recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**iCast** הוא אתר אינטרנט ישראלי המרכז תוכני שמע המיועדים להשמעה דרך האתר או להורדה אל נגן נייד והאזנה לא מקוונת. האתר מציע תוכני מוזיקה, מדע, טכנולוגיה, ספורט, משפחה ויהדות, שמועלים לאתר ממספר מקורות שונים.

האתר הוקם על ידי מוטי ליפמן ואיל קיציס ב-2006. בשנת 2020 החברה נרכשה על ידי החברה השוודית סטוריטל.

אודות
-----

האתר הוא פורטל המציע שידורים אינטרנטיים, כאשר החברה שמה לה למטרה יצירה של קהילת פודקאסטים פעילה בישראל, אשר תהפוך את הגולש ליוצר תכנים אקטיביים, כשקהילה זו תתחבר לקהילת הפודקאסטים הבינלאומית.

מגוון תוכני השמע באתר גדול ומורכב מתכנים אותם מעלים אנשים פרטיים, תוכניות רדיו ממגוון תחנות הרדיו בישראל מתחנות רדיו ארציות ואזוריות ועד תחנות רדיו חינוכיות, כגון קול הקמפוס. בנוסף מועלים באתר שידורים כמו: הרצאות אקדמיות מוקלטות (האוניברסיטה הפתוחה), מדריכי טיולים מוקלטים (למטייל) וספרים מוקלטים. כל התכנים של iCast זמינים אונליין או כהורדה ישירה, וניתן להאזין להם מכל מקום עם חיבור לרשת - המחשב האישי, הסמארטפון והטאבלט. בעזרת ההורדה הישירה, ניתן ליהנות מהתכנים בזמן טיסה, במכונית, או אפילו בחיק הטבע. ניתן גם להוריד אפליקציה חינמית של האתר לאייפון.

תוכני פודקאסט
-------------

ב-iCast יש יותר מ-3,000 פודקאסטים ומעל ל-60 אלף פרקים. העלאת התכנים חופשית וללא תשלום. באמצעות רישום לאתר יכולים הגולשים לשתף כל תוכן משודר עם קהילת המאזינים. כך מציע האתר נישות שונות הפונות לקהל הטרוגני המחפש את המעניין אותו. (תיקון: נכון להיום אין כלל פודקאסטים באתר).

ספרי אודיו
----------

באתר ישנם מאות ספרי אודיו בתשלום, מהמיטב של הספרות העברית, לילדים, נוער ומבוגרים, חלקם מוקלטים בקולם של הסופרים עצמם וחלקם מוקלטים על ידי שחקנים וקריינים.

iCast עובדת בשיתוף עם הוצאות הספרים הגדולות בישראל (עם עובד, כנרת זמורה ביתן דביר, הקיבוץ המאוחד ועוד), האוניברסיטה הפתוחה, למטייל, ומיטב תחנות הרדיו בישראל. ב- iCast הגולשים יכולים להאזין במחשב, בסמארטפון, או בטאבלט, לספרים רבים.

iCast הולכת בדרכן של הוצאות הספרים הגדולות בעולם (Amazon, בארנס אנד נובל, Borders, BBC) שכבר למדו להכיר את הפוטנציאל הקיים בספרים המוקלטים ואת יכולתם להביא קהל חדש מבלי לנגוס במכירת הספרים המודפסים. אנשים ברחבי העולם מגלים את האפשרויות הגלומות בעולם האודיו ומקשיבים לספרים מוקלטים במהלך הנסיעה באוטו, אימון גופני וכדומה. עולם האודיו חשף את עולם הספרים גם לקהלים נוספים, כמו מוגבלי ראייה ודיסלקטים.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ICast
* אפרת אהרוני, ‏אתר חדש מאפשר האזנה לספרים בעברית באינטרנט, באתר גלובס, 27 ביולי 2011
* מעכשיו: טייכר וזרחוביץ', טל ואביעד ועוד - גם באייפון, באתר וואלה!‏, 16 במאי 2011
* פתרונות לקריאת ספרים באייפד בעברית ובאנגלית, אייפד ישראל, 12 באוגוסט 2011
* קרן מרציאנו, ‏הייתם רוצים שמישהו יקריא לכם ספר?, באתר ‏מאקו‏, 27 ביולי 2011
* ריאיון עם מוטי ליפמן, ממייסדי ומנכ"ל חברת iCast
* ספי קרופסקי, האיש הקטן מהאייפון, באתר הארץ, 24 במאי 2011
* עודד ירון, לאן נעלם הפודקאסט הציוני, באתר הארץ, 8 באוגוסט 2006
* זיו קיטרו, ‏הרדיו החופשי של המאה הבאה: חלק ראשון, באתר ‏מאקו‏, 31 באוקטובר 2008
* נועה פרג, ‏עדיין לא ברור אם הפודקאסטים יצברו פופולריות; iCast רוצה לעזור לזה לקרות בישראל, באתר גלובס, 13 במרץ 2008

הערות שוליים
------------

1. ↑  בלי הפרעות בתדר: שעתן של תחנות הרדיו העצמאיות באינטרנט
2. ↑  תכנים ב- icast
**מגומד-שאפי קמילייביץ' סוליימאנוב** (ברוסית: **Магоме́д-Шапи́ Ками́льевич Сулейма́нов**; נולד ב-16 בדצמבר 1999) הוא שחקן כדורגל רוסי ממוצא קווקזי-דאגסטני, המשחק בעמדת הקשר באריס סלוניקי.

ביוגרפיה
--------

סוליימאנוב נולד במחצ'קלה בירת דאגסטן (רפובליקה של רוסיה) למשפחה מוסלמית, וגדל בבתי הספר לכדורגל בעיר.

### קריירת מועדונים

סוליימאנוב במדי קרסנודאר, 2017
הוא התחיל לעסוק בכדורגל מגיל 6 והמאמן אצל המאמנים סמיון וליאבסקי, מורזה מורזאייב ורוסטאם איזבולאטוב.

ב-2013 הגיע לאקדמיה של קרסנודאר. במדי קבוצת הנוער של קרסנודאר הבקיע 14 שערים ב-54 הופעות בליגת העל הרוסית בכדורגל לנוער וזכה עמה באליפות רוסיה לנוער בעונת 2017/2018.

ב-16 ביולי 2017 הופיע בהופעת בכורה במדי קרסנודאר בליגת העל הרוסית בכדורגל, כשנכנס כמחליף בדקה ה-90 במשחק נגד רובין קאזאן, כשהחליף את ריקרדו לאבורדה והיה לבוגר אקדמיית קרסנודאר הצעיר ביותר ששיחק במשחק רשמי בהרכב קרסנודאר.

ביולי 2017 השתתף לראשונה במשחקי שלב המוקדמות השלישי בליגה האירופית כששיחק נגד לונגבי. ב-26 באוגוסט 2018 הבקיע שער בכורה באליפות רוסיה במשחק השוויון נגד אורנבורג (1:1).

ב-8 בספטמבר 2021 הושאל לגירסונספור הטורקית. במדיה כבש חמישה שערים ובישל עוד שניים ב-42 הופעות בכל המסגרות.

ב-17 באוגוסט 2022 חתם בהפועל באר שבע על חוזה השאלה לעונה אחת עם אופציית רכישה ב-28 באוגוסט 2022 כבש בבעיטה חופשית שער בכורה בהופעת הבכורה בקבוצה במשחק נגד בית"ר ירושלים. אולם, בהמשך חלה ירידה גדולה מאוד בכושרו, כשבנוסף השתתף בתגרה שהתקיימה בסיום משחק מול מכבי חיפה(בגינה הורחר ל12 משחקים )ולכן הוחלט שלא להמשיך את ההתקשרות עמו.

בחודש אוקטובר 2023, במקביל לטבח שביצע ארגון חמאס באזרחי מדינת ישראל, שיתף שאפי במספר הזדמנויות בפרופיל האינסטגרם שלו תכנים נגד מדינת ישראל ותמיכה בטרור. על אף ששיחק במדינה זו בעבר.

### קריירה בנבחרת

סוליימאנוב שיחק במדי הנבחרות הצעירות של רוסיה. הוא עלה לראשונה לשחק בטורניר לזכר גרנטקין במשחק נגד רומניה ב-2014. במרץ 2019 שיחק לראשונה במדי הנבחרת הצעירה, במשחק ידידות נגד שוודיה שבו הבקיע ובישל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מגומד-שאפי סוליימאנוב** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* תומר לוי, ‏מאחורי הקלעים: דרכו של שאפי סוליימאנוב להפועל באר שבע, באתר ערוץ הספורט, 3 בנובמבר 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  Шапи Сулейманов — переписанный?, «Спорт-Экспресс», 27.02.2019
2. ↑  Rubin - Krasnodar, soccerway.com
3. ↑  Воспитанник «Краснодара» Сулейманов в матче с «Рубином» установил рекорд клуба
4. ↑  , באתר הפועל באר שבע
**אמיר חאתמי** (בפרסית: **امیر حاتمی**) הוא איש צבא איראני שכיהן כשר ההגנה של איראן בממשלתו השנייה של חסן רוחאני. היה קצין בצבא איראן בדרגת בריגדיר גנרל.

ביוגרפיה
--------

אמיר חאתמי נולד בשנת 1966 בעיר זנג'אן.

