recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**דני (לוסיאן) לבקוביץ** (18 ביוני 1927 - 8 בנובמבר 2002) היה קריקטוריסט ואנימטור ישראלי יליד צרפת.

ביוגרפיה
--------

דני לבקוביץ נולד בפריז בירת צרפת בשנת 1927. הוריו, פּוֹלֶט לדרמן ואיגנץ לבקוביץ, מהגרים יהודים מפולין, נפרדו כשהיה בן שלוש. אביו היה שחקן וקריקטוריסט שעבר לפעול בארצות הברית. בתקופת מלחמת העולם השנייה נשלח לבקוביץ על ידי אמו לפנימייה בעיר סומיר (Saumur). בשנת 1943 נתפסה אמו ונשלחה למחנה הריכוז דראנסי ואחר-כך לאושוויץ.

לאחר המלחמה הועסק לבקוביץ כמתרגם עבור כוחות השחרור האמריקאיים בצרפת. הוא התכונן לעלייה לארץ ישראל במחנה עלייה של הפלמ"ח, וב-3 בפברואר 1947 הפליג לארץ ישראל על ספינת המעפילים "המעפיל האלמוני". לאחר תפיסת הספינה בידי הצבא הבריטי, נשלח לבקוביץ למחנה מעצר בקפריסין. בקפריסין הצטרף לקורס אמנות שניהלו זאב בן-צבי ונפתלי בזם. בשנת 1948 עלה לישראל ונשלח לקיבוץ שדות ים. במלחמת העצמאות שירת במסגרת חטיבה 7 ולחם בקרב על לטרון. 

לאחר המלחמה השתתף בקורס ציור של יוחנן סימון שארגן הקיבוץ הארצי בעין כרם והתגורר בקיבוץ בית קשת ואחר"כ הצטרף לקיבוץ כרמיה. עם פילוגו של הקיבוץ, בתחילת שנות החמישים בעקבות "משפטי פראג", עבר לבקוביץ להתגורר בתל אביב-יפו. 

בין השנים 1954-1961 פרסם לבקוביץ קריקטורות ואיורים בעיתון "קול העם". לבקוביץ אף היה חבר במפלגה הקומוניסטית הישראלית ויצר עבורה כרזות. בשנת 1961 פרש ממנה בעקבות הפילוג בין הפלג היהודי לערבי. בתקופה זו למד פיסול במכון אבני בעזרת מלגה של קרן נורמן. הקריקטורות שיצר נשאו אופי פוליטי ואופיינו בשימוש בקווים חדים, בשימוש בדמויות מזוהות.

בשנת 1958 החל לעבוד כמעצב חלונות ראווה עבור חברת "אייר פראנס". בשנת 1973 הצטרף לטלוויזיה החינוכית הישראלית כגרפיקאי וכאנימטור. בין היתר יצר את דמותו של "אלפי" ופתיח לסדרה וקטעי הנפשה בפלסטלינה עבור הסדרה "בלי סודות" (1984).

אוסף מעזבונו של לבקוביץ נמצא בארכיון המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס בחולון.

גלריה
-----

* לוגו התוכנית "בלי סודות" (1984)לוגו התוכנית "בלי סודות" (1984)
* "אלפי", מתוך סדרת הטלוויזיה "בלי סודות" (1984)"אלפי", מתוך סדרת הטלוויזיה "בלי סודות" (1984)
* "ביתי", מתוך סדרת הטלוויזיה "בלי סודות" (1984)"ביתי", מתוך סדרת הטלוויזיה "בלי סודות" (1984)

השכלה
-----

* 1947 אמנות אצל זאב בן-צבי ונפתלי בזם, מחנה מעצר, קפריסין
* שנות ה-50, סמינר לאמנות של הקיבוץ הארצי, עין כרם
* שנות ה-50, פיסול, מכון אבני, תל אביב-יפו

לקריאה נוספת
------------

* **דני בלי סודות: הארץ שלי**; ערכה: שרה לבקוביץ-בֶּדַרְשי, תל אביב: [חמו"ל], 2006.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **דני לבקוביץ** |

* מן הארכיון - דני לבקוביץ, קריקטוריסט בעד צדק חברתי, באתר המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס
* מן הארכיון - 125 שנה להולדתו של דוד בן-גוריון, באתר המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס
* נפטר אמן האנימציה דני לבקוביץ', באתר וואלה!‏, 11 בנובמבר 2002
* יוסף אלגזי, דני לוסיאן לבקוביץ (2002-1927), קריקטוריסט אוהב אדם וחיים, באתר של אלגזי "מיומנו של תבוסתן", 2 במרץ 2010

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007595152605171
* BnF: cb15975079b (data)
* ISNI: 0000 0000 5524 0053
* LCCN: n2008007627
* VIAF: 41308096
* WorldCat: lccn-n2008007627

 |
**קארן אנג'לו הקרופ** (בדנית: **Karen Angelo Hækkerup** נולדה ב-12 ביוני 1974) היא פוליטיקאית דנית מהמפלגה הסוציאל-דמוקרטית אשר שימשה כשרת הרווחה והשילוב, שרת המזון, החקלאות והדיג ושרת המשפטים.

ביוגרפיה
--------

הקרופ נולדה בהילרוד ב-12 ביוני 1974. היא למדה היסטוריה באוניברסיטת אודנסה, ובשנת 2000 השלימה תואר ראשון במדעי המדינה באוניברסיטת קופנהגן. באותה שנה נישאה לאולה הקרופ, אזרח נורווגי שבהמשך הפך לחבר הסטורטינג הנורווגי. יש להם שלושה ילדים והם מתגוררים בדראגר שבדנמרק.

בשנת 2005 נבחרה הקרופ לראשונה לפרלמנט הדני מטעם מחוז הבחירה טארנבי. ב-3 באוקטובר 2011 היא מונתה לשרת הרווחה והשילוב בממשלתה של הלה ת'ורנינג שמידט. לקראת סוף דרכה של הממשלה, ב-9 באוגוסט 2013, מונתה לשרת המזון, החקלאות והדיג, עד הקמתה של ממשלת תו'רנינג השנייה ב-12 בדצמבר 2013, אז מונתה לשרת המשפטים. ב-10 באוקטובר 2014 פרשה במפתיע מהתפקיד והפכה למנהלת חברת הלובינג Landbrug & Fødevarer. ב-1 באוקטובר 2018 פרשה מהנהלת החברה. ב-2019 מונתה למזכירת UNICEF בדנמרק.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קארן הקרופ** בוויקישיתוף
* קארן הקרופ, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* קארן הקרופ באתר הפולקטינג

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 4150083705714941841
* WorldCat (עם VIAF): 4150083705714941841

 |
**סולומון הפי "סול" פורת'** (באנגלית: **Solomon Happy "Sol" furth**; ‏23 במרץ 1907 – 18 באוקטובר 1990) היה אתלט יהודי-אמריקאי, פעמיים סגן אלוף ארצות הברית (1929 ו-1935), פעמיים זוכה מדליית ארד באליפות ארצות הברית (1930 ו-1934), שייצג את ארצות הברית במשחקים האולימפיים (לוס אנג'לס 1932) וסיים במקום שישי בקפיצה משולשת. נוסף לכך, זוכה מדליית ארד באליפות ארצות הברית (1930) בקפיצה לרוחק.

ביוגרפיה
--------

פורת' נולד בפורט לודרדייל, פלורידה. למד באוניברסיטת ניו יורק.

### 1929

#### סגן אלוף ארצות הברית

באליפות ארצות הברית שנערכה בדנוור, קולורדו -4 ביולי 1929 זכה במדליית כסף בקפיצה משולש בתוצאה של 14.67 מטר

### 1930

בתחרות שנערכה בקמברידג' ב-31 במאי 1930 קבע בקפיצה לרוחק שיא אישי חדש של 7.49 מטר, תוצאה שדירגה אותו במקום שמיני בעולם באותה שנה.

באליפות ארצות הברית שנערכה בפיטסבורג, פנסילבניה ב-23 באוגוסט באותה שנה הוא זכה בשתי מדליות ארד, בקפיצה משולשת בתוצאה של 14.34 מטר ובקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.29 מטר.

### 1931

#### שיאן ארצות הברית

בתחרות באולם שנערכה בשנת 1931 קבע שיא ארצות הברית בריצת 70 יארד משוכות.

### 1932

במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת לוס אנג'לס שנערכו בפאלו אלטו, קליפורניה ב-16 ביולי סיים במקום רביעי בקפיצה משולשת בתוצאה של 14.71 מטר ונכלל במשלחת האמריקאית למשחקים. במשחקים עצמם שנערכו ב-4 באוגוסט הוא סיים במקום שישי בשיא אישי חדש של 14.88 מטר וראשון מבין האמריקאים.

### 1934

באליפות ארצות הברית שנערכה במילווקי, ויסקונסין ב-30 ביוני 1934 זכה במדליית ארד, בקפיצה משולשת בתוצאה של 14.33 מטר

### 1935

באליפות ארצות הברית שנערכה בלינקולן, נברסקה ב-4 ביולי 1935 זכה במדליית כסף, בקפיצה משולשת בתוצאה של 14.77 מטר

### 1937

באליפות ארצות הברית שנערכה במילווקי ב-3 ביולי 1937 זסיים במקום רביעי בקפיצה משולשת בתוצאה של 14.34 מטר

לאחר שפרש מספורט תחרותי אימן אתלטיקה בברוקלין קולג'.

