recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**יקי בן חיים** (נולד ב-11 באוקטובר 1976) הוא ראש עיריית מגדל העמק. קודם היה איש עסקים וחבר מועצת העיר.

ביוגרפיה
--------

נולד וגדל במגדל העמק. אביו עמרם כיהן כחבר מועצה וסגן ראש העיר מטעם המפד"ל.

למד בתלמוד תורה תורת אמת בחיפה.
בישיבה קטנה נר שמואל בירושלים ובישיבה גדולה בישיבת מסילת התורה ותקופה קצרה בישיבת מיר. בגיל 20 עזב את הישיבה התגייס לצה"ל ושירת כמשק שלישות בחטיבת הראל.

בגיל 16 ניהל את צעירי הליכוד בעיר ומאז פעיל פוליטית.

בשנת 2008 הקים את תנועת "הירוקים"
התמודד למועצת העיר וזכה במנדט אחד. החזיק בתיקי הספורט, צעירים ואיכות הסביבה. כיהן כחבר דירקטוריון החברה הכלכלית וכמנהל איגוד הכבאות.

בשנת 2013 התמודד למועצה בשנית קיבל שלושה מנדטים ושימש כיו"ר החברה כלכלית בעיר. כיהן כחבר בוועדות: תכנון ובנייה, מכרזים, איכות הסביבה, ביטחון, חינוך, וכחבר דירקטוריון אזה"ת שגיא 2000.

בשנת 2018 התמודד למועצת העיר ולראשות העיר מול ראש העיר אלי ברדה זכה ב־44% מהקולות והפסיד לברדה בפער של 900 קולות. קיבל שני מנדטים במועצה וכיהן כיו"ר האופוזיציה בעיר.

בבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2024 עם פרישתו של ראש העיר אלי ברדה התמודד על ראשות העיר מול אלגריה בן קסוס וניצח לאחר שקיבל קרוב ל-70% מקולות הבוחרים, לעומת 30% לבן קסוס.

בן חיים בעלים של חברה לשיווק נדל"ן. בעבר שימש כמנכ"ל בעמית נט טלקום בע"מ. מנהל אזור צפון בחברת אורנג'.

הוא בעל תואר במדע המדינה ממכללת עמק יזרעאל.

נשוי לעו"ד קרן בן חיים אב לשלושה ומתגורר במגדל העמק.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יקי בן חיים** בוויקישיתוף
* יקי בן חיים, ברשת החברתית פייסבוק
* יקי בן חיים, ברשת החברתית אינסטגרם
* יקי בן חיים, ברשת החברתית אינסטגרם

| ראשי עיריית מגדל העמק  |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **כמועצה מקומית** | נאג'י קוויטי(מועצה ממונה) | אברהם זלוסצר(מועצה ממונה) | צבי אלדרוטי | יעקב טולדנו | שאול עמור |
| 1957 - 1953 | 1959 – 1957 | 1977 - 1959 | 1978 - 1977 | 1988 - 1978 |
|  |
| **כעירייה** | שאול עמור | אלי ברדה | יקי בן חיים |
| 1998 - 1988 | 2024 - 1998 | מכהן - 2024 |

 |
**עומר פרלמן שטריקס** (נולד ב-20 ביולי 1993) הוא שחקן ישראלי.

ביוגרפיה
--------

פרלמן נולד וגדל בתל אביב. כשהיה בן 12 אמו התאבדה.

למד בתיכון תלמה ילין במגמת תיאטרון. בצבא שירת ככתב צבאי והשתחרר מהצבא לאחר עשרה חודשי שירות, ובמקום זאת עשה שירות לאומי במשך שנה. לאחר הצבא למד משחק בסל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין.

פרלמן שיחק תפקידים קטנים במספר סדרות נוער בהן "יומני החופש הגדול" ו"שוברי גלים". ב-2014 שיחק בסרט "פרחים של מרציפן".

בשנת 2017 פרץ לראשונה לתודעה הציבורית, בעונה הראשונה של סדרת הדרמה "שבאבניקים", שם גילם את דמותו של דב לייזר בראון, חרדי-אמריקאי מפונק ופסימי שאביו הוא נדבן עשיר, אחד מארבעת גיבורי הסדרה.

בשנת 2020 החל לשחק בסדרה "מנאייכ". באותה שנה שיחק גם בסדרת הדרמה "שעת נעילה".

בשנת 2022 השתתף בסדרה הבינלאומית שצולמה בגרמניה MUNICH GAMES, לצד יוסף סוויד ורומי אבולעפיה.

בשנת 2024 השתתף בסדרה "שנות ה-90" בתפקיד גלעד צייר אתאיסט שותפו של שלום (דניאל אסייג) לדירה. 

בתחום התיאטרון שיחק פרלמן בהצגת הילדים "דודה לאה - מאת שומיש", ואף זכה עליה בפרס השחקן הטוב ביותר בפסטיבל חיפה 2017. בשנת 2018 השתתף בהצגה "מיקה שלי" בתיאטרון הבימה.

חיים אישיים
-----------

בשנת 2018 פרלמן יצא מהארון. הוא בזוגיות עם האדריכל רענן שטרן.

בראיון למאקו ביולי 2021 כשנשאל על מפגש עם חרדים בעקבות השתתפותו בסדרה שבאבניקים הוא אמר: "אני מספר שיש לי בן זוג ולפעמים הם שואלים אותי שאלות. זה לגיטימי. הם בעיקר מתאכזבים שלא התחזקתי אפילו בקצת, ואני תמיד אומר להם שאין מה לעשות, אני לא מאמין באלוהים."

קישורים חיצוניים
----------------

* ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עומר פרלמן** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של עומר פרלמן (באנגלית)
* עומר פרלמן, ברשת החברתית פייסבוק

* עומר פרלמן, ברשת החברתית אינסטגרם

* עומר פרלמן, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית

* עומר פרלמן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* עומר פרלמן, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי

* עומר פרלמן, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* אתר למנויים בלבד  נבו זיו, חרדת קודש, באתר "ידיעות אחרונות", 12 בינואר 2018
* "אימא שלי הייתה יפה וחכמה, ומנגנון ההסתרה שלה עבד מדהים", באתר וואלה!‏, 16 בנובמבר 2020
* הדס בשן, ‏תמיד הייתי עומר הלחוץ. חרדה זה מכרה זהב לשחקן, באתר ‏מאקו‏, 29 ביולי 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  קיץ ברבנר, ‏עומר פרלמן: "אני חילוני, תל אביבי, הומו, אבל ה'שבאבניקים' היו מקבלים אותי", באתר מעריב אונליין, 13 בפברואר 2018
2. ↑  דודה לאה- מאת שומיש, פסטיבל חיפה
3. ↑  קיץ ברבנר, ‏עומר פרלמן: "אני חילוני, תל אביבי, הומו, אבל ה'שבאבניקים' היו מקבלים אותי", באתר מעריב אונליין, 22 באפריל 2020
4. ↑  בר זגה, הכירו את בן הזוג החדש של כוכב "שבאבניקים", במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 5 באפריל 2018
5. ↑  הדס בשן, ‏תמיד הייתי עומר הלחוץ. חרדה זה מכרה זהב לשחקן, באתר ‏מאקו‏, 29 ביולי 2021
**אניה סלומונוביץ** (בגרמנית: **Anja Salomonowitz**;‏ נולדה ב-12 בנובמבר 1976 בווינה) היא במאית סרטים ותסריטאית אוסטרית.

קורות חיים ופעילות
------------------

אניה סלומונוביץ החלה ללמוד היסטוריה של האמנות ומדעי הקולנוע והתיאטרון באוניברסיטת וינה, אולם העתיקה את מקום לימודיה כעבור זמן קצר לאקדמיה לקולנוע של וינה, שם התמחתה בבימוי ובעריכת סרטים. כעורכת היא למדה גם במכללה הגבוהה לקולנוע וטלוויזיה בפוטסדם-בבלסברג, גרמניה.

אחת מעבודותיה המוקדמות הייתה ארבעה "מבזקי פרסום" נגד תופעת הגזענות שצורפו יחד לכדי סרט קצר. כבר כאן זוהה הקו הקולנועי היצירתי שלה שבאמצעותו היא ביקשה להעלות לסדר היום הציבורי דיון חתרני בבעיות חברתיות. סרטה הראשון שהוקרן באופן סדיר בבתי קולנוע היה סרט הדוקומנטרי באורך של 52 דקות "לעולם לא תבין זאת" (2003), שבו היא מעמתת את עצמה ואת בני משפחתה עם סיפורם המשפחתי: הדודה היהודייה הייתה במחנה ריכוז, הגננת שלה נטלה חלק בתנועת ההתנגדות הסוציאליסטית, ואילו סבתה "לא עשתה דבר." הסרט צבוע בצבע לבן לכל אורכו: הלבוש והרקע הם בצבע לבן, המשליט תחושה נייטרלית, כאשר ריכוזו של הצופה מנותב לעבר דבריהם של בני משפחתה, שהוקלטו לרב במצבים של שגרת יום-יום.

בסרטה הקצר ביותר Codename Figaro, האורך בסך הכל דקה אחת – תרומתה לשנת מוצרט 2006 – היא מעלה, באמצעות הדגמת שיחת טלפון בין אישה לבין ארוסה בעל הנתינות הזרה, את השאלה האירונית, בשל התייחסותה למדיניות ההגירה האוסטרית, האם "נישואיו של פיגרו" לא היו אלא נישואין למראית עין. שני הדוברים מדקלמים זה לזה בשיחת הטלפון את התשובות לשאלותיה האפשריות של משטרת ההגירה: "איזו מתנה קנית לי לחתונה?" "איפה יש לי כתמי לידה?" לבסוף מסתיים הסרט בדרישה: "הינשא/י למהגר מתוך אהבה, זו ההזדמנות בעבורו שתאפשר לו לחיות ולעבוד באוסטריה."

