**דוכסות שטיריה** Steiermark הייתה דוכסות הממוקמת בדרום אוסטריה המודרנית ובצפון סלובניה. היא הייתה חלק מהאימפריה הרומית הקדושה עד לפירוקה ב-1806 ונחלת כתר בציסלייטניה של אוסטריה-הונגריה עד לפירוקה בשנת 1918.

היסטוריה
--------

הדוכסות הוקמה על ידי הקיסר פרידריך ברברוסה בשנת 1180 כאשר העלה את מרקיזות שטיריה לדרגת דוכסות שווה עם קרינתיה ובוואריה השכנות, לאחר נפילת הדוכס הבווארי היינריך האריה מוקדם יותר באותה שנה. המרקיז אוטוקאר הרביעי הפך בכך לדוכס הראשון של שטיריה וגם האחרון לשושלת אוטוקאר העתיקה. מאחר שלאוטוקאר לא היו יורשים, בשנת 1186 הוא חתם על הסכם גורגנברג עם בית באבנברג האדיר, שליטי אוסטריה מאז 976, שהם ישלטו לאחר מכן על שתי הדוכסויות באיחוד אישי. עם מותו בשנת 1192 נפלה שטיריה כפי שנקבע לידי הדוכס לאופולד החמישי מאוסטריה לבית באבנברג.

גרייזר שלוסברג
הבאבנברגים האוסטרים נכחדו בשנת 1246, כאשר הדוכס פרידריך השני נהרג בקרב נגד בלה הרביעי של הונגריה. שטיריה, שהייתה נחלה אימפריאלית פנויה, הפכה להיות מחלוקת בין הנחלות השכנות. היא עברה במהירות לידי מלכי הונגריה בשנת 1254, עד שאוטוקאר השני, מלך בוהמיה כבש אותה, כשהוא מנצח בקרב קרסנברון בשנת 1260. מכיוון שהמלך אוטוקאר השני התחתן עם אחותו של הדוכס האחרון מרגרט, הוא תבע תביעה הן לאוסטריה והן לשטיריה. הדבר זכה להתנגדות עזה מצד המלך הגרמני רודולף הראשון שנבחר זמן קצר קודם לכן, שטען שהדוכסות היא נחלה גנובה. רודולף ניצח לבסוף את אוטוקאר בקרב מרכפלד בשנת 1278, תפס את אוסטריה ושטיריה והעניק אותם לבניו אלברט הראשון ורודולף השני.

בית הבסבורג העמיד לשטיריה דוכסים משושלתם מאותה נקודה ואילך. אולם, הדוכסות הופרדה מאוסטריה בשנת 1379 באמנת נויברג, שלאחריו שטיריה, קרינתיה, וCarniola יצרו את אוסטריה הפנימית בשטח שנשלט על ידי צאצאי לאופולד השלישי, שמגוריהם בגראץ. בשנת 1456 הם הגדילו משמעותית את שטח שטיריה על ידי רכישה מחודשת של אחוזות צלייה שבשטיריה התחתונה. שתי הדוכסויות נשלטו שוב באיחוד אישי, כאשר נכדו של לאופולד פרידריך החמישי ירש את אוסטריה בשנת 1457. בשנת 1496 בנו של פרידריך מקסימיליאן הראשון חתם על צו לגירוש כל יהודי שטיריה, אשר לא הורשו לחזור לגראץ עד 1856. בשנת 1512 הצטרפה הדוכסות לחוג האוסטרי של האימפריה.

ענף צעיר של ההבסבורגים שלט על שטיריה משנת 1564. תחת הארכידוכס קרל השני מאוסטריה הפנימית, גראץ הפך למרכז של הרפורמציה הנגדית, שזורז על ידי הישועים באוניברסיטת גראץ שהוקמה בשנת 1585 והמשיכה תחת בנו של קרל, הארכידוכס פרדיננד השני, שהפך לשליט היחיד בכל אדמות התורשה ההבסבורגיות והקיסר הרומי הקדוש בשנת 1619. האוכלוסייה הפרוטסטנטית גורשה, כולל האסטרונום יוהאנס קפלר בשנת 1600. בינתיים, בזמן הפלישות העות'מאניות במאות ה-16 וה-17 לאחר קרב מוהאץ' בשנת 1526, הארץ סבלה קשות והתפוררה. הטורקים נכנסו לשטיריה כמעט עשרים פעמים; כנסיות, מנזרים, ערים וכפרים נהרסו ונבזזו, בעוד האוכלוסייה נהרגה או נמכרה לעבדות.