קריירה צבאית
------------

חאתמי התנדב בבסיג' והשתתף מטעמה בלחימה בשנים האחרונות של מלחמת איראן–עיראק. לאחר המלחמה התגייס לצבא איראן ובו עבר קורס קצינים בפקולטה לקצונה באוניברסיטת אימאם עלי. הוא סיים את לימודיו עם תואר בתחום ניהול מדעי הביטחון.

בהמשך הוא פיקד על יחידות הצבא באזורים המערביים של איראן, במשך כשש שנים.

בשנת 1998, בהיותו בן 32, הועלה חאתמי בשתי דרגות, לדרגת "בריגדיר שני", על ידי האייתוללה ח'אמנאי, ומונה לתפקיד סגן מפקד המודיעין של הצבא. הוא שימש בתפקיד זה שמונה שנים.

אמיר חאתמי ללא מדים
לפני גיל 40, חאתמי הועלה לדרגת תת-אלוף ובשנת 2005 מונה לסגן ראש משאבי אנוש במטכ"ל האיראני.

בהמשך, על פי סוכנות הידיעות האיראנית, הוא שירת בתפקידים הבאים:

* סגן שר הביטחון בממשלה ה-11,
* סגן הרמטכ"ל,
* אחראי על הובלת יחסי חוץ ופיתוח שיתוף פעולה צבאי עם כמה מדינות באזור,
* ראש המשרד ליחסים בין-לאומיים של הצבא.

בשנת 2006 מונה לסגן ראש המטה הכללי ובשנים 2013–2017 היה סגן שר הביטחון.

חאתמי מונה לתפקיד שר ההגנה על ידי נשיא איראן חסן רוחאני ב-8 באוגוסט 2017. ב-20 אוגוסט 2017 אושר המינוי בפרלמנט. קודמיו בתפקיד שר ההגנה, בעשרים שנה האחרונות, היו קצינים ממשמרות המהפכה. שר ההגנה האחרון מקרב אנשי הצבא היה מוחמד חוסיין ג'לאלי ב-1989.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אמיר חאתמי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Rouhani proposes Hatami for Defense Ministry, en.irna.ir, ‏14 אוגוסט 2017
2. 1 2  "وزیر دفاع ایران؛ امیر حاتمی کیست؟". *BBC News فارسی* (בפרסית). נבדק ב-2023-12-09.
3. ↑  Генерал-майор Хатами официально стал министром обороны Ирана - האלוף חאתמי הפך רשמית לשר ההגנה של איראן, באתר ru.irna.ir, ‏20 אוגוסט 2017
4. ↑  Profile: Iran's new cabinet members - China.org.cn, www.china.org.cn, ‏20 אוגוסט 2017
5. ↑  The Second Rouhani Government: Public Demands and Presidential Constraints, INSS, ‏10 אוגוסט 2017
**ישראל בונדק** (נולד ב-1955) הוא אמרגן, פזמונאי,חפלאי ומלחין ישראלי.

ביוגרפיה
--------

בונדק נולד וגדל בירושלים. אביו פועל בניין ואמו הייתה עקרת בית. הוריו עלו בשנות החמישים מכורדיסטן והתיישבו בשכונת הכורדים.

בגיל 14 החל להיות פעיל בתנועת "הפנתרים השחורים".

בונדק שימש כאמרגנם של זהבה בן, מייק שריף ולינט ומשמש כאמרגנה של אתי לוי. בשנת 1992 כתב והלחין את השיר "נשבע לך לא בוגד".

באותה שנה הקים בונדק את תחנת הרדיו הפיראטית "קול המזרח", ששידרה מוזיקה מזרחית. בשנת 2009 הורשע בהפעלת תחנת רדיו פיראטית ונגזרו עליו שנתיים מאסר. היה זה העונש הכבד ביותר שהוטל עד אז על מפעיל תחנת רדיו פיראטית. העונש הופחת בהמשך ל-18 חודשי מאסר, בתוספת קנס של 25,000 שקל. דבריו של השופט אלכסנדר רון עוררו סערה לאחר שהתייחס לפעילותו של בונדק בפנתרים השחורים וכתב "תרבות המאבק הזו על נגזרותיה, וליתר דיוק תת-התרבות הזאת, עבר זמנה, אם בכלל היה לה מקום אי פעם". נציב תלונות הציבור על שופטים, השופט בדימוס אליעזר גולדברג הביע ביקורת כלפי אמירתו של השופט רון. בשנת 2013, לאחר שלא שילם את הקנס שהוטל עליו, החל לרצות 50 ימים מאסר.

קישורים חיצוניים
----------------

* ישראל בונדק, ברשת החברתית פייסבוק
* ישראל בונדק, ברשת החברתית אינסטגרם
* ישראל בונדק, באתר שירונט
* ישראל בונדק, דף שער בספרייה הלאומית
* עינת ויצמן, לשחרר את בונדק, באתר "העוקץ", 21 בדצמבר 2010
* שמעון איפרגן. ‏"בעדות המזרח כולם זמרים טובים, בניגוד לאחינו האשכנזים שמזמזמים איזה קשקוש", באתר ‏מאקו‏, 10 בנובמבר 2016

הערות שוליים
------------

1. ↑  אבי שושן, ישראל בונדק: "הספרדים - משת"פים של הממסד", באתר ynet, 24 בדצמבר 2011
2. ↑  הטור של ישראל בונדק: על נאמנות בלתי מתפשרת בין אמרגן לזמרת, באתר כל העיר, 18 ביוני 2017
3. 1 2  אסף נבו, ‏כנסו למקלטים: ישראל בונדק מוציא ספר, באתר ‏מאקו‏, 8 בינואר 2014
4. ↑  עדי שמחוביץ‏, הפעיל רדיו פיראטי ונשלח לשנתיים מאסר, באתר וואלה!‏, 12 ביולי 2009
5. ↑  תומר זרחין, ביקורת על שופט שכינה את מחאת המזרחים "תת-תרבות", באתר הארץ, 13 באוקטובר 2010
6. ↑  גילי איזיקוביץ, ישראל בונדק חוזר לכלא, באתר הארץ, 14 ביולי 2013

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007302648505171
* ISNI: 0000 0004 0252 4254
* VIAF: 297981535
* WorldCat: viaf-297981535

 |
פרופסור **פליקס ברגמן** (בגרמנית: **Felix Bergmann**; ‏1908, פרנקפורט על האודר, גרמניה - 2002, ירושלים) היה מייסד המחלקה לפרמקולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. עמד בראש הסתדרות הכימאים (כיום החברה הישראלית לכימיה) והיה חבר האקדמיה הישראלית למדעים.

ביוגרפיה
--------

נולד לרב יוליוס יהודה ברגמן ולהדוויג ברגמן, בתו של הרב אדולף רוזנצוויג. היו לו שבעה אחים ואחיות, בהם ארנסט דוד ברגמן, המנהל המדעי הראשון של מכון זיו (כיום מכון ויצמן). ברגמן גדל בברלין ולמד כימיה ורפואה באוניברסיטת ברלין. בנעוריו היה פעיל בתנועת הנוער הציונית כחול-לבן, ובאוניברסיטה היה פעיל בארגון הסטודנטים הציוניים KIV. כשעלה היטלר לשלטון הצטוו היהודים להשלים את לימודיהם עד אוגוסט 1933 בטרם יסולקו מהאוניברסיטה. ברגמן הספיק להגיש את עבודת הדוקטורט שלו בכימיה, בנוסף לדוקטורט ברפואה שכבר היה לו, אך עזב את גרמניה בדרכו לישראל ללא התעודות. הוא הצטרף למכון דניאל זיו ברחובות (לימים מכון ויצמן) מיד לאחר הקמתו בשנת 1934, ועסק שם בין השאר בחקר התכונות המסרטנות של מולקולות אורגניות פוליציקליות.

בהשתלמות באוניברסיטת קולומביה השתלב במחקר על אצטיל-כולינאסטראז, וכך שב לעסוק בתחום הרפואה. אחרי ששב לישראל תרם לפענוח פעילותו הביוכימית והנוירולוגיה של אותו אנזים. בשנת 1950 הקים את המחלקה לפרמקולוגיה בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית והדסה. הוא הנהיג אותה עד שפרש לגמלאות בשנת 1979. גם אחר כך הוסיף לחנך דורות רבים של תלמידי רפואה, הדריך תלמידי מחקר רבים, יעץ למפעלי פרמצבטיקה בישראל וסייע ליזמי היי-טק ישראליים בתחום הרפואה.

בשנים 1959–1960 עמד בראש הסתדרות הכימאים.

חיים אישיים
-----------

פליקס היה נשוי לסוניה ברגמן, ונולדו להם שני ילדים.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אורי דרומי, ענק במעבדה, באתר הארץ, 26 בפברואר 2002
2. 1 2 3  פרופ' פליקס ברגמן, באתר האקדמיה למדעים
חגי גולדנברג במדי מכבי נתניה, 2018
**חגי גולדנברג** (נולד ב-15 בספטמבר 1990) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן הימני בהפועל כפר סבא.

קריירה
------

גולדנברג החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה. ב-23 באוגוסט 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 1–2 למ.ס. אשדוד במסגרת גביע הטוטו. לאחר שמונה ימים ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בתיקו 1–1 נגד מכבי נתניה. בעונת 2010/2011 הצטרף באופן קבוע לסגל הקבוצה הבוגרת, וערך ארבע הופעות בליגת העל. ב-26 באוקטובר 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 2–4 על מכבי תל אביב במסגרת גביע הטוטו.

