recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
הגילדהול בשנת 1805 לערך. המבנים משמאל ומימין לא נשתמרו
**גילדהול** (אנגלית: **Guildhall**) אולם הגילדות של לונדון, הוא בניין בסיטי של לונדון באזור צ'יפסייד. הבניין שימש כבניין העירייה של העיר.

הבניין
------

הבניין הנוכחי הוא על שרידי בניין קדום (שמרתפיו נבנו בימי הביניים ונשמרו עד ימינו). בתקופה הרומית היה במקום האמפיתיאטרון הגדול בבריטניה.

חלקים מהבניין הנוכחי נבנו עוד בשנת 1411 והשתמרו. הבניין היה בניין האבן היחיד שלא היה כנסייה, ששרד את השרפה הגדולה של לונדון בשנת 1666, על אף שגג הבניין נשרף, ושוקם בשנת 1670, אז נבנה גג ישר במקום גג רעפים חד יותר.

הבניין שופץ בשנת 1866 לפי תוכניות הארכיטקט סר הוראס ג'ונס ששחזר את גג הרעפים של הבניין לסגנון שבו היה בימי הביניים. גג רעפים זה נהרס בשרפה הגדולה השנייה של לונדון במהלך הבליץ, ושוקם ב-1954 על פי תוכניות של סר גיילס גילברט סקוט.

כיום משמש הבניין רק לאירועים רשמיים, במבנה נמצאים גם גלריה לאמנות ומוזיאון איגוד השענים.

גוג ומגוג
---------

פולקלור מקומי משייך את הענקים גוג ומגוג למקום. לפי פולקלור זה נקשרו הענקים לשערי ארמון שעמד במקום (מבחינה היסטורית לא היה ארמון כזה).
מדי שנה היו מוציאים מהגילדהול פסלים של הענקים שנשמרו בתוכו ומובילים אותם בתהלוכה של ראש העיר. 
הפסלים המקוריים נשרפו בשריפה הגדולה, והוחלפו בשנת 1708 בפסלי עץ שפיסל רב החובל ריצ'רד סאונדרס. פסלים אלה נהרסו במהלך הבליץ. פסלים חדשים מעשי ידי הפסל דייוויד אוונס הוצבו במקום 1953, ביוזמתו ובמימונו של סר ג'ורג' וילקינסון שהיה הלורד ראש העיר של לונדון בשנת 1940, עת נפגע הבניין ונשמדו הפסלים.

תוכנית גילדהול
--------------

ב-10 בנובמבר 1955 נשא ראש ממשלת בריטניה אנתוני אידן באולם גילדהול נאום שקרא להסכם שלום בין ישראל ומדינות ערב המבוסס על פשרה בין גבולות תוכנית החלוקה לגבולות הקו הירוק. הוא הבטיח ערבויות לשני הצדדים אם יושג הסכם ואיים שהצד שלא יסכים לפעול במתינות יאבד את אהדת בריטניה. הנאום, שנודע כנאום גילדהול, זכה לאהדה בצד הערבי, אולם זכה לתגובות נמרצות מצד ישראל והעיב על יחסי הממלכה המאוחדת–ישראל עד סוף שנת 1958 עת הצהיר שר החוץ הבריטי שתוכנית גילדהול מתה. באותן שנים, נחשב הגילדהול בישראל לסמל למדיניות אנטי-ישראלית של בריטניה.

קישורים חיצוניים
----------------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל לונדון** |

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גילדהול** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של גילדהול (באנגלית)
* דף הגילדהול באתר איגוד העיר לונדון
* גילדהול, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אידן מוכן לויתורים על חשבון ישראל, דבר, 11 בנובמבר 1955
2. ↑  א. שאנן, אידן מערבב צמר בכותנה, דבר, 18 בנובמבר 1955
3. ↑  א. שאנן, בריטניה מחדשת משלוח נשק חדיש למצרים, דבר, 15 בנובמבר 1955
4. ↑  עמוס גורדון, מגילדהול עד גרוונר, מעריב, 2 בנובמבר 1958

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: n85088768
* MusicBrainz: f763cae8-9c73-4647-b099-f01dcaa72290
* NKC: xx0074717
* VIAF: 157167605
* WorldCat: lccn-n85088768

 |
**נוי דריהן** (נולדה ב-15 בנובמבר 1999) היא גולשת רוח ישראלית, זוכת מדליית ארד באליפות העולם (2020), המתחרה על גלשן מדגם ניל פרייד RS:X.

ביוגרפיה
--------

נוי גדלה באילת. הוריה, דודו דריהן וענבל דריהן, מנהלים את המרכז הימי בחוף חנניה בעיר.

את דרכה בענף השיט החלה בסירת האופטימיסט, אך בכיתה ה' עברה לענף גלישת הרוח שמשך אותה יותר.

בשנת 2014 היא הוכתרה לאלופת אירופה עד גיל 17 בדגם ה-BIC המיועד לגולשים צעירים וכמו כן לסגנית אלופת העולם עד גיל 17 בדגם ניל פרייד RS:X האולימפי.

בקיץ 2015 הוכתרה לאלופת אירופה עד גיל 19 בדגם הניל פרייד RS:X. מכיוון שבמסגרת התחרות נערכה גם האליפות לגילאי 17, דריהן זכתה למעשה בדאבל. נוסף לכך, היא זכתה באותה שנה באליפות העולם עד גיל 19 ועד גיל 17 באותו הדגם.

שנה לאחר מכן ב-2016 הוכתרה שוב פעם לאלופת אירופה עד גיל 19 ולסגנית אלופת העולם עד גיל 19.

בשנת 2017 עברה דריהן פציעה ובאותה שנה עברה להתחרות בבוגרות.

ב-2018 סיימה דריהן במקום חמישי באליפות אירופה ובמקום שלישי עד גיל 21.

ב-2019 סיימה במקום שישי באליפות אירופה ובמקום שלישי עד גיל 21.

בשנת 2020, שהייתה אמורה להיות השנה האולימפית, הפגינה דריהן לראשונה בקריירה יכולת גבוהה במהלך אליפות העולם. היא הובילה את התחרות במרבית ימיה ובסופה זכתה במדליית ארד. למרות ההישג, היא לא נבחרה לייצג את ישראל באולימפיאדת טוקיו מאחר שסיימה במקום שני בתחרויות המבחן על קביעת הנציגה הישראלית בגלשני RS-X. 
מכיוון שהאולימפיאדה נדחתה בשנה הוחלט כי קטי ספיצ'קוב תייצג את ישראל בתחום זה.
בשנת 2021 נוי ילדה ילד

חיים אישיים
-----------

דריהן מתגוררת באילת והיא אם חד-הורית לבן שנולד בשנת 2021.

קישורים חיצוניים
----------------

* נוי דריהן, ברשת החברתית פייסבוק
* נוי דריהן, ברשת החברתית אינסטגרם
* נוי דריהן, באתר olympedia.org
* נוי דריהן, באתר Sailing.org
* אליסף דעואל, בת הים הקטנה: נוי דריהן גולשת לצמרת, באתר ynet, 4 ביולי 2015
* אורן אהרוני (כתב), דריהן בשוויון בפסגה, צוברי יתחרה בטוקיו, באתר ynet, 28 בפברואר 2020

הערות שוליים
------------

1. ↑  אסי ממן, ‏גולשת הרוח שהפכה לאמא חולמת על פאריס, באתר ONE‏, 6 בדצמבר 2021
**זבורוב** (באוקראינית: **Зборів**, זבוריב; בפולנית: **Zborów**; ביידיש: **זבארעוו**) היא עיירה במחוז טרנופול שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

תולדות היישוב
-------------

זבורוב נזכרת לראשונה בשנת 1166, ובשנת 1241 נהרסה בידי המונגולים. בשנת 1639 הוענקו ליישוב זכויות עיר. לאחר מלחמת העולם הראשונה נכללה העיירה בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

יהודי זבורוב
------------

רצח משפחה יהודית בזבורוב בשנת 1941
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא משנות ה-80 של המאה ה-17. במהלך המאה ה-18 הופצו נגד יהודי העיירה מספר עלילות דם. מסוף המאה ה-19 התקיימה בעיירה פעילות ציונית. 

במהלך מלחמת העולם הראשונה נמלטו רבים מיהודי העיירה מערבה, ומאידך, הגיעו אליה יהודים שגורשו מטלומאץ'. בסיוע הג'וינט, השתקמה הקהילה לאחר המלחמה. בין מלחמות העולם התגברה בעיירה הפעילות הציונית, ופעל בה בית ספר עברי, לצד מוסדות חינוך של אגודת ישראל. בשנת 1931 נמנו בעיירה כ-1,900 יהודים, רוב תושביה. לאחר כניסת הסובייטים לעיירה בספטמבר 1939, נסגרו בה המוסדות היהודיים, והולאמו עסקי יהודים בה.

### בשואה

ב-4 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ובו ביום רצחו אלו בסיוע אוקראינים למעלה מ-800 יהודים בה. כעבור כמה ימים הוקם בעיירה יודנרט, בראשות יעקב פוקס, אשר נצטווה לספק לגרמנים מאות יהודים לעבודות כפייה מדי יום. ב-16 באוקטובר 1941 נרצחו כ-200 משכילים יהודים בעיירה.

בקיץ 1942 רוכזו היהודים הנותרים בעיירה בשני מחנות עבודה, אליהם הובאו גם יהודים מיישובי הסביבה. ב-29 באוגוסט שולחו כ-1,300 יהודים ממחנות אלו למחנה ההשמדה בלז'ץ. לאחר מכן, הובאו לעיירה יהודים נוספים מיישובי הסביבה, וכל יהודי העיירה, כ-3,000 איש, רוכזו בגטו קטן מוקף גדר תיל, בו פרצו מגיפות.

