recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אריק הניג** (1 באפריל 1947 – 20 באוקטובר 2019) היה מפיק טלוויזיה ואיש תקשורת ישראלי. הניג היה נציג ליגת ה-NBA בישראל, ונחשב למי שהחדיר את הכדורסל האמריקני לתרבות הישראלית. הניג היה בעל טור קבוע באתר ynet ובמעריב וכתב טורים שעסקו בעיקר בספורט. בנוסף, חלק טור קבוע עם גלעד שליט בעיתון "ידיעות אחרונות", וכתב טורים באתר Mako בתחום התרבות.

קריירה
------

ב־1987 מונה להיות יועץ בינלאומי של נציב ה־NBA דייוויד סטרן, לאחר שראיין אותו ובין השניים נוצרו קשרי חברות קרובים.

ב־1990 העניק לו שטרן זיכיון בלעדי בישראל לשידורי ה־NBA, לאחר שהניג מתח ביקורת על הדרך בה משודרים השידורים בארץ. בשנת 2017 אמר אדם סילבר הקומשינר של ליגת ה-NBA: "ללא אריק הניג, לא היה NBA בישראל".

הניג יצר סרטים דוקומנטריים, ובהם "הגביע הקדוש" שתיעד את מסעה של קבוצת הכדורסל מכבי תל אביב למשחק הפיינל פור בעונת 1999/2000 בפיב"א יורוליג בסלוניקי ו"החבר'ה הגדולים" שעסק בליגת ה-NBA. הוא הפיק וביים את הסרט "רבין-פרס: הכל אישי" אודות מערכת היחסים הסבוכה בין יצחק רבין לשמעון פרס ששודר ב-2007 בערוץ 2.

הניג הפיק יחד עם אבי ניר את התוכנית "מונית הכסף" בהנחיית עידו רוזנבלום ששודרה בקשת 12. הניג רכש את הזכויות לתוכנית לאחר שנתקל בה בצפייה בערוץ דיסקברי.
ב-2003 הפיק לערוץ 10 תוכנית בידור בכיכובה של שרה'לה שרון. הוא הפיק באמצעות חברת הפקות שלו (אריק הניג הפקות) את הסדרה הקומית שחקן זר שעלתה לשידור ב-15 ביוני 2015, בשידורי קשת בערוץ 2.

הניג כתב את הספר הביוגרפי, "פואד – כנגד כל הסיכויים", אודות חייו של בנימין בן אליעזר, שיצא לאור בשנת 2005 בהוצאת ידיעות ספרים.

חייו האישיים ומותו
------------------

ב־1984 התגורר בשיקגו עם חברתו הילרי. הניג היה נשוי למיה בלנקה, להם ילדה אחת.

הניג נפטר באוקטובר 2019, שבוע לאחר שלקה באירוע לבבי, בבית החולים איכילוב בתל אביב בו שהה תקופה ארוכה בשל מחלה קשה. הוא הובא למנוחת בבית העלמין בחולון.

קישורים חיצוניים
----------------

* אריק הניג, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* אריק הניג, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6  רן בוקר, המפיק אריק הניג הלך לעולמו, באתר ynet, 20 באוקטובר 2019
2. ↑  הטורים של אריק הניג באתר mako
3. 1 2 3  גלי מאירי, מוכרים סודות עם המפיק אריק הניג NBA, מונית הכסף, דוקומנטרים, אולפן - והכל - איש אחד. באתר תעשיה.קום, ‏27 בספטמבר 2012
4. ↑  מערכת וואלה! ספורט‏, אדם סילבר: "ללא אריק הניג, לא היה NBA בישראל", באתר וואלה!‏, 16 באוגוסט 2017
5. ↑  אביבה קרול, ‏"השרוף" ו"הגביע הקדוש" בקשת. באתר גלובס, 6 בדצמבר 2000
6. ↑  רותי זוארץ, ‏איפה הם, המנהיגים ההם, באתר גלובס, 20 במאי 2007
7. ↑  אריק הניג, ‏הדרך הארוכה של מונית הכסף, באתר ‏מאקו‏, 26 במאי 2011
8. ↑  כתבי ynet, פואד בספר ביוגרפי: שקלתי להדיח את מופז, באתר ynet, 23 ביוני 2005
9. ↑  אריק הניג, חבר מכוכב אחר, באתר ynet, 14 בפברואר 2013
10. ↑  טל שורר, איש התקשורת הוותיק אריק הניג הלך לעולמו בגיל 72, באתר ערוץ 13, ‏20 באוקטובר 2019
11. ↑  מאיה כהן, טלוויזיה, באתר ישראל היום, 20 באוקטובר 2019
12. ↑  אריה ליבנת, המפיק אריק הניג מת בגיל 72, באתר הארץ, 20 באוקטובר 2019.
13. ↑  מערכת וואלה! ספורט‏, אריק הניג הובא למנוחות: "היית אומן אמיתי. שורד גדול שנלחם", באתר וואלה!‏, 22 באוקטובר 2019
14. ↑  מאור לוי, אריק הניג הובא למנוחות, באתר ynet, 22 באוקטובר 2019

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007310783405171
* ISNI: 0000 0000 6663 7013
* VIAF: 66754915
* WorldCat: lccn-no2006002390

 |
**ג'סטין הולבורו** (באנגלית: **Justin Holborow**; נולד ב-17 בספטמבר 1996) הוא שחקן אוסטרלי, הידוע בעיקר בזכות תפקידיו בתור הארלי קנינג באופרת הסבון "שכנים שכנים".

ביוגרפיה
--------

הולבורו נולד ב-17 בספטמבר 1996 בסידני, אוסטרליה. אמו, שרה הולבורו, היא מעצבת. יש לו אחות צעירה ממנו, טהלי בוויס.

הולבורו עבר לבנגקוק בתאילנד בגיל 12, שם התחנך בבית הספר הבינלאומי "הארו" במשך למעלה משנה, שם גילם את באגסי בהפקה מקומית של "באגסי מלון" ולאחר מכן חזר לסידני עם אמו ואחותו, שם התחנך בבית הספר התיכון ניוטאון לאמנויות הבמה בשכונת הפרברית ניוטאון.

קריירה
------

לאחר שלוהק לסדרת הטלוויזיה "Reef Doctors" בגיל 14, הוא עבר להתגורר בקווינסלנד, שם המשיך את לימודיו במשרה חלקית.

חיים אישיים
-----------

הולבורו מתגורר כיום בסידני.

פילמוגרפיה
----------

### קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | *Boys in the Trees* | ג'נגו |  |
| 2018 | *A Suburban Love Story* | דאג |  |

### טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2012 | *Conspiracy 365* | גריפ | 2 פרקים |
| שכנים שכנים | הארלי קנינג | 24 פרקים |
| 2013 | *Reef Doctors* | ג'ק סטיוארט | תפקיד ראשי; 13 פרקים |
| 2016 | מים עמוקים | אדמסקי הצעיר | 2 פרקים |
| TBA | *Crazy Fun Park* | רמוס | סדרת טלוויזיה עתידית |

קישורים חיצוניים
----------------

* ג'סטין הולבורו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* ג'סטין הולבורו, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
**פרינצסה** (בגרמנית: **Prinzesschen** - נסיכה קטנה; נולדה במשוער ב-1992, מתה ב-23 בדצמבר 2006), חסידה לבנה ממין נקבה ששימשה מושא למחקר מדעי, מהארוכים ביותר שנעשו בעולם החי, שנמשך למעלה מ-12 שנים והתפרס על פני שלוש יבשות. המעקב אחר החסידה התבצע בשיתוף פעולה בין מכון מקס פלאנק לאורניתולוגיה והמרכז הבינלאומי לחקר נדידת ציפורים בלטרון של החברה להגנת הטבע ואוניברסיטת תל אביב. 

פרינצסה אותרה ותויגה לראשונה ב-9 ביולי 1994, במסגרת פרויקט מעקב אחר נדידת עופות בעזרת לוויין. הצוות שעקב אחר פרינצסה הצליח להחליף את הסוללה שבמכשיר המעקב שלה כל כמה שנים, והמעקב אחריה היה לתצפית הארוכה ביותר שנערכה אי פעם אחר ציפור. התצפיות ארוכות השנים אחר פרינצסה אפשרו לגבש השערות לגבי מנהגי הנדידה והרבייה של החסידה הלבנה והגבירו את המודעות הציבורית לשימור חיי הטבע וההגנה על ציפורים נודדות. 

בחודשי הקיץ נהגה לקנן בחצר בית פרטי בעיירה הגרמנית לובורג, ובחודשי החורף נדדה מדי שנה מרחק של כ-12,000 ק"מ במסלול קבוע לאפריקה דרך דרום-מזרח אירופה והמזרח התיכון. בניגוד לסברה כי חסידות דבקות בבן זוג יחיד במהלך חייהן, פרינצסה החליפה שלושה בני זוג במהלך חייה והייתה אם ל-25 צאצאים לפחות. היא נמצאה מתה ב-23 בדצמבר 2006 ליד העיירה הופסטד שבדרום אפריקה, לאחר שהזואולוג יוסי לשם, שעקב אחר נדודיה מישראל, הבחין, על פי שידורי הלוויין ממכשיר המעקב שלגופה, כי הפסיקה לנוע. על פי הערכות, פרינצסה גמאה למעלה מ-240 אלף קילומטרים במהלך מסעותיה.