לאחר מכן הגיע הסרט "זה קרה זמן קצר קודם לכן" – סרט דוקומנטרי בנושא הסחר בנשים. הסרט אינו מציג ישירות את דמויותיהן של הנשים שסיפוריהן מסופרים בו, אלא הן מתוארות על ידי אנשים אחרים, אוסטרים מן השורה, לדוגמה – הדיוטות, דיפלומטית או סוכן מכס.

באמצעות כוח משיכה יחיד במינו מצליח הסרט "זה קרה זמן קצר קודם לכן" ליצור התרחשות בו-זמנית שלא תיאמן: חיים מקבילים במספר אתרים "אמיתיים," שהתקיימו שם וממשיכים להתקיים בהם. הסרט זכה בפרסים רבים, בין היתר בפרס "Caligari" בפסטיבל Berlinale 2007 או ב"פרס הקולנוע של וינה" בשנת 2006, והוא הוצג בפסטיבלי סרטים רבים ברחבי העולם. בעקבות הבחינה המדוקדקת והכישרונית של האסטרטגיות והאפשרויות הדוקומנטריות השגורות, ושבירתן, מצא הסרט ביטוי גם בספרים, מגזינים ובעבודות בנושא הסרט הדוקומנטרי.

בשנת 2012 הפיקה אניה סלומונוביץ את סרטה העלילתי הראשון - "ספרד." התסריט נוצר בשיתוף פעולה עם הסופר דימיטרה דינב, ועל הפסקול היה אחראי המוזיקאי תושב ברלין מקס ריכטר שגם הלחין את המוזיקה לסרט "ואלס עם באשיר". את התפקיד הראשי בסרט משחק Gregoire Colin המוכר מסרטיה של קלייר דניס.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של אניה סלומונוביץ

* אניה סלומונוביץ, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* אניה סלומונוביץ, באתר AllMovie (באנגלית)

* אניה סלומונוביץ, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb17967256s (data)
* GND: 138646872
* ISNI: 0000 0004 4884 0324
* NKC: jo2010560296
* NLP: a0000003583083
* VIAF: 90914867
* WorldCat: viaf-90914867

 |
**לייליסטאט** (בהולנדית: ‏**Lelystad**ⓘ‏?‏) היא רשות מקומית ובירת מחוז פלבולנד שבהולנד. העיר, שנבנתה על קרקע שיובשה, נוסדה בשנת 1967 ונקראה על שם קורנליס ליילי שתכנן את סוללת הכביש אפסלאוטדייק שאפשרה את ייבוש הקרקע. לייליסטאט שוכנת בגובה של כ-3 מטרים מתחת לפני הים.

היסטוריה
--------

לייליסטאט נבנתה על קרקע הים לשעבר של הזאודרזי. כ-6,500 שנים לפני זמננו היה שטח זה מעל מפלס הגאות והתקיימו בו יישובים, אך מאז הצטמצם שטח היבשה של הולנד. בסוויפטרבנט שליד לייליסטאט, נתגלו שלדי האדם העתיקים ביותר במערב אירופה. עקב עליית מי הים והסופות נשטפה אדמת הכבול והשטח הימי שבתקופה הרומית נקרא לוקס פלבו (Lacus Flevo), גדל להיות אגם אלמירה בימי הביניים ולאחר מכן התפתח להיות הזאודרזי. הזאודרזי (הים הדרומי) היה נתיב התעבורה העיקרי מאמסטרדם אל הים הצפוני ולערי ברית הנזה. בשל שברי הספינות הטרופות הרבות שהתגלו בפלבולנד, כיום משמשת לייליסטאט כמשכנו של המרכז הלאומי להיסטוריה ימית, הכולל מוזיאון ומספנה שבה נבנה העתק של הספינה בטאוויה.

לאחר מלחמת העולם השנייה המשיכו עבודות הזאודרזי ונוצר הפולדר של פלבולנד המזרחי. ב-1950 החלו העבודות ביצירת כמה איים במרכזו של האייסלמיר. האי לייליסטאט-האפן היה הגדול שביניהם ומבני העץ שבו שיכנו קהילה של בוני סכרים. ב-1955 נוצר רצף יבשתי בין האי לבין היבשה ואז התאפשר להגיע למקום ברכב. אחת משלוש תחנות השאיבה שיבשו את אדמת הפולדר ביוני 1957, הייתה תחנת פורטמן ששכנה על האי והונעה במנועה דיזל. עד 1967 היו התושבים היחידים בלייליסטאט מהנדסים, פועלים ומפקחים שהתגוררו באי לשעבר.

כיום
----

לייליסטאט הוכרזה כרשות מקומית ב-1980 וכיום היא העיר הגדולה ביותר בשטחה בהולנד, אך חלקים נרחבים בה הם שטחי מים כמו המרקמיר והאייסלמיר. אזור נוסף בשטח העיר שזכה לפרסום עולמי הוא הפארק אוסטפדרספלסן (Oostvaardersplassen) ששטחו נחשף בעת יישוב הפולדר. העיר מוקפת גם בשטחי יערות, פארקים ואדמת חקלאות שטוחה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לייליסטאט** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של לייליסטאט (בהולנדית)
* לייליסטאט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* לייליסטאט, ברשת החברתית פייסבוק

* לייליסטאט, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* לייליסטאט, ברשת החברתית אינסטגרם

* לייליסטאט, ברשת החברתית LinkedIn

* לייליסטאט, סרטונים בערוץ היוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  משרד הסטטיסטיקה של הולנד

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007561807505171
* GND: 4258496-6
* LCCN: n79054875
* MusicBrainz: 1887bf23-6ce1-4031-89a4-cb2b6b0492a7
* VIAF: 130172607
* WorldCat: lccn-n79054875

 |
**איראן 3** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2022 שביים וכתב אריאל כהן, בהפקתן של חני רובינשטיין וחיה מורגנשטרן, ובכיכובן של אמירה גרון ושרי גבעתי. הסרט הופק בעבור המגזר החרדי לנוכח הביקוש הגובר במגזר לסרטי קולנוע כשרים.

הסרט עוסק בסיפור בריחתן של שלוש עובדות אמריקאיות יהודיות מהשגרירות האמריקאית באיראן, בזמן המהפכה האיסלאמית במדינה בשנת 1979.

הסרט צולם במהלך 2021 בגיאורגיה, הוקרן בבכורה ארצית בבית ציוני אמריקה בתל אביב, ולאחר מכן הוקרן באולמות קולנוע רבים של המגזר החרדי והדתי.

עלילה
-----

ליאה (אמירה גרון) היא שגרירה אמריקאית יהודייה באיראן, שנלכדת בשגרירות כאשר המון זועם מסתער על הבניין בשיאה של המהפכה האיראנית.

ליאה נאלצת לברוח מן השגרירות עם שתי עובדות יהודיות נוספות. הראשונה, רבקה (אביה מלכה), היא חברתה הטובה של ליאה, והשנייה, אליס (נעמה שטרית), עובדת במחלקת הדואר בשגרירות.

לעומת שאר עובדי השגרירות האמריקאים, שהחשש לחייהם אינו גדול, נמלטות שלוש הנשים היהודיות ומחפשות דרך לצאת מהמדינה, ונעזרות בין השאר בג'ודי (שרי גבעתי), אחותה של ליאה, לוביסטית אמריקאית מקושרת.

בחיפושן אחר דרך מילוט מאיראן, הן מתוודעות אל דמויות נוספות, נתקלות בקשיים רבים ולומדות לקחים חדשים.

שחקנים
------

| שחקנ/ית | דמות | דמות |
| --- | --- | --- |
| אמירה גרון | ליאה | שגרירה אמריקאית יהודייה באיראן, הדמות הראשית. |
| שרי גבעתי | ג'ודי | לוביסטית אמריקאית מקושרת, אחותה של ליאה. |
| אביה מלכה | רבקה | שגרירה אמריקאית יהודייה באיראן, חברה של ליאה. |
| נעמה שטרית | אליס | עובדת דואר אמריקאית יהודייה בשגרירות באיראן. |
| ורוניקה קלנדרישבילי | אזר | מפקדת משמרות המהפכה באיראן. |
| שיפי אלוני | נסרין | איראנית יהודייה בעלת מספרה, הנחלצת לעזרת הגיבורות. |
| נועה בן גיגי | לילה | ילדה יהודייה יתומה. |
| ליז רביאן | זוהרה | מנהלת בית ספר יהודי באיראן. |
| טאקו טבטדז | סלמה | הנהגת של מפקדת משמרות המהפכה באיראן. |
| אני אימנדזה | שירין | העוזרת האישית של מפקדת משמרות המהפכה באיראן. |

קישורים חיצוניים
----------------

* איראן 3 - טריילר, קדימון הסרט באתר יוטיוב
* רותי בוסידן, איראן זה כאן?, באתר תל אביב אונליין, ‏1 ביוני 2022
כאילו וכמוני
**המחסן של כאילו** היא תוכנית טלוויזיה ישראלית לילדים ששודרה בערוץ הילדים בין השנים 1992–1997. את הסדרה בראשיתה יצר התסריטאי והבמאי יוסי אשדות לבקשתו של אלון שטרוזמן מי שהיה מנהל התוכניות בערוץ הילדים. מאוחר יותר, הצטרפה לכתיבה שירה גפן, שגם כתבה את שיר הפתיחה של הסדרה.

המפיקה והעורכת של התוכנית, מטעם ערוץ הילדים, הייתה אורנה לביא-פלינט, והיא הופקה על ידי חברת "סרטי ארגו".

