recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
פירוש נוסף ערך זה עוסק בסרט משנת 1953. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו לילי (פירושונים).

**לילי** (באנגלית: **Lili**) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1953. התסריט מבוסס על סיפור קצר מאת פול גאליקו בשם "האיש ששנא אנשים". בעקבות הצלחת הסרט הרחיב גאליקו את הסיפור הקצר לרומן בשם "אהבת שבע הבובות". ב-1961 הופק מחזמר המבוסס על תסריט זה בשם "קרנבל".

תמצית הסרט היא על יחסים רגשיים בין נערה תמימה (לסלי קארון) לבובנאי (מל פרר) המובעים בתיווך של ארבע בובות.

הסרט זכה בפרס אוסקר למוזיקה הטובה ביותר בקטגוריה של סרט דרמטי או קומי.

כן היה מועמד לאוסקר בקטגוריה הבמאי הטוב ביותר, השחקנית הטובה ביותר (לסלי קארון), הצילום הטוב ביותר, התסריט הטוב ביותר, העריכה הטובה ביותר והעיצוב האמנותי הטוב ביותר.

השיר "היי לילי היי לו" הפך ללהיט בקולותיהם של לסלי קארון ומל פרר. בישראל נכתבו לו מילים עבריות על ידי מרים תמיר והוא נקרא "לילי בת הגליל". גם חיים קינן כתב מילים לשיר הזה.

תקציר העלילה
------------

לילי, נערה יתומה בת 16 מגיעה מעיירה קטנה לעיר הגדולה פריז וכל רכושה נמצא במזוודה. היא מחפשת כתובת של חבר של אביה המנוח כדי שייתן לה עבודה אך מסתבר לה שהוא נפטר.

היא ממשיכה לשוטט ונכנסת לחנות. החנווני מוכן לקבלה לעבודה אך מתחיל להטרידה מינית היא בורחת ממנו וברגע המתאים נכנס לחנות בחור יפה המציג את עצמו בתור מארק הקוסם (ז'אן-פייר אומון). לילי יוצאת לרחוב והולכת בעקבות מארק וחבריו ביניהם הבובנאי פול ברטאלט, מגיעה אתם ללהקת הקרנבל ומבקשת עבודה. היא מתקבלת לעבודה כמלצרית אך מפוטרת תוך זמן קצר כי היא מתבוננת כל הזמן בקסמי המופע של מארק עם העוזרת הסקסית שלו רוזלי (ז'ה ז'ה גאבור), במקום לבצע את תפקידה כמלצרית.

בייאושה היא מתחילה לעלות על סולם במטרה להתאבד. לפתע היא שומעת שהבובות קוראות לה. היא מתחילה בשיחה עם ארבעתן:"גולו" הענק הפחדן, "מרגריטה" הבלרינה, "רינאלדו" השועל הערמומי ו"ראש גזר" החצוף. הבובות מעודדות אותה והיא שרה איתן את "היי לילי היי לו".

חברי הלהקה נאספים סביבה, נהנים מהשיחה ומחליטים לשבץ את לילי והבובות בהופעה. לילי בינתיים מתאהבת במארק אך הוא מודיע לה כי הוא מתכוון לשאת את מרגריטה ולעזוב את הלהקה. לילי מחליטה גם היא לעזוב את הלהקה. פול היה רקדן מפורסם בעבר אך נפצע במלחמת העולם השנייה ונותר צולע לפיכך הוא ממורמר ומתקשה להביע רגשות. הוא מאוהב בלילי ובאמצעות הבובות מנסה לשכנע אותה לא לעזוב אך לשווא.

שני אמרגנים ידועים מתרשמים מהופעותיה של לילי והבובות ומציעים לפול חוזה הופעות אך לילי עוזבת. בדרכה היא מדמיינית שהבובות הולכות אתה ומתחילה לרקוד אתן עד שלפתע היא רואה בדמיונה את פול המחבק אותה ומתרחק ממנה. היא מבינה שמקומה בלהקה עם פול, רצה בחזרה ונופלת לזרועותיו. הם מתנשקים והבובות מוחאות כפיים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לילי** בוויקישיתוף

* "לילי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "לילי", באתר נטפליקס
* "לילי", באתר AllMovie (באנגלית)
* "לילי", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "לילי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* דני קרמן - אהבת שבע הבובות(הקישור אינו פעיל)
* לילי בת הגליל - בביצוע מקהלת הילדים ע"ש צדיקוב, באתר יוטיוב
* ששי קשת שר "היי לילי היי לו", מילים - חיים קינן, באתר יוטיוב
* לילי (לסלי קארון) שרה "היי לילי היי לו" עם הבובות, באתר יוטיוב
* קדימון לסרט לילי, באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  לילי בת הגליל
רוב מורו (2014)
**רוברט אלן מורו** (באנגלית: **Robert Alan Morrow**; נולד ב-21 בספטמבר 1962) הוא שחקן ובמאי טלוויזיה וקולנוע יהודי-אמריקאי, התפרסם בזכות תפקידיו הראשיים בסדרות הטלוויזיה "מספ7ים" ו"חשיפה לצפון".

ביוגרפיה
--------

מורו נולד בניו רוצ'ל שבניו יורק לדיאן פרנסיס ולמאורי מורו. הוריו התגרשו כאשר היה בן שמונה והוא גדל במיאמי ולמד ב"תיכון סאסנט", אך נשר בשנתו הראשונה בתיכון על מנת לפתח קריירה מקצוענית כשחקן.

מורו השתתף לראשונה בסרט ב-1985, בקומדיית הנעורים "שטח פרטי" לצידו של ג'וני דפ. ב-1990 קיבל את התפקיד הראשי בסדרת הטלוויזיה "חשיפה לצפון", בה גילם את הרופא הצעיר ג'ואל פליישמן במשך כ-5 שנים, בהן היה שלוש פעמים מועמד לפרס גלובוס הזהב ופעמיים לפרס אמי בקטגוריית השחקן הטוב ביותר בסדרת דרמה.

ב-1994 השתתף בסרט הדרמה של רוברט רדפורד "חידון האשליות" בתור עורך הדין דיק גודווין. ב-1996 שיחק בסרטו של אלברט ברוקס "אמא". 

מורו ביים את סרטו הראשון "מייז" בשנת 2000 וזכה לשבחים על עבודתו הראשונה כבמאי. מורו ביים פרק אחד בסדרה "אוז" ושלושה פרקים בסדרה "ג'ואן מארקדיה".

ב-2002 שיחק בדרמה "מועדון הקיסר" בדמותו של ג'יימס אלרבי.
שיחק בשנים האחרונות בעיקר בדמותו של סוכן הFBI דון אפס בחמש העונות של סדרת הפשע "מספ7ים", מורו ביים שלושה פרקים בסדרה.

בשנת 2005 שיחק בקומדיה "הולכים לקניות" לצד לי גרנט. בשנת 2007 הופיע מורו בדרמה הקומית של רוב ריינר "מתים על החיים" בתור ד"ר הולינס רופאו של אדוארד (ג'ק ניקולסון) המבשר ולו ולחברו קרטר (מורגן פרימן) שנותרה להם שנה אחת לחיות בשל מחלת הסרטן בה לקו. בשנת 2010 שיחק בתפקיד הראשי של ג'ימי ברוגן בסדרת הדרמה המשפטית "*The Whole Truth"*‏ ברשת ABC לצדה של מאורה טיירני, ובוטלה לאחר עונה אחת. 

בשנת 2016 הצטרף כדמות משנית לסדרת הדרמה "מיליארדים" המשודרת ברשת Showtime, בתפקיד דמותו של אדם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רוב מורו** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של רוב מורו
* רוב מורו, ברשת החברתית אינסטגרם

* רוב מורו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* רוב מורו, באתר AllMovie (באנגלית)

* רוב מורו, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)

* רוב מורו, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX1176904
* BnF: cb14208943r (data)
* CiNii: DA15313746
* GND: 1030450293
* ISNI: 0000 0000 8415 1797
* LCCN: n94016020
* NKC: xx0051751
* NLP: A12571775
* NTA: 307088685
* SUDOC: 196306671
* VIAF: 119105370
* WorldCat: lccn-n94016020

 |
**קקדו שחור מבריק** (שם מדעי: *Calyptorhynchus lathami*) הוא מין תוכי ממשפחת הקקדואיים השייך לסוג קקדו שחור. הוא חי בטבע במזרח אוסטרליה ומצוי בסכנת הכחדה. המין תואר ב-1807 בידי החוקר ההולנדי קונארד טמינק ושמו המדעי ניתן להוקרת החוקר ג'ון לאת'אם.

תיאור
-----

זהו מהקטנים שבקקדואים והוא מגיע לאורך של כ-46–50 סנטימטרים ומשקלו 420 עד 500 גרם, כשהוא בעל דו-צורתיות זוויגית לטובת הזכרים. קקדו זה קרוב בעיקר למין קקדו שחור אדום-זנב הנפוץ יותר ממנו. צבעו שחור כשהראש כהה עם מקור אפור והרגליים אפורות. הכנפיים והזנב שחורים ובעלי נוצות אדומות בחלק הפנימי. הנקבות חומות יותר מהזכרים.