 דוכסות סטיריה (אדום כהה, כתום כהה) באוסטריה המודרנית וסלובניה
שטיריה נותרה חלק מהמלוכה ההבסבורגית ומשנת 1804 הייתה שייכת לאימפריה האוסטרית. את פיתוח הדוכסות קידמו באופן נחרץ יוהאן, ארכידוכס אוסטריה, אחיו הצעיר של הקיסר פרנץ הראשון, שהקים בשנת 1811 את "יוהאניאום", קודמו של אוניברסיטת גראץ לטכנולוגיה, ואת אוניברסיטת לובן בשנת 1840. הוא גם העביר את בניית מסילת זמרינג למירצצושלאג וקו הרכבת הדרומית האוסטרית מווינה לטריאסטה הושלמה בשנת 1857, מה שהגביר את כלכלת שטיריה. במהלך הפשרה האוסטרו-הונגרית של 1867, הדוכסות הוגדרה כנחלת כתר לחלק ציסלייטניה של האימפריה האוסטרו-הונגרית, ואילו יחד עם עליית הלאומנות הסכסוך בין האוכלוסייה הגרמנית והסלובנית הלך והתעצם.

עם התמוטטות אוסטריה-הונגריה לאחר מלחמת העולם הראשונה, אוסטריה הגרמנית כללה את כל החלק האוסטרי בציסלייטניה עם אוכלוסייה משמעותית דוברת גרמנית, כולל חלקים נרחבים מדוכסות שטיריה, בעוד שהחלק הסלובני התחתון הצטרף למדינת הסלובנים, הקרואטים והסרבים. עימותים מזוינים התעוררו במיוחד סביב העיר הרב לשונית מריבור (מרבורג), עד שעל פי חוזה סן-ז'רמן בשנת 1919 נחלקה הדוכסות לשעבר על פי קווים אתניים, כאשר שני שלישים משטחה (שנקרא אז שטיריה העליונה) כולל בירת הדוכסות גראץ נשארו באוסטריה, ואילו השליש הדרומי בשטיריה התחתונה עם מריבור עברה לממלכת הסרבים, הקרואטים והסלובנים, והפכה בסופו של דבר לחלק מסלובניה המודרנית.

דמוגרפיה
--------

בשנת 1910 כללה אוכלוסיית שטיריה:

* 983,000 דוברי גרמנית
* 409,000 דוברי סלובנית

דוכסים
------

### שושלות שונות

**אוטקארים**

* אוטוקאר הרביעי (1180–1192), היה מרקיז שטיריה מאז 1164.

**בית באבנברג**

* לאופולד החמישי, דוכס אוסטריה (1192–1194)
* לאופולד השישי, דוכס אוסטריה (1194–1230), בנו
* פרידריך השני, דוכס אוסטריה (1230–1246), בן, נהרג בקרב

**בית פשמישל**

* אוטוקאר השני, מלך בוהמיה (1251/1260–1278), *נגד*

**בית ארפאד**

* בלה הרביעי מהונגריה (1254–1258) ובנו
* אישטוואן החמישי, מלך הונגריה (1258–1260), *תובעים*

### בית הבסבורג

* רודולף הראשון (1278–1282), גם מלך הרומאים 1273–1291
* אלברט הראשון (1282–1308), בנו, גם הוא מלך הרומאים משנת 1298, יחד עם אחיו
	+ רודולף השני (1282–1283) ובנו
	+ רודולף השלישי (1298–1307)
* פרידריך הראשון (1308–1330), בנו של אלברט הראשון, יחד עם אחיו
	+ לאופולד הראשון (1308–1326)
* אלברכט השני (1330–1358), בנו של אלברט הראשון, יחד עם אחיו
	+ אוטו העליז (1330–1339)
* רודולף הרביעי (1358–1365), בנו של אלברט השני
* אלברכט השלישי (1365–1379), בנו של אלברט השני, יחד עם אחיו
	+ לאופולד השלישי (1365–1386), דוכס אוסטריה הפנימית משנת 1379

**קו לאופולדיני**

* וילהלם (1386–1406), בנו של לאופולד השלישי
* ארנסט הברזל (1406–1424), בנו של לאופולד השלישי
* פרידריך החמישי (1424–1493), בנו של ארנסט הברזל, גם מלך הרומאים משנת 1440, קיסר האימפריה הרומית הקדושה משנת 1452 וארכידוכס אוסטריה משנת 1457, יחד עם אחיו
	+ אלברכט השישי (1424–1463)
* מקסימיליאן הראשון (1493–1519), גם ארכידוכס אוסטריה, קיסר האימפריה הרומית הקדושה (קיסר נבחר) משנת 1508
* קרל הראשון (1519–1521), גם הוא הארכידוכס של אוסטריה, קיסר האימפריה הרומית הקדושה 1530–1556
* פרדיננד הראשון (1521–1564), גם הוא הארכידוכס של אוסטריה, קיסר האימפריה הרומית הקדושה משנת 1558
* קרל השני (1564–1590), הארכידוכס של אוסטריה הפנימית
* פרדיננד השני (1590–1637), הארכידוכס של אוסטריה הפנימית, גם הארכידוכס של אוסטריה וקיסר האימפריה הרומית הקדושה משנת 1619

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דוכסות שטיריה** בוויקישיתוף
* שטיריה (אוסטריה), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  A.J.P. Taylor, The Habsburg Monarchy 1809-1918, 1948: Serbian edition: A. Dž. P. Tejlor, Habzburška monarhija 1809-1918, Beograd, 2001, page 302.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: n50012303
* SUDOC: 027353923
* VIAF: 154251299
* WorldCat: lccn-n50012303

 |