**חורבת אל כום**
(למפת הר חברון מוגדלת)חורבת אל כום**חורבת אל כום**(למפת הר חברון רגילה)חורבת אל כום**חורבת אל כום**(למפת ישראל רגילה)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**חורבת אל כום**חורבת אל כום**(למפת ישראל מוגדלת)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**חורבת אל כום**חורבת אל כום**
**חורבת אל כום** (חירבת אל כום) היא תל ארכאולוגי הממוקם בשיפוליהם המערביים של הרי חברון. על פי ממצאיו, התל היה מיושב בתקופת הברונזה הקדומה 2-3 והמשיך להתקיים בתקופת בית ראשון ובית שני. בית קברות גדול מתקופת ממלכת יהודה נמצא בצדו הדרומי של התל.

באתר התגלו שלוש כתובות קבורה יהודאיות מהמאות ה-8-7 לפנה"ס (שתיים מהן מוצגות במוזיאון ישראל), וכן אוסטרקונים בארמית, עברית ויוונית מתקופת בית שני, האחד מהם הוא שטר חוב הכתוב בשני נוסחים - עברי ויווני.

האתר נחפר בשנים 1971-1968 על ידי הארכאולוג האמריקאי ויליאם דיוור.
זיהויו ההיסטורי של איננו ודאי, אחת האפשרויות שהוצעו היא העיר המקראית מקדה, שנמצאת על פי המקור המקראי בנחלת שבט יהודה בקרבת תל לכיש. אפשרות אחרת היא העיר שפיר המוזכרת בספר מיכה (על סמך שם הנחל הסמוך - ואדי א-סיפר).

כיום האתר שוכן בשטח היישוב אל-כום שברשות הפלסטינית כשנים עשר ק"מ ממערב לחברון, כשלושה ק"מ מהיישוב שקף וכארבעה ק"מ מן ההתנחלויות אדורה ונגוהות.

כתובות הקבורה
-------------

### כתובת אריהו

תרשים של הכתובת מחורבת אל כום
בפתח אחד הקברים הייתה חרותה בסלע כתובת בכתב עברי קדום המתוארכת לתקופה 700–750 לפנה"ס. יחד עם הכתובת היה עיטור בדמות כף יד אנושית. הכתובת נשדדה על ידי תושבי המקום ונמכרה לדיוור כשחפר במקום. הכיתוב מרושל, וניכר שהיוצר התמקד בכף היד ולא בכיתוב. בשל חריתת הכתב המרושלת והחריתות הרבות מסביב לכתובת, התקשו החוקרים לפענח את הכתובת, והפענוח הנפוץ הוא:

| הכתובת בכתב עברי קדום  (הערה: האותיות הן אילוסטרציה, הן אינן זהות במדויק לאותיות המקור) | תעתיק לאותיות מודרניות |
| --- | --- |
| 

אריהוהשרכתבה 
ברכאריהוליהוה 
נצריולאשרתההושעלה 
לאריהו

 | 

אריהו השר כתבה
ברך אריהו ליהוה
נצרי ולאשרתה הושע לה 
לאריהו

 |

כתובת אריהו, עם פירוש אפשרי לכל אות
בפינה השמאלית התחתונה, הרחק מהכתובת העיקרית, כתוב "ולאשרתה", כאשר האותיות ר' וה' כתובות פעמיים, אחת מתחת לשנייה.

משמעות הכתובת בעברית מודרנית היא:

> 
> אוריהו השר כתבו:  
> 
> ברוך אוריהו ליהוה נוצרי, ולאשרתו הושע לו - לאוריהו.
> 
> 
> 
> 

בדומה לממצאי כונתילת עג'רוד (חורבת תימן) ובמיוחד הכתובות שנמצאו בה, הכתובת מראה שהיו מתושבי ממלכת יהודה שעבדו את יהוה ואשרה כאל ובת זוגו, ולא רק פשוטי העם שבהם. היעדרה של אשרה מהמקרא כאלה לגיטימית נובע מעריכתו בירושלים בתקופה שלאחר חורבן בית ראשון, שהוציאה כל אזכור לה במקרא שהחל לעבור קאנוניזציה בימיהם.

הכתובת מחורבת אל כום, יחד עם כתובות חורבת תימן והארכיונים הגדולים שהתגלו בלבנט (כגון במרי, אוגרית ואמר), יצרו מפנה בתפיסת הדת הישראלית הקדומה בעשורים האחרונים, וביססו את היותה נטועה במכלול האמונות הכנעניות/לבנטיניות/שמיות צפון־מערביות שמסביבה.

### כתובות בני נתניהו

שתי כתובות שנמצאו באותה מערה ובאותו קבר, מיחסות את בעלי הכתובת לאותו אב. הכתובת הראשונה חרותה בסלע משמאל לפתח החדר, והשנייה נצבעה בשחור מעל הפתח. שתי הכתובות מתוארכות למאה ה-7 לפנה"ס.

כתובת עופי בן נתניהו
תוכן הכתובת החרותה הוא:

> 
> לעופי. בנ  
> 
> נתניהו  
> 
> החדר. הזה
> 
> 
> 
> 

תוכן הכתובת הצבועה הוא:

> 
> לעוזה בנ נתניהו
> 
> 
> 
>

ראו גם
------

* כתובות חורבת תימן
* יהוה
* אשרה (אלה)

קישורים חיצוניים
----------------

* חורבת אל-כום (יהודה ושומרון), דף שער בספרייה הלאומית
* הרצאה של ויליאם דיוור ובה הוא מציג את ממצאיו בתל
* כתובת ממערת קבורה, באתר מוזיאון ישראל – כתובת אריהו
* כתובת ממערת קבורה: "לְעוֹפַי בֶּן נְתַנְיָהוּ [הַ]חֶדֶר הַזֶּה", באתר מוזיאון ישראל

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  שמואל אחיטוב, **אסופת כתובות עבריות**, מוסד ביאליק, 1992, עמ' 115–111
2. ↑  נוצר=שומר, נוצרי = השומר שלי
3. ↑  נדב נאמן, ספרים ודברי ביקורת: לה' תימן ולאשרתו, **ציון** פא, 2016, עמ' 514
4. ↑  ברוך מרגלית, לסוגית "יהוה ואשרתו", **בית מקרא** מ, 1995, עמ' 367
5. ↑  Christoph Uehlinger, Distinctive or diverse? Conceptualizing ancient Israelite religion in its southern Levantine setting, **Hebrew Bible and Ancient Israel** 4, 2015, עמ' 12, 14 doi: 10.1628/219222715X14343676549106
6. ↑  William G. Dever, Archaeology and the Ancient Israelite Cult: How the Kh. El-Qôm and Kuntillet ʿajrûd 'Asherah' Texts Have Changed the Picture, **Eretz-Israel** 26, 1999, עמ' 9\*–15\*

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007526177205171
* VIAF: 316602934
* WorldCat (עם VIAF): 316602934

 |