בעונת 2011/2012 הפך לשחקן סגל קבוע בקבוצה הבוגרת ושותף ב-20 משחקים, אך בסיום העונה הקבוצה ירדה לליגה הלאומית. בעונת 2012/2013 הוא שותף כמעט בכל משחקי הקבוצה והיה אחד השחקנים המובילים בקבוצה שהעפילה בסיום העונה בחזרה לליגת העל. בעונה שלאחר מכן הגיע עם הקבוצה לחצי גמר גביע המדינה. ב-11 בנובמבר 2014 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, בתיקו 1–1 נגד בני סכנין. בסך הכול ערך גולדנברג 149 הופעות ליגה במדי מכבי פתח תקווה, מתוכן 115 בליגת העל.

ב-23 ביוני 2017 חתם במכבי נתניה. את הופעת הבכורה שלו במועדון ערך ב-2 באוגוסט 2017, במשחק מול קבוצתו לשעבר מכבי פתח תקווה בגביע הטוטו. הוא ערך 27 הופעות ליגה בעונת 2017/2018 במדי מכבי נתניה, והיה שותף לעונה מוצלחת של הקבוצה שסיימה במקום החמישי.

ב-2 באוגוסט 2018 חתם בעירוני קריית שמונה, וכעבור יומיים ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, במשחק מול מכבי חיפה בגביע הטוטו.

ב-25 ביוני 2019 חתם בהפועל חדרה.

ב-29 באוקטובר 2020 חתם לעונה אחת בבני סכנין.

ב-13 בינואר 2022 חתם בהפועל נוף הגליל. ב-30 ביוני 2022 חתם בבית"ר ירושלים. ב-10 בינואר 2023 חזר לקדנציה שנייה בהפועל נוף הגליל.

ב-31 בינואר 2024 חתם בהפועל כפר סבא.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חגי גולדנברג** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  שמעון אלבז, חגי גולדנברג חתם בקריית שמונה, באתר ynet, 2 באוגוסט 2018
2. ↑  יגאל גולדשטיין, ‏חגי גולדנברג חתם לעונה אחת בהפועל חדרה, באתר ערוץ הספורט, 25 ביוני 2019
3. ↑  מיכאל וייסרמן, ‏‏כפי שפורסם לראשונה: חגי גולדנברג חתם רשמית בבני סכנין, באתר ספורט1, 29 באוקטובר 2020
4. ↑  הדר יעקבי, ‏חגי גולדנברג חתם רשמית בנוף הגליל, באתר ערוץ הספורט, 13 בינואר 2022
5. ↑  אופיר סער‏, בית"ר ירושלים הודיעה על צירוף בר כהן, אבישי כהן וחגי גולדנברג, באתר וואלה!‏, 30 ביוני 2022
6. ↑  תומר חבז, ‏חגי גולדנברג חתם רשמית בהפועל נוף הגליל, באתר ONE‏, 10 בינואר 2023
7. ↑  תומר חבז, ‏מצטרף להפועל כפר סבא: חגי גולדנברג חתם, באתר ONE‏, 31 בינואר 2024
**ריצ'רד פ. נטונסקי** (באנגלית: **Richard F. Natonski**) הוא לוטננט גנרל אמריקאי בדימוס יוצא חיל הנחתים של ארצות הברית אשר שימש כמפקד פיקוד כוחות חיל הנחתים וכמפקד דיוויזיית הנחתים הראשונה.

קורות חייו
----------

נטונסקי נולד בעיר אמסטרדם שבמדינת ניו יורק וגדל בעיירה ניו כנען, קונטיקט. נטונסקי השלים תואר ראשון בהיסטוריה מטעם אוניברסיטת לואיוויל. במהלך לימודיו השלים קורס קצינים במסגרת העתודה האקדמית של חיל הנחתים של ארצות הברית והוסמך כסג"ם. עם סיום לימודיו בשנת 1973, לאחר הסמכתו לקצונה, עבר נטונסקי בחיל הכשרה כלוחם וקורס קציני חי"ר. לאחר מכן שירת כמפקד מחלקה ושירת בשלהי מלחמת וייטנאם, אם כי לא לקח חלק בלחימה. בשנת 1975 מונה למפקד פלוגה. לאחר מכן בשנת 1981 שימש כמדריך בקורס הקצינים של הנחתים בקוונטיקו והשתלם בבית הספר ללוחמה אמפיבית של החיל. נטונסקי שירת בשורה של תפקידי פיקוד ומטה בחיל ובשנת 1992 מונה למפקד הגדוד הראשון ברגימנט ה-2 של החיל. 

בשנת 1995 מונה למפקד יחידת המשלוח ה-24 של הנחתים ובשנת 2002 מונה למפקד בריגדת המשלוח ה-2 של הנחתים והוביל אותה במלחמת עיראק, בין היתר בלחימה על נאצריה. לאחר מכן, בשנת 2004 החליף את ג'יימס מאטיס כמפקד דיוויזיית הנחתים הראשונה, והוביל אותה בקרבות בפלוג'ה, ובכלל זה במבצע זעם הפנטום. בהמשך שימש כסגן מפקד חיל הנחתים וכמפקד פיקוד כוחות חיל הנחתים.

לקריאה נוספת
------------

* בינג ווסט, **ללא תהילה**, הוצאת משרד הביטחון, 2009.
* מייקל ר. גורדון וברנרד א. טריינור, "**קוברה 2**", הוצאת משרד הביטחון, 2010.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ריצ'רד נטונסקי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  גל פרל פינקל, ‏מלחמות לוקחות זמן שלישראל אין, **מערכות** 487, 2020, עמ' 17.
2. ↑  מייקל ר. גורדון וברנרד א. טריינור, "**קוברה 2**", הוצאת משרד הביטחון, 2010, עמוד 261-284.
3. ↑  גל פרל, "אנחנו הורגים את הממזרים האלה במשך חודש. אל תדאגו, הם יהיו כאן גם מחר", הבלוג **על הכוונת**, ‏ 16 פברואר 2021.
4. ↑  בינג ווסט, **ללא תהילה**, הוצאת משרד הביטחון, 2009, עמודים 259-314.
**אמא מולדת** (באוקראינית **Батьківщина Мати**; ברוסית **Родина мать**) הוא פסל ענק השוכן בקייב, בירת אוקראינה. הפסל המייצג את דמותה של המולדת, ניצב על גבעה הצופה אל נהר דנייפר, דרומית-מזרחית למרכז העיר, והוא חלק ממוזיאון המלחמה הפטריוטית הגדולה (אנ'), השוכן מתחתיו ולמרגלותיו.

הפסל תוכנן על ידי האדריכל הסובייטי יבגני ווצ'טיץ' (Евгений Вучетич), אך לאחר מותו שונו תוכניותיו בידי וסילי בורודאי (Василий Бородай). הוא נחנך באיחור של שנה, ב-9 במאי 1981, במהלך חגיגות יום הניצחון ה-36 לציון סיום מלחמת העולם השנייה באירופה, בנוכחות מנהיג ברית המועצות ליאוניד ברז'נייב שהיה יליד אוקראינה. גובהו של הפסל 62 מטרים והוא עומד על בסיס בצורת חרוט קטום, שגובהו 40 מטרים. הפסל מעוצב בדמותה של אשה האוחזת בידה הימנית בחרב מונפת אל-על, וזו לבדה שוקלת תשע טונות ואורכה 16 מטרים. בידה השמאלית אוחזת הדמות במגן בגובה 13 מטרים, שעליו קבוע סמל ברית המועצות, ופניה לכיוון מערב.

הפסל עשוי מפיסות פלדת אל-חלד במשקל של 25 עד 30 טונות כל אחת, ומשקלו הכולל הוא כ-500 טונות. בתוך הפסל שתי מעליות, המובילות בזווית אלכסונית של 75 מעלות ואחר כך במאונך, אל מרפסת תצפית בראשה של הדמות, בגובה 85 מטרים. גרם מדרגות מוביל אל מרפסת תצפית נוספת בקצה ידה הימנית של הדמות, בגובה 92 מטרים, אולם לאחר שבשנת 2003 נפל אדם אל מותו ממרפסת זו, היא נסגרה לקהל. הפסל נראה מכל רחבי קייב והוא אחד מסמליה הידועים.

ב-2015, כשנה לאחר סיפוח חצי האי קרים ולנוכח ההתקוממות הפרו-רוסית באוקראינה, נאסרה באוקראינה הצבת סמלים סובייטיים או קומוניסטיים לצד סמלים נאציים בפומבי. עם זאת, סמל ברית המועצות נשאר על כנו מפני שהחוק פוסח על אתרי הנצחה למלחמת העולם השנייה.

במסגרת הדה-קומוניזציה של אוקראינה ובמהלך מלחמת אוקראינה–רוסיה, בקיץ 2023 הוחלט להסיר את סמל ברית המועצות ולהחליפו בסמל אוקראינה שכונן בה לאחר התפרקות אוקראינה הסובייטית.

ראו גם
------

* אמא מולדת (וולגוגרד)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אמא מולדת** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של אמא מולדת

הערות שוליים
------------

1. ↑  אנשיל פפר, אוקראינה מתנתקת מ"יום הניצחון", שהפך למפגן לאומנות רוסית, באתר הארץ, 9 במאי 2022
2. ↑  Alec Luhn, Ukraine bans Soviet symbols and criminalises sympathy for communism, הגרדיאן, ‏21 במאי 2015
3. 1 2  Associated Press, Ukraine replaces Soviet hammer and sickle with trident on towering Kyiv monument, AP News, ‏6 באוגוסט 2023
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה, העוסק בכדורגלן, עם הערך "דניאל סלומון", העוסק במוזיקאי.