ב-4 באפריל 1943 פשטו על הגטו בעיירה גרמנים ואוקראינים, וכ-2,300 מיהודיו נרצחו בבורות ירי שכרו בעצמם. ב-5 ביוני 1943 בוצעה בגטו אקציית חיסול, תוך סריקת בתיו. במהלך האקציה התנגדה לגרמנים קבוצת מחתרת יהודית, בפיקודו של לוי רמר, והביאה לנסיגתם הזמנית מהגטו. לאחר מכן, הציתו הגרמנים את בתי הגטו בהם התבצרו המורדים, והשלימו את חיסול הגטו.

ביוני 1943 חיסלו הגרמנים את שני מחנות העבודה בעיירה, כאשר באחד המקרים שרפו בחיים כ-600 יהודים שכלאו בצריפים.

בזבורוב חי חסיד אומות העולם אנטון סוחינסקי, שהחביא בביתו שישה יהודים עד לכיבוש האזור על ידי ברית המועצות ביולי 1944.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זבורוב** בוויקישיתוף
* ספר יזכור לקהילת זבורוב, בספריית העיר ניו יורק
* זבורוב באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* זבורוב (Zborów), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* "זבורוב", באתר השטעטל הווירטואלי
* אלכסנדר קרוגלוב (רו') ומרטין דין (אנ'), זבורוב, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק A, עמ' 848–849), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
* זבורוב (אוקראינה), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007557466705171
* BnF: cb150242374 (data)
* GND: 4847952-4
* LCCN: n82028055
* NKC: ge369193
* SUDOC: 176135200
* VIAF: 139572531
* WorldCat (עם VIAF): 139572531

 |
מיקום הכף
**כף הנסיך מוויילס** (באנגלית: **Cape Prince of Wales**) הוא כף הנמצא בנקודה המערבית ביותר בחלק היבשתי הרצוף של יבשת אמריקה. הכף נמצא במדינת אלסקה שבארצות הברית, בקצהו המערבי של חצי האי סיוורד (אנ'), ובסמוך לכפר ויילס. הכף מהווה למעשה קו הפרדה בין ים ברינג שבצפון האוקיינוס השקט, לבין ים צ'וקצ'י שבדרום האוקיינוס הארקטי. הכף נמצא בקצה המזרחי של מצר ברינג, למול כף דז'נב (ובמרחק 82 קילומטרים ממנו), ובסמוך לאיי דיומד וסלע פיירווי.

שמו של הכף ניתן לו על ידי רב החובל קוק, ב-9 במאי 1778. שמו הקודם של הכף, בפי תושבי האזור האסקימוסים היה כף ניקטה (Nykhta Cape). במפות רוסיות משנת 1728 נקרא הכף בשם כף גווזדב (ככל הנראה על שם מגלה הארצות הרוסי מיכאיל גווזדב (אנ') אשר מיפה את האזור).

חשיבותו של הכף באכלוס יבשת אמריקה
---------------------------------

 ערכים מורחבים – **נדידת האדם הקדמון, מצר ברינג**  

מוערך כי אבותיהם של האינדיאנים המאכלסים את צפון ודרום אמריקה, הגיעו לאזור זה של העולם מסיביר דרך מצר ברינג. במהלך תור הפלייסטוקן (2.5 מיליון עד 11,000 שנים לפני זמננו) מפלס הים העולמי היה נתון לתנודות חריפות. בתקופת קרח הים היה נמוך ובתקופה בין-קרחונית המפלס עלה. היות שמצר ברינג הוא ים רדוד יחסי כיום, נראה שבתקופות הקרח הוא שימש כגשר יבשתי בין אסיה לאמריקה, דרכו עברו בעלי חיים ואף אנשים. כף הנסיך מוויילס נחשב לשריד של אותו גשר יבשתי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כף הנסיך מוויילס** בוויקישיתוף
* הכף, באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007537079105171
* LCCN: sh92005739
* VIAF: 315530334
* WorldCat (עם VIAF): 315530334

 |
**מריו רוי סילבה דוארטה** (בפורטוגזית: **Mário Rui Silva Duarte**; נולד ב-27 במאי 1991) הוא כדורגלן פורטוגזי המשחק בנאפולי ובנבחרת פורטוגל בעמדת המגן השמאלי.

קריירת מועדונים
---------------

מריו רוי התחיל את לשחק כדורגל כאשר הצטרף בגיל 10 לוואסקו גמה סינס. אחרי שנתיים הצטרף לספורטינג ליסבון, ממנה עבר לולנסיה וכעבור שנה חזר לפורטוגל והצטרף לאקדמיה של בנפיקה ליסבון. בקיץ 2010 הושאל לפאטימה עד לסויום העונה. בקיץ 2011 חתם בפארמה מהסרייה א' והושאל לאחר מכן לגוביו מהסרייה ב'.

ביוני 2012 רוי חתם לחמש עונות בפארמה, ובמהלך הקיץ הושאל לספציה. ב-28 ביוני 2013 חתם רוי באמפולי תמור 550 אלף אירו. רוי היה שותף לחזרה של אמפולי לסרייה א', אחרי שש עונות.

ב-31 באוגוסט 2014 רוי ערך את הופעת הבכורה שלו בסרייה א' בהפסד 0–2 לאודינזה.

ב-8 ביולי 2016 רוי חתם ברומא תמורת 3 מיליון אירו. עקב פציעה בתחילת העונה, ב-19 בינואר 2017 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–3 נגד סמפדוריה בקופה איטליה.

ב-13 ביולי 2017 הושאל לנאפולי תמורת 3.75 מיליון אירו. ב-10 בפברואר 2018 רוי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–4 נגד לאציו.

קריירה בינלאומית
----------------

רוי שיחק בכל הנבחרות הצעירות של פורטוגל ואף השתתף עם נבחרת הנוער בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20 בשנת 2011.

במרץ 2018 זומן לראשונה לסגל הנבחרת הבוגרת לקראת משחקי הידידות נגד מצרים והולנד. ב-26 במרץ 2018 רוי ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בהפסד 0–3 להולנד. רוי נכלל בסגל הנבחרת לקראת מונדיאל 2018.

תארים
-----

**נאפולי**

* אליפות איטליה: 2022/2023

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מריו רוי** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

| **נבחרת פורטוגל – מונדיאל 2018** |
| --- |
| 1 פטריסיו • 
2 אלווש • 
3 פפה • 
4 מ. פרננדש • 
5 גריירו • 
6 פונטה • 
7 רונאלדו • 
8 מאוטיניו • 
9 א. סילבה • 
10 מריו • 
11 ב. סילבה • 
12 לופש •
13 דיאש • 
14 ויליאם •
15 ריקרדו •
16 ב. פרננדש •
17 גדש •
18 ז'לסון •
19 רוי •
20 קווארסמה •
21 סדריק •
22 בטו •
23 אדריאן •
מאמן: סנטוש | פורטוגלפורטוגל |
**גאיין חצ'אטוריאן** (בארמנית: **Գայանե Խաչատրյան**, בגאורגית: **გაიანე ხაჩატურიანი** ‏  9 במאי 1942- 1 במאי 2009) הייתה ציירת וגרפיקאית גאורגית-ארמנית.

ביוגרפיה
--------

גאיין חצ'טוריאן נולדת למשפחה ארמנית בטביליסי, בירת גאורגיה הסובייטית, ולמדת אמנות בבית הספר לאמנות ניקולדזה. היא הפכה למעורבת בעולם האמנות לאחר שסיימה את בית הספר התיכון לנוער עובד בשנת 1960. היא פגשה את במאי הסרטים סרגיי פרג'אנוב בשנת 1967 בביתה של אלנה אחוולדיאני והם שמרו על ידידות קרובה שנמשכה עד מותו.

חלק מיצירותיה של חצ'טוריאן מוצגות דרך קבע במוזיאון ירוואן לאמנות מודרנית, הגלריה הלאומית של ארמניה, מוזיאון סרגיי פרג'אנוב בירוואן וכן נמצאות במספר אוספים, כולל אלו שבבעלות פרטית.

כשהייתה בחיים, הסטודיו הקטנטן שלה ברחוב בקינסקאיה הפך לאטרקציה תיירותית. לפי מבקר האמנות הרוסי ויטלי פטסיוקוב, "חצ'טוריאן היא בין אותם חלוצים של תודעה אמנותית חדשה השואבים למוקד שלהם את כל ההיבטים האמנותיים האירופיים ואת החושניות הרדיקלית והחופש הטבעי ." 

חצ'טוריאן מתה ב-1 במאי 2009, והיא קבורה בפנתיאון הארמני של טביליסי .

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גאיין חצ'אטוריאן** בוויקישיתוף
* גאיין חצ'אטוריאן, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Gayane Khachaturian's Catalog, Armenian Pavilion, 53rd International Art Exhibition la Biennale di Venezia" (PDF). Archived from the origina

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1197311939
* LCCN: n2012075882
* SUDOC: 167463187
* VIAF: 296511802
* WorldCat: lccn-n2012075882

 |
**Forza** (תרגום באיטלקית: כוח) היא סדרת משחקי מרוצים לקונסולת האקס בוקס ולמחשב האישי (חלונות 10).

כיום הסדרה מפוצלת לשתי סדרות: **Forza Motorsport** שמתמקדת בנהיגה מקצוענית במסלולים סגורים, ו-**Forza Horizon** שמבוססת על עולם פתוח ומשחקיות ארקיידית.