היסטוריה
--------

בעונות הראשונות שני כוכבי התוכנית היו כאילו, בעל המחסן והאפסנאי הראשי של ערוץ הילדים, אותו גילם אריה מוסקונה, ואפילו, בובה דמוית פיל. כאשר העונות האלה פעלו כרצועות שידור בשעות הבוקר והערב, ועל פי העונה השנייה העונה התרחשה במחסן של תיאטרון. בעונות הבאות התחלף אפילו בכמוני (אילן סביר), שהיה דמות צהובה חובבת תירס וסרטים מצוירים. כמוני אהב משחקי מילים, לדוגמה את המחסן כינה "החמסן", וכשהיה שמח היה אומר "פצפוצים!", וכשהיה מאוכזב הוא היה אומר "בטטה!". כאשר על פי העלילה המחסן היה שייך לערוץ הילדים עצמו. 

בעונות הראשונות (1992–1993) שיר הפתיחה של התוכנית הולחן והופק על ידי אורי כבירי, נכתב על ידי שירה גפן ובוצע על ידי אופירה יוספי. במופע "ערוץ הילדים על הבמה" מ-1993 בוצעו שירי הפתיחה של תוכניות ערוץ הילדים על הבמה, בחלקם על ידי הזמרים המקוריים שביצעו אותם בטלוויזיה, ובו שיר הפתיחה המקורי של "המחסן של כאילו" בוצע לא על ידי אופירה יוספי אלא על ידי אורנה ומשה דץ בעיבוד רוקיסטי של גיא מרוז. החל מ-1994 עד 1997 הוחלף שיר הפתיחה בשיר חדש שביצעה גני תמיר. 

בעונות המאוחרות יותר התבצעו מספר שינויים בתוכנית: בובת דמותו של "כמוני" עוצבה מחדש לבובה מעט גדולה יותר הכוללת גם עפעפיים זזים בעיניו, אולם תוך שמירה על מראהו המוכר. לתוכנית הצטרפה דמות נוספת בשם "דווקא" (אופירה ארכוני), יצור ירוק חובב אשפתות הניזון מחלודה ובעל קול צורמני, שטוען שהוא היה במחסן מאז ומתמיד ושהמקום שייך לו. "דווקא" מנסה מספר פעמים לגרש את כמוני וכאילו מהמחסן אך ללא הועיל. באותה עונה הצטרף גם "דיווקי", בן דודו של דווקא שלעיתים היו כאילו וכמוני מתבלבלים בינו לבין דווקא. כמו כן, בעונות האחרונות הופסק שילוב סרטוני אנימציה קצרים בתוכנית, אשר הוקרנו לכאורה על גבי המסך שבמחסן תוך הפעלת מכניקה מורכבת. כמו כן, בעונה השנייה הופיע שפיץ מ"גינת ההפתעות" כשהוא היה מבקר את כמוני וכאילו ומבקש מכאילו שיכין לו כפפות לאוזניים. 

בשנת 1995 דמותו של כאילו השתתפה במחזמר המבוסס על התוכנית בשם "מחסן ההפתעות". בעלילת המחזמר כאילו הסתיר כמה אומני קרקס ממנהלם הזדוני. במחזמר עצמו שולבו בעיקר שירים מסרטים בכלל ומסרטים של דיסני בפרט. בנוסף לאריה מוסקונה עצמו, השתתפו במחזמר דובי גל, ענת עצמון ורות גונזלס. 

בשנת 1997 עלה מופע של התוכנית, כשאת דמותו של כמוני שיחק אמיר שלום.

בשנת 2005 זכתה הסדרה לעיבוד בימתי בכיכובם של אריה מוסקונה בתפקיד כאילו ואילן סביר בתפקיד הבובה כמוני. את העיבוד לבימה כתב יוסי אשדות וביים צדי צרפתי. ההצגה זכתה להצלחה רבה בקרב קהל מעריצי הסדרה.

בשנת 2006 נבחר כמוני במקום הראשון בתחרות "הבובה הכי מוערצת בתולדות ערוץ הילדים" בתוכנית "היכל התהילה". 

בשלהי שנת 2008 שודרה הסדרה בשידורים חוזרים בערוץ הילדים, לראשונה מזה מספר שנים.

קישורים חיצוניים
----------------

* "המחסן של כאילו", באתר אידיבי
* "המחסן של כאילו", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
**סִיבָאץ** (בסרבית קירילית: **Сивац**, בסרבית בכתב לטיני: **Sivac**) הוא כפר בסרביה השוכן במחוז באצ'קה המערבי אשר בפרובינציית וויבודינה, לגדות תעלת מים המקשרת בין הנהר טיסה לבין הדנובה.

היסטוריה
--------

האזכור הראשון בכתובים לכפר הוא מ-1692 עת היה מאוכלס ברובו על ידי תושבים שהיגרו מאזור שוואביה. בשלהי המאה ה-18 עת נשלט האזור על ידי ממלכת הבסבורג היגרו לכפר תושבים סרבים והונגרים. בהמשך שלטה באזור האימפריה האוסטרו-הונגרית ולאחר מלחמת העולם השנייה עבר הכפר לחזקת ממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים, אשר שמה שונה מאוחר יותר לממלכת יוגוסלביה.

ב-6 באפריל 1941 תקפה גרמניה הנאצית את ממלכת יוגוסלביה והכניעה את צבאה תוך ימים אחדים. האזור נמסר לחזקת הונגריה. לאחר המלחמה נכלל סיבאץ בשטח הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה והכפר הפך מרכז סחר אזורי לתוצרת חקלאית. לאחר פירוק יוגוסלביה עבר הכפר לחזקת סרביה.

הקהילה היהודית
--------------

יהודים התיישבו בכפר במהלך המאה ה-18 ונסמכו על קהילת סומבור. במחצית השנייה של המאה ה-19 הפכה הקהילה מאורגנת והשתייכה לזרם האורתודוקסי. ב-1878 הוקם בית הכנסת הקהילתי. ב-1880 מנתה הקהילה 191 נפשות. בראשית המאה ה-20 הוקם בית ספר יסודי קהילתי. במועד זה מנתה הקהילה כ-100 נפשות. בני הקהילה היו ברובם סוחרים בעורות, קנבוס ודגן. לאחר מלחמת העולם הראשונה חלה ירידה הדרגתית במספר בני הקהילה.

בפרוץ מלחמת העולם השנייה התגוררו בסיבאץ 47 יהודים. באפריל 1941 פלשה גרמניה הנאצית ליוגוסלביה והכניעה את צבאה תוך ימים אחדים. עד לסוף אותה השנה גורשו יהודי העיירה למחנה ההשמדה אושוויץ ורק נערה אחת מהקהילה ניצלה. ב-1948 נהרס מבנה בית הכנסת על ידי השלטונות המקומיים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סיבאץ** בוויקישיתוף
* Aleksandra Terzić ,Željko Bjeljac,‏‏ The extermination of jewish population and heritage in BAČKA region of ap vojvodina-serbia (באנגלית)
* יהדות באצ'קה, באתר "יד ושם"

הערות שוליים
------------

1. ↑  , **מפקד האוכלוסין בסרביה (2011)**, באתר הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בסרביה, אוחזר ב-2 ביוני 2018 (בסרבית).
2. ↑  "**סיבאץ**", באתר JewishGen (באנגלית).
3. ↑  **הקהילה היהודית בסיבאץ**, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, הוצאת יד ושם, ירושלים, 1988, עמוד 237.
4. ↑  אתרי מורשת יהודית בסרביה, באתר jewish-heritage-europe.eu (באנגלית).

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007538012605171
* LCCN: nr89012746
* VIAF: 155208291
* WorldCat (עם VIAF): 155208291

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"סיבאץ"**.
**עידו דוידי** (נולד ב-2 באוגוסט 1996) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הקלע בקבוצת הפועל גלבוע גליל מהליגה הלאומית בכדורסל.

ביוגרפיה
--------

דוידי גדל באלפי מנשה. הוא נכדו של שוער הכדורגל בנימין מזרחי, ששיחק בין השאר בנבחרת פלסטינה, בית"ר תל אביב ומכבי תל אביב בסוף שנות ה-30 של המאה ה-20.

עידו דוידי החל לשחק כדורסל כילד במועדון המקומי "מכבי אלפי מנשה". בהמשך בגיל הנוער עבר לשחק במחלקת הנוער של מכבי רעננה ומשם המשיך בקריירה מקצוענית של שחקן כדורסל. במקביל לקריירת שחקן הכדורסל, החל מ־2019 משמש כמאמן כושר במחלקת נוער של הפועל תל אביב. נכון ל-2020, הוא לומד לתואר ראשון במתמטיקה באוניברסיטה הפתוחה.

### קבוצות ילדים ונוער

בילדותו שיחק בקבוצה המקומית שבאלפי מנשה. נקודת המפנה התרחשה בכיתה ח' לאחר ניצחון בגביע על הקבוצה ממכבי רעננה, בקהל ישב המנהל המקצועי רון נוה של המפסידים שהתרשם מהיכלות שהציג דוידי. בשנה שלאחר מכן הוא עבר לשחק תחת נוה בנוער של מכבי רעננה. ביחד עם קבוצת הנוער זכה בכיתה יא' באליפות הליגה לנוער ובכיתה יב', כאשר הוא משמש כאחד משני הקפטנים של הקבוצה, זכה בדאבל של אליפות וגביע. בתיכון למד במגמת הכדורסל של מטרו-ווסט שם שלוש שנים ברציפות נעצרה הקבוצה בשלב רבע הגמר של אליפות ליגת העל לתיכונים.