קישורים חיצוניים
----------------

* סולומון פורת', באתר olympedia.org
* סולומון פורת', באתר Track and Field (גברים)
* אליפות ארצות הברית בקפיצה משולשת, באתר *Track and Field Statistics* (באנגלית)
* אליפות ארצות הברית בקפיצה לרוחק, באתר *Track and Field Statistics* (באנגלית)
* Sol Furth, באתר *sports-reference* (באנגלית)
דוגמה לשדה וקטורי סולנואידי, {\displaystyle \mathbf {v} (x,y)=(y,-x)}
באנליזה וקטורית, **שדה וקטורי סולנואידי** (לעיתים נקרא גם **שדה וקטורי אי-דחיס**, בהקשר למכניקת הזורמים) הוא שדה וקטורי **v** עם דיברגנץ אפס בכל הנקודות במרחב:

{\displaystyle \nabla \cdot \mathbf {v} =0.\,}
באופן אינטואיטיבי ניתן לומר שקווי השדה של שדה סולנואידי אינם "מתכנסים" לאף נקודה, כלומר שאין להם מקורות או בולענים (sink).

תכונות
------

המשפט היסודי של האנליזה הווקטורית קובע שכל שדה וקטורי ניתן לבטא כסכום של שדה אי-רוטציוני ושדה סולנואידי. התנאי של דיברגנץ אפס מתקיים רק כאשר לפוטנציאל המתאים לשדה וקטורי **v** יש מרכיב של פוטנציאל וקטורי בלבד, זאת כיוון שמההגדרה של הפוטנציאל הווקטורי **A**:

{\displaystyle \mathbf {v} =\nabla \times \mathbf {A} }
נובעת אוטומטית הזהות הווקטורית:

{\displaystyle \nabla \cdot \mathbf {v} =\nabla \cdot (\nabla \times \mathbf {A} )=0.}
הטענה ההפוכה גם תקפה: בעבור כל שדה סולנואידי **v** קיים פוטנציאל וקטורי **A** כך ש-{\displaystyle \mathbf {v} =\nabla \times \mathbf {A} } (ראו גם פירוק הלמהולץ (אנ')).

משפט הדיברגנץ מספק הגדרה אינטגרלית שקולה לשדה סולנואידי; לכל משטח סגור, השטף הכולל של שדה וקטורי סולנואידי **v** דרך המשטח חייב להיות אפס:

{\displaystyle \iint \limits \_{S}\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\!\;\;\;\subset \!\supset \mathbf {v} \cdot d\mathbf {S} =0}
כאשר **dS** הוא הווקטור הנורמלי לאלמנט השטח.

דוגמאות
-------

* השדה המגנטי **B** (ראו גם משוואות מקסוול),
* שדה המהירות של זורם אי-דחיס,
* שדה הערבוליות,
* שדה חשמלי באזורים נייטרליים ({\displaystyle \rho \_{e}=0}); זוהי דוגמה מנוונת כאשר עוסקים בשדות מגנטיים לא משתנים בזמן,
* הפוטנציאל הווקטורי המגנטי **A** בכיול קולון.

ראו גם
------

* פונקציית הזרם של סטוקס
* שדה וקטורי משמר

קישורים חיצוניים
----------------

* שדה וקטורי סולנואידי, באתר MathWorld (באנגלית)
אל"ם יחזקאל רביד
**יחזקאל רביד (רייבר)** (12 ביוני 1933 – פברואר 1998) היה לוחם ומפקד בצה"ל וכיהן כסמנכ"ל הטלוויזיה הלימודית. פיקד על גדודים ויחידות צבאיות שונות ובהן חטיבת כרמלי, והשתחרר בדרגת אלוף-משנה.

חייו
----

רביד נולד בלודמיר שבחבל ווהלין, אז בפולין וכיום באוקראינה. לאחר 1941 בני משפחת רייבר הצליחו לשרוד את האקציות הראשונות והתחבאו במקומות שונים. ב-16 בדצמבר 1943, בעת רציחתם של כל יהודי הגטו, נרצחו אביו, אמו ואחותו. רביד ואחיו הסתתרו בבור מתחת לרצפה אצל הזוג לישצ'ינסקי, אשר קיבלו על כך את אות חסיד אומות העולם. הם שהו אצל מצילם עד 22 ביוני 1944. לאחר מכן עבר לבית יתומים. רביד עלה לארץ ישראל במסגרת עליית הנוער ב-1946 למשמר העמק.

רביד התגייס לצה"ל ב-1951. במלחמת ששת הימים לחם כמפקד גדוד 128 בחטיבת יפתח בקרבות שנערכו ברצועת עזה. לאחר מכן היה מפקד גדוד 906 (בית הספר למ"כים), והשתתף בפעולות המארבים במלחמת ההתשה בבקעת הירדן. מספטמבר 1973 עד יולי 1974 היה מפקד חטיבת כרמלי, אז חטיבה מרחבית 612, בגיזרת עמק הירדן. במלחמת יום הכיפורים נטלה החטיבה בפיקודו חלק בהגנת העמקים ורמת הגולן.

רביד סיים את שרותו הצבאי הסדיר ב-1976, ומונה לסמנכ"ל בטלוויזיה הלימודית, לימים הטלוויזיה החינוכית הישראלית.

בשנת 1980 בעקבות חתימת הסכם בין "גשר" לטלוויזיה הלימודית, העלה יחזקאל תהיות בפני מבקר המדינה. בעקבות דוח המבקר נמנעה אפשרותו למלא את תפקידו, כפי שהתפרסם בדו"ח נציב תלונות הציבור. מקרה זה ודומים לו עמדו בבסיס חקיקת חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במינהל התקין).

השאיר אחריו אישה וארבעה ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* הודעה על קבלת אות חסידי אומות העולם באתר יד ושם
* אתר חטיבת כרמלי
* יחזקאל רביד, באתר "50 שנה למלחמת יום הכיפורים" של ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר "Billiongraves"
2. ↑  לקסיקון מלחמת יום הכיפורים, איתן הבר וזאב שיף
3. ↑  מפקדי החטיבה לדורותיהם באתר החטיבה
4. ↑  דו"ח מבקר המדינה מס' 32, 1982, עמ' 267-272
5. ↑  דו"ח מבקר המדינה מס' 33, 1983, עמ' 973-974
6. ↑  דו"ח נציב תלונות הציבור מס' 13, 1984, עמ' 43-49

| מפקדי חטיבת כרמלי  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| משה כרמל • מרדכי מקלף • מקסים כהן • צבי גרמן • יחזקאל פנט • נחמיה ברוש • צבי גרמן • חיים בר-לב • משה נצר • ישעיהו גביש • יובל נאמן • צבי זמיר • דן לנר • יהונתן דותן • רם רון • חיים אבינועם • יונה אפרת • יהודה גביש • עמנואל שקד • יעקב אלעזרי • יוסף קסטל • אורי שמחוני • יחזקאל רביד • דוד כהן • אליעזר רם • יצחק זמיר • עמוס קוצר • שמואל ארד • צבי פולג • גבי אופיר • עדי אדירי • אלישע ילין • רפי כפרי • גדי איזנקוט • שמואל זכאי • שמואל אביבי • משה נידם • יואלי אור • אילן אטיאס • הושע פרידמן בן-שלום • דודי אוברמן • פיני יוסף • ארז אלקבץ • עדי גנון • עמרי רוזנקרנץ |

 |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007375777705171
* VIAF: 52151963632700311420
* WorldCat (עם VIAF): 52151963632700311420

 |
**מריה אראסוריס** (**María Edwards de Errázuriz**) ‏ (11 בדצמבר 1893 - 8 ביוני 1972) הייתה חסידת אומות העולם מצ'ילה, שהצילה יהודים בתקופת השואה בפריז, שם חייה בשנות ה-30 של המאה ה-20 ונשארה שם בזמן הכיבוש הגרמני.

ראשית דרכה
----------

מריה אראסוריס נולדה למשפחה קתולית בצ'ילה. עברה לפריז יחד עם בעלה הראשון שקיבל משרה דיפלומטית. בשנת 1922 התאלמנה. מריה הייתה עובדת סוציאלית ועבדה בבית החולים רוטשילד בפריז, בו אושפזו גם חולים יהודים.