סדרת Forza Motorsport
---------------------

* *Forza Motorsport*

יצא ב-2005 ל-Xbox המקורי, וכולל 231 דגמי מכוניות ו-35 מסלולים, ובנוסף תמיכה ב-Xbox Live, במרוץ אונליין של עד 8 משתתפים.

* *Forza Motorsport 2*

יצא ב-2007 ל-Xbox 360, וכולל 349 דגמי מכוניות ו-47 מסלולים. המשחק היה הראשון בסדרה לתמוך נתמך בהגה של xbox וב-HDTV.

* *Forza Motorsport 3*

יצא ב-2009 ל-Xbox 360, וכולל 495 דגמי מכוניות ו-138 מסלולים. נוסף גם פיצ'ר של "פלאשבק" במקרה של התרסקות.

* *Forza Motorsport 4*

יצא ב-2011 ל-Xbox 360 וכולל 665 דגמי מכוניות ו-127 מסלולים. קמפיין הסינגלפלייר נעשה בשיתוף עם Top Gear, והמנחה ג'רמי קלארקסון.

* *Forza Motorsport 5*

יצא ב-2013 ל-Xbox One וכולל מעל 200 דגמי מכוניות ו-42 מסלולים. שיתוף הפעולה עם Top Gear נמשך כשאר נוספו שני המנחים ג'יימס מיי וריצ'רד האמונד.

* *Forza Motorsport 6*

יצא ב-2015 ל-Xbox One ולחלונות 10, וכולל מעל 450 דגמי מכוניות ומעל 70 מסלולים. נוצר שיתוף פעולה עם חברת פורד ועיצוב חדש לפורד GT.

* *Forza Motorsport 7*

יצא ב-2017 ל-Xbox One ולחלונות 10, וכולל מעל 700 דגמי מכוניות ומעל 200 מסלולים. המשחק הוא הראשון שתומך ב-4K וחל שיפור במנגנון מזג האוויר.

* *Forza Motorsport*

משחק שמהווה Reboot לסדרה. ייצא ל-Xbox Xeries בתאריך לא ידוע.

סדרת Forza Horizon
------------------

* *Forza Horizon*

יצא ב-2012 ל-Xbox 360, וכולל מעל 300 דגמי מכוניות. עולם המשחק מדמה את מדינת קולורדו בארצות הברית.

* *Forza Horizon 2*

יצא ב-2014 ל-Xbox 360 ולXbox One, וכולל מעל 200 דגמי מכוניות. עולם המשחק מדמה את הריביירה הצרפתית וצפון איטליה, וכולל חבילת הרחבה של מהיר ועצבני.

* *Forza Horizon 3*

יצא ב-2016 ל-Xbox One ולחלונות 10, וכולל מעל 350 דגמי מכוניות. עולם המשחק מדמה את אוסטרליה, וכולל חבילת הרחבה של הוט וילס.

* *Forza Horizon 4*

יצא ב-2018 ל-Xbox One ולחלונות 10, וכולל מעל 750 דגמי מכוניות. עולם המשחק מדמה את בריטניה וכולל חילופים של עונות השנה וחבילת הרחבה של לגו.

* *Forza Horizon 5*

יצא ב-2021 ל-xbox series x/s ול-xbox one ולחלונות 10+11 וכולל מעל 535 דגמי מכוניות כאשר עולם המשחק מדמה את מקסיקו עם חילופים של עונות השנה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Forza** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של Forza

הערות שוליים
------------
**לוסיאן לורן** (בצרפתית: **Lucien Laurent**;‏ 10 בדצמבר 1907 – 11 באפריל 2005) היה כדורגלן צרפתי, ששיחק בעמדת הקיצוני ימני. הבקיע את השער הראשון בהיסטוריית המונדיאל.

ביוגרפיה
--------

לורן נולד ב-10 בדצמבר 1907 בסן מור דה פוסה, שבצרפת. אחיו של לורן, ז'אן לורן, היה גם כן כדורגלן והם שיחקו יחדיו במונדיאל 1930 עם נבחרת צרפת. במהלך הקריירה שלו הוא שיחק ב-8 קבוצות שונות ברחבי צרפת כשהגדולות מביניהן הן ראן, שטרסבורג וטולוז.

במונדיאל 1930 עשה לורן היסטוריה בכך שכבש את השער הראשון בהיסטוריית המונדיאל. הוא כבש את השער נגד מקסיקו במשחק הפתיחה של הטורניר, ובסוף המשחק נבחרתו ניצחה 1–4. לאחר משחק זה צרפת הפסידה את שני המשחקים הבאים שלה לארגנטינה וצ'ילה, ובכך סיימה את הטורניר בשלב הבתים. לורן לא שותף במשחק נגד צ'ילה עקב פציעה. את השער השני שלו בנבחרת כבש נגד אנגליה שנה לאחר המונדיאל, והוא סיים את הקריירה הבינלאומית שלו בשנת 1935. בסך הוא ערך 10 הופעות בנבחרת צרפת בהן כבש 2 שערים בין השנים 1930–1935.

במהלך מלחמת העולם השנייה הצטרף לורן לכוחות הצרפתיים, אך בילה במשך כ-3 שנים כאסיר מלחמה בסקסוניה, לפני ששוחרר בשנת 1943. לאחר שיחרורו שיחק במשך שנתיים נוספות בקבוצה Racing Besancon לפני שפרש בשנת 1946. הוא היה השחקן היחידי מבין שחקני נבחרתו שזכה לראות את צרפת מניפה את גביע העולם הראשון שלה בשנת 1998. ב-11 באפריל 2005 נפטר לורן בגיל 97 בבזאנסון שבצרפת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לוסיאן לורן** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb14551448z (data)
* GND: 1280288868
* ISNI: 0000 0000 0072 9660
* SUDOC: 080565891
* VIAF: 10089274
* WorldCat: viaf-10089274

 |
**דגש** הוא מעבד תמלילים בעל תמיכה בריבוי שפות, שהיה נפוץ בישראל בשנות השמונים ובראשית שנות התשעים.

יתרונותיה של דגש על תוכנות עיבוד תמלילים אחרות, מתבטאים בעיקר בתמיכה בריבוי שפות ובכתיבה דו-כיוונית, בניקוד אוטומטי (תוכנת הניקוד של דגש היא חצי אוטומטית) ובתמיכה בטעמי המקרא, במאגר טקסטים יהודיים ובמיקום ניקוד מדויק.

מעבד התמלילים פותח בחברת "אקסנט תוכנה" שנפתחה על ידי ג'פרי רוזנשיין ואחיו בוב רוזנשיין.

הפורמט הסטנדרטי לשמירתם של מסמכי דגש הוא פורמט DGS, אם כי היא מאפשרת לקרוא ולשמור מסמכים בפורמטים אחרים כגון DOC, HTML, איינשטיין ו-Qtext.

כבכל מעבד תמלילים, גם דגש תומך בתכונות אלו: עיצוב טבלאות, סידור מלל בטורים, יצירת קובצי תבנית, הערות שוליים והערות סיום, יצירת טפסים ושדות, חיפוש והחלפת טקסט, בדיקת איות ושגיאות כתיב.

תכונות ייחודיות, המקנות יתרונות לדגש על פני מעבדי תמלילים אחרים הן:

* בדגש מוטמעת התוכנה AutoNikud המאפשרת לנקד טקסטים שלמים בצורה חצי אוטומטית (דהיינו באופן שהתוכנה מנקדת מילה-מילה לפי בחירת המשתמש, לעומת ניקוד אוטומטי מלא בו מנקדת התוכנה את כל הטקסט בהתאם להקשר, ולמשתמש נותר רק להגיהו)
* ניתן להוסיף טעמי המקרא ללא צורך בגופנים מיוחדים.
* ניתן למקם את הניקוד בצורה מדויקת, ללא תלות בגופני OpenType
* מאגר טקסטים הכולל סידור תפילה ואת התנ"ך.
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "שלמה הכהן צבאן".
רבי **שלמה הכהן צבאן – אַרְבִּי לְקַבִּיר** (מכונה לעיתים: **מהרש"ך**; ה'תק"ס, 1799 – ה'תרמ"א, 1881) הוא צאצא למשפחת כהן סקלי, אב בית דין ופוסק הלכה ורב העיר דבדו שבמרוקו.

קורות חייו
----------

נולד לרבי אברהם כהן סקלי ראש ישיבת דבדו ודיין בבית הדין. בגיל צעיר החל ללמד בישיבת אביו. שם לימד תלמידים רבים, מהם לימים נשאו תפקידים שונים ברחבי מרוקו.

נשא לאשה את 'לאלא עלו', בתו של רבי דוד הכהן צבאן, אחי אביו, שנודעה כמי שידעה לקרוא ולהתפלל מתוך הסידור את כל התפילות, מחזה שהיה נדיר באותה העת.

רבי שלמה, שהשתוקק לעלות ארצה, מכר לצורך כך את כל חפציו וארגן את בני ביתו, אך בני בני הקהילה, הצליחו שביקשו ממנו שיישאר עמם הצליחו למונעו מלעלות.

במכתב ששלח דיין מגדולי חכמי פאס לרב שלמה כהן, הוא חתם: "הכופף קומתו לקבל ברכתו, תיקן תקנות בדבדו, והעתיקם לחיבור, השאיר גם פסקי דין, ופירוש קצר על הרא"ם".

רבי שלמה הכהן נפטר בשנת ה'תרמ"א (1881), ולא הותיר אחריו בנים ובנות.