### קבוצות בוגרים

במקביל למשחקיו כחריג גיל בנוער לאומית בעונת 2014/2015 השתלב גם בקבוצת מכבי רעננה מהליגה הלאומית בכדורסל.

בעונה הבאה, עונת 2015/2016, עבר לשחק בקבוצת הפועל עמק חפר מהליגה הארצית בכדורסל איתה זכה בגביע האיגוד בכדורסל.

בעונות 2016/2017 עבר לשחק בקבוצת הפועל כפר סבא מההליגה הלאומית בכדורסל אשר איתה הגיע בתום העונה לשלב חצי הגמר.
בעונה הבאה המשיך בכ"ס לעונה נוספת שבסופה הקבוצה נעצרה בשלב רבע הגמר.

בעונות 2018/2019 עבר לשחק במכבי הוד השרון. בתום העונה נבחר על ידי מאמני הליגה לשחקן ההגנה של העונה. בעונות 2019/2020 המשיך לשנה נוספת בקבוצה הפעם כקפטן הקבוצה. בסיום העונה המוקדמת עקב משבר הקורונה נבחר לחמישייה השנייה של העונה עם 14 נקודות בממוצע למשחק.
עם הפסקת הליגה חתם דוידי לשנתיים בקבוצת הפועל אילת מליגת העל בכדורסל. בעונתו הראשונה בקבוצה (2019/20) שיחק דוידי בכל 7 משחקי הליגה והעמיד ממוצע של 3 נק' ו-0.9 ריב' למשחק ב-12.3 דק' בממוצע. בעונתו השנייה באילת שותף ב-4 משחקים בלבד ב-2.8 דק' למשחק בממוצע, בינואר 2021 שוחרר מאילת וחתם בעירוני נהריה גם היא מליגת העל.

לקראת עונת 2021/22 חתם בקבוצת עירוני קריית אתא. כקפטן הקבוצה זכה עם הקבוצה באליפות הליגה הלאומית לעונת 2021/22 לאחר ניצחון בסדרת הגמר נגד מכבי עירוני רמת גן. בעונה הבאה שיחק מדי קריית אתא בליגת העל והעמיד ממוצא של 3.1 נק' ו-1.4 אסיסטים ב-13.7 דק'

לקראת עונת 2023/24 חתם בהפועל גלבוע גליל מהליגה הלאומית.

### נבחרות לאומיות

היה חלק בסגל של נבחרת הטרום קדטים ובנבחרת העתודה תחת דן שמיר היה חלק מהסגל המורחב.

קישורים חיצוניים
----------------

* עידו דוידי, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל השחקן, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
* פרופיל השחקן באתר ספסל

הערות שוליים
------------

1. ↑  לאומית: החמישיה השניה, ‏21 במרץ, 2020
2. ↑  יעקב מאיר, עידו דוידי סיכם לשנתיים בהפועל אילת, באתר ישראל היום, ‏26 במאי, 2020
3. ↑  סטט' אישית
4. ↑  תומר חבז, ברוכה הבאה: אליצור קריית אתא שבה לליגת העל, באתר ynet, 20 במאי 2022
**מעשה במלך אחד והרבה צבעים** הוא סיפור לילדים מאת דתיה בן-דור.

פרסום הסיפור
------------

הספור נכתב בשנת 1982 לסדרה "פרפר נחמד" של הטלוויזיה החינוכית, לפרק ״מתנה צבעונית״, שבו הוקרא הסיפור על ידי אפי בן ישראל ודמותו של המלך גולמה בידי השחקן אייל גפן. דמותו של המלך כיכבה אף בספר "סיפורים נוספים של פרפר נחמד". בשנת 1984 פורסם הסיפור בספר ״ספורים לפרפר נחמד״. בשנת 2005 פורסם הסיפור בספר ״מעשה במלך אחד והרבה צבעים״, בסדרה "דתיה כתבה ומספרת", שהופץ בצירוף תקליטור בו מסופר הספור מפי הסופרת, בליווי איוריה של נדיה עדינה רוז.

קיימים הבדלים מזעריים בין הגרסה המוצגת בטלוויזיה לבין הגרסאות המודפסות.

עלילה
-----

המעשייה מספרת על מלך אחד מאוד מיוחד, שגר בארמון מאוד מיוחד, ובו ארבעה חדרים מאוד מיוחדים, אשר כל אחד מהם התאפיין בצבע ייחודי משלו: לבן, אדום, ירוק וזהב. מדי יום ביומו, נהג המלך לאכול את ארוחת הבוקר שלו, בנדידה מחדר אל חדר, כשבכל אחד מהם אכל את המאכלים שצבעם כצבעו של החדר, ואף עטה לגופו, לחלופין, גלימה בצבע התואם. בוקר אחד ראה המלך, למרבית פליאתו, ילד קטן האוכל את ארוחת הבוקר שלו, ובה מנות רב- גוניות, הכוללות מאכלים בעלי צבעים שונים גם יחד. מהמחזה הבלתי צפוי הסיק המלך, שאם הילד מערבב צבעים שונים בצלחתו הרי שהתוצאה בוודאי טעימה מאוד, והתאווה לאכול בעצמו ארוחה צבעונית שכזאת. אלא, שלאכזבתו, החדרים החד-גוניים לא התאימו, לשיטתו, לארוחה בשלל צבעים. הבעיה הותרה עד מהרה, כשנזכר המלך שבקצה מגדל הארמון נמצא חדר ריק, שאף פעם לא השתמשו בו, והחליט להכשירו מיד לחדר הנאות לארוחת הבוקר הצבעונית שלו. לשם כך העלה, בחריצות רבה, אל החדר שבקצה המגדל חפצים בשלל צבעים, שנטל מכל ארבעת החדרים, לבש גלימת פסים צבעונית, שם בראשו את כתר הזהב, נכנס אל החדר הצבעוני ואכל בו, בהנאה רבה, את ארוחת הבוקר הצבעונית הראשונה בחייו: "ארוחת בוקר כל-כך צבעונית וכל-כך טעימה לא אכלתי אף פעם." אמר לעצמו המלך השבע. "זאת היתה ממש סעודת מלכים!""

לקריאה נוספת
------------

* דתיה בן דור, **ספורים לפרפר נחמד** (עריכה: שושנה צחור ודתיה בן דור), הוצאת מט"ח, 1984, הסיפור "מעשה במלך אחד והרבה צבעים", עמ' 40-31.
* דתיה בן דור, **מעשה במלך אחד והרבה צבעים** (מתוך הסדרה "דתיה כתבה ומספרת"), איירה נדיה עדינה רוז, הוצאת מודן, 2005.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטונים  הסיפור בפרק "מתנה צבעונית" של פרפר נחמד, סרטון באתר יוטיוב בערוץ של הטלוויזיה החינוכית
* סרטונים  מעשה במלך אחד והרבה צבעים, סרטון באתר יוטיוב ספר דיגיטלי מדובב, בערוץ של דתיה בן-דור
* מעשה במלך אחד והרבה צבעים - כתבה באתר etze
סמל המועדון המופיע על חולצות השחקנים
**מועדון ספורט עירוני כסייפה** (בערבית: **كسيفه البلدي**) הייתה קבוצת כדורגל ישראלית מהמועצה המקומית כסייפה. הקבוצה שיחקה בשיאה בליגה א' דרום. כסייפה היא אחת מקבוצות הכדורגל שייצגה את המגזר הבדואי בישראל.

היסטוריה
--------

### השנים הראשונות בליגה ג'

הקבוצה הוקמה בשנת 2013, ובעונת 2013/2014 סיימה במקום ה-11 והאחרון בליגה ג' דרום, עם 6 נקודות בלבד. בעונת 2014/2015 כסייפה סיימה בפעם השנייה במקום האחרון בליגה ג', וזאת גם לאחר שהופחתו לה 4 נקודות בתחילת העונה[דרושה הבהרה] וסיימה עם (1-) נקודות, וללא ניצחון ליגה אחד (רק 3 תוצאות תיקו ויתר המשחקים הסתיימו בהפסד). בעונת 2015/2016 מצבה של הקבוצה השתפר, בכך שסיימה במקום ה-13 מתוך 15 קבוצות וסיימה עם 23 נקודות. בעונת 2016/2017 חל מפנה משמעותי ביכולת הקבוצה, כאשר סיימה במקום ה-3 בליגה ג' עם 40 נקודות. בעונה שלאחר מכן, 2017/2018, סיימה הקבוצה במקום ה-2 בליגה ג' עם 47 נקודות, והעפילה לפלייאוף העלייה לליגה ב', שם נפגשה בסיבוב הראשון עם מועדון כדורגל ערד, וניצחה אותה 2–4 לאחר הארכה. בסיבוב השני נפגשה כסייפה עם הפועל גדרה וניצחה אותה 2:3. בסיבוב הגמר נפגשה כסייפה עם קבוצת מועדון צעירי רהט, ניצחה אותה 0:2 ועלתה לראשונה בתולדותיה ליגה - לליגה ב' דרום ב'.