**סולומון דניאל** (נולד ב-21 ביולי 1991) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר האחורי בבני יהודה תל אביב. אחיו, הוא הכדורגלן שמעון דניאל.

קריירה
------

דניאל, התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מכבי קריית גת. בשנת 2010 הצטרף למ.ס. קריית גת מליגה ב' בה שיחק שנתיים עד לאיחוד עם מכבי קריית גת ודניאל היה חלק מהקבוצה המאוחדת עירוני קריית גת. ב-14 בספטמבר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–1 נגד הפועל ערד. שבוע לאחר מכן, הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–3 נגד אותה היריבה, הפעם במסגרת גביע המדינה.

בקיץ 2014 הושאל למכבי קריית מלאכי במדיה רשם 3 שערים ב-26 משחקים, אך לא הצליח למנוע את הירידה שלו לליגה ב' לאחר שהתחילה את העונה עם מינוס 9 נקודות. בסיום העונה, חזר לקריית גת ששיחקה אז בליגה הלאומית.

בקיץ 2016 חתם בהפועל רמת השרון. ב-12 בספטמבר 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגה הלאומית בניצחון 1–2 נגד הפועל רמת גן.

בקיץ 2017 חתם בבית"ר תל אביב רמלה בה שיחק שנתיים ואף מונה לקפטן המועדון בעונה השנייה.

ב-12 ביולי 2019 הצטרף להפועל חדרה מליגת העל. ב-24 באוגוסט 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל בתיקו 1-1 נגד מ.ס. אשדוד. כעבור שנה, חזר לרמת השרון בליגה הלאומית.

בקיץ 2021 חזר לליגת העל כאשר חתם בהפועל נוף הגליל. ב-6 בינואר 2022 חתם בהפועל ירושלים.

ב-29 במאי 2022 חתם בהפועל אום אל-פחם.
באוגוסט 2023 חתם בבני יהודה תל אביב.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלון בן דוד, ‏סולומון חתם בחדרה, שמרוצה מהישארותו של לוסיו, באתר ONE‏, 12 ביולי 2019
2. ↑  מערכת בלינקר, סולומון דניאל חתם בהפועל נוף הגליל, באתר בלינקר, 20 ביוני 2021
3. ↑  מערכת ONE, ‏הפועל ירושלים הודיעה: סולומון דניאל הצטרף, באתר ONE‏, 6 בינואר 2022
4. ↑  סולומון דניאל ודניאל טוויזר באום אל פאחם, אביב סלם בבני יהודה, באתר וואלה!‏, 29 במאי 2022
**מלון רויאל ביץ' אילת** הוא מלון יוקרה שממוקם על החוף הצפוני שבעיר אילת. המלון מנוהל על ידי רשת ישרוטל. רויאל ביץ' מדורג ב-5+ כוכבים על פי משרד התיירות. מלון רויאל ביץ' כולל 363 חדרים וסוויטות.

היסטוריה
--------

המלון נפתח בשנת 1993 כמלון ישרוטל רויאל ביץ'. בשנת 2012 המלון הוכלל תחת מותג חדש של ישרוטל למלונות היוקרה שלה הנקרא Isrotel Exclusive Collection. עקב כך חדל המלון מלנשוא את השם ישרוטל בו ולוגו המלון השתנה יחד עם שני מלונות נוספים של הרשת אשר הוכנסו למותג זה בעת יצירתו.

במלון קיימות שלוש מסעדות: מסעדת ויסטה, מסעדת ראנץ' האוס ומסעדת לה קוצ'ינה. כמו כן, המלון כולל שתי בריכות שחייה, בריכת פעוטות, שירות ספא, חדר כושר, בר, טרקלין עסקים VIP, חדר ישיבות, בית כנסת, אולמות כנסים, מועדון ילדים וחדר משחקי וידאו. בנוסף, המלון כולל חוף פרטי.
במלון זה קיים ספא "יערות הכרמל" היוקרתי, המציע למעלה מ-70 טיפולי גוף, בריאות ויופי

נכון לשנת 2019, זהו המלון הפעיל הגבוה באילת.

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

ראו גם
------

* מלונות ישרוטל

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מלון רויאל ביץ' אילת** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של מלון רויאל ביץ' אילת
* מלון רויאל ביץ' אילת, סרטון באתר יוטיוב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007528069905171
* VIAF: 310737983
* WorldCat: viaf-310737983

 |
הכל פה חארטות

קורות חיים
----------

סימן טוב מלמד נולד בעיר יזד שבמרכז איראן במחצית הראשונה של המאה ה-18. כנראה בצעירותו עבר להתגורר בעיר הראת שבאפגניסטן, שם שירת כרב ודיין. בהראת חיבר את חיבורו הפילוסופי "חיאת אל-רוח" ("חיי הנפש"). בסביבות שנת 1793 היגר שוב, מהראת למשהד, ושירת במשהד כראש הקהילה היהודית וכמנהיג הרוחני שלה. ידוע שבתקופה זאת הוא נכנס לוויכוחים עם יהודים מומרי דת ומוסלמים, כדי לסכל את נסיונותיהם לשכנע יהודים נוספים להתאסלם. בעודו במשהד פגש את ר' יוסף מאמאן, שד"ר מצפת, וסייע רבות להמשך מסעותיו של ר' מאמאן לכיוון בוכרה. ככל הנראה ר' מלמד נפטר במשהד ונקבר בבית הקברות היהודי המקומי. יש שוני רב בין ההערכות על שנת פטירתו, והן נעות בין השנים 1800-1828.

ר' מלמד נזכר כאחד המשוררים והמלומדים הדתיים החשובים ביותר בקרב הקהילות היהודיות דוברות הפרסית. הוא כתב בעיקר בפרסית יהודית, אך לעיתים גם בעברית וארמית. חיבורו החשוב ביותר הוא החיבור הפילוסופי "חיאת אל-רוח" שנכתב בפרסית יהודית באלפבית עברי. החיבור כתוב ברובו כפרוזה, אך לעיתים מצוטטים פסוקי שירה של מלמד עצמו או של משוררים פרסים קלאסיים. החיבור מוקדש בעיקר לפרשנות על 13 עיקרי האמונה היהודית על פי הרמב"ם. כתיבתו של ר' מלמד הושפעה מהחיבור חובות הלבבות של אבן פקודה (1050–1156), מכתביו של ר' יוסף אלבו (1380-1444) ור' סעדיה גאון (882-942), ובאופן מוצהר גם מהשקפות עולם צופיות. הספר הוא גם חיבור דידקטי, המטיף לבני הקהילה לרכוש ידע ומעשים טובים לשם טיהור הנפש. הספר ראה לראשונה דפוס בירושלים בשנת 1898.

חיבור נוסף של ר' מלמד הוא מאמר תפסיר (פרשנות) בפרסית יהודית על פרקי אבות, שנלמד באופן נפוץ בקרב הקהילות היהודיות דוברות הפרסית. הוא גם חיבר שירה בעברית ובפרסית-יהודית על מגוון נושאים. את חלק משיריו העברים מלמד תרגם בעצמו לפרסית-יהודית, וחלק אחר משיריו היו מורכבים מעברית ופרסית-יהודית משולבות יחדיו. אנתולוגיה אחת של שיריו כללה שירי אזהרות רבים שכתב בשתי השפות.

מספריו
------

* סימן טוב מלמד, חייאת אל-רוח, ירושלים, תרנ"ח (1898). (בפרסית יהודית)
* סימן טוב מלמד, ספר אזהרות, ירושלים, תרנ"ו.

לקריאה נוספת
------------

* ראובן קשאני, **הרב סימן טוב מלמד, משורר והוגה דעות במשהד**, באורח מדע (תשמ"ו), עמ' 365-371.
* גיורא פוזיילוב, **חכמיהם של יהודי פרס ואפגניסטן**, ירושלים: הוצאת משרד החינוך, תשנ"ו, עמ' 37-49.

* Moreen, Vera Basch. *In Queen Esther’s Garden: An Anthology of Judeo-Persian Literature*, New Haven and London: Yale University Press, 2000, pp. 260–265.

קישורים חיצוניים
----------------

* אמנון נצר, ‏סימן טוב מלמד - מלומד פרסי-אפגאני וספרו חיאת אלרוח, **פעמים** 79, אביב תשנ"ט 1999, עמ' 95-56
* אמנון נצר, ‏הספרות של יהודי פרס, **פעמים** 13, תשמ"ב 1982, עמ' 19-5

* David Yeroushalmi. "Melammed, Siman Ṭov." Encyclopedia of Jews in the Islamic World. Executive Editor Norman A. Stillman. Brill Online, 2013.

הערות שוליים
------------

1. ↑  David Yeroushalmi. "Melammed, Siman Ṭov." Encyclopedia of Jews in the Islamic World. Executive Editor Norman A. Stillman. Brill Online, 2013.
**מחמוד א-שולי** (בערבית: **محمود أبو هَنّـود شولي**; כונה **מחמוד אבו הנוד** (**محمود أبو هنود**); 1967 – 23 בנובמבר 2001), היה פעיל טרור ומפקד הזרוע הצבאית של החמאס ביהודה ושומרון.