את שמו "אַרְבִּי לַקְבִּיר" – הרב הגדול, (בדומה לרבי יהודה בן עטר – מרבני פאס), הוסיפו לו על מנת להבדילו מרבי שלמה הכהן צבאן מחבר שו"ת לך שלמה שנולד מיד לאחר פטירתו ואף נקרא על שמו.

הותיר אחריו בכתבי יד ספר 'תקנות דבדו' ועוד חידושי תורה, שטרם ראו אור.

תלמידיו
-------

* רבי דוד הכהן סקלי – מקובל, דיין ואב בית הדין של אוראן שבאלג'יריה, מחבר הספרים שו"ת קריית חנה דוד, דרשות על התורה לך דוד, לדוד ברוך ועוד.
* רבי אברהם הכהן צבאן – רב העיר מֶלִיָיה וראש ישיבה שם

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אליהו רפאל מרציאנו, **יחס דבדו החדש**, ירושלים: מכון הרש"ם, תשנ"ז, עמ' 24
2. ↑  ספר יחס דבדו, עמ' ה'
3. ↑  אליהו מרציאנו, 13, **דבדו עיר הכהנים**, ירושלים: הספריה הספרדית, תשע"ב, עמ' 129
4. ↑  כתב העת בהתאסף גיליון ט"ז, איגוד עמלי התורה, ירושלים תשפ"א, עמ' 244
5. ↑  רבי שלמה הכהן זאגורי, **ויקץ שלמה**, בהקדמה.
6. ↑  אליהו רפאל מרציאנו, **דבדו עיר הכהנים**, הוצאת הספרייה הספרדית, ירושלים תשע"ב, עמ' 90

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987012398645305171

 |
**הספורטיאדה** היא אירוע ספורט הנערך על ידי מרכז הפועל שבבעלות ההסתדרות המסכם את הליגה למקומות עבודה, ונחשב לאירוע הספורט העממי הגדול בישראל, ולאחד מהגדולים בעולם. מדי שנה מתקיים האירוע באילת, מקיף כ-9,000 משתתפים הלוקחים חלק במשחקי הליגה למקומות עבודה המתקיימים לאורך השנה, ונמשך כחמישה ימים.

היסטוריה
--------

הספורטיאדה הוקמה בשנת 1980 מתוך רצון לאפשר לעובדים לעסוק בפעילות ספורטיבית בשעות הפנאי שלהם ולהביא אותם לתחרותיות באירוע השיא המתקיים באילת. הספורטיאדה מאורגנת על ידי מרכז הפועל השייך להסתדרות העובדים. בספורטיאדה משתתפים ספורטאים מעשרות מקומות עבודה הפזורים ברחבי הארץ. עובדים אלו משתייכים למגזר הציבורי או למקומות העבודה הגדולים מהמגזר הפרטי.

בשנת 2015 הייתה הספורטיאדה בספק לקיומה בשל המתיחות הביטחונית וגל הפיגועים. לבסוף הוחלט לקיימה כמתוכנן.

החל משנת 2016 החלה הספורטיאדה לכלול גם ענפי ספורט לעיוורים, ותחרות אופני טנדם (זוגיים).

החל מ-2017 נוסף מרוץ עיוורים ומ-2018 תחרות שחמט לעיוורים.

הספורטיאדה ה-40 נפתחה בחזרה בנובמבר 2022 לאחר שבמשך שנתיים הושבתה בגלל הקורונה.

הספורטיאדה נפתחת באופן מסורתי עם המרוץ ל-5 ק"מ בשטח וב-2022 נוסף תו התקן הרשמי של איגוד האתלטיקה

### משך התחרויות

לאורך השנים נהגו להתחרות במשך 5 ימים. ב-2022 נערכות התחרויות ב-3 ימים

ענפי התחרות
-----------

באירוע זה מתחרים בחמישה עשר ענפי ספורט. ביניהם: כדורגל, כדורסל, כדורסל נשים, כדורעף, קטרגל, טניס, טניס שולחן, שחייה, ברידג', שחמט, אופני הרים, קליעה, שש בש, באולינג וכדורשת.

מיקום הספורטיאדה
----------------

העיר שנבחרה לארח את הספורטיאדה היא אילת מכיוון שיש בה מקום רב לארח את אלפי הספורטאים במשך חמישה ימים בעבר ו-3 ימים נכון ל-2022, ובזכות יכולת הניידות הרגלית בין מתקני הספורט השונים בעיר.

קישורים חיצוניים
----------------

* הספורטיאדה באתר מרכז הפועל
* יאיר צוקר, ‏"השאיפה למצוינות הולכת איתנו מהמשחק אל העבודה ובחזרה", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 22 באוקטובר 2017
* יאיר צוקר, ‏ב'ספורטיאדה' לא משנה מה הדרגה שלך, העיקר להביא גאווה למקום העבודה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 14 באוקטובר 2018

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אתר הכדורגל "דאבל פס" - ספורטיאדה
2. 1 2  אתר למנויים בלבד טלי חרותי-סובר, הספורטיאדה באילת: מיליוני שקלים על חשבון הציבור - ואל תשאלו מה קורה בלילות, באתר TheMarker‏, 1 באוקטובר 2015
3. ↑  יאיר צוקר, ‏ב'ספורטיאדה' לא משנה מה הדרגה שלך, העיקר להביא גאווה למקום העבודה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 14 באוקטובר 2018
4. 1 2 3  הספורטיאדה נפתחה באילת בהשתתפות 9,000 ספורטאים, באתר ynet, 26 באוקטובר 2022
**קקדו ורדרד** או **קָקָדוּ וְרֹד כִּפָּה** המכונה גם **קקדו גאלה** (שם מדעי: *Eolophus roseicapilla*) הוא עוף טרופי ממשפחת הקקדואיים המצוי ביערות אוסטרליה והוא המין היחיד בסוגו. זהו מין התוכי הנפוץ ביותר באוסטרליה. מקורו של השם "גאלה" בשפה האבוריג'ינית הקדומה.

תיאור
-----

אורכו 35 ס"מ ומשקלו 270–350 גרם. שני הזוויגים דומים מאוד וצבעם ורוד חזק עם "כיפה" לבנה, מקור לבן המופנה למטה ולצידו "זקן" עבה, כנפיים אפורות, רגליים אפורות וזנב שחור. הם יכולים לפרוש את נוצות הראש שלהם שבפרישתן הן נראות ורודות-לבנות. ההבדל העיקרי בין המינים הוא צבע העיניים, כשלזכרים עיניים חומות כהות ולנקבות צבע חום עד אדמדם. לצעירי הקקדו חזה אפרפר וכיסוי עיניים לבן קטן והם אינם פורשים את נוצות הראש.

מין זה הוא קרוב רחוק של קקדו לבן ציצית וכן למיני הקקדו האמיתיים. לעיתים קקדויים ורדרדים התרבו עם קקדויים מתת-סוג *Licmetis* ועם נימפית מצוייצת.

אקולוגיה
--------

מין זה מצוי בכל רחבי אוסטרליה והאי טסמניה למעט האזורים המדבריים וצפון מערב קווינסלנד. הוא מצוי ביערות, ערבות עשבוניות ובפארקים בערים שונות. הם התרבו מאוד לאחר הגעת האירופאים שכרתו יערות והשקו אזורים יבשים וכך יצרו בתי גידול אופייניים לקקדו זה, מקומות פתוחים עם עצים פזורים לנוח בהם.

כמו רוב התוכים הם ניזונים מזרעים ופירות של עצים שונים, בעיקר מאקליפטוס ומפרחים שונים בתוספת קטנה של חרקים.

תת-מינים
--------

לקקדו הוורדרד 3 תת-מינים:

* *Eolophus roseicapilla albiceps* – התגלה ב-1989
* *Eolophus roseicapilla kuhli* – התגלה ב-1912
* *Eolophus roseicapilla roseicapilla* – התגלה ב-1817

תמונות
------

* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קקדו ורדרד** בוויקישיתוף
* קקדו ורדרד, באתר ITIS (באנגלית)
* קקדו ורדרד, באתר NCBI (באנגלית)
* קקדו ורדרד, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* קקדו ורדרד, באתר Internet Bird Collection (באנגלית)
* קקדו ורדרד, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  קקדו ורדרד באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007532484405171
* GND: 1032548800

 |
טקס הזיכרון בכיכר הדאם, 2014. המלך וילם אלכסנדר והמלכה מקסימה מניחים זר. מימין נראית האנדרטה הלאומית. משמאל נראה הארמון המלכותי ולצידו הכנסייה החדשה
**יום הזיכרון למתים** (בהולנדית: **Dodenherdenking**) הוא יום הזיכרון השנתי להרוגיה של הולנד - חיילים ואזרחים - במלחמת העולם השנייה ואחריה. הוא מתקיים מדי שנה ב-4 במאי. טקס הזיכרון המרכזי ביום זה מתקיים בכיכר הדאם בעיר אמסטרדם.

יום הזיכרון
-----------

יום הזיכרון הונהג בהולנד לאחר תום מלחמת העולם השנייה. מועדו נקבע ליום אחד לפני חגיגות יום השחרור - 5 במאי, יום השנה לכניעת כוחות הכיבוש הגרמניים בהולנד ב-5 במאי 1945. מאז 1961 מאזכר יום הזיכרון לא את מתי מלחמת העולם השנייה בלבד, אלא גם את נופלי הולנד בקונפליקטים שהתרחשו לאחריה.

### הטקס בכיכר הדאם

טקס האזכרה המרכזי מתקיים ביום הזיכרון בשעה 20:00 בכיכר הדאם באמסטרדם, למרגלות האנדרטה הלאומית (אנ') המוצבת בה.