### ליגה ב'

בעונת 2018/2019 סיימה הקבוצה במקום ה-12 מתוך 16 קבוצות בליגה ב', והצליחה לבסס מעט את מעמדה בליגה. בעונת 2019/2020 אגרה הקבוצה 57 נקודות עם 79% הצלחה, וסיימה את העונה במקום השני בליגה. אולם עקב התפרצות מגפת הקורונה העולמית לא התקיים פלייאוף עלייה לליגה א'. למרות זאת, עם התפרקותה של מכבי עירוני קריית גת מליגה א' דרום, הקבוצה הבאה בתור לעלייה מבחינת ההתאחדות הייתה עירוני כסייפה, אשר לפי אחוזי הצלחה הייתה מוצלחת יותר מיריבתה התאורטית לעלייה עירוני בית דגן, שסיימה שנייה בליגה ב' דרום א' (עם 61% הצלחה), על כן עלתה רשמית כסייפה לליגה ב' ושובצה בליגה א' דרום. בקיץ 2023 לא נרשמה הקבוצה לליגה א' והודיעה כי היא חודלת מלהתקיים, עקב חובות

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* מועדון ספורט עירוני כסייפה באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* מועדון ספורט עירוני כסייפה, ברשת החברתית פייסבוק
* מועדון ספורט עירוני כסייפה, ברשת החברתית פייסבוק

הערות שוליים
------------

1. ↑  רשמית:מועדון ספורט כסייפה בליגה א', שלומי והבה ומיכאל וייסרמן, אתר דאבל פס, 13 ביולי 2020
2. ↑  יונתן גינזבורג, ‏דרמה ידועה מראש: מכבי שעריים חוזרת לליגה א', באתר ONE‏, 21 באוגוסט 2023
**Suno AI** (מהמילה ההינדית: "הקשיבו") היא תוכנה ליצירת מוזיקה באמצעות בינה מלאכותית גנרטיבית, המייצרת שירים ריאליסטיים המשלבים קולות אנושיים וכלי נגינה שונים. התוכנה נגישה לציבור הרחב מאז ה-20 בדצמבר 2023, האתר קיים ברשת ובעזרת שיתוף פעולה עם מיקרוסופט, הוכללה Suno כתוסף ב-Microsoft Copilot.

התוכנה פועלת על ידי התאמת שירים לפרומפטים שמספקים המשתמשים. Suno לא חושפת את מאגר הנתונים בו השתמשה לאימון מודלי הבינה המלאכותית שלה, אך טוענת שננקטו צעדים להגנה עליה מפני פלגיאט ובעיות קניין רוחני. החברה אוסרת על משתמשים בגרסה החינמית לייצר רווח באמצעות פרסום שירים שנוצרו ב־Suno בYouTube או בספוטיפיי.

Suno פותחה במקור כניסוי של חובבים ב-Discord בתחילת 2023 על ידי קבוצת מוזיקאים ומומחי בינה מלאכותית מקיימברידג', מסצ'וסטס, עם ניסיון קודם בחברות טכנולוגיה כמו מטא, ו-ByteDance.

ב-1 במרץ 2024, גרסת Suno v3 נכנסה לבדיקת אלפא עבור משתמשים עם מנויי Pro ו-Premier לשירות. הגרסה כוללת הארכת אורך השירים לעד שתי דקות, כמו גם שיפור בפרשנות למשמעות המילים והוספת "רגשות" לשירים בהתאם. ב-21 במרץ 2024, Suno שחררה את גרסת v3 לכלל המשתמשים.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של Suno AI
* Suno AI, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* Suno AI, ברשת החברתית אינסטגרם

* Suno AI, הבלוג הרשמי

הערות שוליים
------------

1. ↑  מן, יובל (2023-12-21). "ה-AI כתב לנו שיר על סוף המלחמה בעזה". *Ynet*. נבדק ב-2024-04-04.
2. ↑  ה-Copilot של מיקרוסופט מקבל יכולות מוזיקליות בזכות Suno, באתר www.gadgety.co.il, ‏2023-12-20
3. ↑  נחמה אלמוג, חדש ב-Copilot: כלי ליצירת שירים בצ'אטבוט ה-AI של מיקרוסופט -, באתר אנשים ומחשבים - פורטל חדשות היי-טק, מיחשוב, טלקום, טכנולוגיות, ‏2023-12-21
4. ↑  ניסינו את מחולל המוסיקה בבינה מלאכותית "סונו" – לא תאמינו מה יצא, באתר www.maariv.co.il, ‏2024-03-20
שרה בן-עמי סולודר 
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.  
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
**עלמה אסתר שרה בן-עמי סולודר** (1883–1957) הייתה הרופאה הראשונה במושבות הגליל העליון (1911–1919) בתקופה העות'מאנית, חלוצה במיגור המלריה.

ביוגרפיה
--------

בן-עמי נולדה בז'נבה שבשווייץ לקלרה והעסקן הציוני חיים מרדכי בן-עמי (רבינוביץ), אחות לירמיהו, למיכה ולתמר. בשנת 1886 עברה המשפחה לאודסה, שם סיימה בן-עמי תיכון רוסי. נוסף ללימודיה התיכוניים, למדה בקונסרבטוריום כולל לימוד נגינה על פסנתר. למדה רפואה במונפלייה, סיימה את לימודיה בהצטיינות. בשנת 1911 עלתה בגפה לארץ ישראל. עד שנת 1919 עבדה ופעלה בגליל העליון. עסקה במיגור המלריה במושבות עמק הירדן והגליל העליון. השתקעה ביסוד המעלה, לאחר שדודה הלל יפה התמנה למנהל עבודות התברואה ביסוד המעלה ובמשמר הירדן, בנוסף לניהולו את המשימה למיגור מחלת המלריה בזכרון יעקב ובסביבותיה, ומינה את בן-עמי לאחראית רפואית ביסוד המעלה ובמשמר-הירדן. בן-עמי עסקה מלבד לעבודתה הרפואית קלינית גם ברפואה מונעת, הדברת הביצות בהם שרצו יתושי האנופלס, וחלוקת כינין לאוכלוסייה. ביחד עם דודה הד"ר הלל יפה ארגנה הרצאות לאוכלוסייה בנושא מגור המלריה. בן עמי הייתה רוכבת על סוס בין המושבות, וטיפלה ביהודים וערבים כאחד.

בנוסף למלריה, טיפלה בחולים שנדבקו בכולרה, בדיזנטריה, בגרענת ובגזזת, ואף היא חלתה במלריה.

באוגוסט 1918 הגיעה לארץ ישראל קבוצת עזרה מדיצינית ציונית אמריקנית שהגישה עזרה רפואית לשיקום היישוב, רופאי היחידה תפשו את מקומות העבודה של רופאי היישוב הוותיקים, ובן-עמי עקרה לירושלים עם בעלה המורה והסופר אברהם סולודר ועם שני בניה.

בשנת 1919 החלה לעסוק במחקר למיגור המלריה במכון פסטר (ירושלים) ע"ש לואי פסטר, אותו הקים הד"ר אריה בהם בירושלים.

בשנת 1932, נפטר בפתאומיות בעלה אברהם שניהל בית ספר לבנים בארצות הברית. בשנת 1934 עקרה עם ילדיה לתל אביב.

בשנת 1939 עברה לקיבוץ גשר בעקבות בנה. עבדה במרפאת הקיבוץ, ובמלחמת העצמאות טיפלה בפצועים.

נפטרה בשנת 1957, ונקברה בבית העלמין בקיבוץ גשר.

משפחתה
------

* אביה מרדכי בן-עמי, סופר, עיתונאי ובעל טור ציוני יהודי-רוסי, נודע גם בשם העט "ריש גלותא" ('ראש הגולה').
* בעלה אברהם סולודר, מנהל בית ספר, סופר ומשורר.
* אחיה הד"ר מיכה בן עמי (רבינוביץ), מהרנטגנולוגים הראשונים בארץ-ישראל
* דודה, אחי אמה קלרה: הד"ר הלל יפה.

ילדיה:

* רזיאל סולודר, ממייסדי קיבוץ גשר, נישא לעדנה סולודר, בתו של יצחק כהן מראשוני משרד הביטחון, חברת כנסת מטעם מפלגת העבודה בשנים 1982–1992.
* דוד סולודר, ממיסדי קיבוץ מעוז חיים.

ראו גם
------

* מלריה

לקריאה נוספת
------------

* צפורה שחורי, הרפואה, כרך 149, חוב' 9, ספטמבר 2010, היסטוריה של הרפואה, "בן עמי סולודר: חלוצה במלריה במושבות הגליל העליון"
* נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1948-1799", איתי בחור - הוצאה לאור, מהדורה שנייה, מרץ 2012, עמוד 124.
* הלל יפה, "דור מעפילים", הוצאת דביר, תל אביב, 1939.
* "עלון גשר", 245, 4 ביולי 1957

הערות שוליים
------------

1. ↑  קברה של שרה בן-עמי
2. ↑  נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1948-1799", איתי בחור - הוצאה לאור, מהדורה שנייה, מרץ 2012, ערך: בן עמי מיכה, עמוד 124
**חלב ודבש** (נקרא גם **גלי עטרי וחלב ודבש**; פורסם מחוץ לישראל בתור **Milk & Honey with Gali**) הוא אלבום הבכורה של להקת הפופ הישראלית חלב ודבש. האלבום יצא ב-1 במאי 1979 ושני שירים מתוכו, "הללויה" ו"גלגל ענק" זכו בתואר "שיר השנה" במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג'.

רקע
---

 ערך מורחב – **הללויה (שיר של חלב ודבש)**  

להקת הפופ חלב ודבש ערב פסטיבל הזמר והפזמון לשנת 1979, לצורך ביצוע השיר "הללויה" של שמרית אור וקובי אשרת. חברי ההרכב היו ראובן גבירץ, שמוליק בילו, יהודה תמיר וגלי עטרי.

השיר "הללויה" נבחר לייצג את ישראל, באירוויזיון 1979, שנערך בירושלים. השיר זכה במקום הראשון והפך להצלחה בינלאומית. בישראל הוא הוכתר כשיר השנה במצעד הפזמונים השנתי ה'תשל"ט-1979 של קול ישראל ושל גלי צה"ל.

בעקבות ההצלחה, המשיכו חברי ההרכב בקריירה מוזיקלית ובמאי 1979 הוציאו את אלבומם הראשון אשר נקרא בשם "חלב ודבש".