פרינצסה משכה תשומת לב ציבורית רבה בגרמניה ותועדה במספר מאמרים מדעיים, בסרט טבע באורך מלא, אשר עקב אחר נדודיה במשך שנתיים ("מסע החסידה", בגרמנית: Die Reise der Störche), בספר המתאר את מסעותיה, בבול דואר גרמני ובכתבות רבות בעיתונות. במסעותיה דרומה עברה פרינצסה גם בישראל, וביקוריה וחייה סוקרו בעיתונות המקומית. אחד המאמרים, באתר ynet, נפתח במשפט "המלחמה בלבנון הפחיתה בצורה דרמטית את מספר התיירים המגיעים לישראל בתקופה האחרונה, אך נראה כי ישנה תיירת ותיקה, המתעקשת לבקר בארץ זו השנה ה-13 ברציפות".

לקריאה נוספת
------------

* Volker Schmidt, Katja Schupp: Mit den Störchen unterwegs. Storch Prinzesschen auf Weltreise. Franckh-Kosmos, 2006
* Peter Berthold, Michael Kaatz and Ulrich Querner, Long-term satellite tracking of white stork (Ciconia ciconia) migration: constancy versus variability(הקישור אינו פעיל), Journal of Ornithology, 2004, 145: 356–359

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר המוקדש לחייה של פרינצסה (בגרמנית)
* החסידה פרינצסה חוזרת אלינו(הקישור אינו פעיל), במגזין "מגלים"
* ארז ארליכמן, נסיכה חובקת עולם, באתר ynet
* צפריר רינת, היום - "פרינססה" תשבור שיא עולמי בישראל, באתר הארץ, 4 בספטמבר 2006

הערות שוליים
------------

1. ↑  ארז ארליכמן, נסיכה חובקת עולם, באתר ynet
**ג'ון בְּרוֹוֶר מִינוֹץ'** (באנגלית: **Jon Brower Minnoch**;‏ 29 בספטמבר 1941, ביינברידג', וושינגטון, ארצות הברית - 10 בספטמבר 1983, סיאטל, ארצות הברית) היה אמריקאי שנחשב לאדם השני הכבד ביותר בהיסטוריה אחרי יונתן שוסטר. משקל השיא שלו עמד על כ-635 קילוגרמים. זוהי למעשה הערכת המשקל שלו, שכן גודלו הרב, בריאותו הלקויה ואי יכולתו לנוע מנעו שקילה ממשית שלו. בגיל 12 שקל כ-132 קילוגרמים ובגיל 22 היה בגובה של 1.85 מטרים ובמשקל של כ-178 קילוגרמים.

טיפול רפואי
-----------

משקלו של מינוץ' המשיך לעלות באופן קבוע עד לאשפוזו במרץ 1978 עקב סיבוכים בקצב הלב ובדרכי הנשימה. באותה השנה שבר את שיא הפרש המשקל בין חתן לכלה כאשר התחתן עם חברתו ג'נט ששקלה קצת פחות מ-50 קילוגרמים. לשניים נולדו שני ילדים. הוא אובחן כסובל מבצקת, מצב שבו הגוף צובר נוזל חוץ-תאי עודף. רופאו בבית החולים, האנדוקרינולוג ד"ר רוברט שוורץ העריך שכמעט 408 קילוגרמים ממשקלו הכולל הם נוזלים עודפים.

משקלו העצום הקשה מאוד על העברתו לבית החולים. היה צורך ביותר מתריסר כבאים ואנשי חילוץ, אלונקה מיוחדת ושימוש במעבורת על מנת לאשפז אותו במרכז הרפואי של אוניברסיטת וושינגטון בסיאטל. שם הוא הונח על גבי שתי מיטות חולים שהוצמדו אחת לשנייה, ו-13 אנשי צוות גלגלו אותו על הצד כדי להחליף לו סדינים.

מותו
----

מינוץ' שוחרר מבית החולים לאחר 16 חודשים של דיאטה קפדנית שבה הורשה לאכול עד 1,200 קלוריות ליום. ביציאתו מהאשפוז שקל 216 קילוגרמים, זאת לאחר שהשיל ממשקלו כמעט 419 קילוגרמים - הירידה הגדולה ביותר במשקל שתועדה בהיסטוריה. עם זאת, באוקטובר 1981, הוא שוב אושפז כאשר משקלו נסק ל-432 קילוגרמים. הבצקת ממנה סבל הייתה כה חמורה וכה קשה לטיפול ולכן הוחלט שלא לטפל בה. כתוצאה מכך הוא נפטר לאחר 23 חודשים, ב-10 בספטמבר 1983 בגיל 41. במותו, עמד משקלו על 362 קילוגרמים וה-BMI שלו היה 105.3.

ראו גם
------

* השמנת יתר חולנית
* קרול יאגר
* וולטר האדסון

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ון ברוור מינוץ'** בוויקישיתוף
* ג'ון ברוור מינוץ' באתר שיאי גינס
**מחלת כבד כרונית חסימתית** (באנגלית: **Primary sclerosing cholangitis**) היא מחלה כרונית של הכבד, הנגרמת על ידי דלקת והצטלקויות של דרכי המרה בכבד. הדלקת חוסמת את מעבר המרה למעיים, ועלולה לגרום בסופו של דבר לשחמת הכבד ולאי-ספיקה של הכבד. הסיבה למחלה זו היא ככל הנראה אוטואימונית, והטיפול בסופו של דבר עלול להיות השתלת כבד.

מחלה זו, יחד עם שחמת ראשונית של המרה, מהווה מחלה של דרכי המרה בכבד. שתי מחלות אלו הן מחלות כולסטאטיות (חסימתיות) הכוללות היפרבילירובינמיה (יתר בילירובין בדם), LDL גבוה, ואלקלין פוספטאז גבוה. בשונה משחמת ראשונית של המרה, מחלה זו נפוצה יותר בגברים ופחות בנשים, ולא ניתן למצוא נוגדנים ייחודיים (כגון הנוגדן AMA שאותו כן ניתן למצוא בשחמת ראשונית של המרה) אלא יותר נוגדנים בלתי ספציפיים כגון pANCA אשר יכול להיות רלוונטי גם למחלות אוטואימוניות אחרות.

תסמינים קליניים
---------------

צהבת, גרד עז, תת תזונה, בעיקר של שומנים, צואה שומנית כתוצאה מהיעדר מלחי מרה אשר אמורים לעזור בספיגת השומן, סימנים לשחמת הכבד, זיהום של דרכי המרה, שתן כהה כתוצאה מעודף בבילירובין מצומד.

הסיבה למחלה
-----------

הסיבות להיווצרות המחלה אינן ידועות, ומניחים שהן קשורות לבעיה אוטואימונית. מחלה זו לרוב מתרחשת יחד עם מחלות מעי דלקתיות (IBD), ובעיקר קוליטיס כיבית. אצל חולים רבים ניתן למצוא הפרעות אלו יחדיו.
הסיבה יכולה להיות גם משימוש לא נכון בסטרואידים אנבולים

תמונה היסטולוגית
----------------

מסביב לתעלות המרה בכבד יש הסננה לימפוציטרית, יש הרס של ה-billiary ducts, פיברוזיס והיצרות סגמנטלית של תעלות המרה. כלומר, ישנם אזורים תקינים ואזורים מוצרים. בצילום רנטגן ניתן לראות זאת בצורה אופיינית, על ידי ERCP. ישנם אזורים רחבים וצרים, חוץ ותוך כבדיים.

הפיברוזיס יוצר מראה דמוי Onion skin (קליפות בצל העוטפות וסוגרות לאט את תעלות המרה) ובסופו של דבר תיווצר שחמת הכבד.
מחלה זו היא בסיכון מוגבר ל-cholangiocarcinoma, גידול אפיתליאלי מלא של דרכי מרה.

טיפול
-----

הטיפול הסטנדרטי כולל Ursodiol, חומצת מרה אשר מיוצרת בכבד, ואשר מקטינה את רמות אנזימי הכבד במחלה זו, אולם טרם הוכחה כתרופה אשר יכולה להאריך את חיי החולה.

טיפול מקל נוסף הוא טיפול כנגד הגרד ממנו סובלים החולים, טיפול אנטיביוטי למניעת התפתחות של דלקת כתוצאה מהעימדון (סטאזיס) של דרכי המרה, וכן תוספת של ויטמינים. לעיתים ניתן לשקול תומכנים כדרך לפתוח חסימות גדולות בדרכי המרה התוך כבדיות.

השתלת כבד היא הפתרון המוכח היחיד אשר מעלה את תוחלת החיים במחלה זו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מחלת כבד כרונית חסימתית** בוויקישיתוף

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**אוניברסיטת החלל הבין-לאומית** (באנגלית: **International Space University**) היא אוניברסיטה פרטית שהוקמה בשנת 1987. האוניברסיטה מציעה שתי תוכניות לתואר שני:

* Master of space Studies
* Master of space management

האוניברסיטה ממוקמת ליד שטרסבורג בצרפת. בנוסף ללימודים בקמפוס זה, מתקיימת באוניברסיטה תוכנית רב-שנתית בסמסטר הקיץ, הנודדת בין ערים ומדינות שונות (כולל בחיפה, ישראל ב-2016). בסגל ההוראה של האוניברסיטה חברים מומחי חלל ממדינות שונות, וכן אסטרונאוטים וקוסמונאוטים. נגיד האוניברסיטה הוא ראש סוכנות החלל האירופית ז'אן ז'אק דורדן.