הקקדו חי באזורים פתוחים ומיוערים, לרוב סביב עצי קזוארינה או אקליפטוס מהם הם ניזונים ברחבי מזרח אוסטרליה בקווינסלנד, ויקטוריה ובאי קנגורו.

הקקדו מצוי כיום בסכנה עקב פגיעות טבע שנגרמות לאוכלוסיותיו, כאשר תוכים רבים נהרגו במהלך גל השרפות באוסטרליה בשנת 2019 ו-2020 או איבדו את העצים מהם ניזונו ועליהם קיננו. עוד סכנות כוללות סחר בלתי חוקי, טורפים שונים ביניהם מינים פולשים כמו חולדות וחתולים וכן בידוד גדול של האוכלוסיות.

### תת-מינים

לתוכי זה 3 תת-מינים:

* *C. l. lathami*
* *C. l. erebus*
* *C. l. halmaturinus*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קקדו שחור מבריק** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  קקדו שחור מבריק באתר הרשימה האדומה של IUCN
**קקדו מולוקי** (שם מדעי: *Cacatua moluccensis*) הוא עוף טרופי ממשפחת הקקדואיים ומהסוג קקדו האנדמי לאי סראם (Seram Island) שבמזרח אינדונזיה. הוא מצוי בסכנת הכחדה בטבע.

מאפיינים
--------

תוכי זה הוא מהגדולים שבמיני הקקדו. הוא מגיע לגובה 46-52 ס"מ ולמשקל 850 גרם. הנקבות גדולות מעט יותר מהזכרים. הצבע הכללי שלו לבן עם מעט צבע ורדרד. יש כמה נוצות צהבהבות בקדמת הזנב והכנפיים. סימן בולט מהווה "כתר" גדול בעל נוצות אדמדמות, אותו התוכי פורש כדי להרתיע את יריביו. המקור אפור כהה, מעוקל. תוכי זה בעל קולות גבוהים והוא יכול לחקות קולות של בעלי חיים בסביבתו ואף קולות אנושיים מסוימים.

חי בטבע ביערות גשם באי סראם שבאינדונזיה עד גובה 1,000 מטר. ניזון מזרעים שונים, גרגרים, פירות יער ופירות שונים כמו פירות קוקוס. התוכי מצוי בסכנת הכחדה, בעיקר בגלל צייד לשם מסחר בחיות מחמד. הצייד אינו חוקי אך עדיין מתקיים באי סראם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קקדו מולוקי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ADW
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  קקדו מולוקי באתר הרשימה האדומה של IUCN
**רוב רוי** (באנגלית: **Rob Roy**) הוא סרט הרפתקאות אמריקאי משנת 1995, בבימויו של מייקל קייטון-ג'ונס, עם ליאם ניסן ג'סיקה לאנג וטים רות' בתפקידים הראשוניים.

העלילה מתבססת על דמותו של רוברט רוי מקגרגור המכונה רוב רוי או רוברט האדום על שם צבע שערו, גיבור עממי סקוטי מהמאה ה-18 שנלחם במעמד האצילי והמנצל לטובת בני עמו העניים ומכובד בסקוטלנד כרובין הוד של הסקוטים.

על רוב רוי נעשה סרט אילם ב-1922 וסרט נוסף ב-1953 בשם רוב רוי, הנווד מההיילנד, עם ריצ'רד טוד וגליניס ג'ונס.

טים רות' זכה בפרס באפט"א עבור השחקן הטוב ביותר בתפקיד משנה. הוא היה מועמד לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר ולפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר - סרט קולנוע.

תקציר העלילה
------------

השנה 1713, רוברט רוי מקגרגור עומד בראש שבט מקגרגור בהיילנדס בסקוטלנד. הוא דואג לאנשיו ומתפרנס מתפיסת גונבי בקר השייך למרקיז של מונטרוז (ג'ון הרט) תמורת דמי חסות. בתחילת הסרט הוא עוקב אחרי הגנבים והורג את מנהיגם סיבאלד (דייוויד היימן).

ארצ'יבלד קנינגהם (טים רות') מגיע מלונדון ומתארח אצל המרקיז של מונטרוז. הוא שומע כי המרקיז הסכים להלוות למקרגור 1000 פאונדס לקניית עדר בקר ולסחור בו. ביחד עם מנהל עסקיו של המרקיז, קילרן, (בריאן קוקס) הוא מתכנן לשדוד את הכסף.

מקגרגור שולח את נאמנו, אלן מקדונלד (אריק סטולץ) לקבל את שטר ההלוואה מקילרן אך זה נותן לו במקום זה שק מטבעות ובדרך חזרה רוצח אותו קנינגהם ומטביע את גופתו באגם.

מונטרוז דורש ממקגרגור את הכסף אבל מציע לו כי יוותר על החוב אם יעיד כי יריבו הדוכס מארגייל שייך ליעקוביטים. מקגרגור מסרב ונמלט. המרקיז מכריז עליו כמבוקש ומורה לקנינגהם להביא אותו אליו חי. מקגרגור בורח להרים אך קנינגהם וחייליו מגיעים לביתו וקנינגהם תוקף את מרי מקגרגור אשתו של רוברט (ג'סיקה לאנג) ואונס אותה. החיילים שורפים את הבתים והורסים את המשק.

למקגרגור נודע על שוד כספו על ידי קילרן וקנינגהם. הוא חוטף את קילרן שלבסוף מחוסל וממשיך בעזרת אנשיו לפגוע ברכושו של המרקיז.

לבסוף נתפס מקגרגור על ידי חייליו של קנינגהם, נקשר לחבל ונגרר עד לפגישתו עם המרקיז. לפני הוצאתו להורג הוא מצליח להימלט כשהוא קופץ לנהר סוער ומתחבא בתוך נבלה של פר.

מרי מקגרגור מגלה לדוכס ארגייל כי בעלה סירב להעיד עליו עדות שקר. הדוכס מגיע להסכם עם מונטרוז כי העניין ייגמר בדו-קרב בין מקגרגור וקנינגהם. אם מקרגור ינצח המרקיז יוותר על החוב ואם הוא יפסיד הדוכס ישלם זאת למרקיז.

מקרגרור וקנינגהם מסכימים כי הקרב יהיה ללא חמלה. קנינגהם המאומן והמנוסה מצליח לפצוע את מקגרגור מספר פעמים ונראה שהקרב אבוד אבל ברגע האחרון תופס מקרגור את החרב של קנינגהם ביד אחת ובשנייה הוא מנחית עליו בחרבו מכת מוות.

בסיום חוזר מקגרגור למשפחתו ואנשיו. הוא מחבק את מרי למרות שהוא יודע שהיא נושאת ברחמה את צאצאו של קנינגהם.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של רוב רוי

* "רוב רוי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* "רוב רוי", באתר נטפליקס

* "רוב רוי", באתר AllMovie (באנגלית)

* "רוב רוי", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)

* "רוב רוי", באתר Box Office Mojo (באנגלית)

* "רוב רוי", באתר Metacritic (באנגלית)

* "רוב רוי", באתר אידיבי

* "רוב רוי", באתר Hulu סרטים (באנגלית)

* "רוב רוי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קדימון לסרט רוב רוי, באתר יוטיוב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* CANTIC: a12093750
* LCCN: n2007039874
* VIAF: 316753614
* WorldCat (עם VIAF): 316753614

 |
גזרן עף בקרבת גאביאל בהודו
**גזרן לבן-צוואר** או **גזרן הודי** (שם מדעי: *Rynchops albicollis*) הוא מין של עוף מים ממשפחת הגזרניים המצוי באסיה. הוא מצוי בסכנת הכחדה בטבע.

אורכו של הגיזרן 40–48 ס"מ ומוטת כנפיו 108 ס"מ. הוא בעל גוף לבן, כיפה שחורה, מקור אדום בעל לסת תחתונה מעוקלת וארוכה מהעליונה וכנפיים אפורות עם קצוות שחורים. הזנב לבן והרגליים אדומות. בשונה משאר הגזרנים קצות המקור אינם שחורים.

הגזרן מצוי בקרבה למים מנהרות ואגמים ועד לביצות ואף חופי ימים וביצות מנגרובים מהודו ופקיסטן עד לנפאל ולסין. הוא מצוי גם בדרום-מזרח אסיה בבנגלדש, בורמה, קמבודיה, לאוס וווייטנאם ומזרחה עד לתאילנד.

הגזרן מוצא את מזונו במים. הוא טובל את קצה מקורו הארוך תוך כדי מעוף מהיר לאורך אזור הדיג. הוא נתקל בטרף קטן וסוגר עליו במהירות את המקור בחבטה. המזון כולל דגים קטנים, זחלי חרקים וסרטני מים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גזרן לבן-צוואר** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ARKive
* ITIS
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  גזרן לבן-צוואר באתר הרשימה האדומה של IUCN
**ישראל פוגל** (נולד בשנת 1949) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ. במרבית הקריירה שלו שיחק בקבוצת הפועל כפר סבא, עמה זכה באליפות אחת ובשני גביעים, ולזכותו שש הופעות במדי נבחרת ישראל.