האלבום
------

חלקו הראשון של האלבום הכיל שירים בעברית כמו "גלגל ענק", "שמש אדומה", "קסם הלילה" ו"דרך ארוכה" (שעטרי הקליטה באופן עצמאי לפסקול הסרט "דיזנגוף 99"). חלקו השני של האלבום כלל שירים באנגלית בלבד, בניסיון לפרוץ לשוק הבינלאומי בעקבות ההצלחה העצומה של "הללויה", ושיריו הוקלטו באולפנים בלונדון והופצו תחת השם *milk & honey with gali*.

שלמה צח וקובי אשרת הפיקו בפועל את האלבום, וקובי אשרת עיבד וניהל מוזיקלית.

האלבום כלל גם שירים שהקליטה גלי עטרי ללא הלהקה, כ"דרך ארוכה" ו"שמש אדומה" ועל עטיפת האלבום נכתב בפשטות "גלי עטרי וחלב ודבש".

הצלחה
-----

בעקבות האלבום זכתה הלהקה בתואר "להקת השנה" במצעד הפזמונים השנתי תש"ם (1980) והשירים "הללויה" ו"גלגל ענק" זכו בתואר "שיר השנה" בשנים תשל"ט (1979) ותש"ם של רשת ג' בהתאמה.

בשנת 2010 הופיע כמה משירי האלבום בספרה של שמרית אור "ציפור האש", בו נאספו מאה הבולטים בשיריה בספר בפורמט חצי-אלבומי.

רשימת רצועות
------------


| גלי עטרי וחלב ודבש |
| --- |
| מס' | שם | משך |
| 1. | גלגל ענק | 3:13 |
| 2. | דרך ארוכה | 4:24 |
| 3. | שמש אדומה | 3:14 |
| 4. | קסם הלילה | 3:34 |
| 5. | הללויה | 3:22 |


| milk & honey with gali |
| --- |
| מס' | שם | משך |
| 6. | Chinatown | 3:9 |
| 7. | Goodbye New York | 3:58 |
| 8. | Lonely In The Night | 4:08 |
| 9. | Happiness Recipe | 3:32 |
| 10. | Grand Prix | 5:56 |

ראו גם
------

* חלב ודבש#עם הסולנית גלי עטרי

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על האלבום גלי עטרי וחלב ודבש באתר MusicBrainz
* האלבום גלי עטרי וחלב ודבש באתר Discogs
* חלב ודבש | qube.co.il, באתר www.qube.co.il

הערות שוליים
------------

1. 1 2  *גלי עטרי וחלב ודבש*, 1979-05-01, נבדק ב-2022-09-11
2. ↑  *Milk and Honey With Gali*, נבדק ב-2022-09-11
3. ↑  VINYL PS 7" MILK & HONEY WITH GALI חלב ודבש - GOODBYE NEW YORK \*MADE IN PORTUGAL, באתר eBay (באנגלית אמריקאית)
4. ↑  *Milk & Honey With Gali - Milk & Honey With Gali* (באנגלית), נבדק ב-2022-09-11
5. ↑  Halav Udvash - חלב ודבש by Halav Udvash - חלב ודבש, באתר Genius (באנגלית)
6. ↑  ציפור האש, באתר www.kibutz-poalim.co.il
7. ↑  עניין - מחווה לשמרית אור בצוותא, באתר www.habama.co.il

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: 3547c17f-633f-42e7-85cd-d71795418413

 |
**אנציקלופדיה אוניברסליס** (בלטינית: **Encyclopaedia Universalis**) היא אנציקלופדיה כללית בשפה הצרפתית. המאמרים באנציקלופדיה מכוונים לקוראים מבוגרים ומשכילים, ונכתבו על ידי צוות עורכים במשרה מלאה ותורמים מומחים בתחומם.

האנציקלופדיה פורסמה תחילה במהדורה מודפסת, ולאחר מכן גם על תקליטור, DVD ודיסק און קי. הופעת המהדורה המודפסת הופסקה סופית בשנת 2012. היא נגישה באינטרנט למנויים בתשלום.

היסטוריה
--------

אנציקלופדיה אוניברסליס פורסמה במקור על ידי חברת ההוצאה לאור *Encyclopædia Universalis SA*. החברה נוסדה בשנת 1966, בשיתוף פעולה של חברת מועדון הספרים הצרפתי (CFL) וחברת אנציקלופדיה בריטניקה. חברת מועדון הספרים הצרפתי התמחתה בפרסום ומכירת ספרים וסדרות דרך הדואר, ואנציקלופדיה בריטניקה הייתה האנציקלופדיה המפורסמת ביותר באנגלית. המיזם המשותף נועד לשלב את היתרונות של שתי החברות. הכרך הראשון של האנציקלופדיה הופיע בשנת 1968.

שיתוף הפעולה בין שתי החברות, וכן האיכות הגבוהה של המהדורות הבאות, הובילו להצלחה מסחרית יוצאת דופן של החברה עד תחילת שנות ה-90. אז החלה ירידה במכירות, בעקבות עליית האינטרנט.

במהלך המחצית השנייה של שנות ה-90 חוותה החברה תקופה שנייה של צמיחה, בעקבות הטמעה מהירה של גרסאות אלקטרוניות של האנציקלופדיה. מנגד, השינוי בדרך ההפצה הביא לעימותים בין שתי החברות השותפות. לבסוף, בשנת 2005, מכר מועדון הספר הצרפתי את מניותיו לחברת אנציקלופדיה בריטניקה בתום תהליך מכירה פומבית, לאחר ארבעים שנות שותפות.

ראו גם
------

* אנציקלופדיה בריטניקה

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אנציקלופדיה אוניברסליס (בצרפתית)

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנציקלופדיה אוניברסליס** בוויקישיתוף
* האתר הרשמי של אנציקלופדיה אוניברסיליס
* אנציקלופדיה אוניברסליס, ברשת החברתית פייסבוק

* אנציקלופדיה אוניברסליס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* אנציקלופדיה אוניברסליס, סרטונים בערוץ היוטיוב

הערות שוליים
------------

1. 1 2  "Universalis en dépôt de bilan". *Le Monde.fr* (בצרפתית). 2014-11-22. נבדק ב-2024-03-20.
2. ↑  "Licenciements à Encyclopædia Universalis menacé de disparition (CGT-FO-Sud-Culture)". *Acrimed | Action Critique Médias* (בצרפתית). ארכיון מ-2020-10-25. נבדק ב-2020-09-13.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007605140105171
* GND: 5566452-0
* NKC: kn20120220006
* VIAF: 123848513
* WorldCat (עם VIAF): 123848513

 |
**יהונתן מן** (נולד ב-26 ביוני 1949) הוא דוקטור לרפואת שיניים, פרופסור אמריטוס מן המניין בפקולטה לרפואת שיניים באוניברסיטה העברית בירושלים.

ביוגרפיה
--------

גדל בקריית משה בירושלים. אחיו ושתי אחיותיו רופאים, ואביו, פרופ' קלמן יעקב מן, היה אף הוא רופא, שניהל את הדסה עין כרם מ-1950 עד 1980, והקים וניהל את הדסה הר הצופים מ-1967 עד 1980.

שירת בצבא בצנחנים בגדוד 202, ולאחר סיום קורס מ"כים יצא לקורס קציני חי"ר. עם שחרורו ב-1970 החל ללמוד רפואת שיניים.

בשנים 1970–1976 למד לתואר DMD, ד"ר לרפואת שיניים, בפקולטה לרפואת שיניים של האוניברסיטה העברית. בשנת 1978 נסע לשנתיים לפילדלפיה, לאוניברסיטת פנסילבניה, שם סיים תואר MSc באפידמיולוגיה. בשנת 1980, עם חזרתו, קיבל תואר ברפואת שיניים ציבורית מהאוניברסיטה העברית והדסה.
בשנים 1986–1987 ו-1996–1997 שהה בארצות הברית לצורך השתלמות בגריאטריה דנטלית באוניברסיטת קולורדו.

ליהונתן מן הוענקה דרגת פרופסור חבר בשנת 1991, ופרופסור מן המניין בשנת 1996.

מן היה מנהל המחקר הרפואי במכבי-דנט בשנים 2024-2019; משמש יועץ אקדמי בקריה האקדמית אונו משנת 2023.

יהונתן מן מתגורר במבשרת ציון, נשוי לטובה ולהם ארבע בנות.

תפקידים בפקולטה לרפואת שיניים
-----------------------------

יהונתן מן שימש אחראי המחלקה לרפואת שיניים קהילתית בהדסה משנת 1988, ומנהל המחלקה בשנים 2016-1990.; היה מנהל המרפאות הראשון בפקולטה בין השנים 1996-1993; שימש דיקן הפקולטה בשנים 2005-1996. בשנים 1996–1999 היה יו"ר ועדת ההוראה; שימש חבר בוועדת הקידומים של הדסה והאוניברסיטה העברית בשנים 2010–2016.

פעילות ציבורית
--------------

מן היה יו"ר הוועדה למעקב אחר הפלרת המים בישראל מטעם משרד הבריאות משנת 2006; יו"ר הוועדה לקביעת עתיד סניפי טיפת חלב בעיריית ירושלים ב-2005; ומנהל רפואי ביד שרה בשנים 2017–2019. שימש יו"ר הוועדה מטעם משרד הבריאות בנושא "בריאות הפה והשיניים - יעדים לשנת 2020". מכהן כחבר בחבר הנאמנים הבינלאומי של יד שרה.

