דנמרקדנמרק קופנהגן • מולדובהמולדובה קישינב • אוקראינהאוקראינה קייב • הוותיקןהוותיקן קריית הוותיקן • איטליהאיטליה רומא • לטביהלטביה ריגה • איסלנדאיסלנד רייקיאוויק
ערי בירה של ישויות מדיניות: טרנסניסטריהטרנסניסטריה טירספול • הרפובליקה הטורקית של צפון קפריסיןהרפובליקה הטורקית של צפון קפריסין לפקושה[1] • אבחזיהאבחזיה סוחומי • קוסובוקוסובו פרישטינה • דרום אוסטיהדרום אוסטיה צחינוואלי |

 |
| [1] מבחינה גאוגרפית נמצאת באסיה, אולם מסיבות היסטוריות נכללת באירופה |

| דגל האיחוד האירופידגל האיחוד האירופי בירות מדינות האיחוד האירופי |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אוסטריה: **וינה** • איטליה: **רומא** • אירלנד: **דבלין** • אסטוניה: **טאלין** • בולגריה: **סופיה** • בלגיה: **בריסל** • גרמניה: **ברלין** • דנמרק: **קופנהגן** • הולנד: **אמסטרדם** • הונגריה: **בודפשט** • יוון: **אתונה** • לוקסמבורג: **לוקסמבורג** • לטביה: **ריגה** • ליטא: **וילנה** • מלטה: **ולטה** • סלובניה: **ליובליאנה** • סלובקיה: **ברטיסלאבה** • ספרד: **מדריד** • פולין: **ורשה** • פורטוגל: **ליסבון** • פינלנד: **הלסינקי** • צ'כיה: **פראג** • צרפת: **פריז** • קפריסין: **ניקוסיה** • רומניה: **בוקרשט** • שוודיה: **סטוקהולם** |

 |

| דגל הונגרידגל הונגרי סמל אונסק"וסמל אונסק"ו אתרי מורשת עולמית בהונגריה |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| בודפשט, כולל גדות הדנובה, גבעת הטירה בבודפשט ושדרות אנדראשי • הנקרופוליס הנוצרי המוקדם בפץ' (סופיאנה) • נוף התרבות בנויזידלרזה/פרטה טו (עם אוסטריה) • הפארק הלאומי הורטובאג' • מנזר המילניום של פאנונהאלמה וסביבתו הטבעית • כפר הולוקה וסביבתו • הנוף ההיסטורי של אזור היין בחבל טוקאי • מערות הקארסט באגטלק ובקארסט הסלובקי (בשיתוף עם סלובקיה) |

 |


| הערים הגדולות של הונגריהאומדן רשמי מתאריך 1 בינואר 2019 |
| --- |
| 
1. ↑  HUNGARY: Major Cities & Towns
 |
|  | דירוג | שם | מחוז | אוכלוסייה | דירוג | שם | מחוז | אוכלוסייה |  |
| בודפשטבודפשטדברצןדברצן |
| 1 | בודפשט | בודפשט | 1,752,286 | 11 | סולנוק | יאס-נאג'קון-סולנוק | 71,285 | סגדסגדמישקולץמישקולץ |
| 2 | דברצן | היידו-ביהר | 201,432 | 12 | ארד | פשט | 68,211 |
| 3 | סגד | צ'ונגראד-צ'נאד | 160,766 | 13 | טטבאניה | קומארום-אסטרגום | 65,845 |
| 4 | מישקולץ | בורשוד-אבאוי-זמפלן | 154,521 | 14 | שופרון | גיור-מושון-שופרון | 62,671 |
| 5 | פץ' | באראניה | 142,873 | 15 | קאפושוואר | שומוג' | 61,441 |
| 6 | גיור | גיור-מושון-שופרון | 132,038 | 16 | וספרם | וספרם | 59,738 |
| 7 | נירג'האזה | סבולץ'-סטמאר-ברג | 116,799 | 17 | בקשצ'בה | בקש | 58,996 |
| 8 | קצ'קמט | באץ'-קישקון | 110,687 | 18 | זאלאגרסג | זאלה | 57,403 |
| 9 | סקשפהרוואר | פייר | 96,940 | 19 | אגר | הווש | 52,898 |
| 10 | סומבטהיי | ואש | 78,407 | 20 | נג'קניז'ה | זאלה | 46,649 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007259279105171
* BNE: XX450882
* BnF: cb119334051 (data)
* GND: 4008684-7
* ISNI: 0000 0001 1551 6585
* LCCN: n79091691
* MusicBrainz: f1ac379f-8cd3-45c3-8da0-80c429b36c5e
* NARA: 10045328
* NDL: 00629139
* NKC: ge128848
* NLG: 2540
* RERO: 02-A009151029
* SELIBR: 141788
* SUDOC: 029128641
* VcBA: 497/262
* VIAF: 154759119
* WorldCat: lccn-n79091691

 |