פעילותה בתקופת השואה להצלת יהודים
---------------------------------

מריה שיחקה תפקיד דומיננטי בפעולות הצלה של יהודים בבית החולים, החל מ-1942 הגרמנים הקיפו את בית החולים בגדר תיל וחולים יהודים שהבריאו נשלחו למחנה הריכוז דראנסי ומשם נשלחו למחנות השמדה, מטרתה של מריה הייתה להציל כמה שיותר יהודים ולהסתיר אותם מהגרמנים. קלר היימן, עובדת סוציאלית יהודית הייתה הרוח החיה במחתרת ההצלה, ברשת היו רופאים, כמרים וביניהם הכומר מנארדה (Abbot Ménardais) הם סיפקו מסמכים מזויפים והסתירו יהודים במוסדות נוצרים או במשפחות מאמצות. ב-16 ביולי 1942, יום תחילת גירוש היהודים מפריז, נעצרו בטי (בת 8) ומרסל (בן 4) פרידמן עם אמם ונשלחו לאצטדיון החורף (ולודרום ד'היבר - ול דיב) בפריז עם כ-13 אלף יהודים שנעצרו ביום זה. האם, בטי ומרסל חלו בגרדת ונשלחו מאצטדיון החורף לבית החולים רוטשילד. הילדים היו באגף לחולים במחלות מידבקות. הם ביקרו את אמם מדי פעם. יום אחד מצאו את מיטתה ריקה. האם הבריאה ונשלחה לדראנסי ומשם לאושוויץ, שם נרצחה. מריה אראסוריס ארגנה את הברחתם של בטי ומרסל פרידמן לטירת מולינה (Moulinet) שם שהו עד השחרור מריה וקלר המשיכו לטפל בילדים גם לאחר השחרור. מריה הצילה גם את הילדים ג'אן ומרסל פרידמן שהוריהם נרצחו במחנות ולאחר סיום המלחמה היא דאגה להם למדפחה מאמצת.

לאחר המלחמה
-----------

בשנת 1960 נישאה לבעלה השני, שהיה סופר צרפתי, הם חזרו לצ'ילה לצמיתות, שם בסופו של דבר נפטרו.

הנצחה
-----

בשנת 2005 הוכרה מריה אראסוריס המנוחה כחסידת אומות העולם.

מריה קיבלה את אות הלגיון בשל תרומתה להצלת חיים רבים והתנגדותה למשטר הנאצי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מריה אראסוריס** בוויקישיתוף
* מידע על מריה אראסוריס באתר יד ושם
* סיפור ההצלה, באתר "יד ושם" (באנגלית)



1. 1 2  מאת Ami, בטי פרידמן , בת ה7 ואחיה מתחזים למתים בשנת 1942 בפריז | ילדים בשואהילדים בשואה, ‏2023-09-18
**הבית של נינה** (בצרפתית: **La Maison de Nina**) הוא סרט קולנוע צרפתי של הבמאי רישאר דמבו משנת 2005.

עלילה
-----

עלילת הסרט מתרחשת בבית יתומים בצרפת, בתום מלחמת העולם השנייה. זהו סיפורה של מנהלת הבית - נינה, פליטה יהודייה מסלוניקי וסיפורם של הילדים: קשיי ההיקלטות, הגעגועים, כאב הפרידה וההתמודדות עם הידיעות על גורל ההורים.

הסרט מתחיל בסיפור קליטתם של אח ואחות המגיעים למקום, עובר לנינה האוספת ילד מזרועות הוריו המאמצים הגויים. אולם ההרמוניה נשברת כאשר מגיעים למוסד ילדים ששוחררו ממחנות הריכוז. הילדים החדשים ממשיכים ללבוש את מדיהם ופועלים כחבורה מגובשת המונהגת על ידי מי שהיה מפקד הצריף במחנה. קשה להם לקבל מרות, קשה להם להאמין למבוגרים, קשה להם למצוא שפה משותפת עם ילדים שלא חוו את זוועות המחנות, קשה לילדים המסורתיים ממזרח אירופה להבין איך אחיהם הצרפתים מסוגלים להכניס אל פיהם מזון לא כשר.

הסרט מבוסס על סיפורם של בתים דומים שהוקמו אחרי השואה, בתים ומוסדות שקלטו ילדים ניצולי שואה, למשל הבית שהקימה לנה קיכלר-זילברמן המתואר בספרה מאה ילדים שלי. הסרט "הבית של נינה" מצליח להביא את סיפורם מבלי לשקוע ברחמים או ברגשנות.

הסרט זכה לציון לשבח במסגרת פרס יו"ר יד ושם לשנת 2006.

הסרט הוקרן בישראל בחסות אגודת עלומים שחבריה היו בין הילדים שהוסתרו בצרפת בתקופת השואה ורובם עברו דרך בתים כמו הבית שהסרט מתאר.

ראו גם
------

* בית הילדים בבלנקנזה
* מאה ילדים שלי (סרט, 1987)

קישורים חיצוניים
----------------

* "הבית של נינה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "הבית של נינה", באתר AllMovie (באנגלית)
* "הבית של נינה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "הבית של נינה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  פסטיבל 2006, באתר Jerusalem Film Festival
**ארקדי ציקון** הוא קומיקסאי וקריקטוריסט ישראלי-אוקראיני.

ביוגרפיה
--------

ציקון נולד בעיר אודסה, ברית המועצות, בשנת 1946.

בגיל ארבע נשלח אביו, ועמו גם בנו, לחיות ברפובליקה העממית של סין מטעם הצבא האדום. את רוב ילדותו בילה ציקון בסין, אותה תיאר כ"אקזוטית", אולם היה עד לאירועים קשים כילד קטן: בעת פרוץ מלחמת קוריאה התחוללו מהומות צבאיוות לא רחוק ממקום מגוריו, וחיילים היו מסתובבים בכל האזור. בראיון עמו סיפר כי "בתור ילד כמעט כל יום ראיתי איך תופסים מרגלים. היה להם מצעד ברחוב הראשי של העיר, שהשתתפו בו שוטרים ומשמר אזרחי, הם הובילו אותם לאורך הרחוב, היו מכים אותם ויורקים עליהם, ובסוף ירו בהם. ככה כל יום".

בבגרותו חזר ציקון לאודסה, שם למד במכון לאומנויות בין השנים 1979-1975. לאחר מכן, בשנת 1989 עלה ציקון ארצה כחלק מהעלייה מברית המועצות לשעבר בשנות ה-90, ולאחר שהשתכן בעיר רמת השרון שם למד בין השנים 1991–1992 במדרשה למורים לאמנתו בעיר. במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 פרסם טורים ומדורי קומיקס בעיתונים גדולים ומוכרים, כגון מעריב, ידיעות אחרונות ומעריב לילדים. בנוסף, לאורך שנות הקריירה שלו הציג ציקון תערוכות של קריקטורות ורצועות קומיקס באירופה, יפן ועוד.

בשנת 2010 הוציא את ספרו "ראש דיו" בהוצאת המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס בעריכת מיה דבש, אשר כולל אוסף של קריקטורות שיצר ציקון במהלך השנים.

במהלך העשור השני של המאה ה-21 פרסם ציקון פחות קומיקס וקריקטורות, והתמקד בסדנאות והרצאות. בשנת 2017 זכה ציקון בפרס חיפה על עבודותיו, לצד הקומיקסאים אלכסנדר ברבנצ'יקוב ואולקסיי קוסטובסקי האוקראינים.

קישורים חיצוניים
----------------

* יובל סער, ביקור בית אצל קריקטוריסט ארקדי ציקון, באתר הארץ, 7 בינואר 2011

הערות שוליים
------------

1. 1 2  ביקור בית אצל קריקטוריסט ארקדי ציקון, באתר Haaretz הארץ
2. 1 2  מרכז מידע לאמנות ישראלית | מוזיאון ישראל, ירושלים, באתר museum.imj.org.il
3. 1 2  ארקדי ציקון, באתר saltarbutartzi.org.il
4. ↑  ארקדי ציקון, **ראש.דיו: ארקדי ציקון**, המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס, 2010. (בiw)
5. ↑  ראש.דיו : ארקדי ציקון / אוצרת ראשית - גלית גאון ; עורכת - מיה דבש | ציקון, ארקדי | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
6. ↑  מוזיאון הקומיקס, ארקדי ציקון המדהים, באתר Facebook
7. ↑  המוזיאון הישראלי לקריקטורה ולקומיקס, באתר www.cartoon.org.il
8. ↑  ברבנצ'יקוב אלכסנדר וקוסטובסקי אולקסיי מאוקראינה זכו במשותף במקום הראשון בתחרות הקריקטורות הבינלאומית בחיפה, באתר חיפהחיפה, ‏2015-08-10
**לודודקטילוס** (שם מדעי: ***Ludodactylus***; מילולית: "אצבע-משחק") הוא סוג של פטרוזאור שחי בקרטיקון תחתון לפני 112 מיליון שנה ומאובניו התגלו בברזיל בשנת 2003. היצור קיבל את שמו עקב דמיונו לפטרוזאור דמויי-פטרנודון בעל שיניים, דבר שמוכר מצעצועים, אך לא ממאובנים. פטרוזאור זה היה הראשון שדמה לצעצוע הפטרוזאור.

מאפיינים
--------

ללודודקטילוס הייתה גולגולת באורך 66 סנטימטרים שדמתה לגולגולת פטרודקטיל והייתה בעלת שיניים דקות שבלטו החוצה וגם "כרבולת" אחורית גדולה. לא נמצא זיז על החוטם כמו להרבה פטרוזאורים. ליצור היה זנב קצר וכנפי עור גדולים. ייתכן שהוא אף עטה פרווה. הלסתות נמצאו פעורות עם לסת תחתונה פעורה כלפי מטה ובתוכם עלה חד של צמח הדומה ליוקה שנתקע בתוכם. נראה שהעלה גרם למות הפטרוזאור שלא הצליח להוציאו ומת מזיהומים ומרעב.

ככל הנראה הוא היה מאבותיהם של האורניתוקריים מתור הקרטיקון.