מחמוד אבו הנוד נולד בכפר עסירה א-שמאלייה שבמחוז שכם. בוגר הפקולטה להלכה אסלאמית באוניברסיטת אל-קודס במזרח ירושלים. ריצה עונש מאסר בשל פעילותו בחמאס במהלך האינתיפדה הראשונה, וגורש ללבנון בשנת 1992.

אבו הנוד נחשב לאחד מאנשי החמאס המסוכנים ביותר. הוא אחראי למותם של עשרות ישראלים. אבו הנוד היה אחראי ללפחות חמישה פיגועי התאבדות, ולעשרות פיגועי ירי.

אבו הנוד מונה למפקד הזרוע הצבאית של החמאס בגדה לאחר הרג האחים עוודאללה בחברון בשנת 1998.

אבו הנוד היה מעורב בפיגועים שבוצעו בירושלים בקיץ 1997, במסגרתם שלח חמישה מחבלים מתאבדים. בספטמבר 1999 שיגר מחבלים לטבריה ולחיפה לביצוע פיגועים, בהם נפצעה ישראלית באורח קשה. שלושה מן המחבלים נהרגו. היה מראשי מתכנני הפיגועים במסעדת "סבארו" ובמועדון "הדולפינריום".

בתחילתה של האינתיפאדה השנייה היו מחמוד אבו הנוד ומוחמד דף בראש רשימת המבוקשים של ישראל. היה עצור על ידי הרשות הפלסטינית בשנים 2000–2001.

צה"ל ניסה להרוג את אבו הנוד פעמים אחדות קודם לכן. בפעם הראשונה שהצליחו חיילי צה"ל להגיע קרוב אליו, הוא הצליח לחמוק. היה זה בכפר עאסירה א-שמאלייה. באותה פעולה, מבצע סימפוניית החיים, נהרגו שלושה חיילי יחידת דובדבן, שנורו בטעות על ידי חבריהם. בפעם השנייה הצליח לחמוק ממטוס קרב של צה"ל, שהטיל פצצה והחריב את כלא ג'נייד בשכם. אבו הנוד שהוחזק במקום הצליח להימלט עם פצעים קלים בלבד. בכלא נהרגו 11 מהסוהרים.

ב-23 בנובמבר 2001 נהרג מירי טילים ממסוק קרב של צה"ל לעבר המכונית בה נסע, סמוך למחנה הפליטים אל-פארעה בטובאס. יחד איתו נהרגו שני אחים, אחמד וראשיד חשקייה, שסייעו לו בהוצאה לפועל של פיגועים. השניים נהרגו במקום. אבו הנוד הצליח לצאת מהרכב ונורה למוות. המסוקים ירו בסך הכול שבעה טילים. הם שוגרו, לאחר שהתקבל מידע מדויק על מסלול נסיעתו של אבו הנוד.

קישורים חיצוניים
----------------

* מחמוד אבו הנוד באתר חמאס

הערות שוליים
------------

1. ↑  בן אלוף, ליקויים קשים בתפקוד כוח דובדבן; הערכה: ההרוגים נפגעו מאש חבריהם, באתר הארץ, 14 בפברואר 2002.
2. ↑  אלוף בן, ישראל התנקשה בחיי המבוקש אבו-הנוד; החמאס מאיים בפיגועי נקמה, באתר הארץ, 24 בנובמבר 2001
**אוסאמה ח'לאילה** (בערבית: **أسامة خلايلة**; נולד ב-6 באפריל 1998) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי, המשחק בעמדת החלוץ בגבאלה מליגת העל האזרית.

קריירת מועדונים
---------------

ח'לאילה נולד בסח'נין, ישראל, למשפחה ערבית-מוסלמית. אחיו הצעיר הוא הכדורגלן מוחמד ח'לאילה.

צעדיו הראשונים בכדורגל היו בקבוצת הילדים של הפועל משגב, ושיחק בין היתר גם במכבי חיפה ובמכבי נתניה. בגיל 17 הצטרף לקבוצת הנוער של בני סכנין.

ב-6 במאי 2017 ערך ח'לאילה את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של בני סכנין, בהפסד 1–5 לבית"ר ירושלים, במסגרת ליגת העל.

בעונת 2019/2020 בליגה הלאומית הפך ח'לאילה לשחקן הרכב בקבוצה. ב-22 באוגוסט הבקיע ח'לאילה את שער הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 2–3 מול הפועל אום אל-פחם. את העונה סיים ח'לאילה עם 13 שערים ב-32 משחקי ליגה, והיה שותף לחזרה של הקבוצה לליגת העל, לאחר שירדה עונה קודם לכן לליגה הלאומית.

ב-2 בנובמבר 2020 הבקיע ח'לאילה את שער הבכורה שלו בליגת העל, בתיקו 2–2 נגד הפועל באר שבע.

ב-22 ביוני 2021 חתם במכבי תל אביב מליגת העל לשלוש שנים. ב-29 ביולי הבקיע צמד ראשון במדי הקבוצה, בניצחון 1–3 על סוטייסקה ניקשיץ' המונטונגרית במוקדמות הקונפרנס ליג של אופ"א.

ב-6 בספטמבר 2022 הושאל למכבי בני ריינה מליגת העל, לעונה אחת.
ב-4 ביולי 2023 חתם בגבאלה מליגה האזרית.

קריירה בינלאומית
----------------

שיחק בנבחרות הנוער של ישראל עד גיל 19 ועד גיל 18, ולזכותו גם שמונה הופעות בנבחרת ישראל הצעירה עד גיל 21.

בנובמבר 2020 זומן לראשונה לסגל הנבחרת הבוגרת של ישראל. ב-9 ביוני 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת הבוגרת, כשנכנס כמחליף במשחק ידידות מול פורטוגל, שהסתיים בהפסד בתוצאה 0–4.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  אסי ממן, ‏עם אבא דוחף ועניין מחיפה: חלאילה בא לנבחרת, באתר ONE‏, 13 בנובמבר 2020
2. ↑  יניב טוכמן‏, מכבי תל אביב: אוסמה חלאיילה חתם לשלוש שנים, באתר וואלה!‏, 22 ביוני 2021
3. ↑  רז אמיר, ‏יש חלוץ: מכבי ת"א עלתה שלב, צמד לחלאילה, באתר ONE‏, 29 ביולי 2019
4. ↑  חלאילה הושאל לבני ריינה, באתר מכבי תל אביב, ‏6 בספטמבר 2022
5. ↑  דורון בן דור, ‏עלי עותמאן: זו גאווה גדולה לייצג מדינה שלמה, באתר ONE‏, 11 בנובמבר 2020
6. ↑  הכנה: פורטוגל הביסה 0:4 את ישראל, באתר וואלה!‏, 9 ביוני 2021
**צופן - מרכזי טכנולוגיה עילית בע"מ** הוא חברה לתועלת הציבור הממוקמת בנצרת ובכפר קאסם. מטרת הארגון היא קידום חברה משותפת בישראל באמצעות פיתוח ההייטק בחברה הערבית. צופן פועלת לטיפוח כוח אדם מיומן בחברה הערבית, לשילוב אלפי אקדמאים ערבים לתעשייה, ולהקמת מרכזי הייטק ביישובים ערבים כמנוף לפיתוח כלכלי, הפחתת העוני וליצירת חיבור בלתי אמצעי בין ערבים ויהודים אזרחי ישראל. צופן הקימה את ״המועצה הציבורית לקידום הייטק בחברה הערבית״, אשר ראשיה הם דדי פרלמוטר, ופרופ׳ זיאד חנא.

יסוד
----

צופן נוסדה בנצרת ב-2008 על ידי סמדר נהב, יזמית טכנולוגית מתעשיית ההיי-טק, סמי סעדי, רואה חשבון עצמאי ויוסי כותן, מנהל בכיר בתעשיית ההיי-טק. אחרי שבחנו את חסרונם של ערבים בתעשיית הטכנולוגיה העילית, וההדרה הכמעט מוחלטת שלהם מההשתתפות במנוע הצמיחה הכלכלי של ההייטק, החליטו השלושה שהכנסת ההיי-טק ישירות לקהילה הערבית תאפשר אינטגרציה של ערבים אזרחי ישראל אל תוך התעשייה, ותמצב את התעסוקה בהיי-טק כמנוף לצמיחה כלכלית וכן תגרום לשגשוג בחברה הערבית בישראל.

יו"ר חבר המנהלים הוא ד"ר רמזי חלבי, ראש מועצת דלית אל-כרמל לשעבר.

מטרות ומיקוד
------------

על ידי יצירה של מרכזי היי-טק במרכזי אוכלוסייה ערביים, צופן מקדמת התפתחות כלכלית ושוויון ומקדמת חברה משותפת, שוויונית וצודקת בישראל. החזון של צופן כולל יצירת מסה קריטית של עובדים ערבים בתעשייה ושל תעשייה ביישובים ערבים שישנו ססטוס קוו, ישברו סטראוטיפים, ויאפשרו התנסות בחיים אזרחיים משותפים בין ערבים ויהודים. שינויים אלה יהיו הבסיס ליצירת הזדמנויות שוות לערבים בהיי-טק ואף מעבר לכך - יקדמו את הכלכלה הערבית ואיתה יחד את כלכלת ישראל. צופן פועלת בתווך שבין הממשלה, המגזר השלישי והמגזר הפרטי תוך חיבור ביניהם.