הלימודים באוניברסיטת החלל הבינלאומית מהווים הזדמנות ייחודית לסטודנטים ממדינות רבות להפגש עם בכירים בתעשיות החלל של מדינות מגוונות, ולפתח רשת של קשרים חברתיים, שהיא אחת ממטרותיה של האוניברסיטה, השואפת למיזמי חלל בינלאומיים.

הכנס השנתי של אוניברסיטת החלל הבין-לאומית
-----------------------------------------

בשנת 1996 החלה אוניברסיטת החלל הבין-לאומית בקיום כנס שנתי, המוקדש מדי שנה לנושא מרכז אחד. במסגרת כנס זה נפגשים חוקרים, מהנדסים, מנהלים ובכירים מתעשיות החלל השונות בעולם, יחד עם סטודנטים של האוניברסיטה, לימים אחדים של דיונים. בסיום כל כנס, מוציאה האוניברסיטה פרסום בנושא.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוניברסיטת החלל הבין-לאומית** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אוניברסיטת החלל הבין-לאומית (באנגלית)
* אוניברסיטת החלל הבין-לאומית, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* אוניברסיטת החלל הבין-לאומית, ברשת החברתית אינסטגרם

* אוניברסיטת החלל הבין-לאומית, סרטונים בערוץ היוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0001 0703 9897
* LCCN: no99068942
* VIAF: 149250132
* WorldCat: lccn-no99068942

 |
**שמעון שפירא** (נולד ב-1952) הוא עמית מחקר במרכז הבינתחומי הרצליה ובמרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה; היה מנכ"ל "מעריב אינטרנט". שירת בצה"ל באגף המודיעין וכיהן כמזכיר הצבאי של ראש הממשלה בנימין נתניהו, בדרגת תת-אלוף.

קורות חיים
----------

שפירא נולד בישראל ב-1952. בגיל 18 התגייס לצה"ל כחוקר במשטרה הצבאית. לאחר שלמד באוניברסיטה עבר לחטיבת המחקר באגף המודיעין. 
בשנת 1987 יצא ללימודים לתואר שני בלימודי המזרח התיכון באוניברסיטת תל אביב, ושנה לאחר מכן מונה לעוזר מודיעיני לראש אמ"ן, אמנון ליפקין-שחק. בפברואר 1989 הקים את ענף עיראק-איראן בחטיבת המחקר ועמד בראשו. באותה תקופה עבד על עבודת הדוקטורט שלו בלימודי המזרח התיכון באוניברסיטת תל אביב, וב-1995 קיבל תואר דוקטור. עבודת הדוקטור שלו עסקה במדיניות האיראנית בלבנון בין השנים 1958-1995, ולאחר כעשור התבסס עליה ספרו "חזבאללה בין איראן ללבנון", העוסק בקשריה של חזבאללה עם האיראנים והסורים מחד ועם העם הלבנוני מאידך. בספר מנתח שפירא כיצד הפכה חזבאללה לתנועה המובילה את המאבק המזוין עם ישראל. 

בשנת 1995 מונה לעוזר הצבאי של ראש הממשלה יצחק רבין ואחר כך גם של שמעון פרס. בשנת 1997 קודם לתפקיד המזכיר הצבאי של ראש הממשלה בנימין נתניהו. 

בשנת 2000 השתחרר מצה"ל וכיהן כמנכ"ל חברת "מעריב אינטרנט" ואחר כך כעוזר יושב ראש הכשרת הישוב.

בשנת 2017 הסתייע הלובי למען קטר, הפועל בארצות הברית, בחוות דעתו של שפירא, שכתב לקונגרס:

> 
> "על בסיס הניסיון והידע שלי אני יכול לומר שקטר לא סיפקה נשק לחמאס. קטר מסייעת במיזמים הומניטריים כמו בניית בתים ושכונות חדשות. החומרים שמסופקים לעזה מפוקחים על ידי מערכת הביטחון הישראלית, בראשות גנרל פולי מרדכי."
> 
> 
> 
> 

כיום עומד שפירא בראש מיזם להפקת חשמל עבור ירדן וישראל מתוך מטרה לחזק את השלום ולהגביר את שיתוף הפעולה בין המדינות.

ספריו
-----

* **חיזבאללה בין איראן ולבנון**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2000

קישורים חיצוניים
----------------

* שמעון שפירא, באתר המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה
* ריאיון עם תת-אלוף במילואים שמעון שפירא בתוכנית פגישה אישית עם טלי ליפקין-שחק, סרטון באתר יוטיוב
* שמעון שפירא (1952-), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  נתן ליפסון, מונה מנכ"ל למעריב אינטרנט - תא"ל (מיל') ד"ר שמעון שפירא, באתר TheMarker‏, 10 באוקטובר 2000
2. ↑  יוסי מלמן, ‏לצד ההתנהלות השקולה, ליברמן הישן צץ השבוע כשהסית נגד ציבור שלם, באתר מעריב אונליין, 16 בדצמבר 2017

| המזכיר הצבאי של ראש הממשלה |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| נחמיה ארגוב • חיים בן-דוד • יצחק נסיהו • ישראל ליאור • אפרים פורן • עזריאל נבו • דני יתום • זאב ליבנה • שמעון שפירא • גדי איזנקוט • משה קפלינסקי • יואב גלנט • גדי שמני • מאיר כליפי • יוחנן לוקר • אייל זמיר • אליעזר טולדנו • אבי בלוט • אבי גיל |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007308173605171
* ISNI: 0000 0000 7142 4362
* LCCN: n86072230
* VIAF: 22374086
* WorldCat: lccn-n86072230

 |
**מאור חטואל** (נולד ב-14 בדצמבר 1985) הוא סייף ישראלי המתחרה בסגנון רומח. אלוף ישראל ברומח בשנים 2011, 2012, 2015 ו-2018.

ביוגרפיה
--------

מאור חטואל נולד בעכו בשנת 1985 למשפחה אשר הצמיחה ספורטאים בכירים בענף הסייף של ישראל. דודיו, לידיה ויצחק, היו סייפים בכירים וייצגו את ישראל באולימפיאדות. אביו, חיים, הוא מאמן סייף אולימפי ותחת הדרכתו הגיעו ילדיו דלילה ומאור לענף זה.

חטואל החל להתאמן בסיוף אצל אביו כשהיה בכיתה ב', וזכה להישגים עד שבגיל 13, הוא סיים במקום השני באליפות ישראל לבני גילו.

בשנת 2004, בהיותו בן 19, זכה במדליית כסף באליפות אירופה בסיף עד גיל 20 שנערכה בפורטוגל. ובשנת 2005 הגיע, יחד עם חבריו לקבוצת הפועל עכו, למקום השמיני בגמר אליפות העולם לנוער וקדטים.

לקראת הגיוס לצה"ל התקבל חטואל לקורס טיס והחליט להתגייס לקורס ולעזוב את הקריירה הספורטיבית אך לאחר כחצי שנה הודח מהקורס וחזר להתאמן בסייף. 

בשנת 2010 זכה חטואל בהישג השיא בקריירה שלו - מקום שמיני באליפות העולם לבוגרים. בעקבות הישג זה והישגים נוספים באותה שנה, אשר גם הכניסו אותו לסגל האולימפי של ישראל, סומן כמועמד מבטיח להשתתפות באולימפיאדת לונדון. בתחרות ההזדמנות האחרונה שנערכה בשנת 2012 בסלובקיה ניצח חטואל בכמה קרבות אך הפסיד בקרב חצי הגמר - הקרב המכריע לצורך ההשתתפות במשחקים.

בשנת 2013 זכה חטואל במדליית זהב בטורניר גביע העולם שנערכה בלונדון והשתתף באוניברסיאדת קאזאן בה הודח בשלב שמינית הגמר.

בשנת 2015 השתתף בתחרות גראנד פרי שנערכה ברוסיה והגיע למקום השישי.

בשנת 2016 העפיל לתחרות ההזדמנות האחרונה לקראת אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו שנערכה בפראג באפריל אותה שנה. אך לא השיג בה את הקריטריון הבינלאומי.

### עבודתו בטכניון

בנוסף לקריירת הסייף למד חטואל מדעי המחשב וביולוגיה באוניברסיטת חיפה והוא עובד ביחידת הביואינפורמטיקה במרכז הגנום שבטכניון.