הלודודקטילוס ניזון מדגים שהוא חטף בלסתותיו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לודודקטילוס** בוויקישיתוף
* לודודקטילוס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* לודודקטילוס, באתר GBIF (באנגלית)
**פרידריך-וילהלם האוק** (בגרמנית: **Friedrich-Wilhelm Hauck**;‏ 10 בינואר 1897 – 15 באפריל 1979) היה גנרל גרמני שפיקד על כוחות במהלך מלחמת העולם השנייה.

ביוגרפיה
--------

### קריירה מוקדמת

האוק נולד ב-10 בינואר 1897 בברסלאו, שהייתה חלק מהקיסרות הגרמנית, והיה בנם של חבר מועצת המדינה לשעבר וחבר המועצה הממשלתי פאול האוק ואשתו לואיז, לבית וגנר. זמן קצר לאחר תחילת מלחמת העולם הראשונה, הוא התנדב לרגימנט ארטילריית השדה ה-6 (שלזיה ה-1 "פון פוקר"), ובאביב 1915 נפרס בשדות הקרב של מלחמת העולם הראשונה עם רגימנט ארטילריית השדה ה-104 החדש (באדן). ב-1917 מונה למועמד לקצונה וב-12 ביוני 1917 קיבל דרגת לויטננט במילואים. על פעולותיו בקרבות קיבל מץ את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, אות הפציעה בשחור, וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.

לאחר המלחמה הצטרף האוק לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. ב-13 באוגוסט 1927 נשא לאישה את רות וייביג הצעירה ממנו בשלוש שנים וחצי, בתו של בעל האחוזה וקפטן הלנדווהר וילהלם אוגוסט וייביג בקיריץ. ב-1 באוגוסט 1931 הועלה לדרגת האופטמן, וב-1 בינואר 1936 הועלה לדרגת מיור, עם הוותק שנקבע ל-1 בדצמבר 1935. בסתיו 1936 הוא הוצב בתור קצין מטה בדיוויזיית הרגלים השנייה, וב-10 בנובמבר 1938, הוא הועבר למטה הקורפוס החמישי.

### מלחמת העולם השנייה

בתחילת מלחמת העולם השנייה הוא המשיך בתפקידו בקורפוס החמישי, וב-1 בינואר 1940 הועלה לדרגת אוברסט לויטננט. במהלך המערכה על צרפת הוא מונה לראש המטה בפיקוד המיוחד הבכיר ה-37 ב-1 ביוני 1940, וב-1 בדצמבר 1940 הוא הועלה לדרגת אוברסט. ב-18 בפברואר 1941 הוא מונה לראש מטה הארמייה ה-11. ב-6 ביולי 1942 הוענק לו עיטור הצלב הגרמני בכסף. וב-27 בנובמבר 1942, הוא מונה למפקד רגימנט הגרנדירים ה-386, שהיה חלק מהדיוויזיה ה-218. ב-5 במרץ 1943 הוא מונה למפקד דיוויזיית הרגלים ה-305, וב-1 ביוני 1943 הועלה לדרגת גנרל-מיור. תחת פיקודו, דיוויזיית הרגלים ה-305 הייתה מעורבת בפשעי מלחמה באיטליה, אך הוא מעולם לא הואשם בכך. ב-1 במרץ 1944 הועלה לדרגת גנרל-לויטננט, וב-11 ביוני 1944 הוענק לו עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. ב-24 בנובמבר 1944 הוא מונה למפקד קורפוס הפאנצר ה-76, וב-7 בדצמבר 1944 הועבר לעתודת המפקדים. בינואר 1945 השתתף בקורס למפקדים מפקדים בהרשברג, ובאמצע ינואר 1945 הוא מונה למפקד הקורפוס ה-64. ב-24 בינואר 1945 הוא מונה למפקד הקורפוס ההררי ה-51, וב-20 באפריל 1945 הועלה לדרגת גנרל חיל התותחנים.

### לאחר המלחמה

הוא נלקח בשבי מלחמה במהלך כניעת קבוצת ארמיות C ב-2 במאי 1945 באיטליה. הוא שוחרר מהשבי האמריקני בתחילת 1948, ועבד עבור ארגון הסיוע האוונגלי, כמנהל משרדו של אויגן גרסטנמייר.

במשך שש שנים, הוא כתב בשם צבא ארצות הברית ובשיתוף פעולה של עוד שישה גנרלים גרמנים לשעבר, את "המבצעים של קבוצות הארמיות הגרמניות בחזית המזרחית 1941–1945, הזירה הדרומית". עם הערכת גנרל-אוברסט פרנץ האלדר, ומכתב תודה מהמפקד העליון של צבא ארצות הברית בגרמניה, הוא העביר את העבודה (16 כרכים) לארכיון הפדרלי-הצבאי בפרייבורג אים ברייזגאו.

לאחר מכן הוא התגורר באיברלינגן, עד מותו ב-15 באפריל 1979.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרידריך-וילהלם האוק** בוויקישיתוף
* פרידריך-וילהלם האוק באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית)

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1031726284
* ISNI: 0000 0000 3646 8378
* LCCN: n96081939
* VIAF: 62004599
* WorldCat: lccn-n96081939

 |
תמונת המחזור הראשון של גימנסיה הרצליה, 1913
תמונת מחזור של בית הספר תחכמוני בתל אביב משנת 1932. בתמונה מצוינים מספרו הסידורי של המחזור (י"ג) ושנת סיום הלימודים (תרצ"ב).
במסגרת לימודית, ובפרט בבית ספר, **מחזור** הוא קבוצת תלמידים המסיימת לימודיה באותה שנה. ההתייחסות למחזור מסוים נעשית בשתי דרכים:

* לפי שנת הלימודים שבה סיים המחזור את לימודיו. דוגמה: מחזור תש"ס הוא המחזור שסיים לימודיו בשנת תש"ס.
* לפי מספרו הסידורי של המחזור בבית הספר. מחזור א' הוא המחזור הראשון שסיים לימודיו בבית ספר זה.

ניתן להתייחס למחזור לימודים על פי שנת הלידה של מרבית התלמידים במחזור. דוגמה: מחזור 1990 הוא המחזור שבו מרבית התלמידים נולדו בשנה זו.

בנוסף להתייחסות הנפוצה למחזור, לפי בית ספר, מקובלת גם התייחסות מצומצמת יותר, לקבוצה בתוך בית הספר, למשל מחזור של החוג לכלכלה, או רחבה יותר, למשל מחזור כל מסיימי התיכון בישראל בשנה מסוימת.

גודלו של מחזור לימודים נמדד במספר התלמידים שבו או במספר הכיתות שבו. כיוון שאדם עובר במסגרות לימוד רבות במהלך חייו, הוא משתייך למחזורים רבים, כגון מחזור בית הספר היסודי, מחזור בית הספר התיכון, מחזור טירונות וכו'.

תמונת מחזור היא תצלום שבו מופיעים כל בני מחזור מסוים. סיום לימודיו של מחזור מסוים מצוין במסיבת סיום. ספר מחזור הוא ספר בו מופיעות תמונות וסיכומים בכתב על בני המחזור ועל חוויות ההכשרה במחזור

פגישת מחזור
-----------

לעיתים מאורגנת **פגישת מחזור**, שבה נפגשים, כעבור עשר שנים למשל, בוגריו של מחזור מסוים למפגש נוסטלגי. בפנימיות דתיות נעשה לעיתים מפגש כזה בשבת, וקרוי "שבת מחזור". ביחידות צבאיות מאורגנות לרוב "פגישות מחזורים", בהם מתכנסים כל בוגרי מחזורי ההכשרה מעשורים מסוימים.

אחד האתגרים הגדולים ביותר בארגון פגישות כאלו הוא מציאת כל בוגרי המחזור או המחזורים כדי להזמינם לפגישת המחזור/ים, אחרי שהקשר עמם ניתק לפני עשרות שנים. לעיתים, בשל המספר הגדול של בוגרי תוכנית הלימודים במחזור אחד, קשה גם לזכור את מי בכלל צריך לחפש. תמונת המחזור וספר המחזור יכולים לעזור בזה וניתן לפרסם גם מודעות בעיתונות לצורך איתור הבוגרים. כיום, פייסבוק מסייע במציאת הבוגרים לצורך ארגון פגישות מחזור.

בפגישת המחזור, כמו בספר המחזור, מעלים זכרונות ונואמים נאומים נוסטלגיים. לרוב מזמינים גם צלם ומפיצים תמונות של הפגישה עצמה.

לקריאה נוספת
------------

* Vered Vinitzki-Saroussi, **After Pomp and Circumstance: High School Reunion as an Autobiographical Occasion**, University of Chicago Press, 1998

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **מחזור (לימודים)** |

* יעל געתון‏, העיקר הבלינג: ספרי המחזור עולים כיתה, באתר וואלה!‏, 2 ביולי 2015 סרטונים
**אירנה קונזצוב** (ברוסית: **Ирена Кузнецов**; נולדה ב-24 באפריל 2002) היא כדורגלנית ישראלית-רוסית, המשחקת בעמדת הבלמת בטורבינה פוטסדאם מהבונדסליגה הגרמנית לנשים ובנבחרת ישראל. יחד עם חברתה הקרובה נועה סלימהוגיץ', קונזצוב היא הישראלית השנייה המשחקת במדי פוטסדאם.

ביוגרפיה
--------

קונזצוב נולדה בחדרה, ישראל, להורים מהגרים מרוסיה, ולה דרכון רוסי.