בטקס משתתפת המשפחה המלכותית של הולנד, נציגי הפרלמנט והממשלה, מנהיגים צבאיים, חברי המחתרת לשעבר ונכבדים נוספים וכ-20 אלף צופים מקרב הקהל הרחב. דגל המדינה מונף בחצי התורן. בסמוך לשעה 20:00 מניחים המלך והמלכה זר למרגלות האנדרטה. לאחר מכן מקוימות בכל רחבי המדינה שתי דקות דומייה, שבמהלכן נפסקת כל התנועה. לאחר נגינת ההמנון הלאומי מדקלם משורר צעיר את שירו, שנבחר בתחרות מיוחדת לקראת 4 במאי. ניצולי הכיבוש הגרמני ואחריהם נציגי הפרלמנט, הממשלה והצבא מניחים זרים נוספים וראש עיריית אמסטרדם או אישיות רמה אחרת נושאים נאום.

לפני הטקס בכיכר נערך טקס זיכרון בכנסייה החדשה (אנ') הממוקמת בשולי הכיכר בהשתתפות קהל מוזמנים של כ-1,700 איש.

מאז 1987 מארגנת את הטקסים הוועדה הלאומית ל-4 ו-5 במאי (אנ').

### אירועים נוספים

טקסים לרגל יום הזיכרון והנחת זרים נערכים במקביל לטקס המרכזי בערים רבות נוספות בהולנד. הם נערכים גם במספר אתרים הקשורים במאורעות מלחמת העולם השנייה: בבית הקברות הצבאי בכפר Grebbeberg (אנ'), ליד אתר שבו התחולל אחד הקרבות הקשים במהלך הפלישה הגרמנית להולנד ב-1940; ב-Waalsdorpervlakte (אנ') - אתר בקרבת חוף הים מצפון לעיר האג, שבו נרצחו אנשי מחתרת הולנדים רבים על ידי הגרמנים; באתר ההולנדסה סחאובורח באמסטרדם; באתרי מחנות הריכוז באמרספורט ובפיכט.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יום הזיכרון** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של יום הזיכרון
* אתר הוועדה הלאומית ל-4 ו-5 במאי (באנגלית)
	+ תקציר אירועי ה-4 במאי
	+ פרטי טקסי ה-4 במאי
**ינה שבשטין** (במקור **שטרן**, בהונגרית: **Sebestyén Jenő**; קורד, 26 בנובמבר 1881 – בודפשט, 30 באפריל 1949) היה שחקן יהודי-הונגרי, אחיהם של דז'ה, מיהאי וגזה שבשטין.

ביוגרפיה
--------

ינה שבשטין נולד במשפחה יהודית כבנם של ז'יגמונד שטרן וגיזלה וירת. הוא הפך לשחקן בספטמבר 1902. בשנים 1906–1908 שיחק בעיר קצ'קמט, בשנים 1908–1909 הופיע עם השחקן מיקלוש מריהאזי, ובשנים 1910–1911 הופיע על הבמה בעיר מישקולץ. בסתיו 1911 היה חבר בלהקתו של מנהל התיאטרון ומנהל במה ההונגרי-יהודי בלה פאטק בגיור כקומיקאי רקדן. הוא חתם חוזה בעיר סגד בחודש פברואר 1913, ואחר כך נסע לקלוז'-נאפוקה בסתיו אותה שנה. בשנים 1914–1915 שיחק בתיאטרון של העיר פץ', בספטמבר 1917 היה חבר בתיאטרון בודה (Budai Színkör). בשנים 1917–1918 הופיע בתיאטרון העירוני של בודפשט (Városi Színház), בשנים 1921–1922 בעיר ארד ובשנים 1924–1925 בקבוצת טרנסילבניה של ההונגרי-יהודי יליד העיר מאטסלקה מיהאי סנדראי (קודם שטרסנוב). בין השנים 1927 עד 1930 היה אמן התיאטרון העירוני, ואז בין השנים 1930–1935 הועסק על ידי תיאטרון האופרטה של בודפשט. לאחר 1935 לא היה לו חוזה קבוע, אך שיחק בתיאטרון העירוני ובתיאטרון בודה. בשל יהדותו והחוק היהודי השני והחוק היהודי השלישי בין 1940 – 1944 לא היה יכול להופיע, אלא רק בתיאטרון גולדמארק עבור קהל יהודי במסגרת אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך. בשנים 1945 – 1948 שיחק בתיאטרון האופרטה בבודפשט. מותו נגרם מאי ספיקת לב, ניוון שריר הלב. הובא למנוחת עולמים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.

חייו הפרטיים
------------

ב־23 באפריל 1903 הוא התחתן עם השחקנית פרידה ורטהיימר בבודפשט. התגרש ממנה בשנת 1921. אשתו השנייה הייתה ארז'בט ואנאי.

תפקידיו המרכזיים
----------------

* ד"ר טאדה מורפין, מייסד דת (Rényi A.: Miss Vandergold)
* שוער ראשי (ק. קומיאטי: אביב וינאי)
* הרוקח מוואג (ל. לייטאי: אמא חכמה)

לקריאה נוספת
------------

* לקסיקון אמנות התיאטרון ההונגרי. ג'רג' סקיי. בודפשט, 1994
* לקסיקון אומנויות הבמה ההונגריות (1929–1931, עורך. אלאדר שופפלין)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ינה שבשטין** בוויקישיתוף
* ינה שבשטין, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Születése bejegyezve a hőgyészi izr. egyházközség szül. anyakönyvének 1127. (folytatólagos) folyószáma alatt az 1881. évben, 69. lap.
2. ↑  "Halotti bejegyzése a Budapest XIV. kerületi állami halotti akv. 376/1949. folyószáma alatt".
3. ↑  A házasságkötés bejegyezve a Bp. VII. ker. állami házassági akv. 404/1903. folyószáma alatt.
4. ↑  P.85/922/2. sz. kecskeméti tszéki ítélet.
**אבשלום כהן** (13 במאי 1928 – 29 במאי 2017) היה פזמונאי, מלחין וזמר בישראל מסוף שנות ה-40 ועד אמצע שנות ה-50.

ביוגרפיה
--------

כהן נולד ב-1928 ליוחאי ויונה בתל אביב, בן זקונים למשפחה בת חמישה ילדים, להורים ילידי תימן. אביו נולד בתימן, למד בביירות ועלה בגיל 17 לארץ ישראל. דודתו מצד אמו, היא סבתו של יהודה קיסר.
למד בבית הספר תל נורדאו. בבית המשפחה לא היה רדיו והוא הקשיב לשירים שהתנגנו בפטיפון של השכנים. אביו נפטר כשהיה בן 12. למד נגינה בפסנתר אצל אחותו של נחום נרדי.
משנות ה-40 המאוחרות פעל כפזמונאי, מלחין וזמר עברי בארץ.
מפזמוניו המפורסמים: שיר הילדים הפופולרי "עגלה עם סוסה" (1944), ששרה יפה ירקוני, "הסבתא בנגב" ("אני והסבתא"), שבו מספרת הסבתא לנכדה על ימיה כלוחמת פלמ"ח, "על חוף אילת" (שניהם בביצוע ירקוני), "השוק השחור", על השוק השחור בתקופת הצנע, ששר ישראל יצחקי ואחר-כך הכל עובר חביבי, "מחול הכרם", "שבת במחנה" (1955), "לונה פארק" (שמאוחר יותר שימש את ישראל יצחקי לשירו "אבא'לה בוא ללונה פארק").

בשנת 1955 הגיע לניו יורק בעקבות הזמנתו של ג'ק טורצינר, נשיא ההסתדרות הציונית של אמריקה.
בקיץ 1956 התבקש לשמש כמנהל המוזיקלי במחנה הקיץ של "יהודה הצעיר". שם חיבר את השיר "שבת במחנה", שהפך להמנון המחנה. באותה שנה נישא לאסתר יהודייה-אמריקאית.
מאוחר יותר עבר לקליפורניה, שם הועסק כמורה וחזן בבית כנסת רפורמי. הוא חיבר מנגינות לפרקי תפילה כמו "אדון עולם", "מי כמוך", "בישיבה של מעלה" ואחרות.
למד בסמינר למורים והיה מורה בבתי ספר יהודיים.
התגורר עד שנותיו האחרונות בלוס אנג'לס. ב-17 במאי 2017 פרסם את שירו האחרון "באפס כוחות" בעמוד הפייסבוק שלו.

אבשלום כהן נפטר בגיל 89 לאחר מאבק במחלה חשוכת מרפא. הותיר אחריו את גרושתו אסתר (אסתי) ושני בניו, רוני (מוזיקאי ומורה) ויונתן (מוזיקאי וסופר).

קישורים חיצוניים
----------------

* ביצועים של השירים "הסבתא בנגב" ו עגלה עם סוסה בלקט "שירים ששמענו פעם" באתר המוזיקה של הספרייה הלאומית
* ריאיון עם אבשלום כהן באתר "דודיפדיה"
* אלי אלון, סיפור חיו של המלחין והפיזמונאי אבשלום כהן, באתר TheMarker‏, 8 ביוני 2016 (מאורכב בוייבאק מאשין)
* עופר אדרת, מת הפזמונאי אבשלום כהן, מחבר "עגלה עם סוסה", באתר הארץ, 31 במאי 2017
* שגיא בן נון‏, המוזיקאי אבשלום כהן ("עגלה עם סוסה", "הסבתא בנגב") הלך לעולמו, באתר וואלה!‏, 31 במאי 2017
* רן בוקר, היוצר אבשלום כהן ("עגלה עם סוסה") הלך לעולמו, באתר ynet, 31 במאי 2017

* אבשלום כהן, באתר זמרשת

* אבשלום כהן, באתר שירונט

* אבשלום כהן, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007502606805171
* BnF: cb13791609n (data)
* ISNI: 0000 0004 3414 0327
* VIAF: 308279522
* WorldCat: viaf-308279522

 |
**אָבִי אֵטִינְגֶר** (נולד ב-30 באפריל 1969) הוא שחקן, קומיקאי ותסריטאי ישראלי.