קישורים חיצוניים
----------------

* אורי טלשיר, אליפות העולם בסיף: מאור חטואל חי על חרבו, באתר הארץ, 31 באוקטובר 2010
* חרב ציפיות: חטואל מסתער על אליפות אירופה, באתר ‏מאקו‏, 13 ביולי 2011
* שירי אלג'ם, ‏גם לחטואלים יש 9 נשמות: מאור חולם על ריו, באתר ערוץ הספורט, 25 במרץ 2016

הערות שוליים
------------

1. ↑  חרב ציפיות: חטואל מסתער על אליפות אירופה, באתר ‏מאקו‏, 13 ביולי 2011
2. ↑  ניר שועלי, מדליית כסף לחטואל באליפות אירופה לסיוף עד גיל 20, באתר nrg‏, 4 בנובמבר 2004
3. ↑  ניר שועלי, סיוף: הנוער ניצח את איטליה, המדורגת 1 בעולם, באתר nrg‏, 30 במרץ 2005
4. ↑  אליסף דעואל, ‏מאור חטואל סיים במקום השמיני באליפות העולם, באתר ONE‏, 7 בנובמבר 2010
5. ↑  אליסף דעואל, ‏מאור חטואל פיספס את ההעפלה ללונדון 2012, באתר ONE‏, 21 באפריל 2012
6. ↑  אורן אהרוני (כתב), סייף: חטואל זכה בגביע העולם בלונדון, באתר ynet, 2 בדצמבר 2013
7. ↑  דני בורשבסקי‏, אוניברסיאדה: עם מי אכלו הישראלים ארוחת בוקר?, באתר וואלה!‏, 09 ביולי 2013
8. ↑  לירון שרון, ‏מקום שישי למאור חטואל בגראנד פרי ברוסיה, באתר ONE‏, 3 במאי 2015
9. ↑  חטואל העפיל לתחרות ההזדמנות האחרונה לריו, באתר ONE‏, 14 במרץ 2016
10. ↑  הודעה על העפלתו של חטואל לתחרות ההזדמנות האחרונה בשנת 2016 באתר הטכניון
**ורדה שפילמן-נגה** (נולדה ב-2 בינואר 1958) היא זמרת ישראלית ועובדת סוציאלית קלינית.

ביוגרפיה
--------

נגה נולדה וגדלה בחולון. למדה בבית הספר התיכון קוגל.

מוזיקה
------

נגה התגייסה לצה"ל בשנת 1976 ושירתה בצה"ל בלהקת פיקוד הצפון, שהיא משמשת כאחת מסולניות הלהקה בתוכניתה "בלילה על הדשא". זכורה במיוחד כסולנית בשירים "גשם אחרון" ו"בוא איתי אל הגליל".

בשנת 1979 הצטרפה נגה ללהקת הבנות "סקסטה", לאחר פרישתה של סמדר וימזר שהייתה חלק מההרכב המקורי של הלהקה. הלהקה התפרקה בשנת 1983 ונגה פרשה למעשה ממוזיקה והקדישה את זמנה בעיקר ללימודים אקדמיים ולגידול משפחתה, כאשר חלק מהשנים התגוררה בארצות הברית לשם נסעה בעקבות עבודתו של בעלה, המוזיקאי אודי שפילמן ששימש חזן בקהילות יהודיות בבּוֹקָה רָטוֹן (אנ') שבפלורידה.

בשנת 2009, 15 שנה אחרי שירדה מהבמות, חזרה נגה לשיר, והעלתה יחד עם בעלה את המופע "שימני כחותם" שכלל ביצועים חדשים לשירים מהמקורות, רובם מתפילות השבת.

עיסוקים נוספים
--------------

עם פרישתה מקריירה מוזיקלית החלה נגה ללמוד לתואר ראשון במדעי החברה באוניברסיטה הפתוחה אותו סיימה בהצטיינות בשנת 1999. המשיכה לתואר שני בעבודה סוציאלית באוניברסיטת בר-אילן (סיימה בשנת 2005) ולאחר מכן לדוקטורט אותו סיימה בשנת 2011. עבודת התזה שלה עסקה בנושא "צמיחה אישית, יעילות עצמית הורית ואיכות חיי הנישואין במעבר להורות – השוואה בין הורים לפגים ובין הורים לתינוקות במועד". כיום נגה היא עובדת סוציאלית קלינית ופסיכותרפיסטית.

קישורים חיצוניים
----------------

* ורדה נגה, באתר Discogs (באנגלית)
* ורדה נגה, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט)
* ורדה נגה, באתר "פזמונט"

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007310183405171
* ISNI: 0000 0000 6987 0590
* VIAF: 236622118
* WorldCat (עם VIAF): 236622118

 |
**יבגניה מורוזובה** (ברוסית: **Евгения Морозова)**; הייתה מתנגדת לנאצים וחסידת אומות העולם מבלארוס.

פעילותה בתקופת המלחמה
---------------------

יבגניה מורוזובה, הייתה בשנות השלושים לחייה, התגוררה עם שני ילדיה, מיכאל בן ה-10 וגלינה בת ה-3 במינסק, עיר הבירה של בלארוס. עוד לפני המלחמה, פגשה מורוזובה בד"ר אהרון לוין, שהיה רופא ילדים ידוע. אחרי כיבוש מינסק והקמת גטו מינסק באוגוסט 1941, נכפה על משפחת לוין לעבור לשם. בסתיו 1941, סופיה, הילדה הבכורה במשפחת לוין, התגנבה אל מחוץ לגטו והלכה לביתה של מורוזובה. הילדה סיפרה למורוזובה על התנאים הנוראים שבהם חיה המשפחה בגטו וביקשה את עזרתה. מורוזובה, שהייתה מוכנה לעזור לחבריה היהודים, אספה בגדים חמים ואוכל ושלחה אותם עם סופיה בחזרה לגטו. בין סתיו 1941 ל-1942, עזרה מורוזובה למשפחת לוין לשרוד בגטו בעזרת משלוח מזון באופן קבוע. כשהחלו הנאצים במבצע הרצח במרץ 1942, פאינה לוין ואחיה הקטן, מישה נרצחו. סופיה וגלינה ביקשו ממורוזובה להסתיר אותם וכך עשתה. אחרי שכמה שכנים הלשינו עליה, הגיע שוטר בלארוסי לביתה ודרש ממנה להסגיר את שתי הבנות היהודיות. מורוזובה הצהירה כי הן לא יהודיות אלא אחייניות שלה. בהמשך נקרא בנה של מורוזובה, מיכאל, למטה המשטרה כדי לאשר אילו מהגרסאות נכונה. מיכאל התעקש על כך ששתי הבנות הן קרובות משפחה. שתי האחיות הסתתרו בביתה של מורוזובה ממרץ ועד דצמבר 1942. לאחר מכן דאגה להשיג עבורן מסמכים מזויפים כדי למקם אותן כילדות רוסיות בבית יתומים. במשך כל זמן שהותן שם עד לשחרור מינסק ב-3 ביולי 1943, המשיכה מורוזובה לשלוח להן אוכל באמצעות בנה מיכאל.

לאחר המלחמה
-----------

בשנים שלאחר המלחמה האחיות שמרו על יחסים קרובים עם מורוזובה וילדיה. החל משנת 1990 מיכאל, בנה של מורוזובה, חי עם אשתו היהודייה בישראל.

מורוזובה נפטרה במינסק בשנת 1997.

בפברואר 2002, הוכרה יבגניה מורוזובה על ידי מוסד "יד ושם" כחסידת אומות העולם.

קישורים חיצוניים
----------------

* משפחת מורוזובה, באתר "יד ושם" (באנגלית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"יבגניה מורוזובה"**.
**עידן לשם** (נולד ב-19 במרץ 1997) הוא טניסאי ישראלי, שחקן נבחרת גביע דייוויס של ישראל, אלוף ישראל בטניס לשנת 2022, מדורג במקום ה-366 בעולם ביחידים ובמקום ה-395 בזוגות (נכון ל-9 ביולי 2023). דירוג השיא של לשם ביחידים היה 249 בעולם (ב-18.12.2017) ודירוג השיא בזוגות היה 349 (ב-24 בספטמבר 2018). 

באליפות אוסטרליה הפתוחה 2018 הגיע בפעם הראשונה בקריירה שלו למוקדמות טורניר גראנד סלאם.

בנוסף לכך הוא מחזיק ב-7 תארים ליחידים מסבב הפיוצ'ר, ועוד תואר אחד בזוגות.

בפברואר 2019, לאחר ששקל את המשך דרכו כטניסאי עקב גיוסו לצה"ל שמנע ממנו להשתתף בתחרויות, שוחרר לשם על סעיף רפואי וחזר להתחרות.

בדצמבר 2022 זכה לראשונה בקריירה שלו באליפות ישראל בטניס.

גביע דייוויס
------------

לשם הוא חבר נבחרת גביע דייוויס של ישראל. בפברואר 2018 ניצח במשחק היחידים האחרון במפגש מול נבחרת גביע דייוויס של דרום אפריקה שהוביל את ישראל לניצחון 2-3.

בפברואר 2023 היה שותף לניצחון 2:3 על נבחרת לטביה, שבעקבותיו נשארה הנבחרת בבית העליון.

קישורים חיצוניים
----------------

* עידן לשם, באתר ה-ATP
* עידן לשם, באתר ה-ITF
* עידן לשם, באתר גביע דייוויס
* דותן מלאך, ‏עידן חדש: התקווה הישראלית בטניס העולמי, בעיתון מקור ראשון, 20 בפברואר 2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  אורן אהרוני (כתב), עידן לשם שוחרר מהצבא וחוזר לשחק, באתר ynet, 17 בפברואר 2019
2. ↑  מערכת וואלה! ספורט‏, גביע דייויס: עידן לשם העניק לישראל ניצחון 2:3 על דרום אפריקה, באתר וואלה!‏, 03 בפברואר 2018
במתמטיקה, **מְקַדֵּם** הוא גורם המופיע בביטוי ומכפיל גורמים אחרים בביטוי. בדרך כלל המקדם הוא מספר.