קריירת מועדונים
---------------

### נערות

קונזצוב שיחקה כדורגל מגיל צעיר, וכילדה שיחקה במחלקות הנוער של המועדון הפועל חדרה מליגת העל בכדורגל. ב-2012 נצפתה קונזצוב על-ידי המועדון מכבי כישרונות חדרה מליגת העל בכדורגל נשים, ובהמשך עברה לשורות המועדון, בו שיחקה עד 2016.

### בוגרות

ב-2016 עברה קונזצוב לאקדמיה לכדורגל במכון ווינגייט, במדיה ערכה את הופעת הבכורה שלה בליגת העל, ב-15 בנובמבר 2016, בהפסד 3:4 למכבי חולון.

ב-2019 עברה הבלמת למועדון מכבי בנות עמק חפר, בו חתמה על חוזה לעונה אחת.

בקיץ 2020 עברה קונזצוב למועדון א.א.ל. לימסול מליגת העל הקפריסאית(אנ').

בנובמבר 2020, עקב תנאי עבודה קשים בקפריסין, עזבה קונזצוב את לימסול והצטרפה למכבי כישרונות חדרה.

לקראת עונת 2021/22 עברה קוזנצוב לרמת השרון.

ב-ינואר 2022 חתמה קונזצוב במדי טורבינה פוטסדאם מהבונדסליגה לנשים. את הופעת הבכורה שלה בבונדסליגה ערכה ב-6 במרץ 2022, בניצחון 5:0 על אסן. במאי שותפה קונזצוב בגמר הגביע הגרמני, בו הפסידה 4:0 לוולפסבורג.

קריירת נבחרות
-------------

קונזצוב שיחקה במדי נבחרת ישראל בכדורגל נשים עד גיל 16, כשהיא עורכת את הופעת הבכורה שלה במדי הנבחרת ב-2 במאי 2018, בניצחון 4:3 על מונטנגרו. קונזצוב שיחקה מספר משחקים במדי נבחרת ישראל עד גיל 17, החל משנת 2017.

קונזצוב ערכה את הופעת הבכורה שלה בנבחרת ישראל ב-20 באוקטובר 2020, בהפסד 4:0 לדנמרק. שער עצמי שנכבש על-ידי הבלמת לא הפריע לקוזנצוב שנתנה משחק מעולה.

חיים אישיים
-----------

קוזנצוב היא אחותו של רוסלן קוזנצוב המשמש כקפטן הפועל הרצליה מליגה א׳.

ראו גם
------

* נועה סלימהוגיץ'
* שי פרל
* שרון בק

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אירנה קוזנצוב** בוויקישיתוף
* אירנה קוזנצוב, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Soccerdonna (בגרמנית)
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  הפרופיל של אירנה קונזצוב, באתר soccerdonna.de
2. ↑  אירנה קונזצוב בראיון, באתר playmakerstats.com
3. ↑  אז נקרא עירוני ספורט חדרה
4. ↑  לירון שרון, ‏‏היפייפיה שעשתה היסטוריה בכדורגל הישראלי, באתר ספורט1, 7 בספטמבר 2020
5. ↑  דו"ח המשחק באתר ההתאחדות לכדורגל
6. ↑  רעי שני, ‏עושה היסטוריה: חתמה בקפריסין, בדרך לצרפת, באתר ONE‏, 6 בספטמבר 2020
7. ↑  ליאור ברטל, ‏בדרך לצמרת: אירנה קוזנצוב ורעות מיכאלי חתמו בקבוצת א.א.ל. לימסול מקפריסין, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 7 בספטמבר 2020
8. ↑  ליאור ברטל, ‏מעבר יוקרתי: אירנה קוזנצוב מצטרפת לפוטסדאם מהליגה הגרמנית בכדורגל, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 29 בינואר 2022
9. ↑  ליאור ברטל, ‏אירנה קוזנצוב שותפה בגמר הגביע הגרמני, וולפסבורג זכתה בדאבל, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 28 במאי 2022
10. ↑  דו"ח המשחק, באתר ההתאחדות לכדורגל
**צלטנר** היא הוצאה לאור ישראלית המתמקדת בספרות ילדים ונוער.

היסטוריה
--------

ההוצאה הוקמה בשנת 2003 על ידי דורית צלטנר, משפטנית, במה שהתחיל כאיתור ספרים מתאימים מהעולם לביתה בת הארבע, ותרגומם "במיוחד עבורה". עם השנים התחביב הפך לעיסוקה העיקרי של דורית, שעוסקת בכל תהליך הייצור וההפצה בעצמה, מה שיוצר תהליך ייצור ארוך ומלווה לכל ספר, ומשתקף גם בהגדרתה העצמית של ההוצאה - "בית מלאכה לספרי ילדים".

אופי ההוצאה
-----------

תהליך הייצור בהוצאה ידידותי לסביבה. הספרים מודפסים על נייר ממוחזר או שמיוצר בתהליכים ידידותיים לסביבה, וגם השקיות מודבקות תוך שימוש חוזר בחומרים. ההוצאה אף עורכת סדנאות המחברות בין אמנות ועבודת אדמה.

בסטודיו פועלת גם חממת מאיירים, הקוראת למאיירים לעבוד בסטודיו, תוך תרומת איור לפרויקטים של המקום.

ההוצאה שמה דגש על הוצאה לאור של ביוגרפיות מקוריות ומתורגמות לילדים של "אנשים שסיפור חייהם היה לנכס רוחני בתולדות העולם והארץ".

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של צלטנר

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אתר למנויים בלבד סמדר שיר, ברית מילה, באתר "ידיעות אחרונות", 23 באפריל 2016
2. 1 2 3  אודות צלטנר, באתר צלטנר | Zeltner
3. ↑  Zeltner Publishing צלטנר. בית מלאכה לספרי ילדים, באתר www.facebook.com
4. ↑  חממת המאיירים, באתר צלטנר | Zeltner, ‏2016-07-26

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007298968205171
* VIAF: 136581041
* WorldCat (עם VIAF): 136581041

 |
**מיטל שרעבי** (נולדה ב-23 במרץ 2000) היא כדורגלנית ישראלית, המשחקת כמגנה שמאלית בקבוצת הפועל ע' פתח תקווה בליגת העל בכדורגל נשים ונמצאת בסגל נבחרת ישראל.

ביוגרפיה
--------

שרעבי נולדה בראש העין ובגיל 12 הצטרפה למועדון הכדורגל של הפועל פתח תקווה. בגיל 15, במקביל להשתתפותה בקבוצת הנערות, כבר שיחקה עם הקבוצה הבוגרת שהתחרתה במסגרת הליגה הראשונה לנשים. בשנת 2017 עברה למ.כ רמת השרון וזכתה עם הקבוצה הבוגרת בגביע הראשון של המועדון.

בעונת 2018/2019 עברה לאס"א תל אביב וזכתה עם הקבוצה בדאבל.

שרעבי הייתה שייכת לסגל אתנה ג'וניור משנת 2013 ושנתיים לאחר מכן עברה לנבחרת הנערות עד גיל 17 בה שיחקה שני משחקים. בהמשך הייתה בנבחרת הנערות עד גיל 19 וכיום חלק מסגל הנבחרת הבוגרת.

נכון לשנת 2020 שרעבי היא חיילת בצה"ל המשרתת במחנה נחשונים כספורטאית פעילה.

תארים
-----

### מ.כ רמת השרון

* גביע המדינה: 2017/2018 2022/2023

### אס"א תל אביב

* אליפות המדינה: 2018/2019
* גביע המדינה: 2018/2019

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיטל שרעבי** בוויקישיתוף
* מיטל שרעבי, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Soccerdonna (בגרמנית)
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל באתר UEFA
**פרנץ קרל רייכלייטנר** (בגרמנית: **Franz Karl Reichleitner**; ‏2 בדצמבר 1906 – 3 בינואר 1944) היה איש אס אס אוסטרי שהשתתף במבצע ריינהרד במהלך השואה. רייכלייטנר היה המפקד השני והאחרון של מחנה ההשמדה סוביבור מ-1 בספטמבר 1942 עד סגירת המחנה ב-17 באוקטובר 1943 או בסמוך לכך. כמפקד המחנה, רייכלייטנר ביצע ישירות רציחות כחלק מרצח העם של היהודים.

קריירה באס אס
-------------

רייכלייטנר הצטרף למפלגה הנאצית ב-1936 כחבר מספר 6,369,213 ולאס אס ב-1937, כחבר מספר 357,065. הוא החל את הקריירה שלו כפקיד (בדרגת Kriminalsekretär) של הגסטפו בלינץ. מאוחר יותר עבר לעבוד בתוכנית המתת החסד T4 במרכז ההרג של הרטהיים. תחילה היה עוזר מפקח עם פרנץ שטנגל תחת כריסטיאן וירט ואז עבר לתפקידו של וירט כמפקח ראשי בהארטהיים. רייכלייטנר היה גם אחראי חלקית על קבלת שטנגל לתפקיד פיקוח ב-T4.

