**רוברט אנתוני אידן, הרוזן הראשון מאייבון** (באנגלית: **Robert Anthony Eden, 1st Earl of Avon**; ‏12 ביוני 1897 – 14 בינואר 1977) היה מדינאי בריטי, כיהן כראש ממשלת בריטניה מ-1955 ועד 1957, בתקופת מלחמת סואץ, וכשר חוץ במשך שלוש תקופות (1935–1938, 1940–1945 במהלך מלחמת העולם השנייה ובין השנים 1951–1955).

תחילת דרכו
----------

רוברט אנתוני אידן נולד בווינדלסטון הול (Windlestone Hall) ב-12 ביוני 1897 כבן השלישי מתוך ארבעה בנים, והרביעי מתוך חמישה ילדים של סיר ויליאם אידן. השאלה אם סיר ויליאם אידן היה אכן אביו של אנתוני נתונה בספק גדול. הועלתה אף ההשערה כי אביו היה ג'ורג' וינדהאם. בנוסף, נראה כי אמו הייתה בלתי אחראית בכל הנוגע לכספים, עד שבשל בזבזנותה תפחו חובות המשפחה, שנאלצה למכור נכסים רבים.

במהלך מלחמת העולם הראשונה מצאו את מותם אביו ושניים משלושת אחיו. אידן עצמו הצטרף לחיל הרובאים המלכותי, וקודם במהירות בשרשרת הפיקוד. הוא הפגין אומץ, היה חייל מצטיין (שהציל את הסמל שלו תחת אש) וחש עצמו בר מזל בהיותו אחד מאלה שניצלו מקטסטרופה שבה מתו מיליון מבני דורו בבריטניה וברחבי האימפריה. ניסיון איום זה לא הפך אותו לפציפיסט, אך הטביע עליו חותם עמוק.

בתום המלחמה הוא החליט להשלים את השכלתו באוקספורד ושאף לקריירה דיפלומטית. אולם, בסופו של דבר, חש בחוסר סבלנות לצפות בקידומו האיטי בשירות הדיפלומטי ומצא עצמו במסלול מהיר יותר לצמרת הפוליטיקה.

צעדים ראשונים בפוליטיקה
-----------------------

ב-1923 הוא נבחר לפרלמנט מטעם המפלגה השמרנית. באותה שנה נשא לאישה את ביאטריס בקט. כאשר גילה אידן שרעייתו מנהלת פרשיות אהבים עם גברים אחרים, הם נפרדו והתגרשו. ב-1926 הוא התמנה למזכירו הפרלמנטרי של שר החוץ, אוסטן צ'מברלין. עד 1935 הוא ביצע שליחויות דיפלומטיות ברחבי אירופה והאימפריה, כמו ועידת פירוק הנשק (1934). ב-1935 הוא מונה לשר בלי תיק לענייני חבר הלאומים ומאוחר יותר באותה השנה, כששר החוץ סמואל הור התפטר, הוא תפס את תפקידו. בגיל 38 היה לשר החוץ הצעיר ביותר שכיהן בבריטניה.

אידן כיהן כשר חוץ בשנים 1935–1938 והתפטר מן הממשלה ב-20 בפברואר 1938, עקב התנגדותו למדיניות הפיוס שהנהיג ראש הממשלה נוויל צ'מברלין.

שר חוץ במלחמת העולם השנייה
--------------------------

משפרצה מלחמת העולם השנייה, הציע צ'מברלין לאידן את תפקיד שר המושבות, ללא חברות בקבינט המלחמה המצומצם. הוא תמך במדיניות הספר הלבן (1939). בפברואר 1940 ערך ביקור בארץ ישראל לסקירת חיל המתנדבים האוסטרלי שהוצב בארץ.

כשצ'רצ'יל עלה לשלטון במאי 1940, ניתנה לאידן המשרה החשובה של שר המלחמה, אך שוב ללא חברות בקבינט המצומצם. ב-23 בדצמבר באותה שנה מונה בפעם השנייה לשר החוץ (תפקיד שבו החזיק עד 1945) והפעם גם שולב בקבינט המלחמה. אמנם צ'רצ'יל ניהל בעצמו את עיקר המגעים עם סטלין ורוזוולט, אך אידן סייע בידו והיה אחראי במידה רבה לתיאום עם שארל דה גול. כמו כן היה חבר בוועדה ללוחמה פוליטית, שעסקה בהפצת תעמולה בארצות האויב ובמדינות הכבושות על ידי הנאצים.