פולינום
-------

המקדם בפולינום הוא גורם הכופל את המשתנה (או המשתנים). דוגמה: בביטוי {\displaystyle 7x^{2}-3xy+1.5+y} המספרים 7 ו-3 הם מקדמיהם של שני האיברים הראשונים, בהתאמה. האיבר השלישי, 1.5, הוא קבוע. לאיבר האחרון אין מקדם המוצג במפורש, והוא נחשב לבעל המקדם 1, משום שהכפלה ב-1 אינה משנה את ערכו של הנכפל. פעמים רבות המקדמים הם מספרים, אך לעיתים הם פרמטרים של הבעיה, למשל a,‏ b, ו-c בביטוי {\displaystyle ax^{2}+bx+c} שבו המקדמים אינם נחשבים למשתנים. 

בהתאם לכך, פולינום במשתנה יחיד, \ x, ייכתב בצורה

{\displaystyle a\_{k}x^{k}+\dotsb +a\_{1}x^{1}+a\_{0}}
למספר טבעי כלשהו k, כאשר {\displaystyle a\_{k},\dotsc ,a\_{1},a\_{0}} הם מקדמים. כדי שביטוי זה ישקף את כל המקרים, יש להתיר גם מקדם 0. החזקה הגבוהה ביותר, \ k, שעבורה המקדם {\displaystyle \ a\_{k}} שונה מאפס, נקראת ה**מעלה** של הפולינום, ומסומנת {\displaystyle \deg p(x)}. המקדם {\displaystyle \ a\_{0}} נקרא **המקדם החופשי** ו- {\displaystyle \ a\_{k}} נקרא **המקדם המוביל** של הפולינום. אם המקדם המוביל שווה ל-1, הפולינום נקרא **פולינום מתוקן**. דוגמה: {\displaystyle \ 3x^{2}+5x+12} הוא פולינום ממעלה שנייה, שהמקדם המוביל שלו הוא 3. 'פולינום ממשי' הוא פולינום שבו המקדמים הם מספרים ממשיים. באופן כללי יותר, המקדמים עשויים להיות איברים בשדה (או חוג) כלשהו F, ואז מדובר ב"פולינום מעל F".

אלגברה ליניארית
---------------

באלגברה ליניארית, המקדם המוביל של שורה במטריצה הוא האיבר הראשון שאינו 0. דוגמה: במטריצה:

{\displaystyle M={\begin{pmatrix}1&2&0&6\\0&5&9&4\\0&0&0&4\\0&0&0&0\end{pmatrix}}}
המקדם המוביל של השורה הראשונה הוא 1, המקדם המוביל של השורה השנייה הוא 5, המקדם המוביל של השורה השלישית הוא 4, ולשורה הרביעית, שכולה אפסים, אין מקדם מוביל. 

אף שבאלגברה בסיסית מקדמים הם בדרך כלל קבועים, בראייה כללית יותר הם יכולים להיות משתנים. הקואורדינטות {\displaystyle (x\_{1},x\_{2},\dotsc ,x\_{n})} של הווקטור v במרחב וקטורי עם בסיס {\displaystyle \lbrace e\_{1},e\_{2},\dotsc ,e\_{n}\rbrace }

{\displaystyle v=x\_{1}e\_{1}+x\_{2}e\_{2}+\dotsb +x\_{n}e\_{n}.} הם המקדמים של וקטורי הבסיס בביטוי.

כימיה
-----

בנוסחה כימית, המקדם הוא מספר המייצג כמה מולקולות (או אטומים) מכל סוג משתתפים בתהליך. דוגמה: בנוסחה {\displaystyle 2H\_{2}+O\_{2}\rightarrow 2H\_{2}O} המספר 2 לפני {\displaystyle H\_{2}} (מולקולת מימן) ולפני {\displaystyle H\_{2}O} (מולקולת מים) הם מקדמים סטויכיומטריים.

ראו גם
------

* מקדם (פיזיקה)

קישורים חיצוניים
----------------

* מקדם, באתר MathWorld (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  שפת המתמטיקה ופעולות החשבון, באתר www.halomda.com - הלומדה
2. ↑  פרק 5: תבניות מספר, פרק 6: כינוס איברים דומים, באתר /www.pet.ac.il - הנדסאים
3. ↑  Eric W. Weisstein, Coefficient, mathworld.wolfram.com (באנגלית)
4. ↑  מקדם - מה זה, הגדרה ומושג, באתר Economy-Pedia.com
5. ↑  מקדם סטוכיומטרי (Stoichiometric coefficient) - כימיה ותעשייה כימית, ‏2019-05-23
פירוש נוסף ערך זה עוסק בכינוי לנכס רב ערך לכאורה, אשר הופך לעול ולמעמסה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו פיל לבן (פירושונים).
פיל לבן ביאנגון
פסל של פיל לבן, במקדש Wat Phrathat Doi Suthep, צ'אנג מאי, תאילנד
דגל תאילנד בשנים 1855–1916
"**פִּיל לָבָן**" הוא כינוי לנכס רב ערך לכאורה, אשר הופך לעול ולמעמסה. פיל לבן יכול להיות נכס שעלות אחזקתו גבוהה מהתועלת שבו ואינו משמש את הציבור.

מקור הביטוי
-----------

מקור הביטוי בפילים לבקניים נדירים שמצויים בדרום-מזרח אסיה. מדובר בחיה הנחשבת קדושה, כזו שאסור לפגוע בה ויש לדאוג למחסורה. זאת למרות העובדה שאינה מביאה תועלת ועלות אחזקתה גבוהה.

נדירותו והעובדה שהוא מוחזק בעיקר על ידי מלכים ובעלי שררה, היא שהביאה אותו למעמדו המיוחד. בשל קדושתו, המחזיק בפיל אינו יכול לנצלו לעבודה, ומכאן נגזרת עלות החזקתו הגבוהה.

הפיל הלבן אינו ממש לבן, אלא בעל עור בהיר יותר. צבעו הלבן הוא תולדה של מפגש גנים רצסיבים נדירים ללבקנות מצד שני הוריו. מאחר שהפיל נחשב לקדוש על פי תרבויות האזור, למשל: בתרבות הבורמזית, אין לנטוש או להזניח אותו. 

גם בתרבות התאית הפיל מקודש, ותמונתו הופיעה בשנים 1855–1916 על דגל תאילנד, בשנת 1916 שונה הדגל לעיצובו הנוכחי. לפי האגדה, במהלך שיטפון ראה ראמה השישי, מלך תאילנד את הדגל תלוי הפוך, ואת רגליו של הפיל הקדוש מופנות כלפי מעלה, וכדי למנוע את הישנות המקרה הוא הסיר את תמונת הפיל מהדגל. אחיינו, המלך ראמה התשיעי, החזיק מספר פילים לבנים.

פיל לבן ככינוי לנכסים או פרויקטים
---------------------------------

כאמור, פיל לבן הוא כינוי לנכס, אשר הופך לעול ולמעמסה. "פילים לבנים" רבים נוצרים לעיתים קרובות כאשר מיזם עתיר השקעה מגיע לשלב מתקדם, בו נוכחים מתכנניו כי בדיעבד המיזם אינו מצדיק את ההשקעה, וכי עלות אחזקתו יקרה לאין ערוך מהמקורות הכספיים העומדים לשם כך. 

לעיתים, אירוח אולימפיאדה, או טורניר גביע העולם בכדורגל, יוצר במדינה המארחת "פילים לבנים" בדמות מבנים שנבנו לצורך אירוע הספורט, אולם לא נמצא להם שימוש עם סיומו.

### דוגמאות

* התחנה המרכזית החדשה של תל אביב
* כיכר אתרים
* נמל התעופה הבינלאומי מונטריאול מירבל
* מלון ריוגיונג
* מרכזית בת גלים

* הקונקורדהקונקורד
* התחנה המרכזית החדשה בתל אביבהתחנה המרכזית החדשה בתל אביב
* מבנה הקולוסאום בכיכר אתריםמבנה הקולוסאום בכיכר אתרים

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **פיל לבן** |

* תמונת פיל לבן
* שרון בורנשטיין, ‏זהירות: פיל לבן לפניך!, באתר גלובס, 2 בדצמבר 2009
* ארז ארליכמן ו-AFP, פיל לבקן נדיר נלכד במעמקי יערות מיאנמר, באתר ynet, 29 ביוני 2010
* אתר למנויים בלבד קשת רוזנבלום, הפילים הלבנים שבלב הערים, באתר הארץ, 23 בפברואר 2014
* שלומית צור, ‏פצעים בלב העיר: מה הממשלה מתכוונת לעשות עם הפילים הלבנים ברחבי הארץ, באתר גלובס, 17 בדצמבר 2018
* אתר למנויים בלבד גילי מלניצקי, פילים לבנים בישראל, באתר TheMarker‏, 25 בספטמבר 2019

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4128218-8

 |
הרוזנת סופיה פוטוקה
**גן סופיה** (באוקראינית: **Софіївський парк**) הוא פארק מעוצב וארבורטום בעיר אומן שבאוקראינה. הפארק נקרא ע"ש הרוזנת סופיה פוטוצקה (1760 - 1822), פולנית ממוצא יווני, על ידי בעלה הרוזן סטניסלב פוטוצקי, שבנה את הפארק לכבודה. הפארק נחשב לאחד מאתרי התיירות הבולטים באוקראינה ומוגדר כאחד מ"שבעת פלאי אוקראינה". מדריך הטיולים לונלי פלנט, מגדיר אותו כ"תשובה המזרח אירופאית לגני טווילרי".