מחנה המוות סוביבור
------------------

ב-1 בספטמבר 1942, בדרגת אובר-שטורמפיהרר (סגן ראשון) של האס אס, בפקודתם של וירט ואודילו גלובוצניק, רייכלייטנר קיבל את הפיקוד על מחנה ההשמדה סוביבור עם יציאתו של פרנץ שטנגל לטרבלינקה. רייכלייטנר מיעט להופיע במחנה, ונטען כי היה שתיין כבד, אך שלט בסוביבור בקפדנות. משה בהיר, אסיר המחנה, כתב:

> רייכלייטנר, גבר בשנות הארבעים המאוחרות לחייו, בעל מבטא אוסטרי, היה לבוש תמיד באלגנטיות רבה וענד כפפות. לא היה לו קשר ישיר עם היהודים והטרנספורטים. הוא ידע שהוא יכול לסמוך על הכפופים לו, שפחדו ממנו מאוד. הוא ניהל את המחנה בדיוק גרמני. בתקופתו התנהלו האקציות בשלום, וכל השילוחים שהגיעו ביום מסוים חוסלו. הוא מעולם לא השאיר אותם ליום המחרת...
> 
> 

באחת הפעמים, כאשר זקן מטרנספורט סטר לקצין האס אס קרל פרנצל, רייכלייטנר לקח את האיש הצידה וירה בו לעיני משפחתו וכל שיירת האנשים.

מרד סוביבור
-----------

לאחר שהרייכספיהרר אס אס היינריך הימלר ביקר בסוביבור ב-12 בפברואר 1943, הוא קידם את רייכלייטנר להאופטשטורמפיהרר (קפטן) אס אס. רייכלייטנר היה בחופשה ביום מרד סוביבור, 14 באוקטובר 1943. כ-300 מתוך 600 האסירים ברחו. השאר נורו למוות בפקודה ישירה של הימלר. סוביבור נסגר תוך מספר ימים והנאצים ניסו להסיר כל זכר לקיומו.

בסתיו 1943, כמו רבים ממבצעי מבצע ריינהרד, רייכלייטנר הועבר לאזור פיומה באיטליה כדי להרוג יהודים ולדכא את תנועת ההתנגדות הפרטיזנית. רייכלייטנר נהרג על ידי פרטיזנים ב-3 בינואר 1944 בפיומה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרנץ רייכלייטנר** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  The Holocaust: Lest we forget: Extermination camp Sobibor
2. ↑  Ernst Klee: *Das Personenlexikon zum Dritten Reich. Wer war was vor und nach 1945?*. Fischer Taschenbuch Verlag, Zweite aktualisierte Auflage, Frankfurt am Main 2003 מסת"ב 3-10-039309-0
3. 1 2  Yitzhak Arad (1987). *Belzec, Sobibor, Treblinka: The Operation Reinhard Death Camps*, Bloomington: Indiana University Press, pp. 188-189.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1283217325
* VIAF: 3947167931734829520001
* WorldCat (עם VIAF): 3947167931734829520001

 |
**שחר נקב** (נולדה ב-12 באפריל 1997) היא כדורגלנית ישראלית, המשחקת לסירוגין כבלמית וכמגנה שמאלית בקבוצת מ.ס. קריית גת שבליגת העל ובנבחרת ישראל.

ביוגרפיה
--------

נולדה בבאר שבע כבת שנייה למשה וכוכבית נקב. אחותה הבכורה, חן, נפטרה בשנת 2015 ממחלת הסרטן, והיא בת 21.

נקב החלה לשחק כדורגל כילדה בשכונת מגוריה, ובמקביל הצטרפה בכיתה א' לקבוצת ג'ודו, בתחילה אצל המאמן מוריס סמדג'ה ולאחר מכן אצל אבי אגר, שם התאמנה עד כיתה ו'. בשנים אלה התחרתה בטורנירים מקומיים ובינלאומיים בג'ודו והייתה פעמיים סגנית אלופת ישראל. כשהייתה בכיתה ז' החליטה לסיים את דרכה בג'ודו ולהגשים את אהבתה לכדורגל.

בגיל 13 הצטרפה לקבוצת מכבי באר שבע שם שיחקה עד שעברה לאקדמיה לכדורגל בנות במכון וינגייט.

את שירותה הצבאי עשתה בבה"ד 8 במכוון וינגייט כספורטאית מצטיינת.

קריירה מקצועית
--------------

### מועדונים

בגיל 16 החלה לשחק באקדמיה לכדורגל בנות במכון וינגייט, שנפתחה בשנת 2012 לקראת אליפות אירופה בכדורגל נשים עד גיל 19 שהתקיימה בשנת 2015 בישראל. נקב שיחקה במסגרת האקדמיה ארבע שנים, במהלכן שיחקה בנבחרת נשים עד גיל 19, כאשר קבוצת האקדמיה משתתפת גם במשחקי ליגת העל לנשים.

לאחר שירותה הצבאי עברה לשחק במ.ס קריית גת ובעונתה הראשונה בקבוצה זכתה עמה באליפות המדינה בעונת 2017/2018, ונבחרה לאחת מ"נבחרות העונה". נקב המשיכה לעונה נוספת בקריית גת שהתמודדה על האליפות עד לתום העונה במאבק צמוד עם אס"א ת"א, שזכתה לבסוף באליפות בהפרש של נקודה.

לקראת עונת 2019/2020 חתמה נקב בקבוצת מ.כ רמת השרון ושיחקה בה עד להפסקת העונה טרם סיומה המתוכנן, עקב התפרצות נגיף הקורונה בישראל. ב-13 באפריל 2020 הוכרז על סיום הליגה והענקת האליפות לרמת השרון שצעדה במקום הראשון בהפרש של 5 נקודות מקבוצת מ.ס קריית גת שבמקום השני.

### נבחרת ישראל

נקב שיחקה בנבחרות ישראל עד גיל 17 ועד גיל 19, בהן צברה 11 הופעות. בשנת 2015 זומנה לסגל נבחרת הנשים הבוגרת של ישראל. משחק הבכורה שלה נערך ב-22 באוקטובר נגד נבחרת קזחסטן.

תארים
-----

### מ.ס קריית גת

* אליפות המדינה: 2017/2018

### מ.כ רמת השרון

* אליפות המדינה: 2019/2020

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שחר נקב** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Soccerdonna (בגרמנית)
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* יורו נשים - שחר נקב בחדשות הספורט, כתבה בערוץ הספורט על שחר נקב, 8 ביולי 2015
* לירון שרון, ‏הכדורגל כתקווה: האובדן האישי של שחר נקב, באתר ONE‏, 13 ביולי 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  שי מוגילבסקי, "אהיה באליפות אירופה בשביל אחותי", באתר ynet, 13 ביולי 2015
2. ↑  ליאור ברטל, ‏קבלו את הרכב השנה בליגת העל נשים בכדורגל לעונת 2017/18, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 31 במאי 2018
3. ↑  ליאור ברטל, ‏ליגת העל לנשים בכדורגל הופסקה בשל הקורונה, רמת השרון הוכרזה כאלופה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 13 באפריל 2020
**נתח סטייק סינטה** או **נתח סטייק ראמפ** (באנגלית: **Rump steak**) הוא נתח בשר בקר.

מאפיינים
--------

הנתח היא החלוקה בין השוק לבין ה-chine cut) chine cut הוא ז'רגון קצבים, כלומר לנתק למחצה את עמוד השדרה מהצלעות, ובכך להפוך את המפרק לקל יותר לגילוף). ישר דרך ה-aitch bone (נתח מהבקר המונח מעל עצם החזה). זה עשוי להתייחס ל:

* סטייק מהחצי העליון של ה"ראונד סטייק" האמריקאי.
* סטייק בחיתוך הבריטי או האוסטרלי מבשר הבקר, שווה ערך במידה רבה לסינטה (sirlion) האמריקאי.

השוואת המינוח האמריקאי והבריטי
------------------------------

ה-"ראמפ סטייק" באנגלית הבריטית ושל חבר העמים נקרא בדרך כלל "סינטה" באנגלית האמריקאית. 

מצד שני, המונח "סינטה" הבריטי נקרא בפי אמריקאים short loin או "פורטרהאוס".

| בריטי | אֲמֶרִיקָאִי |
| --- | --- |
|  |  |

השימוש בצרפתית
--------------

המונח ראמפ סטייק מתאים בערך למונח culotte בצורת חיתוך הבשר הצרפתי (מילולית "מכנסיים" או "אברקיים").

ה-pointe de culotte, הפיקניה מומלץ מאוד לצלייה כבקר נוסח מוד.

ראו גם
------

* אומצה

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Food and Cooking in American and British English", by Susan Stempleski, *Medical Magazine*, Macmillan Dictionaries, February 2004
**דראפט** (מאנגלית: **Draft**, גיוס) הוא תהליך שבו קבוצות ספורט מקצועניות בוחרות ספורטאים שאינם כבולים בחוזה עם מועדון אחר, בדרך כלל ממכללות, תיכונים או קבוצות לא מקצועניות. שיטת הדראפט נהוגה בענפי ספורט רבים בארצות הברית, כמו בהוקי קרח, בבייסבול, בפוטבול, בכדורסל וב-Soccer. השיטה כמעט לא נהוגה מחוץ לצפון אמריקה, שם עיקר השחקנים מגיעים ממחלקת הנוער ומקבוצות אחרות על ידי רכישה ישירה.

בדראפט ניתנת לכל אחת מקבוצות הליגה בתורה הזדמנות לבחור שחקן מבין המועמדים, לפי סדר מסוים: ככל שקבוצה נמצאת במקום מוקדם יותר בדראפט, באפשרותה לבחור מבין מבחר שחקנים גדול יותר.