פרסומים
-------

יהונתן מן פרסם 140 מאמרים בנושאים שונים בעיתונות הישראלית והבינלאומית, רבים מהם בנושא מניעה ראשונית, כוח אדם ברפואת שיניים ורפואת השיניים היישומית, ערך שלושה ספרים מקצועיים ברפואת השיניים וספר אחד אישי:

* "רפואת שיניים, תכנון. ניהול, שיווק, יישום", עורכים: ד"ר רפי פישר, פרופ' יהונתן מן, 1994, 207 עמודים. הוצאת אמיתי.
* "רפואת השיניים המערכתית", עורכים: פרופ' יהונתן מן, ד"ר רפי פישר, 2008, 304 עמודים. בהוצאת אופאל.
* "הצד העסקי של רפואת השיניים, מה עומד מאחורי המספרים?" עורכים: ד"ר סיגל מזור, ד"ר רפי פישר, פרופ' יהונתן מן, 2018, 268 עמודים. בהוצאת פרינטיב.
* "דברים מהלב 2007-1998", עורך: פרופ' יהונתן מן, 2009, 236 עמודים. הוצאת פרינטיב.

קישורים חיצוניים
----------------

* יהונתן מן ב-PubMed
* יהונתן מן בגוגל סקולר
* יובל אזולאי, השינניות רוצות תואר. ועד רופאי השיניים: שיתמקדו בהסרת אבנית, באתר הארץ, 24 ביולי 2007
* עתירה לבג"ץ נגד החלטת שרת הבריאות להפסיק הפלרת המים בישראל | דוקטורס אונלי Doctors Only, באתר דוקטורס אונלי Doctors Only, ‏7 באוקטובר 2014

הערות שוליים
------------

1. ↑  מי לא מפחד מרופא שיניים, חדשות, 11 באפריל 1988
2. ↑  בריאות הפה והשיניים בישראל, באתר הספרייה הלאומית
3. ↑  חבר הנאמנים הבינלאומי - יד שרה - אגודת המתנדבים הגדולה בישראל, באתר יד שרה > אגודת המתנדבים הגדולה בישראל, ‏5 ביולי 2022
4. ↑  שומרים על השיניים של המדינה, חדשות, 1 באוקטובר 1984
5. ↑  חורים בשיניים, חורים בכיסים, חדשות, 9 ביוני 1986
6. ↑  מחקרים בנושא בעיות שיניים וחניכיים, באתר משרד הבריאות
**אסף רונאל** (נולד בשנת 1981) הוא עיתונאי שעבד בעיתון הארץ. שימש כעורך חדשות החוץ והמדע בעיתון.

קורות חיים
----------

רונאל נולד בשנת 1981 לפרופ' אילה רונאל, פרופסור לארכיטקטורה באוניברסיטת תל אביב, ולאיתן רונאל, בעל משרד ארכיטקטים עצמאי. בשנת 2006 הצטרף לעיתון הארץ כמתרגם מאנגלית וספרדית, משם התקדם לתפקיד עורך עמודים בעיתון. בהמשך שימש כעורך בדסק החוץ של עיתון "הארץ" ובמדור הדעות של העיתון. בשנת 2011 מונה רונאל לראש דסק החדשות באתר "הארץ" ועם איחוד מערכות האינטרנט והמהדורה המודפסת, מונה רונאל לראש דסק החדשות במערכת המאוחדת. מ-2013 ועד 2018 שימש עורך חדשות החוץ של העיתון. בשנת 2018 מונה רונאל לעורך חדשות המדע בעיתון.

בשנת 2018, בציוץ ברשת החברתית טוויטר, כינה רונאל את הפעילה החברתית שפי פז ואת חברת מועצת העיר תל אביב-יפו סוזי כהן צמח "מנהיגות התנועה היודו-נאו-נאצית נגד פליטים אפריקאים", זאת בשל חלקן במאבק נגד אוכלוסיית המסתננים והמהגרים הבלתי חוקיים האפריקאיים בשכונות דרום תל אביב. בעקבות הציוץ הגישו השתיים תביעת דיבה נגד רונאל, הכוללת פיצוי בסך 560 אלף שקל. בשנת 2020 קבע בית משפט השלום בתל אביב כי רונאל פגע בשמן של פז וכהן-צמח ועל כן מגיע להן פיצוי, אך פסק כי סכומו הכולל יהיה כ-30 אלף שקלים בלבד, זאת מכיוון שהתנהלות השתיים פגעה בשמן הטוב עוד בטרם התבטאותו של רונאל. השופט דחה גם את בקשת התובעות למחיקת הפרסום ולפרסום הכחשה והבהרה, ולא חייב את רונאל בהוצאות משפט "בהתחשב בכך שהסכומים שנפסקו לתובעות נמוכים במידה ניכרת ממה שתבעו ומהווים פחות מ-6% מהם".

בשנת 2021, בעקבות מבצע שומר החומות, התפטר רונאל מעיתון "הארץ" בעקבות מה שתיאר כ"כישלונם לדווח על התקיפה על ידי משטרת ישראל וקיצונים ישראלים נגד החברה הפלסטינית בישראל והצידוד במתנחלים וכוחות הביטחון".

לרונאל תואר ראשון בהיסטוריה מאוניברסיטת תל אביב. הוא מתגורר עם בת זוגו ושתי בנות ביפו.

קישורים חיצוניים
----------------

* אסף רונאל, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* כתבותיו של אסף רונאל בעיתון הארץ
* פוסט אורח: למה התפטרתי מעיתון הארץ באתר "החברים של ג'ורג'", מאי 2021.
* חסמים בפני עיתונות שלום, הרצאה של רונאל באתר הטלוויזיה החברתית באינטרנט, יוני 2019.
* אסף רונאל, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

הערות שוליים
------------

1. ↑  , "פוסט אורח: למה התפטרתי מעיתון הארץ", באתר "החברים של ג'ורג'", מאי 2021
2. ↑  , אסף רונאל ישמש כעורך חדשות החוץ של "הארץ", באתר וואלה, 10 בינואר 2013
3. ↑  , הארץ: האיחוד יוצא לדרך. ומה עומד מאחורי החילופים במוסף?, באתר וואלה, 24 במאי 2018
4. 1 2  , עיתונאי "הארץ" יפצה פעילות נגד זרים שכינה "נאו-נאציות", העין השביעית ‏ 01.06.2020.
5. ↑  , התקדים המסוכן בעניין שפי פז שמאיים על חופש הביטוי, מקור ראשון ‏ 01.06.2020.
6. ↑  , למה כתב 'הארץ' התפטר אחרי 15 שנה בעקבות מבצע 'שומר החומות'?, באתר ice‏, 21 במאי 2021

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987012466766405171
* VIAF: 5126169639244096580004
* WorldCat (עם VIAF): 5126169639244096580004

 |
**אוריאנה סבטיני** (בספרדית: **Oriana Sabatini**; נולדה ב-19 באפריל 1996 בבואנוס איירס) היא שחקנית וזמרת ארגנטינאית. היא ידועה בשל תפקידה בסדרה "אליאדוס" שהפיקה כריס מורנה.

ביוגרפיה
--------

סבטיני היא בתם של אוסוולדו סבטיני ושל השחקנית קתרין פלופ. דודתה היא טניסאית העבר גבריאלה סבטיני. היא החלה את הקריירה מגיל צעיר ולמדה שירה ומשחק בתיאטרון ושנה באקדמיה לקולנוע בניו יורק.

### קריירה

סבטיני החלה את הקריירה שלה בשנת 2011, כששיחקה בסדרה "porque yo te amo" (כי אני אוהב אותך) בתפקיד רוסיו.

בשנת 2012 החלה להצטלם לסדרה "אליאדוס" בהפקת כריס מורנה ושיחקה את אסול. העונה הראשונה עלתה ב-2013. ב-2014 השתתפה בתוכנית אירוח יחד עם חבריה לסדרה ג'ני מרטינס ומריאל פרוקסי. באותה שנה עלתה העונה השנייה של הסדרה. בסיומה עלה המחזמר על פי הסדרה בגראן רקס. באותה שנה השתתפה בתוכנית של "הפנים שלך נשמעות לי[דרושה הבהרה]".

בשנת 2016 שיחקה בסדרה "מי זה מי" בתפקיד כריסטי.

בשנת 2018 גילמה את אלינה במותחן הפשע "הנערה הנעדרת" בכיכובה של לואיסנה לופילטו.

### חיים אישיים

במהלך צילומי הסדרה "אליאדוס" היא הייתה בזוגיות עם השחקן חוליאן סרנו המגלם את פרנקו.

בשנת 2018 נכנסה סבטיני לזוגיות עם הכדורגלן הארגנטינאי וקשר מועדון הכדורגל רומא, פאולו דיבאלה.[דרוש מקור]

בשנת 2023 פורסמה סבטיני בעמוד האינסטגרם שלה את האירוסין לשחק כדורגל פאולו דיבאלה

פילמוגרפיה
----------

### בטלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | ערוץ |
| --- | --- | --- | --- |
| 2011 | בגלל שאני אוהב אותך | רוסיו | Canal 10 |
| 2013 - 2014 | אליאדוס | אסול | Telefe / Fox |
| 2014 | הפנים שלך נשמעות לי | עצמה/Katy Perry/Aino Jawo/Christina Aguilera | Telefe |
| 2016 | מי זה מי | כריסטי RW | Telemundo |
| 2019 | *Secreto bien guardado* | אמליה פרז קייב | מיני-סדרה ב-CINE.AR |

### בתיאטרון

| שנה | Título | דמות | תיאטרון |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | *El club del hit* | עצמה | Teatro Tabarís |
| אליאדוס | אסול מדינה | Teatro Gran Rex |

דיסקוגרפיה
----------

| Año | Sencillo | Artista |
| --- | --- | --- |
| 2013 | «Amor mío» | Elenco de *Aliados* |
| «Ya no hay fuego» |
| «Ahora o nunca» |
| «Tanto amarte» |
| «Levantate y anda» |
| «Refundación» |
| 2014 | «Mañana» |
| «Diferente» |
| «Love is louder» (ft.) | Jota Esse |
| 2016 | «Love me down easy» | Oriana Sabatini |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוריאנה סבטיני** בוויקישיתוף
* אוריאנה סבטיני, ברשת החברתית פייסבוק
* אוריאנה סבטיני, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* אוריאנה סבטיני, ברשת החברתית אינסטגרם
* אוריאנה סבטיני, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* אוריאנה סבטיני, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* אוריאנה סבטיני, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* אוריאנה סבטיני, באתר Discogs (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: a9eb4540-9e96-4bc1-94ab-e0a009abe071

 |
**גבריאל (גבי) נעמן** הוא ראש המועצה המקומית שלומי, המכהן מאז 1999.