### מטרות צופן

* צמיחה משמעותית של העסקת ערבים בהיי-טק בישראל.
* יצירת מרכזי תעסוקה בהיי-טק ביישובים ערבים בישראל.
* הבאת מימון ותוכניות ממשלתיות לקדם העסקה של ערבים בהיי-טק.

### נושאים שבהם צופן מתמקדת

* חשיפה להיי-טק בתיכונים ובמוסדות להשכלה גבוהה.
* הכשרה, מנטורינג והשמה של מהנדסים ערבים בחברות היי-טק.
* תמיכה בעיריות ערביות בבואן ליצור מרכזי תעסוקה בהיי-טק.
* חשיפת חברות ישראליות לאפשרויות וליתרונות שבשילוב עובדים ערבים וביצירת מקומות עבודה בהיי-טק ביישובים ערבים.
* קידום מדיניות ותוכניות ממשלתיות, בין היתר: להקמת מרכזי היי-טק בערים ערביות, להגדלת כוח האדם מיומן בהיי-טק, ולהקצאת מסלולי הכשרה והשמה לשילוב עובדים ערבים בהיי-טק.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של צופן - מרכזי טכנולוגיה עילית
* סרט המתאר את מהפכת ההייטק בנצרת שעשתה צופן, סרטון באתר יוטיוב
* צופן - מרכזי טכנולוגיה עילית, באתר "גיידסטאר ישראל"
* קרן צוריאל הררי, ליעד ליבנה, "רוב התיכוניסטים הערבים שלמדו אלקטרוניקה ומחשבים לא ידעו מה זה הייטק", באתר כלכליסט, 28 ביוני 2019
* הגר בוחבוט, כולם רוצים חתיכה מבועת ההייטק בנצרת, באתר ynet, 26 ביולי 2019
* אתר למנויים בלבד אמיתי זיו, "באים אלי מועמדים עם 4–5 הצעות עבודה": כך זינק מספר ההיי-טקיסטים הערבים, באתר TheMarker‏, 12 בספטמבר 2019
* בילי פרנקל, הטובים להייטק: הפרויקט שמעודד תלמידים מהמגזר הערבי להשתלב בתחום, באתר ynet, 20 בספטמבר 2019
**יצחק פרנס** (11 בנובמבר 1935 -‏ 29 בנובמבר 2012) היה מהאבות המייסדים של הנוירוביולוגיה בישראל וממקדמי חינוך מדעי לנוער.

ביוגרפיה
--------

פרנס נולד בירושלים ב-1935, דור 11 למשפחת פרנס שהגיעה לירושלים בעקבות גירוש ספרד.
בשנת 1960 סיים תואר שני בביולוגיה באוניברסיטה העברית, ובשנת 1963 קיבל תואר דוקטור בפיזיולוגיה מהאוניברסיטה העברית. מאז 1966 נמנה עם סגל האוניברסיטה העברית. בשנת 1971 קודם לדרגת פרופסור חבר ובשנת 1975 קודם לדרגת פרופסור מן המניין.

פרנס מילא תפקידים רבים באוניברסיטה העברית וביניהם ראש המחלקה לנוירוביולוגיה, יו"ר החוג לפיזיולוגיה, חבר בוועד הפועל וחבר וועדת הקבע ועוד. כמו כן כיהן כדיקן הפקולטה למדעי הטבע באוניברסיטה העברית בשנים 1981–1984.

במשך השנים היה פרופסור אורח באוניברסיטאות סטנפורד, CalTech, NIH, אוניברסיטת קולומביה בניו-יורק, ואוניברסיטאות נוספות. פרופ' פרנס נבחר כחבר כבוד באקדמיה הבווארית, קיבל את פרס מקס-פלנק. ביחד עם פרופ' חנה פרנס קיבל תואר דוקטור כבוד מהאוניברסיטה הטכנית במינכן. על פעילותו הציבורית בעיר ירושלים קיבל אות הוקרה מעיריית ירושלים.

פרופ' פרנס מלא תפקידים רבים ברמה הארצית והלאומית: הוא הקים את החברה הישראלית למדעי העצב ונבחר לנשיאה הראשון. ב-1995 מונה על ידי ראש הממשלה, יצחק רבין, לתפקיד יו"ר המועצה הלאומית למחקר ופיתוח.

בשנת 1990, מתוך הכרה בצורך לשפר את החינוך המדעי בישראל, הקים באוניברסיטה העברית מעבדות מתקדמות בהן לומדים תלמידי חטיבות ביניים ותיכונים מרחבי הארץ בחסות אקדמית. המעבדות הוקמו בשיתוף עם עיריית ירושלים וקרן ירושלים, ושרתו בהצלחה עשרות אלפי תלמידים. המודל, אשר היה הראשון מסוגו בעולם, הועתק גם למדינות אחרות.

ביתו היא פרופ' מיכל פרנס המכהנת מאז 2022 כסגנית הנשיא לעניינים אקדמיים במכללה האקדמית תל אביב יפו.

קישורים חיצוניים
----------------

* עופר אדרת, חוקר המוח שנאבק בבריחת המוחות, באתר הארץ, 13 בדצמבר 2012
* יצחק פרנס, שטיפת מוח – בריחת או הברחת מוחות?  באתר הידען
* יצחק פרנס, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007266357805171
* ISNI: 0000 0004 0210 1091
* VIAF: 297178123
* WorldCat: viaf-297178123

 |
**נהוראי יפרח** (נולד ב-7 במאי 2003 בטבריה שבישראל) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת הפועל עפולה, בהשאלה ממכבי חיפה, ובנבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19.

קריירת מועדונים
---------------

יפרח נולד בטבריה שבישראל, והחל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של עירוני טבריה המקומית. בשנת 2017 עבר למחלקת הנוער של מכבי חיפה. ב-20 בפברואר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשהחליף את עומר אצילי בדקה ה-73 בניצחון 1–2 על הפועל אום אל-פחם במסגרת סיבוב ח' של גביע המדינה לעונת 2020/2021. ב-27 בפברואר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הישראלית, כשהחליף את גודסוויי דוניו בדקה ה-71 בניצחון 2–4 על עירוני קריית שמונה, במסגרת עונת 2020/2021. בסך הכול ערך שתי הופעות ליגה בעונה זו, בה זכתה מכבי חיפה באליפות ישראל.

ב-12 באוגוסט 2021 הושאל לעונה אחת להפועל עפולה מהליגה הלאומית. ב-30 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–2 למכבי אחי נצרת במסגרת הליגה לעונת 2021/2022. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון. בסך הכול ערך 26 הופעות ליגה במדי הפועל עפולה במשך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע חמישה שערים.

ב-28 בספטמבר 2022 הושאל להפועל חדרה. ב-11 בינואר 2023 הושאל לעירוני טבריה. ב-16 ביולי 2023 הושאל בשנית להפועל עפולה.

נבחרת ישראל
-----------

יפרח נכלל בסגל נבחרת ישראל עד גיל 19 לאליפות אירופה עד גיל 19 בשנת 2022. הוא שותף בארבעה מתוך חמישה משחקי נבחרת ישראל בטורניר, כולל בהפסד 1–3 לנבחרת אנגליה בגמר, בו נכנס כמחליף.

תארים
-----

מכבי חיפה
* אליפות ישראל (1): 2020/2021

קישורים חיצוניים
----------------

* נהוראי יפרח, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  שלמה וייס, ‏‏ויתר על ליגת העל, לפחות בינתיים: נהוראי יפרח הושאל לעפולה, באתר ספורט1, 12 באוגוסט 2021
2. ↑  דור תורג'מן יישאר במכבי תל אביב, דהן על סף חתימה בבית"ר, באתר וואלה!‏, 28 בספטמבר 2022
3. ↑  שלמה וייס‏, מכבי חיפה השאילה את נהוראי יפרח לטבריה: "יחזור טוב יותר", באתר וואלה!‏, 11 בינואר 2023
4. ↑  תומר חבז, ‏נהוראי יפרח הושאל לקדנציה שנייה בהפועל עפולה, באתר ONE‏, 16 ביולי 2023
אוח מנומר בתעופה בשבי, דרום אפריקה.
**אוח מנומר** או **אוח אפריקני** (שם מדעי: ***Bubo africanus***) הוא מין של אוח, החי באפריקה שמדרום לסהרה.

תיאור
-----

אוח זה הוא אחד מהקטנים שבאוחים, אך עדיין הוא דורס לילה בינוני עד גדול. הוא מגיע לאורך 45 ס"מ, בעל מוטת כנפיים של 100 עד 140 ס"מ ומשקלו כ-454 עד 907 גרם בממוצע. האוח בעל פלג גוף עליון בצבע חום כהה עם פרצוף שמע בהיר עד לבן וציצות ראש שחורות, העיניים צהובות והמקור כהה. פלג הגוף התחתון בהיר עד חום בהיר ומכוסה בנקודות. אורך חיי האוח עד 10 שנים בטבע ועד 20 שנים בשבי.

האוח מצוי בטבע לאורך אפריקה מסוואנות וערבות עשב, יערות פתוחים ושיחיות, אך מתרחק ממדבריות או מיערות סבוכים. הוא נפוץ לעיתים גם בערים גדולות, בייחוד בדרום אפריקה, שם אוכלוסייתו גדולה במיוחד.