ביוגרפיה
--------

אטינגר הוא בנם של העיתונאית תמר אבידר ושל המשורר ואיש הטלוויזיה עמוס אטינגר. שירת ביחידת ההסרטה בחיל האוויר. לאחר מספר שנים שבהן עבד בעיקר מאחורי הקלעים ככותב, בשנים 2007–2009 השתתף כחבר פאנל קבוע בתוכנית הלילה היומית "מהדורה מוגבלת" בערוץ ביפ בהנחיית דודו ארז ואפרת אברמוב. במסגרת תוכנית זו, לקראת הבחירות לכנסת ה-18 שנערכו בפברואר 2009, התנהל מסע בחירות פיקטיבי להרצתו של אטינגר לראשות הממשלה במסגרת מפלגת "בכיף".

בשנת 2008 השתתף בכתיבת התסריט לסרט המוקומנטרי "זהירות, פורנו", בו גם הופיע בתפקיד עצמו, לצד דודו ארז ושחר חסון. באפריל 2009 החל להשתתף בתוכנית האירוח "לילה בכיף", הקרויה על שם אמרת כנף מהתוכנית "מהדורה מוגבלת", ואשר שודרה בערוץ ביפ ובערוץ 2 במסגרת שידורי קשת. גם בתוכנית זו שיתף פעולה עם דודו ארז ושחר חסון.

כתב גם לתוכניות "ארץ נהדרת", "האקדמיה לצחוק", "שי ודרור", "משחק מכור" ו"ציפורי לילה". השתתף כחבר פאנל בחלק מפרקי התוכנית "מועדון לילה". בשנת 2016 השתתף בתוכנית הלייט-נייט "לילה טוב עם אסף הראל" בערוץ 10. מלבד אלה, השתתף בעונה השנייה של תוכנית הדוקו-ריאליטי "גולשי ספות" כאחד האנשים אחריהם עקבה התוכנית.

בליל הסילבסטר של 2010 השתתף לצד דודו ארז בתוכנית "ביפ פארטי באס" בערוץ ביפ. עוד בשנה זו החל להשתתף בתוכנית קומית נוספת בערוץ ביפ, "חומר טוב", במקביל לעונתה השנייה של "לילה בכיף". בהמשך שנה זו השתתף בתוכניות נוספות בערוץ ביפ, "יאללה, נקסט!", שאותה הנחה לצד אפרת אברמוב, ו"המעבדה של ביפ". בינואר 2011 שב אטינגר לשתף פעולה עם דודו ארז ושחר חסון בתוכנית "טלוויזיה במיטבה" בערוץ 2, לאחר שערוץ ביפ סיים את שידוריו והפך לרצועה הלילית "לילה ביפ" בזכיינית "קשת". ברצועה זו השתתף אטינגר גם בתוכנית "האיש הכי מטומטם בעולם" בהגשת גיל קופטש ובמיני סדרה הקומית "זהירות טלוויזיה" ביחד עם שחר חסון ודודו ארז.

ב-2012 הצטרף לתוכנית "קאמבק" בערוץ הוט קומדי סנטרל. בערוץ זה החל מאוחר יותר להשתתף גם בתוכנית הקומית "מחוץ לחוק" בהגשת רועי לוי (בעונה שנייה ובשלישית).

בקיץ 2014 הגיש בגלי צה"ל יחד עם דודו ארז תוכנית במסגרת רצועת השידור הלילית "סוף סוף סוף היום". משנת 2015 ועד אמצע 2017 חברו אטינגר וארז להגשת תוכנית נוספת בגלי צה"ל, מדי חמישי בצהריים, בצורת משדר קומי לסיכום השבוע.

במאי 2017 החל להשתתף כחבר פאנל בתוכנית הסאטירה "עד כאן!" בערוץ כאן 11 של תאגיד השידור הישראלי. באותה שנה נולדה לאטינגר בת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אבי אטינגר** בוויקישיתוף
* אבי אטינגר, ברשת החברתית LinkedIn
* אבי אטינגר, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* אבי אטינגר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* אבי אטינגר, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* הדס בשן, לצחוק או למות, באתר ynet, 6 במאי 2009
* לירון שוורץ, הגברים צוחקים בלילה, באתר nrg‏, 6 בינואר 2011
* ארי פינס, ‏"להצחיק זה במקום לבוא למשרד ולירות בכולם", באתר ‏מאקו‏, 29 באפריל 2015
* רן בוקר, אבי אטינגר: "המציאות שלי חרדתית", באתר ynet, 10 באפריל 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  רחלי רוטנר, וואט דה פאן: אבי אטינגר לראשות הממשלה, באתר nrg‏, 21 בדצמבר 2008
2. ↑  דוד אברהם‏, מחזור גיוס נוסף בגל"צ: דודו ארז, אבי אטינגר וירדן בר כוכבא, באתר וואלה!‏, 10 בפברואר 2015
**אסף שליטא** (נולד ב-21 בינואר 1974) הוא תסריטאי וסופר ישראלי, יוצר קומדיית המצבים "המלאך השומר שלי" ומחבר הרומנים "שניים שלושה" ו"סלולריש".

ביוגרפיה
--------

שליטא נולד בנתניה, ילד שני לקצין בקבע ועובדת סוציאלית. בגיל צעיר עברה המשפחה ליבנה, שם גדל.

במהלך נעוריו (שנות התשעים) עסק בעיקר במוזיקה, ובמשך השנים ניגן על כינור, גיטרה חשמלית וקלאסית, אבוב, קרן יער, וגם למד פיתוח קול. שליטא הקים הרכבי רוק שונים, שהופיעו במועדונים באזור המרכז, וכיום חבר בהרכב ההארד-רוק Pet Ghos. ב-1992 התגייס ושירת כלוחם ומפקד בחיל הנדסה קרבית.

עם שחרורו טס שליטא לניו יורק, במטרה להשתלב בסצנת המוזיקה. במהלך שהייתו בעיר איבד את קולו לתקופה של קרוב לשנתיים. לאחר שבדיקות רפואיות מעמיקות לא העלו תוצאות, נתקל שליטא בספרו של פרופסור מאוניברסיטת ניו יורק, ד"ר ג'ון אי. סרנו, העוסק בקשר גוף-נפש. לאחר שהתעמק בנושא, מצא שליטא כי המקור למחלתו היה נפשי-פסיכולוגי, והצליח להחלים. ב-1998, לאחר שנה וחצי בניו יורק, חזר לישראל.

בשנים שלאחר מכן עסק שליטא בעיסוקים שונים, ביניהם העברת סדנאות בנושא בירה, הדרכת ילדים וחלוקת עיתונים, בעודו משתלב בתעשיית הטלוויזיה והקולנוע בישראל.

שליטא נשוי ואב לשניים, גר בתל אביב.

קריירה
------

### טלוויזיה

במשך מספר שנים כתב שליטא במגזינים, עד שבשנת 2004 החל לעבוד ככותב בתוכנית הסאטירה "אחורי החדשות" בערוץ 10, שם כתב, בין היתר, את פינת העובדים הזרים והריאיונות הקומיים עם האורחים בתוכנית. הוא המשיך לעסוק בהומור ובסאטירה בתוכנית "חדשות מפתיעות" בערוץ 2, וככותב אורח בתוכניות פאנל שונות. לאחר מכן עבר לכתיבה לילדים, וכתב כ-250 פרקים בסדרות שונות, ביניהן "מועדון החנונים", "שוסטר ושוסטר", "נעלמים", "בית ספר למכשפים", ושימש ככותב ראשי בסיטקום "גרעינים". ב-2015 יצר וכתב את הסדרה "המלאך השומר שלי" בערוץ ניקלודיאון.

### פרוזה

ב-2011 יצא לאור ספרו הראשון של אסף שליטא, "שניים שלושה", בהוצאת גרף.

באוגוסט 2020 יצא לאור ספרו השני, "סלולריש", בהוצאת ספרי ניב.

### קולנוע

ב-2017 יצא לאור "מועדון החנונים: הסרט", אותו כתב יחד עם ירון ארזי ודפנה ממן. ב-2013 נמנה שליטא על תסריטאי סרט המתח העצמאי "רדיקל".

קישורים חיצוניים
----------------

* אסף שליטא, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* אסף שליטא, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* אתר הספר "סלולריש"

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 253104712
* WorldCat (עם VIAF): 253104712

 |
**לאיוש בקפי** (במקור **יואל פרידמן**, בהונגרית: **Békefi Lajos**; מאטסלקה, 13 בינואר 1871 – בודפשט, 31 במרץ 1953) היה שחקן יהודי-הונגרי, זמר עם, במאי תיאטרון. בקפי היה אחד השחקנים היותר ידועים בתקופתו.