ביוגרפיה
--------

נולד במעברה שהוקמה על חורבות הכפר אל-בסה (לימים, היישוב שלומי) בשנת 1959. את שירותו הצבאי עשה בגף הכיבוי בבסיס חיל האוויר.

נעמן חבר מרכז הליכוד.

בבחירות לרשויות המקומיות שנערכו בשנת 1998 התמודד על תפקיד ראש המועצה המקומית שלומי וזכה בכ-33% מהקולות, אך הפסיד לראש המועצה המכהן ישראל אוקרט שזכה בכ-40%. רשימתו "דחף" ("דור חדש פועל") זכתה בשני מושבים במליאת המועצה.

בשנת 1999 נבחר לראשונה לתפקיד ראש המועצה המקומית שלומי. שנה לאחר מכן פורסם כי נעמן התבטא כנגד אנשי צד"ל ששהו בשלומי לאחר נסיגת צה"ל מלבנון, ואמר עליהם שהם "אנסים, גנבים ומציצנים". נעמן הכחיש, אך אישר שהוא פועל להוצאתם מהיישוב.
בבחירות לרשויות המקומיות שהתקיימו בשנת 2003, זכה בכ-45% מהקולות. רשימתו "דחף" זכתה ב-3 מושבים, והייתה לסיעה הגדולה במליאת המועצה, והוא נבחר לקדנציה נוספת כראש המועצה.
בבחירות לרשויות המקומיות שנערכו בשנת 2008, גבר על שמעון רשף וגבריאל זיסקינד עם כ-57% מהקולות. רשימתו "דחף" זכתה בארבעה מושבים במליאת המועצה, והייתה לסיעה הגדולה בה.
בבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2013 זכה בכ-54% מהקולות, ונבחר לכהונה נוספת.
בבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2018 גבר על דוד דר, יששכר בובליל ושיפרה ווקנין עם כ-45% מקולות הבוחרים, ונבחר לכהונה נוספת.

לקראת הבחירות לרשויות המקומיות שהיו אמורות להתקיים בשנת 2023 הודיע על התמודדות נוספת (שישית במספר) לראשות המועצה, מטעם רשימה משותפת: "דחף-ליכוד-שלומי ביתנו-תקווה חדשה", אולם בשל טעות ברישום בעת הגשת הרשימה, נפסלה הרשימה מהתמודדות בבחירות. נעמן וסיעתו ערערו לבית המשפט המחוזי בחיפה, שדחה את עתירתם, וכך גם בית המשפט העליון.

במהלך כהונתו הוקמו 10 מעונות יום, נבנה בית ספר תיכון ביישוב והוקם אזור תעשייה. באותה עת, התמודדה שלומי עם מלחמת לבנון השנייה ומלחמת חרבות ברזל.

נעמן נשוי לנורית ואב לארבע בנות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גבי נעמן** בוויקישיתוף
* גבי נעמן לראשות מועצת שלומי, ברשת החברתית פייסבוק
* ראיון עם ראש מועצת שלומי, גבי נעמן, באתר NowTv.
* שרי מקובר-בליקוב, ‏"אם נדחה את הקץ, נראה את מחבלי חיזבאללה בחיפה וביקנעם" | ראש מועצת שלומי בריאיון מיוחד, באתר מעריב אונליין, 26 בינואר 2024

הערות שוליים
------------

1. ↑  נועה ליאור, **הדירה המצוירת בשלומי**, אתרוג: כתב עת לענייני חינוך, יהדות וחברה, גליון 79, טבת תשע"ח, עמ' 51.
2. 1 2  מועצה מקומית שלומי, באתר הוועדה המחוזית לתכנון ובניה מעלה הגליל
3. ↑  עדי חשמונאי, יהונתן ליס, שלושה ראשי רשויות בצפון שספגו רקטות: לא הוזמנו לשיחה עם נתניהו; רה"מ: הם לא ענו, באתר הארץ, 9 באפריל 2023
4. ↑  ילקוט הפרסומים 4707, עמ' 1068 - 1070.
5. ↑  אסתר חן ברזילי, אנשי צד"ל: נתבע את ראש מועצת שלומי על הסתה, באתר ynet, 6 ביולי 2000
6. ↑  ילקוט הפרסומים 5240 עמ' 512-514.
7. ↑  ילקוט הפרסומים 5878, עמ' 1015-1017
8. ↑  ילקוט הפרסומים 6695, עמ' 1375 - 1376
9. ↑  ילקוט הפרסומים 7999 עמ' 3057 - 3059
10. ↑  עודד שלומות, גבי נעמן מתמודד בפעם השישית, אתר "כפרניק", 25 במאי 2023
11. ↑  יואב איתיאל‏, בגלל טעות טכנית: ראש מועצת שלומי צפוי לאבד את תפקידו, באתר וואלה!‏, 16 בדצמבר 2023
12. ↑  גבי נעמן, אתר בלינקר - צפון1, 1 באוקטובר 2023
13. ↑  ליאת רון, "אני לא עוזב עד שאני לא מפנה את התושב האחרון", באתר רדיו צפון, 17/10/2023
**דניאל שוורץ** (נולד ב-1952) הוא פרופסור מן המניין בחוג להיסטוריה של עם ישראל ויהדות זמננו באוניברסיטה העברית בירושלים.

ביוגרפיה
--------

שוורץ נולד בארצות הברית. והחל את לימודיו האקדמיים בשנת 1968, עת החל לקחת קורסים במכללה העברית בבולטימור. בשנת 1971-1970 למד באוניברסיטת מרילנד בתוכנית מצטיינים בהיסטוריה. בשנת 1971 עלה לישראל, ובה סיים תואר ראשון בהיסטוריה והיסטוריה יהודית באוניברסיטה העברית בירושלים, והמשיך לתואר שני ודוקטורט, אותו סיים בשנת 1980, בהיסטוריה יהודית. עם סיום לימודיו התמנה למרצה בחוג להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית, ובשנים 1994-1992 היה ראש החוג. בשנת 1995 התמנה לפרופסור.

בשנת 2022 פרש לגמלאות.

מחקר
----

שוורץ עוסק במחקר תקופת הבית השני. בין השאר, הוא עוסק בניתוח דרך סידורו של יוסף בן מתתיהו את ספריו ובהתאם לכך מציע תובנות חדשות על הכרונולוגיה וההיסטוריה של התקופה. כך למשל, בהתאם לניתוח סדר האירועים ב"קדמוניות היהודים" על תקופתו של פונטיוס פילאטוס, הוא מציע להקדים את תחילת כהונתו לשנת 19, במקום שנת 26, המקובלת בקרב החוקרים.

עמדות
-----

שוורץ משתייך לציבור הדתי לאומי, ומתבטא לעיתים בנושאים העומדים על הפרק. הוא כתב מאמר המזהיר מפני התפשטות צדוקיות בציבור הדתי לאומי בייחוס קדושה לארץ ישראל והתייחסות רבה מדי לייחוס. כמו כן יצא נגד הדרישה להקל בגיור עולים לא-יהודים, וקרא במקום זאת ליחס שוויוני כלפי לא-יהודים כחלק מהישראליות.

ספריו
-----

* אגריפס הראשון: מלך יהודה האחרון, מרכז זלמן שזר לתולדות ישראל, ירושלים 1987.

**ספרים שתרגם:**

* ספר מקבים ב', מבוא, תרגום, פירוש - דניאל שוורץ, ירושלים: יד יצחק בן-צבי, 2004.
* דניאל שוורץ, חיי יוסף / פלאוויוס יוספוס (יוסף בן מתתיהו), מבוא, תרגום, פירוש, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן צבי, 2007.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דניאל שוורץ** בוויקישיתוף

* דניאל שוורץ, באתר גוגל סקולר
* דניאל שוורץ, באתר Academia.edu
* Schwartz, Daniel R, The Hebrew University of Jerusalem

הערות שוליים
------------

1. ↑  דניאל שוורץ, מינויו של פונטיוס פילאטוס והכרונולוגיה של קדמוניות יח-כ, **ציון**, מ"ח, ד, תשמ"ג 1983, עמ' 325-345.
2. ↑  דניאל שוורץ, השם "ישראלי" גם הוא מכובד: תגובה לריאיון עם פרופ' בנימין איש שלום, **דעות**, 42, אייר תשס"ט.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007267749905171
* BIBSYS: 90284772
* BnF: cb120538441 (data)
* CiNii: DA06368190
* GND: 103347410X
* ISNI: 0000 0001 1021 4983
* LCCN: n88625915
* NLA: 36434359
* NTA: 069512477
* ORCID: 0000-0002-5504-4727
* SUDOC: 028770951
* VIAF: 14789623
* WorldCat: lccn-n88625915

 |