היסטוריה
--------

הרוזנת סופיה פוטוקה הייתה יפהפייה ממוצא יווני, שנמכרה בצעירותה לשגריר פולין באימפריה העות'מאנית ולאחר מכן נישאה לג'וזף וויט, אחד ממפקדי הצבא הפולני. בזמן נישואיה לוויט, ניהלה פוטוקה רומנים עם אחיו הנסיכים של מלך צרפת ובמשך שנים הייתה פילגשו של גריגורי פוטיומקין. לאחר הליך גירושין ממושך נישאה בשנת 1798 פוטוקה בשנית, לסטניסלב פוטוצקי, שכבר שנתיים קודם לכן החל לבנות לכבודה את פארק סופיה. הפארק נבנה כאות הוקרה לרוזנת ולמוצאה היווני ועוצב בהשראת יצירות המופת היווניות האיליאדה והאודיסאה. בתחילת המאה ה-19 שימש גן סופיה כמרכז תרבותי ונערכו בו הצגות תיאטרון וקונצרטים. באותה התקופה התגורר רבי נחמן מברסלב בעיר ובילה בפארק לעיתים קרובות ואף עודד את חסידיו לבקר בו. בשנת 1832 הוחרם הפארק ממשפחת פוטוצקי והועבר לשליטת הממשלה הרוסית. עד 1859 נערכו בו שינויים רבים שעיקרם בניית שני מגדלים גותיים בכניסה וחיבור בין רחבת הכניסה של הפארק לרחובות העיר אומן. בשנת 1899 זכה גן סופיה להכרה לאומית, כאשר בעקבות צו מיוחד מהצאר, שונה מיקום "בית הספר הלאומי לגננות" של רוסיה והועבר לגן סופיה. לאחר מהפיכת אוקטובר, שונה שמו של גן סופיה ל"שדה הלאומי השלישי" ובשנת 1929, שונה מעמדו לשמורת טבע. במהלך התקופה מזמן המהפכה ועד מלחמת העולם השנייה, התקיימה בגן סופיה פקולטה אוניברסיטאית לחקלאות וליערנות.

בזמן מלחמת העולם השנייה נכבש אזור אומן על ידי גרמניה הנאצית. היטלר ומוסוליני ביקרו בגן סופיה בשנת 1941 וייתכן שהיטלר ביקר בו פעם נוספת.

הגן כיום
--------

כיום הגן הוא אטרקציה תיירותית בולטת באוקראינה ומגיעים אליו כחצי מיליון תיירים בשנה. כמו כן משמשים חלקים מהגן כמעבדות מחקר בנושא יערנות ובוטניקה. 

אזור הגן מנוצל לצורך פעילות תרבותית ומוזיקלית מקומית וכן משמש כאתר פופולרי לצילומים. על יד הכניסה לפארק מצויות שלוש מסעדות ובסמוך מאוד לשם נמצאים שני בתי מלון בינוניים. בשנים האחרונות מנוצל האתר גם לקיום טקסי חתונה. ליד הכניסה הדרומית לפארק ישנו בית מלון, שבו נמצא מוזיאון קטן המוקדש לתרבות ההלניסטית.

חסידי ברסלב, ועולי רגל יהודים אחרים הנוהגים להגיע אל קבר רבי נחמן מברסלב, נוהגים לבקר בגן סופיה בשל אמרתו של רבי נחמן "תבואו לאומן ולא תבואו לגן סופיה?" (שיח שרפי קודש ח"א נ).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גן סופיה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של גן סופיה
* מפה של גן סופיה מהאתר "מפות אוקראינה"
**נבחרת ישראל בשחייה צורנית** היא נבחרת לאומית המייצגת את מדינת ישראל בתחרויות בינלאומיות בשחייה צורנית ברחבי העולם.

נבחרת ישראל בעלת מדליית ארד באליפת אירופה (בודפשט 2021) בתרגיל חופשי, ומדליית זהב בתרגיל הדואט הקצר בגביע העולם (קנדה 2023)

היסטוריה
--------

### מאמנות

הנבחרת מתאמנת בהדרכתן של לריסה קונין, ולריה אפרלבה, סבטלנה בלכר ואנה טרס (אנ') מספרד.

### 2004

באליפות אירופה שנערכה במדריד, ספרד בשנת 2004 סיימה נבחרת ישראל (אנסטסיה גלושקוב, אינה יופה ועוד 6 שחייניות) במקום תשיעי, הישג השיא באותה העת.

### 2016

באליפות אירופה שנערכה בלונדון, הממלכה המאוחדת במאי 2016 סיימה נבחרת ישראל פעמיים במקום תשיעי, בתרגיל החופשי (75.7333 נקודות) ובתרגיל הטכני (70.7897 נקודות).

### 2017

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביולי 2017 סיימה נבחרת ישראל במקום 21 בתרגיל הטכני (72.3289 נקודות) ובמקום 22 בתרגיל החופשי (73.0667 נקודות) ולא עלתה לשלב הגמר.

### 2019: מקום שישי באליפות עולם

באליפות העולם שנערכה בקוואנגג'ו, קוריאה הדרומית ביולי 2019 סיימה נבחרת ישראל (טלי אוסטרובסקי, שלי בובריצקי, עדן בלכר, אמילי גרין, מאיה דורף, אלינה כלמסקי, גל ליטמן, ניקול נחשונוב, אריאל נשיא ויעל פולקה) במקום שישי בתרגיל ה-Highlight (83.7000 נקודות), במקום שביעי בתרגיל הקומבינציה (83.7667 נקודות) ופעמיים במקום 12 בתרגיל הטכני (82.5039 נקודות) והחופשי (83.2667 נקודות).

### 2021: מדליית ארד באליפות אירופה

באליפות אירופה שנערכה בבודפשט במאי 2021 זכתה נבחרת ישראל (שלי בובריצקי, עדן בלכר, נוי גזלה, מאיה דורף, ניקול נחשונוב, אריאל נשיא, פולינה פריקזצ'יקובה, קתרין קונין והמחליפה נטע רוביצ'ק) במדליית ארד בתרגיל החופשי בתוצאה של 86.8000 נקודות, אחרי אוקראינה (95.0667 נקודות) וספרד (91.2333 נקודות), הישג השיא של הנבחרת בכל הזמנים. בתרגיל הטכני סיימה הנבחרת במקום חמישי בתוצאה של 82.7741 נקודות.

### 2022: מקום חמישי באליפות העולם

באליפות העולם שנערכה בבודפשט קיבלה הנבחרת של 10 השחייניות על התרגיל ניקוד של 85.9667, וסיימה במיקום הכי גבוה אי פעם של הנבחרת הישראלית במסגרת גמר הקומבו. המאמנות הן אנה טרס ולריסה קונין.

### 2023: מדליית זהב בתרגיל הדואט הקצר בגביע העולם

בתחרות גביע עולם שהתקיימה במרץ בקנדה זכו שלי בובריצקי ואריאל נשיא בזהב, לאחר שהציגו תרגיל עם רמת הקושי הגבוהה ביותר בתחרות וצברו 233.4292 נקודות, והמאמנות הן סבטה בלכר ואנה טרס.

### 2023: מדליית ארד בתרגיל הקבוצתי הטכני הקצר

בנוסף זכתה הנבחרת במדליית הארד בתרגיל הקבוצתי הטכני הקצר בגביע העולם תחת המאמנות ולריה אפריאלבה ולריסה קוני בהשתתפות השחייניות: שלי בובריצקי, אריאל נשיא, קתי קונין, נטע רוביצק, עדן בלכר, נוי גזלה, מאיה דורף, ניקול נחשונוב והמחליפה שני שיריזאן.

### 2023: המשחקים האירופיים

 ערך מורחב – **ישראל במשחקים האירופיים (2023)**  

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

קישורים חיצוניים
----------------

* אורן אהרוני, מדליית ארד לנבחרת ישראל באליפות אירופה בשחייה אמנותית, באתר ynet, 14 במאי 2021

הערות שוליים
------------

1. 1 2  שחייה אמנותית: מדליית זהב היסטורית לישראל בגביע העולם, באתר ynet, 18 במרץ 2023
**מריה פרס גרסיה** (בספרדית: **María Pérez García**; נולדה ב-29 באפריל 1996) היא אתלטית ספרדייה, אלופת העולם (בודפשט 2023) בהליכה ל-20 ק"מ ובהליכה ל-35 ק"מ, אלופת אירופה (ברלין 2018) בהליכה ל-20 ק"מ ושיאנית העולם בהליכה ל-35 ק"מ.

ביוגרפיה
--------

### 2017

באליפות העולם שנערכה בלונדון, הממלכה המאוחדת באוגוסט סיימה במקום עשירי בהליכה ל-20 ק"מ בתוצאה של 1:29:37 שעות.

### 2018

#### אלופת אירופה

באליפות אירופה שנערכה בברלין, גרמניה באוגוסט זכתה במדליית זהב בהליכה ל-20 ק"מ בשיא לאומי ושבישא אליפות חדש של 1:26:36 שעות, לפני אנז'קה דרהוטובה מצ'כיה (1:27.03 שעות) ואנטונלה פאלמיסאנו מאיטליה (1:27.30 שעות)

### 2019

באליפות העולם שנערכה בדוחה שבקטר באוקטובר סיימה במקום שמיני בהליכה ל-20 ק"מ בתוצאה של 1:35:43 שעות.

### 2021

#### מקום רביעי באולימפיאדת טוקיו

באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיימה במקום רביעי בהליכה ל-20 ק"מ בתוצאה של 1:30:05 שעות.