ביוגרפיה
--------

יואל פרידמן נולד במשפחה יהודית בעיר מאטסלקה במזרח הונגריה שכ-20% מתושביה היו יהודים באותה תקופה. רוב היהודים הגיעו לאזור מגליציה ושפתם הייתה בעיקר יידיש, שם הוא גם למד. הוריו היו יוסף פרידמן ורחל טאוב. ב-1890 הצטרף פרידמן ללהקת השחקנים של אימרה הלמאי, שם עבד כעוזר שחקן במשך שנה. הוא עבד במשך חמש שנים במקהלת "תיאטרון העם" (Népszínház) בבודפשט ולאחר מכן סיים את לימודיו בבית הספר למשחק שוימושי. הוא נסע לסיור בחו"ל ולאחר מכן לאסלו באוטי החתים אותו בתיאטרון ההונגרי כטנור. משם עבר ללהקה בעיר קצ'קמט ואחר כך שיחק מול קהל של הערים שופרון, דברצן, קושיצה, אוראדיה ושוב דברצן. בשנת 1905 חתם חוזה בעיר סגד בלהקה של לאיוש מאקו, שם קיבל זר דפנה מוּכסף מהקהל. הוא פרש לגמלאות ב-1 בדצמבר 1927, אם כי לפי כמה דיווחים הופיע ב-1929 בבית האופרטה של אוראדיה, באופרטה הביידרה של אמריך קלמן.

בין 1896 לבין 1903, אשתו הייתה השחקנית אנה הַאצְל. הוא התגרש מאשתו הראשונה. ב-2 ביולי 1907 נשא לאישה את השחקנית מרגיט קופאן בבודפשט.

לקריאה נוספת
------------

* לקסיקון לאמנות הבמה הונגרי (1929–1931, עורך. אלדאר שופפלין) - לאיוש בקפי, שחקן.
* מזרח הונגריה. (1989), קארוי נקי: טנור יליד העיר.
* קטלוג המוזיאון הספרותי פטפי
* Enyedi Sándor: Rivalda nélkül. Bp. Teleki László Alapítvány, 1999.
* Kötő József: Közhasznú esmeretek tára. Színjátszó személyek Erdélyben (1919-1940). Kolozsvár, Polis, 2009.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לאיוש בקפי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Születési bejegyzése a mátészalkai izraelita hitközség születési akv. 1/1871. folyószáma alatt".
2. ↑  "Halotti bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári halotti akv. 105/1953. folyószáma alatt".
3. ↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest IX. kerületi polgári házassági akv. 478/1896. folyószáma alatt".
4. ↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest IX. kerületi polgári házassági akv. 529/1907. folyószáma alatt".
**לוגלאושומגל** היה שליט של עיר המדינה השומרית לגש, בתקופה בה נקראה העיר שירפורלה, ותפקדה כמדינת חסות של האימפריה האכדית. על פי הערכות שונות חי במאה ה-23 לפנה"ס.

בשחזורים של שושלות במזרח הקדום נקבע לוגלאושומגל כמי שהתחיל את השושולת השנייה של לגש, אם כי, מכיוון שלא נשא את התואר מלך, מעצם היותו כפוף בתקופת מלכותו לשליטי אכד, על פי כמה מההגדרות הוא אינו נחשב חלק משושלת זו. לוגלאושומגל החזיק בתואר אנסי (אנ'), המתאר שליט עיר מדינה בשומר, וגם בתואר פאטסי, שהקנה לו מעמד של נציג האלים המקומיים.

לוגלאושומגל, ששלט במקביל למלכי אכד נרם-סין ושאר קאלי שארי, היה כפוף להם והעביר להם מיסים. שתי כתובות שנמצאו מצביעות על התחייבות של לוגלאגושומגל לשאר קאלי שארי ונרם-סין. באחת הכתובות נכתב: "נרם-סין, האלוהים הגדול של אכד, מלך ארבעת האזורים, לוגלאושומגל, הלבלר, הפאטסי של שירפורלה, הוא משרתך". כתובות אלו הביאו את החוקרים למסקנה, שבאופן מעשי תפקד לוגלאושומגל בתפקיד פקידותי תחת מלכי אכד ששלטו בפועל באזור בימים אלו.

לוגלאושומגל השתמש בשני סוגים שונים של טביעות חותם, אחת לכל מלך אכדי תחתיו נשלט, אשר מאפיינות אותו בממצאים ארכאולוגיים רבים שנמצאו ונושאים את טביעתו.

הערכות מסוימות מציגות את יורשו של לוגלאושומגל, פוזר-מאמא, כשליט העצמאי הראשון של לגש, עת תחילתה של היחלשותה ההדרגתית של האימפריה האכדית.

ראו גם
------

* רשימת המלכים השומרית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לוגלאושומגל** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  Lagash - 2500-2271 BC, 2144-2046 BC
2. ↑  Naram-Sin, Ancient History Encyclopeida, מאחר שממצאים ארכאולוגיים מקשרים בין נרם-סין ללוגלאושומגל, ההערכות חייבות להיות חופפות ברמה מסוימת
3. ↑  Gudea, prince of Lagash, seated statue dedicated to the god Ningishzida, אתר הלובר, מחלקת המזרח הקדום: מסופוטמיה, מחשיבים את תחילת השושלת השנייה באור-באו
4. ↑  The Sumerian World
5. ↑  patesi, Wiktionary
6. ↑  patesi, מילון אוקספורד
7. ↑  MIDDLE ASSYRIA (עמ' 664), אוניברסיטת שיקגו
8. 1 2  Lagash - 2500-2271 BC, 2144-2046 BC
9. ↑  ARCANE III (עמ' 110), אוניברסיטת מינכן
10. ↑  Arcane III (עמ' 119), אוניברסיטת מינכן
**שער עצמי** הוא אירוע במשחקי ספורט שונים בו שחקן מכניס את הכדור לשער של קבוצתו, ובכך מעניק ניקוד ליריב. לעיתים קרובות השערים העצמיים מגיעים כתוצאה משגיאה של השחקן המבקיע, אך בענפי ספורט מסוימים הם נעשים מדי פעם מסיבות אסטרטגיות.

כדורגל
------

בכדורגל, שער עצמי מתרחש כאשר שחקן גורם לכדור להיכנס לשער קבוצתו, וכתוצאה מכך הוא מעניק ניקוד ליריבה. כובש השער העצמי לעיתים קרובות מסתובב מאחורי כדורים מסוכנים לאחר בעיטות עונשין, או כאשר מגיע כדור לרוחב המגרש, מטרתו של המגן היא להעניק קרן במקום לתת לשחקני התקפה הזדמנויות להבקיע, וכתוצאה מכך הכדור חודר לשער קבוצתו, במיוחד אם הוא נמצא תחת לחץ מצד שחקני התקפה שעשויים להבקיע אם לא ירחיק את הכדור בעצמו. בעוד ששחקן ההגנה שכבש את השער העצמי "זוכה" אישית לשער כחלק מהתמצית הסטטיסטית של המשחק (עם ההערה "(og)" כדי לציין את אופיו), שערים עצמיים אינם מתווספים לסטטיסטיקה של השחקן.

השער העצמי הידוע ביותר לשמצה היה זה של אנדרס אסקובר, שחקן נבחרת קולומביה במונדיאל 1994 אשר הפסידו במשחק נגד ארצות הברית דבר אשר הדיח את קולומביה מהטורניר. כעבור שבוע, אסקובר נורה למוות בקולומביה על ידי חבר כנופיית הסמים שהבוס שלו הפסיד בהימור על המשחק.

ההערכה היא כי השער העצמי המהיר ביותר בהיסטוריה הושג על ידי מגן טורקי יונייטד, פאט קרוזה, כשמונה שניות בלבד לאחר שריקת הפתיחה במשחק נגד קיימברידג' יונייטד בינואר 1977.

כדורסל
------

סל עצמי הוא כאשר קולעים בטעות לסל שאליו הקבוצה היריבה קולעת (המקבילה בכדורסל ל"שער עצמי"). תרחיש טיפוסי של סל עצמי מתרחש כאשר שחקן מנסה לחסום זריקה לסל של שחקן יריב אך בסופו של דבר הוא דוחף את הכדור לסלו הוא.

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטלים: |
| --- |
|  | **פורטל כדורגל** |
|  | **פורטל ספורט** |

* שער (ספורט)

הערות שוליים
------------

1. ↑  נמרוד עופרן‏, היום הכי עצוב בכדורגל: סיפור רציחתו של אנדרס אסקובר, באתר וואלה!‏, 11 ביוני 2014
2. ↑  Clive Gifford, **The Kingfisher football encyclopedia**, London : Kingfisher, 2010, מסת"ב 978-0-7534-1961-8
**ארמונד (עמרם) סוסנה** (1954 – 9 בדצמבר 2020) היה מוזיקאי ופייטן ישראלי, מחלוצי המוזיקה המזרחית-חסידית.

ביוגרפיה
--------

נולד במרוקו לפרחה ולמשה סוסנה, ובילדותו למד פיוט ומוזיקה מרוקאית, ובעיקר את משקלי ה"אלא האנדלוסיה" וסגנון השעבי.

בשנת 1962 עלה לישראל והתיישב בקריית שמונה.

בצעירותו למד בבית היתומים דיסקין, ומגיל 14 עד 17 למד מלונאות. בהמשך שימש כשף, ולמד מקאמים אצל הכנר סמי לוי. בשלב מסוים למד בישיבת אור החיים.

מגיל צעיר הופיע בבית הספר, ובלהקות ג'אז-רוק שונות שפעלו באזור מגוריו. בשנות ה-80 של המאה ה-20 ביצע שירים עם להקת גן עדן.

בשנות ה-90 המוקדמות של המאה ה-20 החל להופיע כזמר בחתונות, בהילולות, באירועים של תנועת ש"ס ובאירועים ציבוריים של רבנים ואדמו"רים שונים.