קריירה
------

פוגל החל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של הפועל פתח תקווה, ובהמשך עבר לקבוצת הנערים של הפועל כפר סבא, בה שיחק כחלוץ. פציעת שוער הקבוצה הובילה את המאמן שלמה טננבאום להסב את פוגל לתפקיד זה, ובחמשת המשחקים האחרונים של העונה, בהם עמד בין הקורות, שמר על רשת נקייה. בעקבות זאת זומן כשוער לנבחרת הנוער. בעונת 1966/1968 ערך את הופעת הבכורה בקבוצה הבוגרת, ועלה עמה לליגה הבכירה.

בשנת 1970 היה אמור לעבור לקבוצת מכבי תל אביב, אך הפועל כפר סבא סבלה ממכת פציעות, ולכן נשאר בקבוצה ועבר לשחק כחלוץ. במשחק הראשון מול בית"ר תל אביב הבקיע צמד שערים. במחצית הראשונה של המחזור העשירי של עונת 1970/1971 הבקיע שלושער לרשתה של קבוצת הפועל תל אביב, ולקראת סוף המשחק החליף את השוער יאיר נוסובסקי שנפצע. בינואר 1973 הבקיע שלישייה נוספת במסגרת משחק הגביע נגד הפועל טירת כרמל, על אף שנפגע בתחילת המשחק בהיתקלות עם שוער היריבה. לאחר המשחק נלקח לבית חולים ואושפז, לאחר שהתברר כי הוא סובל מקרע בכליה.

בעונת 1974/1975 היה פוגל שותף לזכייתה הראשונה של הפועל כפר סבא בגביע המדינה, ובעונה שלאחר מכן זומן לראשונה לנבחרת ישראל וערך את הופעת הבכורה שלו במשחק ידידות מול מקסיקו. בסיום עונת 1976/1977 ירד עם הקבוצה לליגה הארצית, והיה שותף לחזרתה לליגה הבכירה עונה לאחר מכן. בעונת 1979/1980 הבקיע שלושער במסגרת רבע גמר גביע המדינה, בניצחון 5–2 על מכבי פתח תקווה. במשחק הגמר כבש צמד בניצחון 4–1 על מכבי רמת עמידר והניף את הגביע כקפטן הקבוצה. בעונת 1981/1982 היה שותף לזכייתה של הקבוצה באליפות בפעם היחידה בתולדותיה. בעונה לאחר מכן ירד עם הקבוצה לליגה הארצית, ושב עמה לליגה הבכירה כעבור עונה אחת.

בסיום עונת 1984/1985 עזב פוגל את הפועל כפר סבא, והצטרף לקבוצת בית"ר נתניה מהליגה הארצית. בעונתו הראשונה בקבוצה הבקיע 17 שערים, סיים כמלך השערים של הליגה, וסייע להעפלתה לליגה הבכירה. במחזור ה-11 של עונת 1986/1987 ערך את הופעתו האחרונה בליגה הבכירה, ולאחר מכן פרש ממשחק פעיל.

תארים
-----

הפועל כפר סבא
* אליפות: 1981/1982
* גביע המדינה: 1975, 1980

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר National Football Teams
* אשר גולדברג‏, ישראל פוגל: "מודיעין אזרחי ישבו עלי, הבקעתי אפילו שלא רציתי", באתר וואלה!‏, 6 בינואר 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  או חלוץ, או שוער. או חלוץ, באתר הארץ, 2 בספטמבר 2011
2. 1 2  איתן אורטסמן,השוער שהפך למבקיע שערים הוצא מפעולה ע"י...שוער, מעריב, 16 בינואר 1973, עמ' 10
3. ↑  ישעיהו פורת, פוגל מוטט את הפועל תל אביב, מעריב, 20 בדצמבר 1970, עמ' 21
4. ↑  יעקב דץ, ישראל פוגל זומן לאימוני הנבחרת, דבר, 28 במאי 1980
5. ↑  גביע המדינה להפועל כפר סבא, דבר, 5 ביוני 1980
**קומיס** (רומנית: **Cómis**) היה תואר אצולה או, ביתר דיוק, משרה או תפקיד ("דְרֶגַטוריה") של אציל ("דְרֶגַטור") בנסיכויות הרומניות. בוולאכיה הוא מוזכר לראשונה בשנת 1415 ובמולדובה ב-1435. ייתכן כי המילה ממקור לטיני (comes stabuli) ואחר כך יווני-ביזנטי (κόμης) עברה דרך שפות סלביות לרומנית.

לתואר היו שלוש דרגות - הקומיס הגדול, קומיס שני וקומיס שלישי.

הקומיס הגדול, בויאר מדרגה שנייה, היה ממונה על אורוות השליט בנסיכויות הרומניות וחבר במועצת השליט. הוא פיקח על האורוות, אבזור הרכיבה, משרתי האורוות, הנפחים שפרזלו את הסוסים ויוצרי ומתקני האופנים למרכבות. כמו כן היה הקומיס הגדול אחראי על מפקד הסוסים, על הובלת הסוסים שנשלחו על ידי השליט לסולטאן העות'מאני, ממונה על כל הטקסים שבו השתתפו סוסי השליט ובמיוחד "טבלה-באשה" (Tavla başa), הסוס שהתקבל כמתנה מהסולטאן. טקסים אלה כללו את המצעדים הצבאיים המסורתיים שנערכו בחג ההתגלות או חג טבילתו של ישו, הנקרא אצל הרומנים "בובוטיאזה", וביום גאורגה הקדוש. הקומיס הגדול היה זכאי לגבות לעצמו תשלום תלת שנתי מכל טחנת קמח המופעלת בזרם מים, ועד 1812 הוא החזיק במונופול הרכישות עבור הצבא. הקומיס הגדול היה הבויאר היחיד מדרגה שנייה, שהיה זכאי לקלפאק עשוי מפרוות צובל, כמו הבויארים מדרגה ראשונה. 

תחת הקומיס הגדול היו קומיס שני ("וְטוֹרי קומיס") וקומיס שלישי (טרֶטי קומיס") - הקומיס השני היה בויאר מדרגה רביעית והקומיס השלישי בויאר מדרגה חמישית, כמו כן עובדים זוטרים הקרויים "קומישל" (comişel) (ברבים comişei קומישֶי). 
בין דמויות היסטוריות ששרתו בתפקיד של קומיס גדול יש לציין בשנים 1511-1510 את ניאגויה בסאראב, לימים שליט ולאכיה.
במולדובה מילא, למשל, את תפקיד הקומיס הגדול הכרוניקן מירון קוסטין.

לקריאה נוספת
------------

* Constantin C. Giurescu, Istoria Românilor, volumul III
* Mihai Ţipău- *Domnii fanarioţi în Ţările Române, mică enciclopedie, Bucureşti, Omonia 2008*

קישורים חיצוניים
----------------

* הערך "קומיס" ב- Enciclopedia României ברשת
* webdex מילון רומני-רומני באינטרנט (ברומנית)
* DER Dicţionarul Etimologic Român on line
* *Dicţionar juridic* p.23(הקישור אינו פעיל) (ברומנית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  M.Ţipău עמוד 200
2. ↑  Dicţionarul Etimologic Român
3. ↑  M.Ţipău עמוד 200
4. ↑  Enciclopedia României
5. ↑  Dicţionarul Etimologic Român
**רוב בישופ** (באנגלית: **Rob Bishop**; נולד ב-13 ביולי 1951) הוא פוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס הראשון של מדינת יוטה בשנים 2003–2021.

ביוגרפיה
--------

בישופ נולד וגדל בעיירה קייסוויל שביוטה. הוא למד בבית הספר התיכון ואחרי סיומו היה בשליחות בגרמניה כנציג המורמונים. הוא למד באוניברסיטת יוטה וסיים אותה בשנת 1974 עם תואר במדעי המדינה. לאחר סיום האוניברסיטה בישופ עבד כמורה.

בשנים 1974–1994 בישופ היה נציג המפלגה הרפובליקנית של ארצות הברית בבית המחוקקים של יוטה. בשנת 1997 הוא נבחר לראש סניף המפלגה הרפובליקנית של יוטה וכיהן בתפקיד זה עד לשנת 2001. בתקופת כהונתו הוחלט שרק חברי המפלגה יוכלו להשתתף בפריימריז. בשנת 2002 הוא חזר לפוליטיקה והתמודד על כהונה בבית הנבחרים של ארצות הברית. הוא ניצח תוך קבלת 61% מהקולות. בהמשך הוא נבחר מספר פעמים מחדש.

בשנת 2010 בישופ ניסה לקדם הליך חקיקה לפיו נציגי המדינות יוכלו ברוב קולות לבטל חקיקה שבוצע על ידי הממשל הפדרלי. חקיקה זו לא עברה. במשך שנים הוא היה חבר בוועדה לניצול משאבי טבע.