### 2022

באליפות העולם שנערכה ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית ביולי היא נפסלה בתחרות להליכה ל-20 ק"מ.

#### פעם שנייה ברציפות אלוף אירופה

באליפות אירופה שנערכה במינכן, באוגוסט היא נפסלה בתחרות להליכה ל-20 ק"מ. 

### 2023

#### שיאנית העולם

באליפות אירופה להליכה תחרותית קבוצתית שנערכה בפודברדי, צ'כיה ב-21 במאי 2023 היא זכתה במדליית זהב בהליכה ל-35 ק"מ בשיא עולם חדש של 2:37:15 שעות, לפני חברותיה לנבחרת רקל גונזלס (2:45:42 שעות) וכריסטינה מונטסינוס (2:45:58 שעות).

#### אלופת העולם

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה באוגוסט זכתה בשתי מדליות זהב, בהליכה ל-20 ק"מ בתוצאה של 1:26.51 שעות, לפני ג'מימה מונטאג מאוסטרליה (1:27.16 שעות) ואנטונלה פאלמיסאנו מאיטליה (1:27.26 שעות) ובהליכה ל-35 ק"מ בשיא אליפות חדש של 2:38:40 שעות, לפני קימברלי גרסיה מפרו (2:40:52 שעות) ואנטיגוני דריסביוטיס מיוון (2:43:22 שעות).

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* 3000 מטר הליכה: 12:00.87 דקות (2018)
* 5000 מטר הליכה: 20:28.17 דקות (2022)
* 10000 מטר הליכה: 43:42.04 דקות (2021)

### כביש

* 10 ק"מ הליכה: 43:36 דקות (2021)
* 20 ק"מ הליכה: 1:25:30 שעות (2023)
* 35 ק"מ הליכה: 2:37:15 שעות (2023), **שיא עולם**

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מריה פרס** בוויקישיתוף

* מריה פרס, באתר olympedia.org
* מריה פרס, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 270868

 |
**יוזף טוכיניה** (בסלובקית: **Jozef Tuchyňa**;‏ 11 בנובמבר 1941 - 9 בנובמבר 2019) הוא גנרל ופוליטיקאי סלובקי כיהן כשר הפנים של סלובקיה בין השנים 1992-1994. לאחר מכן כיהן כראש המטה הכללי הסלובקי בין השנים 1994-1998.

ביוגרפיה
--------

טוכיניה נולד בקראסנה וס ב-11 בנובמבר 1941. הוא למד במכללה להנדסה בברטיסלבה וב-1963 התגייס לצבא צ'כוסלובקיה בדרגת לוטננט. ב-1964 הוא מונה למפקד מחלקה ולאחר מכן למפקד פלוגה. בין 1974-1977 למד באקדמיה הצבאית בברנו. בין 1977-1982 שרת במפקדת דיוויזיית הטנקים ה-13. בין 1982-1984 למד באקדמיית המטה הכללי במוסקבה. לאחר מכן הוא מונה לראש מטה דיוויזיית הטנקים ה-13, ובהמשך למפקד הדיוויזייה. ב-1988 הוא מונה לסגן מפקד המחוז הצבאי המזרחי, וב-2 בנובמבר 1990 הפך למפקד המחוז. ב-1992 הוא עזב את הצבא.

ב-24 ביוני 1992 ראש ממשלת סלובקיה ולדימיר מצ'יאר מינה את טוכיניה לשר הפנים בממשלתו. הוא המשיך לכהן בתפקיד גם לאחר שסלובקיה התנתקה סופית מצ'כיה ב-1993 והפכה למדינה עצמאית. הוא כיהן בתפקיד עד 15 במרץ 1994, אז חזר לצבא ומונה לראש המטה הכללי של הצבא הסלובקי. הוא כיהן בתפקיד עד 19 באוגוסט 1998.

טוכיניה נפטר בפיישטיאני ב-9 בנובמבר 2019.

קישורים חיצוניים
----------------

* יוזף טוכיניה באתר משרד ההגנה הסלובקי

הערות שוליים
------------

1. ↑  דרגת גנרל-פלוקובניק הייתה נהוגה בצבא צ'כוסלובקיה ועברה לידי צבא סלובקיה. ב-2002 נערכה רפורמה בדרגות הצבא הסלובקי ודרגת גנרל פלוקובניק בוטלה והוחלפה בגנרל פורצ'יק
2. ↑  לאחר מהפכת הקטיפה הפכה צ'כוסלובקיה לרפובליקה פדרלית שבמסגרתה הייתה לסלובקיה ממשלה משלה.
**יוקי קובאיאשי** (ביפנית: **小林 友希**; נולד ב-18 ביולי 2000 בקובה שביפן) הוא כדורגלן יפני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת סלטיק מליגת העל הסקוטית.

קריירת מועדונים
---------------

קובאיאשי גדל במחלקת הנוער של ויסל קובה. בשנת 2018 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל היפנית. הוא הושאל מהמועדון למצ'ידה זלביה מליגת המשנה היפנית, וליוקוהמה מליגת העל היפנית.

ב-23 בנובמבר 2022 חתם קובאיאשי על חוזה לחמש שנים בסלטיק מליגת העל הסקוטית החל מ-1 בינואר 2023.

קריירה בינלאומית
----------------

קובאיאשי היה חלק מסגל נבחרת יפן עד גיל 20 לטורניר גביע העולם עד גיל 20 בשנת 2019, וערך ארבע הופעות בטורניר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוקי קובאיאשי** בוויקישיתוף
* יוקי קובאיאשי, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Celtic delighted to sign Yuki Kobayashi on five-year deal באתר הרשמי של סלטיק, 23 בנובמבר 2022 (באנגלית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"יוקי קובאיאשי"**.
**מילאן מקסים** (בסלובקית: **Milan Maxim**;‏ נולד ב-13 באפריל 1956) הוא גנרל סלובקי בדימוס, אשר שימש כראש המטה הכללי הסלובקי בין 2014-2018.

ביוגרפיה
--------

מקסים נולד במיכלובצה ב-13 באפריל 1956. בין 1975-1976 הוא למד בבית ספר לקצינים ולאחר מכן החל לשרת בצבא צ'כוסלובקיה. בשנים הבאות הוא שרת ברגימנט הטנקים ה-21, בתחילה כמפקד פלוגה ולאחר מכן כראש מטה הרגימנט. לאחר מכן הועבר לתפקיד מפקד רגימנט הטנקים ה-23. בין 1990-1995 שימש כמפקד רגימנט הרובאים הממונע ה-63. לאחר מכן שימש כמפקד הבריגדה הממוכנת ה-21. בין 1997-1998 הוא שימש כמפקד הבריגדה הממוכנת ה-2. בין 2001-2002 הוא שימש כראש אגף הלוגיסטיקה במטה הכללי. לאחר מכן שימש כמפקד כוחות ההדרכה והתמיכה הצבאיים עד 2004, אז מונה למפקד צבא היבשה הסלובקי. בין 2009-2014 הוא שימש כנספח הצבאי הסלובקי בפראג. ב-6 במאי 2014 הוא מונה לראש המטה הכללי הסלובקי. הוא סיים את הקדנציה שלו ב-7 במאי 2018 ופרש מהצבא.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מילאן מקסים** בוויקישיתוף

* מילאן מקסים באתר נאט"ו
* מילאן מקסים באתר משרד ההגנה הסלובקי
* מילאן מקסים באתר מועדון הגנרלים של הרפובליקה הסלובקית
|  |
| --- |
| **יש לערוך ערך זה**. הסיבה היא: **ויקיזציה, קישורים פנימיים**. |
| אתם מוזמנים לסייע ולערוך את הערך. אם לדעתכם אין צורך בעריכת הערך, ניתן להסיר את התבנית. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. |

חותרים במועדון חתירה חיפה
**מועדון חתירה חיפה** הוא מועדון ספורט שממוקם במעגן הספורט בנמל הקישון, ונוסד בשנת 1935. המועדון מקדם את ספורט החתירה בחיפה ופעילים בו עשרות רבות של חברים החל מגיל נוער וללמעלה מ-80.

חותרים בנמל הקישון

היסטוריה
--------

מועדון חתירה חיפה נוסד ב-1935 על ידי מהגרים שברחו משלטון הנאצים בגרמניה והביאו את סירות החתירה שלהם איתם.

שורשי המועדון חוזרים אחורה למספר מועדונים בברלין בעיקר מועדון "Iwriah" ומועדון הסטודנטים היהודי.

בית הסירות החדש של המועדון נבנה על הגדה הדרומית של נחל הקישון ליד חיפה.

מאז הוזז בית הסירות והמועדון פעמיים, ומאז 1962 הוא ממוקם בנמל הקישון קרוב לפתח נחל הקישון.

במשך השנים התנהלה הפעילות המועדון ברציפות- כולל בזמן מלחמת העולם השנייה ומלחמת העצמאות.

חברי המועדון השתתפו בכל האירועים והתחרויות שהיו בארץ וכמו כן בכמה תחרויות בין-לאומיות בישראל ומחוצה לה.

חברי מועדון חתירה חיפה

הפעילות במועדון
---------------

ספורט החתירה אינו כרוך במאמץ חריג ומתאים לכל גיל,

במועדון פעילים למעלה מ 80 חברים בוגרים מהם כשליש נשים.

בבוגרים יש ייצוג לכל קבוצות הגיל החל מחיילים וסטודנטים, ועד לחברים בני 80-90.