בתקופה שבה היה נהוג בציבור החרדי לקיים חתונות בליווי תזמורת של כלי נגינה בלבד, סוסנה נחשב לחלוץ בתחום כאשר החל להופיע באירועים כזמר, בנוסף לכלי הנגינה.

סוסנה הוציא מאות שירים, ופיתח סגנון מוזיקלי ייחודי בישראל ובעיקר במגזר הדתי, שכלל שירה בשילוב מספר סגנונות מהעולם כמו מוזיקה יוונית, מוזיקה כורדית (אנ'), מוזיקה מרוקאית ומוזיקה טורקית לצד ג'אז, רוק ומוזיקה חסידית.

באלבומיו שיצאו בשנות ה-90, שיתף פעולה עם המוזיקאי ג'קי אלקיים, שכתב, שר והלחין עבורו.

סוסנה הלך לעולמו ב-9 בדצמבר 2020 לאחר מחלה.

בנו הוא הרב משה סוסנה, מוזיקאי ולשעבר רב בקהילה בוירג'יניה שבארצות הברית. בן נוסף הוא המוזיקאי ישראל סוסנה.

דיסקוגרפיה
----------

רשימה חלקית:

* **לשיר ולרקוד עם ארמונד סוסנה**
* **אפתח פי**, 1984
* **שבת בירושלים**, 1986
* **שער הרחמים**, 1997
* **20 להיטים במחרוזת 1**, 1997
* **20 להיטים במחרוזת 2**, 1997
* **אדון הסליחות**, 1998
* **שירו לה' חסידיו**, 1990
* **רינתי לצדיק**.
* **ארץ במתנה**.

קישורים חיצוניים
----------------

* ערוץ 7, הזמר והפייטן ארמונד סוסנה הלך לעולמו, באתר ערוץ 7, 9 בדצמבר 2020
* איציק אוחנה, ‏"מבכים את פטירתו": הזמר הרב ארמונד סוסנה ז"ל, באתר כיכר השבת, 9 בדצמבר 2020
* הפייטן והזמר ר' ארמונד סוסנה ז"ל הלך לעולמו, באתר בחדרי חרדים, 9 בדצמבר 2020
* הערוץ של ארמונד סוסנה, באתר יוטיוב

* ארמונד סוסנה, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007309808605171
* ISNI: 0000 0001 0794 8353
* VIAF: 160500920
* WorldCat: viaf-160500920

 |
תבנית {{אישיות תקשורת}} ריקה מתוכן. יש להזין פרמטרים בערך או בוויקינתונים. 
**נוזלי תולגה** (טורקית: Nazlı Tolga; נולדה ב-8 בנובמבר 1979) היא עיתונאית ומנחת טלוויזיה טורקית-הולנדית. תולגה הייתה המגישה של התוכנית המובילה לעניינים מקומיים וחוץ, FOX Ana Haber ו-*Nazlı Tolga ile Haber Masası*.

ביוגרפיה
--------

נוזלי תולגה נולד באנקרה, טורקיה. היא נולדה למשפחה מוסלמית-טורקית מסמסון ומלטיה באנקרה. היא שולטת בטורקית, הולנדית, פורטוגזית ברזילאית ואנגלית. לאחר שסיימה את לימודיה בבית הספר היסודי והתיכון באמריקן קולג' באיסטנבול, היא למדה באוניברסיטת מרמרה, הפקולטה לתקשורת - המוסד המוביל לחינוך ולימודי תקשורת בטורקיה. היא למדה במחלקה לעיתונאות. טולגה התחילה את קריירת העיתונאות שלה ב-Kanal D Haber ב-1998. היא עבדה ב-Show TV, Skyturk ופוקס. היא נישאה לאיש העסקים ההולנדי לורנס ברנינקמאייר בקתדרלת רוח הקודש באיסטנבול בספטמבר 2013. היא גרה בברזיל, לונדון ושנגחאי. היא קתולית מאז 2013. בשנים האחרונות הפכה טולגה לאם לשתי בנות.

תוכניות טלוויזיה
----------------

* *Kanal D Gece Haberleri* ( Kanal D, 1998–2002)
* *Nazlı Tolga ile Haber Masası* (Skyturk, 2004 - ספטמבר 2007)
* *Show Haber* (2002–2003)
* *FOX ON Ana Haber* (2008–2010)
* *Nazlı Tolga ile Fox Ana Haber* (3 בספטמבר 2007 - 14 ביוני 2013)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Nazlı Tolga ekrana veda ediyor" [Nazli Tolga is saying goodbye to the screen]. Akşam News. 14 ביוני 2013. נבדק ב-15 ביוני 2017. `{{cite news}}`:  (עזרה)
2. ↑  "Brezilya'ya yerleşen Nazlı Tolga, Çin'e taşınıyor". *Sabah* (בטורקית). 6 ביוני 2015. נבדק ב-23 ביוני 2020. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  "Spi̇ker Nazli Tolga Di̇n Mi̇ Deği̇şti̇rdi̇?". *Bilalözcan*. 3 בספטמבר 2013. `{{cite web}}`:  (עזרה)
4. ↑  "Ünlü sunucu Nazlı Tolga anne oldu!". *Yasemin*. 10 בדצמבר 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)

קישורים חיצוניים
----------------

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"נזלי טולגה"**.
**שום הפיל** (שם מדעי: *Allium ampeloprasum* var. *ampeloprasum*) הוא זן של שום גבוה, צמח רב שנתי השייך לסוג שום (*Allium*), ממשפחת הנרקיסיים. יש לו גבעול גבוה ומוצק עם תפרחת ועלים רחבים ושטוחים. הטעם מתון יותר משום רגיל, והרבה יותר טעים לאנשים מסוימים מאשר שום כאשר משתמשים בו גולמי כמו בסלטים. יש המבלבלים אותו עם "שום סולו" (המכונה "אק-קאלי" בהודו והוא בעל פקעת של שן בודדת). 

הוא נחשב למאכל "גורמה" ובממוצע, מחירו לקילוגרם נע סביבות פי 8 משום רגיל.

גידול ושימושים
--------------

 גודל נורה של שום הפיל, לעומת מטבע של €1
הפקעת הבוגרת מפורקת לשיניים גדולות (כל שן גדולה פי כמה משן שום רגילה) עם קליפות דקיקות, המשמשות למטרות קולינריות או להשרשה לצורך גידול חוזר. כמו כן, שן קטנה בהרבה עם קליפה קשה צומחות בחלק החיצוני של הפקעת. גננים רבים מתעלמים לעיתים קרובות מאלה, אך אם הם ניטעים, הם מייצרים צמח שאינו פורח בשנתו הראשונה, שיש לו שן בודדת מוצקה, המהווה פקעת של שן אחת. בשנה השנייה שלהם, שן יחידה זו, כמו פקעת רגילה, מתחלקת לשיניים נפרדות רבות (בדרך כלל 8). אמנם זה עשוי לקחת שנה נוספת, אך רצוי לשתול את הפקעוניות הקטנות הללו (ניתן לייצר כמה מכל פקעת) ולהגדיל את התוצר, אף שקציר זה יתממש לאחר שנה נוספת, עד להבשלתו.

בניגוד לשומיים אחרים, לא חייבים לקצור את שום הפיל או לחלק אותו מדי שנה, אלא ניתן להתעלם ממנו ולהשאירו באדמה ללא סיכון רב להירקב. הצמח, אם יישאר לבדו, יתפשט לגוש עם ראשים פורחים רבים (גבעול ופרח אחד מכל שן, ברגע שהפקעת מתחלקת). אלה נותרים לעיתים קרובות בגינות פרחים כצמח נוי או כדי להרתיע מזיקים מסוימים. ברגע שהפקעות צפופות יתר על המידה, ייתכן שהצמח לא יגדל יפה, הצמיחה תיעצר, וכן עלול להתפתח ריקבון בפקעת. בדרך כלל לא מייצרים את שום הפיל לגידול חוזר מהזרעים.

כמו שום רגיל, ניתן לצלות את שום הפיל על הגריל או לאפות אותו בתנור, ואז להשתמש בו כממרח עם חמאה על טוסט. שום פיל טרי מכיל בעיקר לחות ומקציף כמו תפוחי אדמה רותחים, אם על הכיריים או בכלי זכוכית בתנור. ייבוש במרתף למספר חודשים מפחית את תכולת הלחות ומביא טעם מלא יותר.

תכונות
------

לאחר כתישתו וביצוע אנליזה באמצעות מקור יונים מסוג DART, הוכח כי שום הפיל מייצר הן אליצין, שנמצא בשום רגיל, והן תחמוצת S-propanethial-S, שנמצא בבצל ובכרישה, אך נעדר בשום. עובדה זו עולה בקנה אחד עם הסיווג של שום פיל כקרוב משפחה קרוב יותר לכרישה מאשר לשום.

גידול
-----

ניתן לשתול שום פיל בשתי תקופות שונות בשנה: באביב ובסתיו. באזורים חמים יותר, ניתן לגדל אותו במהלך החורף לקציר מאוחר באביב.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שום הפיל** בוויקישיתוף
* שום הפיל, באתר ITIS (באנגלית)
* שום הפיל, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Applications of Direct Analysis in Real Time–Mass Spectrometry (DART-MS) in *Allium* Chemistry. 2-Propenesulfenic and 2-Propenesulfinic Acids, Diallyl Trisulfane *S*-Oxide and Other Reactive Sulfur Compounds from Crushed Garlic and Other Alliums". *Journal of Agricultural and Food Chemistry*. **58** (8): 4617–4625. 2010. doi:10.1021/jf1000106. PMID 20225897.