בשנת 2020 בישופ הודיע שלא התמודד לכהונה נוספת. הוא שקל להתמודד על כהונת מושל יוטה, אך בסוף הוא התמודד לכהונת סגן-מושל ולא זכה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רוב בישופ** בוויקישיתוף
* רוב בישופ, ברשת החברתית פייסבוק
* רוב בישופ, ברשת החברתית טוויטר
* רוב בישופ, סרטונים בערוץ היוטיוב
* רוב בישופ באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)
* הליכי חקיקה שקודמו על ידי בישוף.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* US Congress: B001250

 |
קומיפורוסים שעלו כשלל דיג בימת באיקל.
**קומיפורוס** (שם מדעי: *Comephorus*) הוא סוג של דגי גרם השוכנים רק בימת באיקל העמוקה שבסיביר. זהו הסוג היחיד במשפחה **קומיפוריים** (Comephoridae) שבסדרת העקרבנונאים ובו שני מינים.

מאפיינים
--------

המין *Comephorus baikalensis* יכול להגיע לאורך 20 סנטימטר והמין *Comephorus dybowskii* מגיע לאורך 16 סנטימטר. שניהם בעלי גוף שקוף חסר כל קשקשים, מה שהופך אותם למינים לא כשרים למאכל. הם בעלי סנפירי חזה רחבים העוזרים להם לשחות וסנפירי גב ושת קצרים הנפרשים מאחוריהם. הנב דק והראש מוארך עם עיניים גדולות המותאמות לחשיכה ולסתות ארוכות. לדגים יש עצמות קטנות אבל אחוז גדול של שמן (למעלה משליש המשקל) בגופם. במראם והתמחותם הם מזכירים דגי תהומות. קרוביהם העיקריים הם בני משפחת הקוטוסיים ובני המשפחות האנדמיות לבאיקל Cottocomephoridae ו-Abyssocottidae.

דגים אלה מהווים מעל 70% מדגי באיקל והם משמשים דגי מאכל טעימים בסיביר וכן מהווים מעל 90% ממזונו של כלב הים האנדמי לבאיקל - פוסה באיקלית. בתורם הם טורפים שטרגליים, שטצדאים וגם מדגיגי עקרבנונאים שונים מדגיגי בני מינם.

מינים
-----

* *Comephorus baikalensis*
* *Comephorus dybowskii*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קומיפורוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |
**כֵּף מַלֵיאָס** (ביוונית: Ακρωτήριον Μαλέας וגם Καβομαλιάς, קבומליאס; ביוונית עתיקה: כף מַלֵאַה) הוא שמם של כף ושל חצי אי בדרום מזרח הפלופונסוס שביוון. כדי להבחין בין השניים מכונה לעיתים חצי האי בשם "אֶפִּידַבְרוֹס לִימִירָה" (Επίδαυρος Λιμηρά), על שם העיר העתיקה אפידאורוס ששכנה בו. הכף מפריד בין מפרץ לקוניה במערב לים האגאי במזרח, והוא הנקודה הדרומית ביותר של יוון היבשתית אחרי כף מטפן. הים סביב הכף ידוע בבוגדנותו והשיט בו מסוכן וקשה בשל מזג האוויר ההפכפך והסערות העזות והתכופות המאפיינים אותו. על הכף ניצב אחד מן המגדלורים הגדולים ביותר בים התיכון, שכיום אינו פועל יותר.

גאוגרפיה
--------

מפה טופוגרפית של הפלופונסוס. כף מליאס מסומן בעיגול.
כף מליאס הוא יחידת-מחוז של לקוניה. חצי האי כולו וחלק מן החוף המזרחי שייכים לרשות המקומית מונמבסיה (Μονεμβασία). בקצה הדרומי של חצי האי משתרעת היחידה המוניציפלית בוֹייס (Βοιές), אשר הגדולה בעריה היא נֵאַפּוֹלִי ( Νεάπολη). ממערב לחצי האי שוכן האי אלפוניסוס (Ελαφόνησος), המפורסם בחופיו החוליים והארוכים.

היסטוריה
--------

בעת העתיקה עבר ליד כף מליאס אחד מנתיבי הספנות העיקריים שקישרו בין מזרח הים התיכון למערבו. הים הסוער סביב הכף נודע לשמצה עוד בימי קדם, והוא נזכר לראשונה באודיסיאה. הומרוס מתאר כיצד הסיטו הרוחות העזות את אונייתו של אודיסאוס וגזרו עליו שנות נדודים נוספות בטרם הצליח לשוב לביתו באיתקה.

"ודאי הייתי מגיע בשלום לארץ מולדתי, לולא משברים, ושטף ורוח בּוֹרֵאַס, כשאנו סובבים ירכתי מָלֵּיָה, טלטלונו לקִתֵּירָה. תשעה ימים נשאונו רוחות מתנגדות בכנפיהן דרך הים רב הדגה, ולסוף, בעשירי, הגענו לארץ הלוֹטוֹפָגִים, בני אדם נִזונים מפרחים." (הומרוס, אודיסאה, שיר תשיעי, 79-84. בתרגום שאול טשרניחובסקי)
גורל דומה פקד גם את יאסון והארגונאוטים בדרכם אל קולכיס:

"אחרי שנסתיימה בניית האנייה ארגו לרגלי הר פֶּלִיוֹן, העמיס עליה יאסון, בנוסף למנחות האחרות, גם חצובה מנחושת, ושט מסביב לפלופונסוס מתוך כוונה להגיע לדלפי. אך כשהגיע לכף מאליאה, תפסה אותו רוח צפונית וסחפה את ספינתו ללוב, ולפני שהבחין ביבשה, עלתה האנייה על שרטון באגם טריטוֹניס." (הרודוטוס, ספר ד', 179. בתרגום בנימין שימרון ורחל צלניק-אברמוביץ.)
חשיבותו של הכף פחתה עם פתיחת תעלת קורינתוס, שאיפשרה לאוניות לעקוף את הפלופונסוס ולא להקיפו. ברם, עדיין מתנהלת תנועה ערה של אוניות בסמוך לכף, שכן המעבר בתעלה אינו אפשרי לכלי שיט שרוחבם עולה על 21 מטרים. 

לאחר כיבוש יוון במלחמת העולם השנייה החלו הגרמנים לבנות במקום מצודה להגנה ולתצפית על נתיב האוניות החשוב העובר ליד הכף, אך העבודות נפסקו עם סיום הכיבוש ב-1944.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כף מליאס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 7757518-0
* VIAF: 235294829
* WorldCat (עם VIAF): 235294829

 |
רפטינג בברזיל
ראפטינג ליד הירדן, בקטע של דרך שביל עמי, ב-23 באוקטובר 2017.
**רפטינג** הוא פעילות ספורטיבית המשתמשת בכלי ציפה לשיט נהרות. בדרך כלל פעילות זו משלבת מעברים מורכבים הכוללים מספר דרגות של אשדות, במטרה להלהיב את השייטים. התפתחות פעילות זו כספורט פנאי הפכה מקובלת מאז אמצע שנות 1970.

כיום משתמשים בסירות מתנפחות המורכבות מאריגי גומי רבי שכבות ומספר תאי אוויר עצמאיים. אורכן של הסירות נע בין 3.5 מטר (11 רגל) ו-6 מטר (20 רגל), הרוחב נע בין 1.8 מטר (6 רגל) ו-2.5 מטר (8 רגל). יוצאות מן הכלל הן סירות הפאקרפט, אשר מתוכננות לשאת אדם אחד ובגודל של כ-1.5 מטר ומשקל של כ-4 ליברות.

הסירות קיימות במספר צורות. באירופה הסירה הנפוצה ביותר היא סירה סימטרית כאשר ההיגוי מתבצע באמצעות משוט בירכתי הסירה. סוגים אחרים הם האסימטרית וסירה בעלת הגה כיוון. הסירות בדרך כלל נעות באמצעות משוטים ומשיטות בין 4 ל-12 שייטים. ברוסיה, הסירות לרוב מיוצרות ידנית ובדרך כלל מתוכננות בסגנון קטמרן עם שני גלילים מתנפחים המחוברים למסגרת. זוג פדלים מנווטים סירות אלו. סירות בסגנון קטמרן הפכו לנפוצות במערב ארצות הברית גם כן, רק שבהן עושים שימוש במשוטים במקום פדלים.

בטיחות
------

רפטינג בנהר טארה במונטנגרו
רפטינג יכול להיות ספורט מסוכן, במיוחד אם צעדי זהירות ובטיחות בסיסיים אינם נשמרים. בעבר היו תאונות רבות בטיולים מסחריים ובטיולים פרטיים אשר גבו נפגעים רבים בגוף ובנפש, כאשר בטיולים פרטיים הדפוס הנפוץ היה סיכון יתר. בהתאם לתנאי השטח, חוקי בטיחות קיימים כיום למפעילי רפטינג, החל מהסמכת ציוד, לבוש, סירות ומדריכים. מומלץ לשמור על כללי בטיחות שמרניים עם מדריכים וחברות הפעלה מוסמכות לפני יציאה לטיול. בדיקת הציוד היא פעולה בסיסית נדרשת.