בין החברים יש זוגות וגם משפחות עם ילדים.

כל אחד בוחר לו את ימי הפעילות כאשר מומלץ להגיע לחתירה ו/או אימון כושר בארגומטר פעמיים ויותר בכל שבוע.

מספר פעמים בשנה מתקיימות תחרויות בהשתתפות כל 5 מועדוני החתירה בארץ.

תחרויות אלו הן לפי קבוצות גיל ומאפשרות שילוב של הנאה והשגיות.

מדי פעם יוצאות קבוצות חברים לתחרויות או לפעילות חתירה בחו"ל.

פעילות הנוער
------------

במועדון קיימת קבוצת נוער 13-18

הקבוצה מתאמנת מספר פעמים בשבוע באימוני כושר וטכניקה, ומשתתפת במספר תחרויות בשנה.

החתירה היא עבודת צוות ופעילות חברתית, הפעילות משלבת התמודדות אישית וחברתית ומעודדת עבודת צוות, מנהיגות ושאיפה למצוינות.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מועדון חתירה חיפה
* מועדון חתירה חיפה, ברשת החברתית פייסבוק
**יהונתן ניסים דנינו** (נולד ב-26 בנובמבר 1964) הוא שחקן קולנוע ותיאטרון ישראלי, חוזר בתשובה.

ביוגרפיה
--------

נולד ברמת גן למשפחה מסורתית ממוצא מרוקאי. הוא אחיה הקטן של מיכל, אשתו לשעבר של שולי רנד. גדל בערד, למד בתיכון מקיף ערד, שם הכיר את חברו דורון צברי. למד משחק בכפר הירוק אצל ג'וקי ארקין. במשך תקופה שהה עם הוריו בשליחות בדרום אפריקה. בצה"ל שירת בגרעין נח"ל שהוצב בגלאון. לאחר מכן התגורר במשך תקופה באילת.

בשנת 1987 למד משחק במכון לי סטרסברג לתיאטרון ולקולנוע. כשחזר לישראל שיחק במספר מחזות ישראלים. לאחר מכן עבר להתגורר בהוליווד כדי לנסות לעבוד בתעשיית הקולנוע של ארצות הברית. כדי להתפרנס עסק באבטחה, ובשנת 1991 שימש כשומר ראש של ארנולד שוורצנגר. במהלך תקופה זו ניהל שיחות עמוקות עם שוורצנגר, בעקבותיהן החל בתהליך של חזרה בתשובה. הוא חזר לישראל, השתתף בסמינר של ערכים. התגורר בבני ברק והחל ללמוד בישיבה. לאחר מכן עבר לירושלים והקים עסק לצילום בשם "ZOOM 2000". שימש כדובר תנועת "נוער כהלכה". לאחר מכן עבר לצפת והתחבר לרב דניאל דיין. בהמלצת הרב שלום ארוש ורבי דוד חי אבוחצירא חזר לעסוק במשחק, לצד גיסו שולי רנד.

### משחק

ב-2004 גילם את דוד גבאי בסרט "האושפיזין" שכתב שולי רנד וביים גידי דר. ב-2012 גילם רב בבית קברות בסרט "המשימה X" שכתב פרוספר מלכה וביימו אור ישר (אורי גרודר) ויובל עובדיה.

בתיאטרון משמחי לב: ב-2010 גילם את הגולם מפראג בהצגה "הגולם מפראג" שכתב וביים עופר הלוי. הצגת הבכורה התקיימה באסרו חג שבועות ה'תש"ע בהיכל התרבות פתח תקווה.

בתיאטרון פלגי מים: ב-2010 שיחק לצד יוסף סיקוראל בהצגה "אני לא לבד!". את ההצגה כתב דנינו, והפיק וביים שולי רנד. הצגה זו עלתה לאחר מכן בשם "על חומותייך ירושלים".

### חיים אישיים

התגורר תקופות שונות בבני ברק, אילת וירושלים. כיום מתגורר בחריש. בין השנים 1995–2017 היה נשוי ללימור בן מויאל ונולדו להם שמונה ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* יהונתן דנינו, ברשת החברתית פייסבוק
* יהונתן דנינו, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* יהונתן דנינו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* יהונתן דנינו, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* יהונתן דנינו, באתר ספר הקולנוע הישראלי
* יהונתן דנינו מתארח בתוכנית "התעוררות" עם עדי רן, בערוץ הידברות, 2008
* יעקב מן, בקהילה, בעבר שומר ראש של שוורצנגר, בהווה חסיד ושחקן, באתר הידברות, ‏בספטמבר 2014
* ר’ יונתן דנינו התחיל כשומר אבטחה ונשלח לשמור על ארנולד שוורצנגר, ו' טבת התשע"ח

הערות שוליים
------------

1. ↑   יהונתן זום 2000 צלם, ברשת החברתית פייסבוק
2. ↑  ראו למשל א` 36419/04 (שלום ת``א) דנינו נ` ידיעות אחרונות בע``מ
3. ↑  אביב לביא, חומת ההגנה בחתונת שמחה דרעי, באתר הארץ, 2 ביולי 2001
4. ↑  כתבי, "היתה בהלה המונית, שוטרות התחילו לבכות", באתר ynet, 2 בדצמבר 2001
5. ↑  המטרה הבאה של ללום: תחנות הרדיו, באתר בחדרי חרדים, 29 ביוני 2010
6. ↑  כיכר השבת, ‏אגדת 'הגולם מפראג' מגיעה אליכם לסלון, באתר כיכר השבת, 1 באפריל 2020
7. ↑  ה'גולם' מגיע לפתח תקווה, באתר בחדרי חרדים, 16 במאי 2010
8. ↑  הדס כהן, ‏לאן ללכת השבוע: אירועי השבוע טז-כב בחשוון, באתר "סרוגים", 27 באוקטובר 2010
9. ↑   על חומותייך, סרטון בערוץ "ראובן יעקובי", באתר יוטיוב (אורך: 8:40)
10. ↑  כל האמת על שולי רנד, בעמוד הפייסבוק של בן מויאל לימור, 7 בנובמבר 2019
11. ↑   בן מויאל לימור, ברשת החברתית פייסבוק
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**סימה הלוי סוקניק**, היא רופאה ישראלית, פרופ' ברפואת עור ומין מייסדת ומנהלת מחלקת עור ומין במרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה.

ביוגרפיה
--------

הלוי נולדה בתל אביב, בתו של הרופא שמואל סוקניק. סיימה בהצטיינות את לימודי הרפואה באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1981 סיימה התמחות ברפואת עור ומין בבית חולים בילינסון בו עבדה כרופאה בכירה ומרצה בכירה באוניברסיטת תל אביב.

בשנת 1986 הקימה את מחלקת עור ומין במרכז הרפואי סורוקה ואת המעבדה לחקר העור בסורוקה ועברה לגור בנגב.

בשנת 1996 הוזמנה להיות פרופסור־אורח במחלקה לדרמטולוגיה באוניברסיטת ייל.

בשנים 1997–2000 שימשה סגנית יושב ראש החטיבה הפנימית בסורוקה ובשנים 2001–2004 כיהנה כיושבת ראש ועדת החינוך של האיגוד הישראלי לרפואת עור ומין ונשיאת האיגוד הישראלי לרפואת עור ומין.

היא חברה בוועדות מקצועיות של המועצה המדעית של ההסתדרות הרפואית בישראל (ועדת הבחינות של רפואת עור ומין, ועדת בדיקה של המועצה המדעית להכרה בהתמחות), חברה במערכות עיתונים מדעיים רפואיים בישראל ומחוצה לה, סוקרת מאמרים מדעיים והצעות מחקר, יושבת ראש כנסים מדעיים, וחברה בוועדות מארגנות ומדעיות של כנסים מדעיים בישראל ומחוצה לה. 

אחיה, פרופ' שאול סוקניק, היה מומחה בראומטולוגיה, מנהל מחלקה פנימית ד' בבית החולים סורוקה, שימש כיושב ראש חטיבת הפנימיות בבית החולים ויושב ראש האיגוד הישראלי הארצי לראומטולוגיה. הייתה נשואה לפרופ' יונתן הלוי מנהל המרכז הרפואי שערי צדק ולהם שני ילדים משותפים.

מחקרים
------

נושא המחקר העיקרי בו מתמקדת הלוי הוא תגובת העור לתרופות, הכולל גילוי רגישות לתרופות. תבחינים מעבדתיים המתבססים על שחרור ציטוקינים, באמצעות מחקר קליני ומחקר אפידמיולוגי. 

נושאי מחקר נוספים בהם מתמקדת הלוי הם טיפול אקלימי של פסוריאזיס בים המלח, ריפוי פצע ודלקת עור ממגע.

פרסומים ומאמרים
---------------

* הלוי פרסמה כ־200 פרסומים מדעיים, מרביתם בעיתונות בינלאומית יוקרתית, ופרקים בספרים.

פרסים
-----

בשנת 2015 זכתה הלוי בפרס על מפעל חיים מטעם ICSA2015 באירוע שנערך בוונקובר, קנדה.

קישורים חיצוניים
----------------

* סימה הלוי באתר המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרס מפעל חיים לפרופ' סימה הלוי מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב והמרכז הרפואי אוניברסיטאי סורקה, באתר אוניברסיטת בן-גוריון, 8 ביוני 2015

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007375695005171

 |