בדראפט של ליגת ה-NFL, שהחלו להשתמש בו בשנת 1936, סדר הקבוצות שבוחרות בדראפט הוא הפוך מהישגי הקבוצה בעונה הקודמת: הקבוצה שסיימה עם המאזנים הגרועים ביותר בוחרת ראשונה בדראפט, והזוכה בסופרבול בוחרת אחרונה.

בדראפט של ה-NHL ובדראפט הידוע ביותר, דראפט ה-NBA, השיטה הנהוגה דומה לשיטת ה-NFL; אך נערכת הגרלה משוקללת. הסיבה להנהגת ההגרלה היא סברה לפיה קבוצות שאיבדו את סיכוייהן לעלות לפלייאוף מפסידות לכאורה משחקים בכוונה לקראת סיום העונה, כדי לסיים במקום נמוך יותר בליגה ועל ידי כך לזכות במקום גבוה יותר בדראפט; שיטת ההגרלה המשוקללת מפחיתה משמעותית את התמריץ לעשות כך, כיוון שהמיקום בדראפט יכול להשתנות בעקבות ההגרלה.

שיטת הדראפט ב-NBA
-----------------

 ערך מורחב – **דראפט ה-NBA**  

הדראפט של ה-NBA הוא אירוע שנתי המתקיים בארצות הברית. בכל שנה האירוע נערך בעיר מסוימת הנקבעת על ידי הנהלת הליגה ובו שלושים קבוצות ה-NBA יכולות לבחור שחקנים צעירים וחופשיים מחוזה שרוצים להצטרף לליגה. לאחר יציאת החוק המחייב המתנה בת שנה לפחות בין סיום התיכון לכניסה לדראפט החלו רוב השחקנים לשחק במכללות. לכן ברוב המקרים כיום השחקנים מגיעים מהמכללות, אולם ישנם גם שחקנים שמגיעים מארצות שונות.

הדרך היחידה בה שחקן עד גיל 22 יכול לשחק ב-NBA היא אך ורק על ידי בחירה בדראפט. שחקנים אחרי גיל 22 כבר לא נבחרים בדראפט (אלא אם השחקן באותו מחזור של בני 22) וקבוצות ה-NBA יכולות פשוט להחתים שחקנים מרחבי העולם ולקנות אותם בכסף (על שחקנים מה-NBA ניתן לעשות טרייד או להחתימם על חוזה לאחר סיום החוזה שלהם).

דראפט הרחבה
-----------

 ערך מורחב – **דראפט הרחבה**  

**דראפט הרחבה** (באנגלית: **Expansion draft**) הוא דראפט מיוחד שנערך בליגות המקצועניות בצפון אמריקה בשנה של התרחבות בליגה - כלומר, כשמצורפות אליה קבוצות חדשות ומספר הקבוצות בליגה גדל.

הקבוצות הקיימות מקבלות אפשרות להגן על מספר מסוים של שחקנים מהסגלים שלהן, ולשמור אותם אצלן בכל מקרה. השחקנים שהקבוצות הקיימות בחרו שלא להגן עליהם עומדים לבחירה בדראפט ההתרחבות, ומהם יכולות הקבוצות החדשות לבחור שחקנים בהליך דראפט ולאייש את הסגלים שלהן, לפי סדר שמוגרל מראש.

ראו גם
------

* דראפט ה-KHL
* טנקינג

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דראפט** בוויקישיתוף
**פרשת האלכוהול המזויף** החלה בישראל בשנת 2018. לפחות 13 אנשים מתו לאחר ששתו משקאות אלכוהוליים מזויפים, ורבים אחרים התעוורו. האלכוהול במשקאות הכיל ריכוז גבוה של מתנול, שעלול לגרום להרעלת מתנול שיכולה לגרום לעיוורון ואף למוות.

בפרשה היה מעורב ארגון פשע, ובו יצרני אלכוהול מזויף, מפיצים סיטונאים, רשת הפצה ארצית והעלמות מס בסכומים גבוהים.

עד היום לא הוגש כתב אישום כלשהו בפרשה.

השתלשלות הפרשה
--------------

ביולי 2018 פשטה המשטרה על מחסן במושב אחוזם שנמצא בבעלותו של פליקס סיבוני, אביה של מירי רגב, ושל אדם נוסף, והחרימה מתוכו 1,500 בקבוקי אלכוהול. בבדיקה שנערכה במשרד הבריאות נמצא בבקבוקים ריכוז גבוה מאוד של מתנול. נפתחו תיקים פליליים נגד סיבוני ונגד כמה בעלי מכולות שהפיצו את הבקבוקים המזויפים, בחשד לעבירות של חבלה ברשלנות, שימוש בחומר רעיל ומסוכן וגרימת מוות ברשלנות. סיבוני טען שהוא לא ידע מה מכילים המשקאות שמכר.

עד אוגוסט 2018 מתו שבעה בני אדם ושלושה התעוורו לגמרי לאחר שצרכו משקאות אלכוהוליים מזויפים.

בנובמבר 2018 נעצרו חמישה חשודים נוספים בהכנה ובאספקה של אלכוהול מזויף. באחד מבתי החשודים נמצא "סליק" ובו 24 חביות מתנול, ששימשו להכנת אלכוהול מזויף.

לפי דיווחי משרד הבריאות, עד אוגוסט 2019 מתו 13 ישראלים וחמישה התעוורו כתוצאה מהרעלת אלכוהול. ככל הנראה המספרים הללו נמוכים בהרבה מנתוני האמת, מפני שבתי חולים לא תמיד מתעדים את סיבת המוות כהרעלת אלכוהול.

מקרי המוות וההתעוורות התרחשו במקומות שונים בישראל, דבר המעיד על כך שהאלכוהול המזויף הופץ בתפוצה רחבה. המפיץ הראשי לא נתפס, ולא הוגשו כתבי אישום בפרשה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  סכנת האלכוהול המזויף: גל מעצרים נוסף בפרשה שנחשפה בחדשות, באתר ‏מאקו‏, 21 בנובמבר 2018.
2. ↑  ניקי גוטמן, פליקס סיבוני, אביה של מירי רגב, נחקר בפרשת האלכוהול המזויף, באתר ישראל היום, 1 באוגוסט 2018.
3. ↑  103FM, ‏מירי רגב על פרשת האלכוהול המזויף: "אבא שלי הוא אדם הגון שנפל קורבן לנוכלות", באתר מעריב אונליין, 3 באוגוסט 2018
4. ↑  ניקי גוטמן, פרשת האלכוהול המזויף: קורבן שביעי נפטר, באתר ישראל היום, 15 באוגוסט 2018.
5. ↑  דניאל הרץ, ‏חמישה נעצרו בחשד להכנת אלכוהול מזויף, באתר כיכר השבת, 21 בנובמבר 2018
6. ↑  אתר למנויים בלבד רוני לינדר, בתוך שנתיים: 13 ישראלים מתו וחמישה התעוורו כתוצאה מאלכוהול מזויף, באתר TheMarker‏, 15 באוגוסט 2019.
**שכבת הקשר של מודל TCP/IP** (באנגלית: **TCP/IP Model Physical Layer**, או **Link Layer**) מקבילה לשכבה הפיזית ושכבת הקו של מודל ה־OSI, היא אחראית על חלוקת חבילות הנתונים על פי כתובות פיזיות, ועל תקינת ציוד התקשורת. השכבה הפיזית משמשת את שכבת הרשת של מודל TCP/IP לצורך העברת נתונים על-גבי הרשת.

מיפוי פיזי
----------

**השכבה הפיזית** אחראית על המיפוי הפיסי של הרשת, בין אם מדובר ברשת מקומית (LAN) או רשת אזורית (WAN). מיפוי זה נעשה באמצעות כתובות MAC, כתובות ייחודיות אלו משויכות לכל רכיב המסוגל לתקשר ברשת מחשבים, ומשמשות לזיהוי תחנת המוצא והיעד של חבילות נתונים.

תת רמות
-------

למעשה, השכבה מתפקדת בשלוש רמות נפרדות -  

העליונה - LLC - Logical Link Control, אחראית על חלוקת הנתונים שמגיעים מהשכבות העליונות למסגרות (Frames), והטיפול בכל מסגרת בנפרד.

תחתיה ה־Media Access Control שאחראית על הגישה למדיום הפיזי, ונכנסת לפעולה כאשר שני מחשבים או יותר באותו מתחם התנגשות (collision domain) מעוניינים לשדר בו זמנית, במקרה כזה שניהם יפסיקו לשדר, ועל פי התקן שעל פיו אותה הרשת מתפקדת יקרה אחד משניים -

* כל אחד מהמחשבים ייקח לעצמו פסק זמן אקראי, אחד מהם יתחיל לשדר ראשון, והשני ימתין ורק לאחר שהקו יתפנה ורק אז יתחיל לשדר בעצמו. כמו שקורה במערכות מבוססות Ethernet.
* מנגנון מרכזי מפקח על התעבורה ברשת, ונותן את "רשות הדיבור" לאחד מהמחשבים. כמו שקורה במערכות מבוססות Token Ring.