כמו בענפי ספורט רבים, רפטינג הפך בטוח יותר במהלך השנים. מספר המומחים בתחום הולך וגדל והציוד הפך יותר ייחודי ואיכותי. אין ספק שכתוצאה מכך דירוגי הקושי של רוב הנהרות השתנו. דוגמה קלאסית היא נהר הקולורדו בגרנד קניון, אשר "בלע" כמעט כל משלחת בעבר, משאיר אחריו רק חלקי סירות. כעת הפך בטוח ומאפשר מעבר משלחות מאות פעמים בשנה לאחר הכשרה בסיסית של השייטים.

סיכונים ברפטינג נובעים גם מסכנות סביבתיות וגם מהתנהגות בלתי ראויה. מאפיינים מסוימים בנהרות מטבעם בלתי בטוחים, כגון מערבולות, נפלי עצים, סכרים, סלעים חדים וכמובן אשדים בעלי דרגות גבוהות. רפטינג עם מדריכים מנוסים היא הדרך הטובה ביותר להימנע ממאפיינים אלו. אפילו באזורים בטוחים, בכל אופן, מים בתנועה יכולים להציב סיכונים – כמו בהחלקה על סלעים. 

בסופו של דבר, רמת הסיכון הכללית לטיול רפטינג עם מדריכים מנוסים תוך שימוש בצעדי הבטיחות הנדרשים נמוכה.

סוגיות הקשורות לרפטינג
----------------------

כמו כל ספורט מרחבי, רפטינג צריך לאזן את הניגוד בין שמירה על הטבע לבין השימוש בו. בגלל בעיות חוזרות ונשנות בעבר, הוגדרו חוקים בנהרות מסוימים המגבילים את הפעילות לעונה בשנה ולשעות היום בלבד. ניגודים עם שומרי איכות הסביבה נוצרו כאשר מפעילים מסוימים בתאום עם רשויות התיירות חפרו את קרקעית הנהר או פוצצו חלקים כדי להימנע מסיכוני בטיחות או על מנת ליצור מאפיינים מעניינים יותר בנהר. ערך פעולות אלו נמוך מאחר שנהר משתנה כל הזמן ושינויים מלאכותיים אלו, אינם עמידים לאורך זמן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רפטינג** בוויקישיתוף
* איחוד הרפטינג הבינלאומי
* אתרי טיולי רפטינג במערב ארצות הברית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007560609605171
* BNE: XX550576
* BnF: cb120658739 (data)
* GND: 4264683-2
* LCCN: sh85110840
* NKC: ph116015

 |
חלות שבת
**סעודת ליל שבת** היא סעודה חגיגית הנאכלת בליל שבת, לאחר תפילת ערבית. לפי ההלכה מצווה לאכול שלוש סעודות בשבת, וזו הראשונה שבהן ולכן היא נקראת גם **סעודה ראשונה**.

המנהג הנפוץ הוא להתחיל את הסעודה בשירת הפיוט "שלום עליכם", ורבים מוסיפים לשיר אף את "אשת חיל", את "אזמר בשבחין" ופיוטים נוספים. לאחר מכן, אומר בעל הבית קידוש על היין ונותן לבני הבית לשתות מהיין. במקצת הקהילות נהוג שכל הבנים הגדולים במשפחה אומרים את הקידוש. בקהילות יהודי גאורגיה המנהג הוא לברך על חתיכת דג מיד לאחר הקידוש, וטועמים מעט מהדג, ורק לאחר מכן נוטלים ידיים. יהודי גרמניה ויהודי אוברלנד נוהגים כדעת הרמ"א ליטול ידיים, לקדש, ולאחר מכן לברך על הלחם מיד.

לאחר מכן נוטלים ידיים, ובעל הבית מברך על שתי חלות (לחם משנה), בוצע את התחתונה (לדעת הרשב"א ופסיקת הגר"א בוצע את שתיהן), טובל שלוש פעמים במלח ומחלק לבני הבית.

בסעודה עצמה נוהגים בקהילות ישראל לאכול מאכלים מיוחדים. לדוגמה: געפילטע פיש ומרק עוף בקהילות האשכנזים. בסעודה זו נוהגים לשיר זמירות ופיוטים לשבת כמו "מה ידידות מנוחתך", "יה ריבון עלם", "צור משלו", "יום זה לישראל" ועוד.

קישורים חיצוניים
----------------

* סדר ערב שבת וליל שבת עם זמירות לסעודה

הערות שוליים
------------

1. ↑  או"ח רעא:יב
2. ↑  ובקהילות שכבר נטלו ידיים, מברכים המוציא מיד אחרי הקידוש.
3. ↑  מילות השיר "יה ריבון עולם" באתר "שירונט"
4. ↑  מילות השיר "צור משלו אכלנו" באתר "שירונט"
5. ↑  מילות השיר "יום זה לישראל", באתר "שירונט"

| סדר השבת |
| --- |
| ערב שבת | מנחה לערב שבת • תוספת שבת • הדלקת נרות |  |
| ליל שבת | קבלת שבת • תפילת ערבית של שבת • קידוש • סעודת ליל שבת |
| יום השבת | תפילת שחרית של שבת • תפילת מוסף של שבת • סעודת יום שבת • דרשת השבת • תפילת מנחה של שבת • סעודה שלישית |
| מוצאי שבת | תפילת ערבית למוצאי שבת • הבדלה • מלווה מלכה |
| פורטל שבת ומועדי ישראל |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
מיקומו של כף מטפן
**כֵּף מָטָפָן** (ביוונית: **Κάβο Ματαπάς** – 'קאבו מָטָפָּס', או **Ματαπά** – 'מָטָפָּה' בניב המניוטי) נמצא בקצה חצי האי מאני ביוון. בעת העתיקה נקרא "כף טָינָרוֹן" (Ακρωτήριον Ταίναρον), על שמו של הגיבור המיתולוגי טַיינָרוֹס, אשר העניק את שמו גם לעיר טיינרון הסמוכה. ביוונית מודרנית הוא נקרא "כף טֶנָארוֹ" (Ακρωτήριο Ταίναρο, אקרוטיריו טנארו). השם "מטפן", שמקורו אינו ידוע, ניתן לו בתקופת השלטון הפרנקי ביוון, שתחילתו במאה ה-13.

כף מטפן הוא הנקודה הדרומית ביותר של ארץ יוון, ומפריד בין המפרץ המסיני במערב לבין המפרץ הלקוני במזרח.

תולדותיו
--------

לכף מטפן היסטוריה ארוכה בת אלפי שנים. בקצה הכף מצויה מערה, אשר על פי המיתולוגיה היוונית הייתה ביתו של האדס, אל השאול. הספרטנים בנו כאן מקדשים אחדים לפולחנם של כמה אלים. על הגבעה מעל המערה מצויים שרידי מקדש עתיק לפוסיידון, אל הים (Νεκρομαντεῖον Ποσειδῶνος). תוקידידס מספר, כי הספרטנים הוציאו פעם מבית המקדש של פוסיידון בטיינרון כמה הלוטים מבקשי חסות ורצחו אותם נפש, וכי הם "עצמם סבורים שהרעש הגדול בספרטה בא עליהם בגלל הדבר הזה." בתקופה הביזנטית הוסב המקדש לכנסייה נוצרית, שהפולחן בה מתקיים עד עצם ימינו. כף מטפן היה המקום בו המתינו שכירי חרב כדי שישכרו את שירותיהם.

ב-1915, במהלך מלחמת העולם הראשונה, הטביעו צוללות גרמניות ליד כף מטפן את אוניית הקיטור "קליפורניין", מי שהייתה בסמיכות מקום ל"טיטניק" בעת טביעתה ב-1912 אך לא נחלצה להצלתה. במרץ 1941, בעיצומה של מלחמת העולם השנייה, התחולל מול חופי כף מטפן קרב ימי גדול בין אוניות הצי המלכותי הבריטי לאוניות הצי המלכותי האיטלקי. הקרב הסתיים בניצחון מכריע של הבריטים ושיתק כמעט לגמרי את פעילות הצי האיטלקי במזרח הים התיכון.

על הכף נבנה לימים מגדלור, שכיום אינו בשימוש יותר.

בשל היותו הנקודה הדרומית ביותר של חבל הבלקן מצוי כף מטפן על נתיב נדידת הציפורים העושות דרכן אל אפריקה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כף מטפן** בוויקישיתוף
* אתרים בחצי האי מאני בתוך: mani.org.gr (ביוונית ובאנגלית).