האוח הוא עוף לילי הצד יונקים קטנים כמו מכרסמים, עופות אחרים וזוחלים וגם טרף קטן יותר. הטרף נבלע בחתיכה אחת או נקרע לפיסות גדולות, אותם האוח פולט כעבור 24 שעות. במשך היום האוח נחבא אל הכלים ומצוי בנקרות עצים, בין סלעים או במאורות נטושות. זוג אוחים שולטים בטריטוריה קטנה ומגוננים בחירוף מול כל מסיג גבול, לעיתים תוך קרבות עזים בין יריבים.

לאוח לא נשקפת סכנה, אך הוא נפגע בעיקר מהרעלות של חומרי הדברה נגד מזיקים, אותם אוכלים החיות שהוא צד כמו מכרסמים או חרקים. הוא נפגע גם מרדיפות, טפילים ומחלות, התחשמלות ומפגיעת כלי רכב שהם הגורמים העיקריים למותם של אוחים צעירים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוח מנומר** בוויקישיתוף
* אוח מנומר, באתר ITIS (באנגלית)
* אוח מנומר, באתר NCBI (באנגלית)
* אוח מנומר, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* אוח מנומר, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* אוח מנומר, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אוח מנומר באתר הרשימה האדומה של IUCN
**אבי גיל** (נולד ב-24 במרץ 1963) הוא סופר ישראלי שכיהן כיו"ר מדור הספרות במועצה הישראלית לתרבות ואומנות של משרד התרבות. במסגרת תפקידו זה וכחבר במדור פסטיבלים של המועצה הוביל מהלכי תמיכה במאות אירועי ספרות ותרבות בהם השתתפו מאות אלפים.

חיבר שני ספרי ילדים: "החמור שרצה להיות אוטו" ו"כשבוז'יקה וסבתא באו לבקר". כתב שני רומנים למבוגרים: "ואין חרוז למוות", שראה אור ב-2017 בהוצאת הקיבוץ המאוחד וספרא, ו"אהבה זרה" בהוצאת ספרא ב-2019.
במאי 2020 הוציא לאור את ספר הקורונה הראשון בישראל "העולם סגור לרגל שיפוצים", 16 סיפורים קצרים משעשעים ומרגשים אודות תקופת הקורונה

פרסם בנוסף גם כמה סיפורים במוסף הספרות של "הארץ", שזכו לתהודה גדולה, וכן מאמרי מחקר וביקורת בתחום התרבות, בספרים, בכתבי-עת מקצועיים ובמוספי תרבות, בעיתונים "ידיעות אחרונות", "ישראל היום" ו"הארץ" ו"קבוצת וואטס אפ עם כל העולם".

קורות חיים
----------

גיל נולד בקריית ים להורים אשר עלו מטריפולי שבלוב. נשוי ואב לשלושה ילדים. חוקר של יצירת א.ב. יהושע וכתב עליו ביוגרפיה. את לימודי התואר הראשון והשני כמו גם את תעודת ההוראה רכש באוניברסיטת תל אביב. הצעת המחקר לדוקטורט שלו עוסקת ב"יצירתו הגנוזה של א.ב. יהושע והשפעתה על הרומנים שלו."

לצד העיסוק בתרבות, שימש גיל כעיתונאי ספורט ברשת "ידיעות תקשורת", אשר סיקר בעיקר את פעילות קבוצת הכדורסל של הפועל גלבוע גליל, שם גם שיחק בצעירותו, עת התגורר בקיבוץ שמיר.

משנת 2000 משמש כמנהל של מרכזים קהילתיים במסגרת החברה למתנ"סים.

בכל תפקידיו הציבוריים הוא פועל לצמצום הפערים החברתיים בישראל, ואחד מהישגיו הבולטים הוא הקמת מטרוז' – תזמורת יהודית ערבית בעיר לוד. גם יצירתו הספרותית עוסקת בקונפליקטים חברתיים, בעיקר הרומן "ואין חרוז למוות", העוסק באבטלה הנכפית על עובדי חברת קבורה, בשל גידול מהיר בתוחלת החיים. וועד עובדי החברה מחליט להקים מחנה אימונים למוות, עד אשר "יואילו המתים לחזור למות", והוא עושה זאת על חלקת אדמה של בעל חלקת אבוקדו אשר נאבק מצידו ברשתות השיווק המעדיפות לייבא פרי מחו"ל ובחברת הביטוח.

הרומן השני "אהבה זרה" העוסק בסיפור אהבתם של טניה פועלת זרה מליטא, ובאצ'אן מסרי לנקה.

ספריו
-----

* אבי גיל, "העולם סגור לרגל שיפוצים", הוצאת ספרא, 2020
* אבי גיל, "אהבה זרה", הוצאת ספרא, 2018.
* אבי גיל, "ואין חרוז למוות", הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2017
* אבי גיל, "כשבוז'יקה וסבתא באו לבקר", הוצאת גיל, 2007
* אבי גיל, "החמור שרצה להיות אוטו", הוצאת ירון גולן, 1994

הערות שוליים
------------

1. ↑  מתוך אתר משרד התרבות
2. ↑  אתר למנויים בלבד אבי גיל, איש עדות, באתר הארץ, 28 באפריל 2017
3. ↑  אבי גיל, **שליחותו של א.ב יהושע - ביוגרפיה**, דביר, 2024
4. ↑  אודי בן סעדיה, הביוגרפיה של א.ב. יהושע ממחישה עד כמה חסרונו עדיין מורגש, באתר וואלה! תרבות, ‏11 באפריל 2024
5. ↑  אבי גיל, אפשר ונשכח על שום מה לחמו. מצבות תישארנה רק מצבות, ללא שום שם, באתר הארץ, ‏10 באפריל, 2024
6. ↑  על הספר, באתר ההוצאה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007314299505171
* GND: 1160762139
* ISNI: 0000 0004 0210 6802
* LCCN: no2017090327
* VIAF: 297328028
* WorldCat: lccn-no2017090327

 |
ר' **משה יוסף אשקר הכהן** (באנגלית: **Ashkar** או **Ashear**; ‏1877 – אוקטובר 1940, י"ז בתשרי ה'תש"א) היה מפייטני יהדות חלב במאה ה-19 וה-20.

קורות חיים
----------

נולד בשנת 1877 בעיר חלב שבסוריה. כשהיה בן שש, בשנת 1883 התייתם מאביו, ור' רפאל ענתבי, מגדולי פייטני חלב, לקח עליו את חסותו, והוא הפך לתלמידו הקרוב. מאחר שענתבי היה עיוור, אשקר העלה על הכתב רבים מפיוטיו של רבו. ממנו למד את המוזיקה הערבית ואת הכתיבה הפיוטית בלשון העברית. כשהתחתן אשקר חיבר ענתבי פיוט, "מלך רחמן", ובו מוזכרים תלמידו משה, ואבי הכלה יעקב: "כַּלַּת מֹשֶׁה הִיא בַּת יַעֲקֹב אִישׁ תָּם".

בשנת 1903 מונה לחזן ולבעל הקורא של בית הכנסת הגדול של העיר חלב. בשנת 1912 היגר לניו יורק שבארצות הברית עם אמו. תחילה חי במנהטן ולאחר מכן בברוקלין, שם שימש כחזן בית הכנסת מגן דוד (אנ') במשך 28 שנים. הוא הביא לניו יורק את מסורת השירה החלבית ואת הפיוטים שחיבר, וכן חיבר בעיר פיוטים חדשים, וכך ייסד את מסורת השירה החלבית בארצות הברית. פעל לשמר ולהעביר הלאה את מסורת ה"פזמונים".

נהג להאזין ללחנים מצריים, טורקיים וחלביים, ואף ללחנים אירופיים, ועל פיהם לכתוב את שיריו. השתדל לשמור על המצלול המקורי של מילות השיר הערבי, ולמרות מגבלה זאת, שיריו מצטיינים בכתיבה איכותית. חיבר פיוטים רבים, שחלקם מושרים עד היום בקהילות ישראל השונות. בין שאר הפיוטים שחיבר "אל מאד נעלה".

נפטר ביום השני של חול המועד סוכות ה'תש"א, 1940.

קישורים חיצוניים
----------------

* ר' משה אשקר הכהן באתר קהילות שרות
* פיוטים שחיבר באתר הפיוט והתפילה
* Moshe Ashear - חכם משה אשקר הכוהן באתר Pizmonim.org
* **ספר שיר ושבחה הלל וזמרה**, להנצחת זכרם של הפייטנים המפורסמים לתהלה ולברכה הראשון בקודש, הרב **רפאל ענתבי טבוש** ז"ל ושני לו נעים זמירות ישראל **משה אשקר הכהן** ז"ל, ירושלים תשכ"ד, בהוצאת חברת הפצה של ק"ק מגן דוד ניו־יורק אמריקא, על ידי הוצאת ספרים צ. י. מנצור, באתר היברובוקס
*

הערות שוליים
------------

1. ↑  קטע קול הפיוט משה אשקר הכהן, באתר הפיוט והתפילה.
2. ↑  Kay Kaufman Shelemay, **Let Jasmine Rain Down: Song and Remembrance Among Syrian Jews**, University of Chicago Press, 1998, pp.207–211
3. ↑  Mark Kligman, "Diversity and Uniqueness: An Introduction to Sephardic Liturgical Music", In: Zion Zohar (ed.), **Sephardic and Mizrahi Jewry: From the Golden Age of Spain to Modern Times**, NYU Press, 2005, p. 268
4. ↑  Pizmonim, באתר ברוקלין קולג', עמ' 3
שלט הסבר באתר
**מקדש הנמרים** הוא אתר ארכאולוגי, בו התגלה מקדש פתוח ששימש אתר פולחן פרהיסטורי. האתר שוכן ממזרח לכביש הגישה ליישוב שחרות, צפונית-מזרחית לנמל התעופה עובדה שבבקעת עובדה. המקום הוא אחד מכ-160 מקדשים פתוחים שנתגלו עד כה בנגב ובמזרח סיני, והוא היה בשימוש במשך כ-4,000 שנים, החל מאמצע האלף ה-6 לפנה"ס (תקופת האבן החדשה המאוחרת) ועד המחצית הראשונה של האלף ה-2 לפנה"ס (תקופת הברונזה התיכונה).