הרמה התחתונה ביותר אחראית על קביעת הייצוג הבינארי על המדיה הפיזית - כל המידע שעובר ברשתות מחשבים מיוצג בצורה דיגיטלית, ברצפים של אפסים (0) ואחדות (1). **השכבה הפיזית** אחראית על העברת המידע הזה על מדיית התקשורת. מדיה יכולה להיות כבל נחושת, סיב אופטי, והאוויר (במידה ומדובר בתקשורת אלחוטית). על מנת שהנתונים שנשלחו מקצה אחד של המדיום יובנו בקצה השני, יש לקבוע "שפה" מוסכמת לייצוג הבינארי של המידע, וכאן נכנסים לפעולה תקנים של **השכבה הפיזית**.

**השכבה הפיזית** קובעת גם תקנים שונים ביחס לכבלים בהם יש להשתמש, אורכם המקסימלי, תעבורה מקסימלית, מחברים, ועוד. כל אלו חיוניים על מנת למנוע טעיות בזיהוי שעשויות להיגרם בשל הפרעות שונות באותות הבינאריים.

ראו גם
------

* מונחים ברשת מחשבים

| פרוטוקולים במודל TCP/IP |
| --- |
| שכבת יישום | HTTP • SMTP • FTP • DNS • DHCP • SSH • RTP • RTSP • IRC • SNMP • SIP • IMAP4 • MIME • Telnet • RPC • SOAP • LDAP |
| שכבת תעבורה | TCP • UDP • SCTP • DCCP |
| שכבת רשת | IP • IPv4 • IPv6 • ICMP • IPX • IGMP |
| שכבת קשר | אתרנט • 10BASE-T • 802.11 WiFi • Token ring • FDDI • ARP |
צלב אלינור בצ'רינג קרוס - נבנה בתקופה הוויקטוריאנית
חזית תחנת הרכבת של צ'רינג קרוס ומלון צ'רינג קרוס - תחריט מהמאה ה-19
**צ'רינג קרוס** (באנגלית: **Charing Cross**) הוא אזור ברובע וסטמינסטר, במרכז לונדון שבאנגליה. מקור השם הוא כפר קטן שהיה במקום זה בשם צ'רינג קרוס.

מקורו של שם הכפר שנוי במחלוקת. הכפר ידוע בכך שבו נבנתה האחרונה באנדרטאות הזיכרון למלכה אלינור מקסטיליה, אשתו של המלך אדוארד הראשון. המלכה נפטרה במחוז נוטינגהאמשייר והובאה משם למנזר וסטמינסטר במסע שנמשך שלושה עשר ימים ושנים עשר לילות. בכל שנים עשר המקומות שבהם נח ארונה של המלכה בנה המלך אדוארד הראשון צלבי זיכרון שנקראו מאז צלבי אלינור. מקום מנוחת הארון האחרון לפני לוויית המלכה היה בצ'רינג. מתוך צלבים אלה נותרו עד ימינו שלושה.

יש הגורסים שהמקום קרוי על שם הצלב, ומקורו במשפט הצרפתי "שר רין" - "מלכה אהובה". לפי גרסה אחרת, מקור השם הוא מילה אנגלית עתיקה שמשמעה "עיקול הנהר".

אנדרטת הצלב הנוכחית העומדת מול תחנת הרכבת של צ'רינג קרוס היא שחזור ויקטוריאני של הצלב המקורי (אף שרבים חושבים ששחזור זה מעוטר יותר מהמקור). השחזור תוכנן על ידי האדריכל אדוארד מילטון בארי. כל המרחקים בלונדון נמדדים ממיקומה של האנדרטה המקורית, אשר כיום נמצא בה פסלו של המלך צ'ארלס הראשון.

תחנת הרכבת של צ'רינג קרוס מאוזכרת בכמה מסיפורי שרלוק הולמס.

ראו גם
------

* דרך צ'רינג קרוס
* תחנת צ'רינג קרוס

|  |  |
| --- | --- |
| פורטלפורטל | **ראו גם פורטל לונדון** |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צ'רינג קרוס** בוויקישיתוף
* צ'רינג קרוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007540431505171
* LCCN: nr95047460
* VIAF: 122437731
* WorldCat: lccn-nr95047460

 |
**יעקב (ג'קיטו) מאסטרו** (1927 - 21 בפברואר 2016) היה יהודי יווני אשר הציל יהודים רבים במחנה ההשמדה אושוויץ ועל כך קיבל את אות המציל היהודי.

קורות חיים
----------

ג'קיטו מאסטרו נולד בסלוניקי בשנת 1927 ליצחק וגרציה מאסטרו. לג'קיטו היו שתי אחיות ואח: אסתר (שעסקה גם היא בהמשך בהצלת יהודים בשואה), ז'אנה ודניאל. אביו של ג'קיטו נפטר כשהיה בן שבע.
באפריל 1941 פלשו הגרמנים ליוון וכבשו את סלוניקי. ג'קיטו הצעיר החל סוחר עם חיילי האס אס ולומד את השפה הגרמנית.

ב-15 במרץ 1943, נשלח ג'קיטו בן ה-15 בטרנספורט הראשון של יהודי יוון לאושוויץ. היהודים הסלוניקאים לא דיברו גרמנית, וג'קיטו, שלמד גרמנית בתקופת הכיבוש, הפך למתרגם של יהודי סלוניקי וכך קיבל את תפקיד חלוקת העבודה לאסירים. במסגרת תפקידו בחלוקת העבודה שינה פעמים רבות את מקומות העבודה של האסירים היהודים כך שאסירים שהיו חלשים יותר יזכו בעבודות קלות. בדרך זו הציל כאלף יהודים. כמו כן, ג'קיטו הצליח להשיג משקאות חריפים, סיגריות, תכשיטים ומצרכים נוספים, ובעזרתם לשחד את אנשי המחנה וליצור איתם קשרים. כך הצליח לשחרר אסירים שנשלחו לניסויים רפואיים והשיג תרופות חיוניות לאסירים חולים.

בתום המלחמה נשלח ג'קיטו למחנות העקורים בדרום איטליה ומשם עלה לארץ ישראל בשנת 1946. הוא התנדב לצה"ל ולחם במלחמת העצמאות. התגורר בתל אביב ובהמשך בבת ים ועסק במכונאות רכב.

ב-2014 פרסם חוקר השואה גדעון גרייף את ספרו "המלאך הטוב מאושוויץ" העוסק בסיפור חייו של ג'קיטו מאסטרו. בשנה זו גם קיבל את "אות המציל היהודי בשואה".

ג'קיטו נפטר ב-21 בפברואר 2016. בשנת 2018, לאחר מותו, נקרא על שמו רחוב בבית שאן.

לקריאה נוספת
------------

* גדעון גרייף, "**המלאך הטוב מאושוויץ**" – סיפורו המופלא של יעקב "ג'קיטו" מאסטרו, מציל היהודים מאושוויץ, ירושלים: יד ליהודי יוון וסלוניקי, 2014.
* אהרון רובין, "**הייתי רק בן חמש עשרה**", בקהילה – שבועון חרדי בישראל, פסח תש"ע

קישורים חיצוניים
----------------

* ג'קיטו מאסטרו באתר "יהודי מציל יהודי בשואה"
* ג'קיטו מאסטרו באתר מצעד הגבורה
* גדעון גרייף, המאסטרו של ההצלה, באתר News1 מחלקה ראשונה
* סיפורו הלא יאמן של בן ה-15 שהציל רבים באושוויץ, באתר nrg

הערות שוליים
------------

1. ↑  יוסי וקנין, בית שאן תנציח את מציל היהודים 'המלאך מאושוויץ' יעקב (ג'קיטו) מאסטרו, באתר mynet‏ העמק, 23 בדצמבר 2017
**פולארין ג'רי באלוגון** (באנגלית: **Folarin Jerry Balogun**; נולד ב-3 ביולי 2001 בניו יורק שבניו יורק, ארצות הברית) הוא כדורגלן אנגלי יליד ארצות הברית המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת מונקו מליגת העל הצרפתית ובנבחרת ארצות הברית.

קריירת מועדונים
---------------

באלוגון הצטרף למחלקת הנוער של ארסנל בגיל שמונה. בשנת 2020 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת הפרמייר ליג.

ב-12 בינואר 2022 הושאל באלוגון למידלסברו מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ עד לתום עונת 2021/2022. ב-15 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-1 על רדינג במסגרת המחזור ה-27 בליגה. ב-8 במרץ הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 4-1 לשפילד יונייטד במסגרת משחק השלמה למחזור ה-26 בליגה. בסך הכל ערך 18 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שלושה שערים.

ב-3 באוגוסט 2022 הושאל באלוגון למשך עונה אחת לסטאד ריימס מליגת העל הצרפתית. ב-7 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 4-1 לאולימפיק מרסיי במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2022/2023. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון. לאחר 20 משחקים בסטאד ריימס, הוא הבקיע 14 שערים, הכי הרבה בליגה.

ב-30 באוגוסט 2023 חתם באלוגון במונקו לחמש שנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פולארין באלוגון** בוויקישיתוף
* פולארין באלוגון, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  Folarin Balogun joins Middlesbrough on loan באתר הרשמי של ארסנל, 12 בינואר 2022 (באנגלית)
2. ↑  Folarin Balogun joins Stade de Reims on loan באתר הרשמי של ארסנל, 3 באוגוסט 2022 (באנגלית)