הערות שוליים
------------

1. ↑  תוקידידס, תולדות מלחמת פלופונסוס, 1.128. בתרגום א"א הלוי.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: ge773553

 |
שלדים של רפטורקס מול פסיטקוזאורוס
**רפטורקס** (שם מדעי: *Raptorex*; מילולית: "שודד עריץ") הוא סוג דינוזאור ממשפחת הטירנוזאוריים שחי במונגוליה ובצפון סין לפני 70 מיליון שנה. שמו נובע עקב דמיונו לולוצירפטור או לדרומזאור דומה, אך בעל מאפיינים של טירנוזאור. מקור סיומת שם המין הוא בניצול השואה רומן קרייגשטיין, שבנו, ד"ר הנרי קרייגשטיין, אספן מאובנים שקנה את מאובן היצור בטוקיו ותרם אותו לאוניברסיטת שיקגו. 

התגלתה דגימה יחידה של הרפטורקס שכנראה הייתה של צעיר שמת בשנתו השלישית. הוא הגיע לאורך 2.5 מטר ושקל 65 קילוגרם. למרות גודלו הקטן הוא דומה למינים ממשפחת הטירנוזאוריים בראשו העבה ולסתותיו הקשות, זרועותיו הזעירות בעלות שתי האצבעות ורגליו השריריות הבנויות לריצה מהירה. כמה חוקרים סברו שמדובר היה בפרט של טרבוזאורוס קטן והסוג הוא כנראה טקסון מוטל בספק.

ככל הנראה יצור זה היה מהמוקדמים שבטירנוזאורוסים האמיתיים והיה קרוב לדמויי-טירנוזאורים כמו הדריפטוזאורוס והאאוטירנוס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רפטורקס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  Tiny T. rex fossil discovery startles scientists - CNN.com, edition.cnn.com

| טירנוזאוריים – Tyrannosauridae |
| --- |
| בעלי חיים ← מיתרניים ← בעלי חוליות ← זאורופסידה ← ארכוזאוריה ← דינוזאוריה ← בעלי אגן דמוי לטאה ← תרופודה ← טירנוזאורים ← טירנוזאוריים |
| תת-משפחה Albertosaurinae | אלברטוזאורוס • גורגוזאורוס |  |
| תת-משפחה Tyrannosaurinae | דינמוטרור • דספלטוזאורוס • תנטותריסטס • ליתרונקס • ננוטירנוס • נאנוקזאורוס • רפטורקס • טרבוזאורוס • טראטופונאוס • טירנוזאורוס • זוצ'נגטירנוס

|  |  |
| --- | --- |
| שבט Alioramini | אליוראמוס • צ'יאנשוזאורוס |

 |
| טקסונים מוטלים בספק | אובליסודון • דינודון |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בסדרת פסלים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו אלמנט.

"**אלמנטים**" היא סדרת פסלים שיצר הפסל הישראלי יחיאל שמי בין השנים 1958-1959. הפסלים משקפים את תקופת המעבר של שמי אל פיסול מופשט בברזל.

במחצית השנייה של שנות החמישים של המאה ה-20 נטש יחיאל שמי את הפיסול המסורתי באבן ובעץ ועבר לפסל בברזל. לאחר שהציג בשנת 1958 את "פסל לתערוכת העשור" (1958) נסע שמי לביקור באירופה, שם נחשף לפיסול בברזל של אמנים כאדוארדו צ'ילידה, דייוויד סמית, סזאר בלדסיני (César) ואחרים, ששמי עבד במנותק מהשפעתם עד אותה עת.

עם שובו לישראל יצר שמי סדרת פסלים מופשטים בגודל קטן ובינוני, שבהם אלמנטים גאומטריים עשויים ברזל היוצרים קומפוזיציה תלת־ממדית בחלל. בחלק מן הפסלים השתמש שמי במסגרת חיצונית שאליה מחוברים האלמנטים השונים, ואילו בחלק אחר מתאפיין בשימוש במעין "רגליים", בדומה ל"פסל לתערוכת העשור".

בראיון מאוחר תיאר שמי את הפסלים:

> 
> רציתי, במודע, להגיע לאובייקטיביות של הערכים הפלסטיים, תוך ניצול החומר ותכונותיו המיוחדות. עד אז, הייתי אומר, עבדתי בצורה יותר אמוציונאלית ואקספרסיבית. כשעשיתי את הפסלים האלה רציתי לתת לאוויר שבין האלמנטים לנשום, לתת לו משמעות בולטת, ברורה ודומיננטית. האוויר, הקניונים הפתוחים, קניונים של אור בתוך הפסל, הדגש על משקל הכובד בחלק העליון, כאפשרות מיוחדת אפינית לחומר; לתלות אלמנטים (הפסל במסגרת). עבדתי במודע בצורה המסתירה אמוציות.
> 
> 
> 
> 

מיכאל סגן כהן טען כי פסלים אלו מהווים חריגה של שמי אל פיסול מופשט לחלוטין בהיותה "מקדימה את זמנה ביחס לפיסול ברזל מופשט וגאומטרי בארץ, וכן מקומו של הפיסול המופשט הזה אצל שמי עצמו אשר פנה מתחילת שנות השישים לכיוון אחר, אקספרסיבי יותר".

חלק מן הפסלים הוצגו בתערוכה של שמי בגלריה בטי פרסונס בניו יורק בשנת 1960. בשנת 1976 הוצגו עבודות מן הסדרה בתערוכת יחיד בגלריה דבל. אחד מן הפסלים הוצג בשנת 2008 בתערוכה "לידת העכשיו, שנות השישים באמנות ישראל" במוזיאון אשדוד לאמנות.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו: סגן כהן, מיכאל, יחיאל שמי, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב, 1997, עמ' 35.
2. ↑  ראו: דבל, רות, "שיחה בין רות דבל לבין יחיאל שמי לקראת תערוכתו בגלריה דבל, באוגוסט 1976, כברי, 23 באוגוסט 1976", ארכיון גלריה דבל, מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים.
3. ↑  ראו: סגן כהן, מיכאל, יחיאל שמי, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב, 1997, עמ' 36.
4. ↑  ראו: דבל, רות, "שיחה בין רות דבל לבין יחיאל שמי לקראת תערוכתו בגלריה דבל, באוגוסט 1976, כברי, 23 באוגוסט 1976", ארכיון גלריה דבל, מרכז המידע לאמנות ישראלית, מוזיאון ישראל, ירושלים.
**שלום שרעבי** (נולד ב-1953) הוא איש שירות הביטחון הכללי לשעבר שכיהן כראש האגף לענייני ישראל וזרים.

ביוגרפיה
--------

שרעבי נולד בכרם התימנים בתל אביב ב-1953, בן להורים שעלו מהעיר תעז בתימן בסוף שנות ה-30. אביו עבד בהנהלת חשבונות ואמו הייתה עקרת בית. 

כשהיה בן שבע עברה המשפחה לרמת גן, ושרעבי למד בתיכון בליך בעיר. את שירותו הצבאי עשה בפלס"ר שריון של חטיבה 14 כולל במהלך מלחמת יום הכיפורים. ב-1974 השתחרר, למד הוראת חינוך גופני במכון וינגייט. ועבד כמורה בתיכון בליך.

קריירה בשירות הביטחון
---------------------

ב-1978 גויס שרעבי לשב"כ, ולאחר שעבר קורס מאבטחים שירת ביחידה לאבטחת אישים. בין היתר היה המאבטח של משה דיין בעת שכיהן כשר החוץ ושל מנחם בגין בתקופת כהונתו כראש הממשלה. 

לאחר שנה עבר קורס רכזים-חוקרים ושירת כרכז מודיעין זוטר בחצי האי סיני בשנים 1981–1982, ולאחר נסיגת ישראל מסיני שימש כרכז מודיעין ברצועת עזה ובלבנון, ובשנים 1984–1985 כרכז נפה בנגב. 

בעת שהיה שרעבי רכז נפת מחנה הפליטים ג'באליה ברצועת עזה בשנת 1987 החלו במחנה האירועים שהתלקחו לכדי האינתיפאדה הראשונה. 

ב-1989 היה שרעבי שותף למאמצים לאיתור גופתו של החייל החטוף אילן סעדון. הגופה התגלתה רק בשנת 1996, בעת שהיה בתפקיד סגן ראש מרחב הדרום, ואחראי לקשר ולתיאום עם מנגנוני הביטחון של הרשות הפלסטינית. 

בתפקידו האחרון בשירות, בשנים 2004–2006, שימש ראש האגף הלא ערבי בשב"כ, המופקד על סיכול גורמי טרור בקרב האוכלוסייה יהודית.

קישורים חיצוניים
----------------

* רוני הדר, יש עם מי לא לדבר, באתר הארץ, 12 ביולי 2006

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"שלום שרעבי (איש שב"כ)"**.
**כף ווסטוק** (באנגלית: **Cape Vostok**) הוא לשון יבשה צוקי, בקצה הצפון מערבי של האי אלכסנדר שבאנטארקטיקה.

המצוק המרכיב את לשון היבשה הוא הקצה המערבי של הרי האבר.

היסטוריה
--------

### גילוי ומיפוי לשון היבשה

לשון היבשה התגלתה על ידי המשלחת האנטארקטית הרוסית הראשונה, שנערכה בשנת 1821, בפיקודם של פביאן גוטליב פון בלינגסהאוזן ושל מיכאיל לאזארב.