האתר
----

האתר התגלה באקראי עקב מעבר טנק בסמוך לו, ונחקר בידי אורה יוגב ועוזי אבנר, מטעם רשות העתיקות, בשנים 1980 ו-1982. המקדש בנוי מחצר מעוינת מוקפת בקו אבנים כפול עשוי אבנים שקועות, ואורך כל אחת מצלעותיה הוא כ-12 מטרים. בחצר ארבעה מזבחות שקועים מתקופות שונות, העשויים מבורות בקרקע אשר דופנו באבנים. שרידי הפחמים שהתגלו במזבח הקדום ביותר תוארכו בעזרת פחמן-14 וגילם מוערך בכ-7,500 שנים. בצידה המערבי של החצר המעוינת שוכן מתקן שמפורש על ידי חופרי האתר כ"קודש הקודשים" - תא מוארך מוקף באבנים ובו 17 מצבות העשויות מאבנים ניצבות בלתי מעובדות, אשר ייתכן שייצגו אלים ואבות קדמונים.

ממזרח לחצר התגלה ממצא ייחודי של 16 דמויות בעלי חיים, העשויות מאבנים קטנות שננעצו בקרקע, ואשר נערכו בטור באורך של 15 מטרים. כל הדמויות זוהו כנמרים, על פי זנבם המורם ואבנים כהות המייצגות את חברבורותיהן; למעט דמות אחת שזוהתה כראם. נראה כי המדובר בנמרות נקבות אשר ייצגו אלות הפריון והן פונות מזרחה, לעבר מקום זריחת השמש בחורף. הראם הנטרף מתואר ללא ראשו, והוא מייצג את המוות.

בשנת 1988 נפגעו המקדש וציורי החיות על ידי טנקים בעת תרגיל של צה"ל. לאחר מכן הם שוקמו בעזרתו של בסיס חיל האוויר הסמוך, ודמויות החיות הושלמו באבנים קטנות ומרווחות, כך שהמבקר יכול להבחין בין המקור והשחזור. בשנת 2011 הוכשר המקום לביקור בידי רשות הטבע והגנים.

גלריה
-----

* מראה כללי של המקדש: בקדמת התמונה האזור המקודש, וברקע האזור בו נראות דמויות הנמרים כשהוא מוקף בגדר מלבנית נמוכהמראה כללי של המקדש: בקדמת התמונה האזור המקודש, וברקע האזור בו נראות דמויות הנמרים כשהוא מוקף בגדר מלבנית נמוכה
* האזור המקודשהאזור המקודש
* חלק מדמויות הנמריםחלק מדמויות הנמרים

לקריאה נוספת
------------

* עופר בר-יוסף ויוסף גרפינקל, **הפריהיסטוריה של ארץ ישראל**, הוצאת אריאל (ירושלים) ומוזיאון התרבות הירמוכית (קיבוץ שער הגולן), 2008. עמ' 187–188

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מקדש הנמרים** בוויקישיתוף
* עובדה בשטח(הקישור אינו פעיל)
ליקוי החמה כפי שצולם באינדיאנפוליס, אינדיאנה.
ליקוי החמה כפי שצולם מנהר סנט לורנס בניו יורק.
אנימציה של מסלול הליקוי
**ליקוי החמה המלא ב-8 באפריל 2024** היה ליקוי חמה מלא במקסיקו, ארצות הברית וקנדה. ליקוי חמה חלקי נראה בכל אמריקה הצפונית, האיים הקאריביים, אמריקה המרכזית וגרינלנד.

הליקוי החל באוקיינוס השקט ומשם המשיך דרך מקסיקו, ארצות הברית וקנדה. זמן הליקוי המרבי היה 4:28 דקות באזור טוראון, מקסיקו.

הרוחב המרבי של הליקוי המלא היה כ-198 קילומטרים ברצועה שנמשכה ממקסיקו בכיוון צפון-מזרח למדינות טקסס, אוקלהומה, ארקנסו, מיזורי, אילינוי, קנטקי, אינדיאנה, חלק קטן מאוד של מישיגן, אוהיו, פנסילבניה, ניו יורק, ורמונט, ניו המפשייר ומיין ומשם לקנדה. ליקוי זה נראה באזורים בעלי אוכלוסייה רבה, כאשר העיר הגדולה ביותר בה נצפה היא דאלאס שבטקסס.

הליקוי המלא התחיל ב-16:38:44 UTC, שיאו היה ב-18:18:29 UTC והוא הסתיים ב-19:55:29 UTC.

ליקוי חמה זה היה ה-30 מתוך 71 ליקויים בסדרת סארוס 139. הפעם הקודמת שבה נראה ליקוי חמה מלא בארצות הברית הייתה ליקוי החמה המלא ב-21 באוגוסט 2017.

הליקוי נע במהירות של 1,600 קילומטרים לשעה לכיוון צפון-מזרח והציע צפייה יוצאת דופן של השמש מוסתרת כולה על ידי הירח, ואף הפכה לאפשרית התבוננות בכוכבים באמצע היום.

מעל 32 מיליון אנשים נמצאו במסלול שבו עבר הליקוי, ויכלו לצפות בו בתנאי שהשמיים היו בהירים וללא עננים. הליקוי עבר גם דרך 27 אתרי פארקים לאומיים שבהם התכנסו מיליוני בני אדם לצפות באירוע. פעילות השמש שנמצאת בשיא מחזור של 11 שנים הוסיפה לחוויה עם התפרצויות שמש ופליטות הנראות בשלבים הראשונים והאחרונים של הליקוי.

גלריה
-----

* מסלול הליקוימסלול הליקוי
* מסלול הליקוי עם מידת ההחשכה בכל מקום על פי זמן הליקוימסלול הליקוי עם מידת ההחשכה בכל מקום על פי זמן הליקוי

ראו גם
------

* ליקוי החמה ב-17 במאי 1882
* ליקוי החמה המלא ב-2 באוגוסט 2027
* ליקויי חמה הנצפים מישראל

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ליקוי החמה המלא ב-8 באפריל 2024** בוויקישיתוף
* משה גלנץ, ליקוי חמה מלא בצפון אמריקה - צפו בתמונות המדהימות, באתר ynet, 8 באפריל 2024
* 2024 Total Solar Eclipse: Through the Eyes of NASA (Telescope Feed), סרטון בערוץ "NASA", באתר יוטיוב (אורך: 03:07:40), 8 באפריל 2024

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  משה גלנץ, ליקוי חמה מלא בצפון אמריקה - צפו בתמונות המדהימות, באתר ynet, 8 באפריל 2024
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 


קצינים בריטים ובלגים עומדים ליד פגז גרמני שלא התפוצץ בתקופת מלחמת העולם הראשונה
**נפל תחמושת** הוא חלק מאמצעי לחימה או תחמושת שנפל מבלי להתפוצץ ועודו מכיל חומר נפץ חי. נפלי תחמושת הם מסוכנים ביותר ועלולים להתפוצץ בכל רגע. במסגרת הצבא, יחידת סילוק הפצצות של חיל הנדסה היא האחראית על טיפול בנפלי תחמושת ונטרולם בבטחה.

יש הבדל בין נפלי תחמושת שנורו על ידי צבא ידידותי (למשל: במהלך אימונים) לבין נפלי תחמושת שנורו על ידי האויב. ההבדלים נובעים מכך שמאז מלחמות העולם התפתח מרוץ חימוש במלכוד הפצצות לשם פגיעה בחבלני הצד השני כשאלו מנסים לנטרל את הנפל. בתחמושת שנורתה על ידי צבא ידידותי, גם אם מלכוד כזה קיים, הוא מוכר וידוע מראש ולכן ניתן להפעיל עליו דרכי טיפול מתאימות. בנפלי תחמושת של האויב, לעומת זאת, דרכי המלכוד ואופן הפעולה של המרעום אינם ידועים ומשימת הנטרול הופכת קשה ומסוכנת יותר.

בישראל מפוזרים נפלי תחמושת רבים שמקורם באימונים ובקרבות הרבים שהתרחשו בארץ. נפלי תחמושת אלה גרמו ללא מעט תאונות של אספני תחמושת ומתכות שלא היו זהירים מספיק ונפגעו מנפל שהתפוצץ בידיהם.
עם הזמן, ישנם חומרי נפץ שמתפרקים לניטרוגליצרין, המתפוצץ אף מנקישה קלה, מה שמגביר עד מאוד את הסיכון בנגיעה בהם.

ראו גם
------

* קציר ברזל

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נפל תחמושת** בוויקישיתוף
* כתוצאה ממשחק בפצצה נהרגו אמש בקריית-מוצקין 5 ילדים, על המשמר, 22 במאי 1949

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007561528305171
* GND: 4462894-8
* LCCN: sh2004006602

 |