לשון היבשה מופתה לראשונה בהתבסס על צילומי אוויר שצולמו על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון, בין השנים 1947–1948; ועל ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד בשנת 1960.

### מקור השם

שמה של לשון היבשה ניתן לה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.

לשון היבשה נקראת על שם הסלופ המלחמתי ווסטוק, ששימשה את בלינגסהאוזן במסע החקר שלו.

אין קשר בין משמעות המילה "ווסטוק" (ברוסית: "מזרח") לבין מיקום לשון היבשה, הנמצאת במערב האי.

ראו גם
------

* כף וסטברוק

לקריאה נוספת
------------

• Defense Mapping Agency 1992, **Sailing Directions (planning Guide) and (enroute) for Antarctica**, P 379

קישורים חיצוניים
----------------

* כף ווסטוק באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* כף ווסטוק באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6 7  מידע גאוגרפי והיסטורי
**אלן אוואנס** (באנגלית: **Allan Evans**; נולד ב-12 באוקטובר 1956 בדנפרמלין שבסקוטלנד) הוא כדורגלן ומאמן עבר סקוטי, ששיחק בעמדת הבלם.

ביוגרפיה
--------

אוואנס נולד בדנפרמלין שבסקוטלנד בשנת 1956. אביו שירת בחיל האוויר המלכותי. הוא למד בבית הספר התיכון וודמיל ובגיל 14 חתם בקבוצה דנפרמלין אתלטיק, איתה זכה בגביע הסקוטי עד גיל 16 ובכמה גביעים אחרים.

הוא חתם על תנאים מקצועיים בה ב-21 במאי 1973 ובתחילת דרכו שיחק כחלוץ לפני שעבר להגנה. אוואנס ערך את הופעת הבכורה הרשמית ב-27 באוקטובר אותה שנה במשחק נגד גרינוק מורטון לאחר שהחליף את קן מקי ברבע השעה האחרונה. כשהיה בן 17 ערך אוונס את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 2–2 נגד ריינג'רס, משחק בו שבר את רגלו הימנית.[דרוש מקור] אוואנס חזר לכשירות ב-16 במרץ 1974 ונכנס כמחליף נגד קלייד. בעונת 1974/75 הפך לשחקן קבוע בדנפרמלין אתלטיק לאחר הפציעות של ג'ים לישמן ודייב מק'ניקול. בסך הכל ערך במדיה 123 הופעות וכבש 15 שערים.

הסקוטי הצטרף לאסטון וילה לאחר והסקאוט שלה שבכלל הלך לראות את משחקו של יו ווייט השוער, בסופו המליץ למועדון להחתים את אוואנס.[דרוש מקור] העברתו התרחשה במאי 1977 ודנפרמלין אתלטיק קיבלה מקדמה של 21,600 ליש"ט עם 10,800 נוספים לאחר שרשם עשר הופעות בקבוצה הראשונה.[דרוש מקור] הוא זכה עימה להצלחה הרבה יותר גדולה ממה שמישהו היה יכול לצפות. הופעת הבכורה הגיעה ב-4 במרץ 1978 וזמן לא רב לאחר מכן כבש במילואים שישייה בניצחון 0–10 על שפילד יונייטד. בשתי הופעות נוספות שיחק כחלוץ לפני שחזר לעמדתו הטבעית ושיתף פעולה בהגנה לצד קן מקנוט. בעונת 1980/81 זכה באליפות מפתיעה והראשונה של המועדון מאז 1910, ועונה אחר כך בגביע אירופה לאלופות. במפעל האירופי ההגנה תחתו ספגה רק שני שערים ב-9 משחקים כל הדרך אל הניצחון 0–1 בגמר על באיירן מינכן. בזכות הצלחת המועדון זומן ושיחק בנבחרת סקוטלנד במונדיאל 1982. אוואנס עזב את אסטון וילה ב-1989 לאחר שערך בה 473 הופעות וכבש 63 שערים. התחנות האחרונות בקריירה שלו היו לסטר סיטי ודרלינגטון.

תארים
-----

אסטון וילה
* אליפות אנגליה: 1980/81
* מגן הקהילה: 1981 (משותף)
* גביע אירופה לאלופות: 1981/82
* הסופר קאפ האירופי: 1982

אישיים
* קבוצת השנה בליגה האנגלית: 1980/81

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלן אוואנס** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר National Football Teams

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* SNAC: w65r8p25

 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  סטטיסטיקה בנבחרת סקוטלנד, מתוך אתר scottishfa
2. ↑  שאלות ותשובות עם אוואנס על תקופתו באסטון וילה, מתוך האתר הרשמי של המועדון avfc

| **נבחרת סקוטלנד – מונדיאל 1982** |
| --- |
| 1 ראף • 
2 מקגריין • 
3 גריי • 
4 סונס • 
5 הנסן • 
6 מילר • 
7 סטראכן • 
8 דלגליש • 
9 ברזיל • 
10 ווארק • 
11 רוברטסון • 
12 ווד •
13 מקליש • 
14 נאריי •
15 ג'ורדן •
16 הרטפורד •
17 אוואנס •
18 ארצ'יבלד •
19 סטורוק •
20 פרובן •
21 ברלי •
22 לייטון •
מאמן: סטיין | סקוטלנדסקוטלנד |
**כף וייט** (באנגלית: **Cape Waite**) היא לשון יבשה בקצה הצפון מערבי של חצי האי קינג, בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.

לשון היבשה מהווה את הצד הדרום-מערבי של הכניסה למצר פיקוק.

היסטוריה
--------

### גילוי ומיפוי לשון היבשה

לשון היבשה מופתה לראשונה בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית במסגרת מבצע קפיצה לגובה.

### מקור השם

שמה של לשון היבשה ניתן לה על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.

לשון היבשה נקראת על שמו של אמורי ה. וייט (Amory H. Waite), שהיה חבר במשלחת בירד לחקר אנטארקטיקה, שנערכה בין השנים 1933 – 1935, ולאחר מכן, כמומחה תקשורת במשלחת החקר לים בלינגהאוזן בין השנים 1959–1960.
וייט חקר את כמות התרסקות המטוסים הגבוהה באנטארקטיקה, ושגילה שתדרי מכ"ם מסוימים אינם מוחזרים מעל פני הקרח, והם חדרו אל פני הקרקע שמתחת לקרח - דבר שגרם לשגיאות במד הגובה. גילוי זה הפך את הטיסות מעל אנטארקטיקה לבטוחות יותר, והחל את השמוש במכ"ם על מנת לסקור את הטופוגרפיה של פני הקרקע שמתחת לקרח.

קישורים חיצוניים
----------------

* כף וייט באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* כף וייט באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* כף וייט באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6 7  מידע גאוגרפי והיסטורי
2. ↑  קורות חייו של אמורי וייט
3. ↑  ספריו של אמורי וייט
**טיבולי הול** (סלובנית: Hala Tivoli) הוא שמו של מתחם המכיל שני אולמות ספורט רב תכליתיים הממוקם סמוך ל"פארק טיבולי" בעיר ליובליאנה, בירת סלובניה.

המבנה
-----

האולם הגדול בקומפלקס מכיל 7,000 מקומות, שופץ לאחרונה בשנת 2000 ומשמש את קבוצת ההוקי קרח אולימפיה ליובליאנה. כשמשטח הקרח מוחלף במשטח פרקט תקני לכדורסל ההיכל מכיל 6,000 מקומות. האולם הקטן במתחם משמש לרוב כאולם כדורסל, שופץ לאחרונה ב־1995 ומכיל 4,500 מקומות. עד 2011 הוא שימש כביתה של קבוצת הכדורסל אולימפיה ליובליאנה שבאותה שנה עברה לשחק בסטוז'יצה ארנה.

האולם הוותיק אירח אירועי ספורט בינלאומיים רבים בענפי כדורסל, הוקי קרח וענפי ספורט נוספים (למשל משחקים באליפות אירופה בכדוריד ב־2004), ומלבדם גם אירח מופעי מוזיקה רבים. שיא הצופים באירוע ספורט באולם היה כשאירח ב־1970 את אליפות העולם בכדורסל. במשחק שהתקיים ב־23 במאי בין נבחרות הכדורסל של ארצות הברית ויוגוסלביה (וסלובניה הייתה אז חלק מיוגוסלביה) נכחו כ־14,000 איש בקהל. יוגוסלביה הגיעה בגמר אותו טורניר למקום הראשון.

האולם הגדול בקומפלקס אירח את משחקי בית א' בשלב הבתים הראשון של אליפות אירופה בכדורסל 2013.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טיבולי הול** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: a258727d-9c0f-4e54-90cd-32d5ab13107e

 |
מארי **שלום (סאלם) שמן** (ה'ת"ר – סיוון ה'תרס"ה, 1840 – יוני 1905), היה מגדולי רבני צנעא שבתימן, סגן ראש הישיבה הכללית בצנעא, דיין ופוסק. חיבר את הספר "פך השמן" על השולחן ערוך.

ביוגרפיה
--------

נולד לסאלם בן אברהם ברובע היהודי בעיר צנעא בירת תימן. התפרנס מעבודתו בחנות, שבה עבד שעות מועטות ביום. נתמנה לכהן כסגן ראש הישיבה הכללית שהתקיימה בבית המדרש בית צאלח בעיר, תחת ראש הישיבה מארי סאלם חבשוש, עד לסגירת הישיבה בשנת ה'תר"ס (1900).

בה'תרס"ה (1904), בשנת הרעב הגדול חוזת אלנפר, נלקח עם נכבדי היהודים ל"סמסרה", שם הוכו ונאלצו למסור את התבואה שברשותם. נפטר ברעב זה.

תורתו
-----

הראב"ד מארי סלימאן צאלח, נהג להתייעץ איתו.

הרב עמרם קורח כתב עליו:

> 
> אוצר בלום למקרא, משנה, תלמוד ואגדה... רבני הדור הכירו יקר חכמתו, ובדבר שהוא שקול סומכים על הכרעתו. מאוד מאוד היה שפל רוח, אפילו המוני עם נהג בהם כבוד, ומשווה דעתו עם כל אדם
> 
> 
> 
> — הרב עמרם קורח, **סערת תימן**, עמ' מט
> 

מארי סאלם התכתב עם מארי יחיא קאפח, בעניין המחלוקת שהייתה ביניהם לגבי איסור דיכה בשבת.

חיבר חיבור בשם "פך השמן", הגהות לשולחן ערוך על כל ארבעת הטורים. הגהות אלו יצאו לאור בקובץ החיבורים "שערי קדושה", שהוציא לאור מארי שמעון צאלח. כתב תשובות רבות בהלכה.

משפחתו
------

אשתו הראשונה (ממשפחת יצחק הלוי) נפטרה אחרי שילדה לו בן ובת. לאחר מכן התחתן עם אישה שנייה (לולוה לבית עמר) והיא ילדה את בנו מארי יוסף שמן, לימים רב העיר הרצליה.

לקריאה נוספת
------------

* ד"ר משה גברא, **אנציקלופדיה לחכמי תימן**, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 628–629

| תקופת חייו של הרב שלום שמן על ציר הזמן |
| --- |
| 
ציר הזמןציר הזמן

 |

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6  ד"ר משה גברא, **אנציקלופדיה לחכמי תימן**, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 628–629
2. 1 2  יוסף חבארה, **בתלאות תימן וירושלים**, ירושלים, ה'תש"ל (1970), עמ' 46–47
3. 1 2  הרב עמרם קורח, **סערת תימן**, ירושלים, ה'תשי"ד (1954), פרק שני: התקופה התיכונה - משוב הגולים ממוזע ועד חתימת בתי הדין בצנעא, עמ' יא-סב
4. ↑  הרב אבירן יצחק הלוי, **איש ימיני**, א, עמ' שעט, הערה 180
לוח אסטרונומי לניווט מתוך האלמנך Almanach Perpetuum של אברהם זכות
שני עמודים מתוך האלמנך הימי האמריקאי
**אלמנך ימי** הוא שנתון המפרט את מיקומם של גרמי השמים, לרבות השמש, הירח, כוכבי הלכת ו-57 כוכבי שבת נבחרים, בכל רגע נתון לגבי כל מיקום על פני כדור הארץ.

האלמנך משמש רבות לניווט אסטרונומי, בו ידיעת מיקומם של גרמי השמים מאפשרת חישוב מיקום הצופה על פני כדור הארץ.

תנועתם היחסית (לכדור הארץ) של גרמי השמים ניתנת לחיזוי מדויק. כלומר, ביחס לכל נקודה על פני כדור הארץ, ניתן לחשב בדיוק רב מה יהיו הזוויות היחסיות לגרמי שמים מסוימים. מאחר שמהירות תנועתם הזוויתית של גרמי השמים המצויים במערכת השמש, קרי השמש, הירח וכוכבי הלכת, מהירה יחסית, מיקומם מפורט באלמנך בנפרד. מיקום כוכבי השבת לעומת זאת, אינו מפורט לגבי כל כוכב וכוכב, אלא מיקומה של קבוצת הכוכבים אריאס. באמצעות ספרות נוספת, ניתן לדעת את מרחקם הזוויתי של כל אחד מכוכבי השבת מאריאס.

מאחר שהשימוש העיקרי בניווט אסטרונומי נעשה בכלי שיט, האלמנך המסורתי ערוך באוריינטציה ימית ומחויב להימצא בכל כלי שיט על פי תקנים בינלאומיים. עם התקדמות המחשוב בכלי שיט, הולך ומתייתר השימוש באלמנך בצורתו המסורתית ואת מקומו מחליפות תוכנות מחשב.

האלמנך המסורתי מוצא לאור על ידי האדמירליות הבריטית, אולם כיום קיימות הוצאות מתחרות נוספות. האלמנך הראשון הוצא על ידי האדמירליות בשנת 1767.

ראו גם
------

* ניווט אסטרונומי
* סקסטנט
* אצטרולב

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האגודה הישראלית לאסטרונומיה אשר מפרסמת את האלמנך האסטרונומי השנתי בישראל.
* ידיעון האגודה הישראלית לאסטרונומיה אשר נשלח פעם בשבועיים וכולל רשימת אירועי שמיים בולטים, המקובצים מאלמנך האגודה ומקורות נוספים.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007562908605171
* BnF: cb119780696 (data)
* LCCN: sh85090329

 |
**דמיאן קודזיור** (בפולנית: **Damian Kądzior;** נולד ב-16 ביוני 1992) הוא כדורגלן פולני, המשחק בעמדת המגן והקיצוני בקבוצת פיאסט גליביצה.

קריירה
------

קודזיור נולד בביאליסטוק, פולין, שם הצטרף לאקדמיית הנוער של יגלוניה ביאליסטוק. הוא החל לשחק בקבוצה הבוגרת של יגלוניה ב-2012, ורשם 3 הופעות בטרם הושאל למוטור לובלין, בה כבש שמונה שערים ב-46 הופעות במשך שתי עונות. בינואר 2015 הושאל לדולצ'ן זאבקי, בה רשם 33 הופעות, וכבש 8 שערים.

ב-29 בפברואר 2016 הושאל קודזיור לויגרי סובלקי לעונה אחת. הוא כבש 4 שערים ב-14 הופעות במועדון. הוא עבר אליה בהעברה קבועה ב-1 ביולי 2016 וכבש 14 שערי ליגה ב-33 הופעות.

ב-4 ביולי 2017 חתם בגורניק זאבז'ה. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-15 ביולי, בניצחון 3–1 על לגיה ורשה. הוא כבש את שערו הראשון ב-10 בספטמבר, בניצחון 2–1 על ל.ק.ס. נצצ'ה.

ב-18 ביוני 2018 חתם בדינמו זאגרב. ב-23 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה בניצחון 0–3 איסטרה פולה. ב-23 בספטמבר כבש שער בכורה בניצחון 3–5 על אינטר זפרשיץ'.

ב-29 באוגוסט 2020 חתם קודזיור לשלוש שנים באייבר מהלה ליגה. ב-12 בספטמבר ערך הופעת בכורה בתיקו 0-0 עם סלטה ויגו.

ב-19 בינואר 2021 עבר לאלניהספור מהליגה הטורקית בהשאלה עד תום העונה. יומיים לאחר מכן ערך הופעת בכורה בתיקו 1-1 עם ארזורומספור.

ב-19 ביולי 2021 חתם בפיאסט גליביצה מהליגה הפולנית. ב-25 ביולי ערך הופעת בכורה בהפסד 2–3 לראקוב צ'נסטוחובה. ב-27 בספטמבר כבש שער בכורה בקבוצה בהפסד 2–4 לקרקוביה קרקוב.

### נבחרת פולין

קודזיור ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פולין ב-11 בספטמבר 2018 במשחק ידידות נגד אירלנד. את השער הראשון שלו כבש ב-10 ביוני 2019 נגד נבחרת ישראל במוקדמות יורו 2020, משחק אותו ניצחה נבחרת פולין 0–4.

תארים
-----

**דינמו זאגרב**

* אליפות קרואטיה: 2019/2019, 2019/2020
* הסופר קאפ הקרואטי: 2019

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דמיאן קודזיור** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Damian Kądzior w Górniku, www.90minut.pl
2. ↑  Nova pojačanja vjeruju u uspješnu sezonu, gnkdinamo.hr (ב־)
3. ↑  El internacional polaco Damian Kadzior, nuevo jugador armero | SD Eibar - Web Oficial, El internacional polaco Damian Kadzior, nuevo jugador armero | SD Eibar - Web Oficial (בספרדית)
4. ↑  Son dakika | Alanyaspor, Damian Kadzior'u transfer etti, Milliyet (בטורקית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"דמיאן קודזיור"**.