ב-17 בדצמבר 1942 נאם אידן בפני בית הנבחרים הבריטי וקרא הצהרה רשמית של בעלות הברית על רצח המוני שיטתי של יהודים בשטח הכיבוש הנאצי. כשסיים את דבריו, עמדו חברי בית הנבחרים בראש מורכן לזכר היהודים שנטבחו. אידן התנגד להפצצת אושוויץ.

לקראת תום המלחמה, משנפטר נשיא ארצות הברית, רוזוולט, ייצג אידן את בריטניה בהלווייתו ונותר בארצות הברית לוועידת סן-פרנסיסקו שהציבה את היסודות לארגון האומות המאוחדות. כאשר התקרב מועד הבחירות, חלה אידן באופן חמור בתריסריון, ולכן לא מילא תפקיד מכריע במירוץ. חודש יוני 1945 הביא עמו בשורות קשות; בנו הבכור, סיימון, קצין טייס, נעדר בבורמה. אף על פי כן, ליווה אידן את צ'רצ'יל לוועידת פוטסדאם. חודש לאחר מכן אושר דבר מותו של בנו ודבר תבוסתם של השמרנים בבחירות.

אידן סייע להקמת הליגה הערבית.

באופוזיציה ובחזרה למשרד החוץ
----------------------------

אנתוני אידן, 1954
סיום המלחמה הותיר את אידן מותש מבחינה פיזית ורגשית. מחלתו והשכול שלו הסבירו את אי התבלטותו בתחילה על ספסלי האופוזיציה. נישואיו התפרקו ב-1950. בבחירות 1951 נחלו השמרנים ניצחון ואידן מונה בפעם השלישית לשר החוץ, כשהוא בן 54. כהונתו זו, עומדת בסימן הובלת בריטניה על-ידו לנסיגה מתעלת סואץ. ומילוי תפקידי מפתח בהקמת נאט"ו ובוועידת ז'נבה בשנת 1954. הוא גם עזר בכינונה של ברית בגדאד וקרא לקצץ בשטחה של מדינת ישראל.

ב-1952 נשא אנתוני אידן לאישה את אן קלריסה צ'רצ'יל, ילידת 1920, בתו של ג'ון סטריינג' ספנסר-צ'רצ'יל, אחיו הצעיר של וינסטון צ'רצ'יל. בכך הפך אידן, נאמנו של וינסטון צ'רצ'יל, גם לקרוב משפחתו. ב-1953 הידרדרה מחלתו וכתוצאה מטעות בניתוח כיס המרה היה עליו לעבור ניתוחים נוספים ולהיות תלוי בתרופות. כך אירע שהוא נעדר ממשרד החוץ למשך חצי שנה.

ראש ממשלה
---------

ב-6 באפריל 1955 הוא מונה לראש הממשלה במקומו של וינסטון צ'רצ'יל. כהונתו עמדה בסימן משברים כלכליים, בעיות אינפלציוניות, עיסוקיו בנושאי המזרח התיכון (אספקת נפט, ברית בגדאד) ומעל לכולם – משבר סואץ ובסופו – מבצע מוסקטר. אידן התפטר ב-9 בינואר 1957, ואת מקומו תפס הרולד מקמילן. אידן עבר לבית הלורדים כ"לורד אייבון". למרות בריאותו הרופפת הוא חי עוד 20 שנה ונפטר בביתו שבווילטשייר ב-14 בינואר 1977.

ב-10 בנובמבר 1955 נשא אידן בגילדהול נאום שקרא להסכם שלום בין ישראל למדינות ערב המבוסס על פשרה בין גבולות תוכנית החלוקה לגבולות הקו הירוק. הוא הבטיח ערבויות לשני הצדדים אם יושג הסכם ואיים שהצד שלא יסכים לפעול במתינות יאבד את אהדת בריטניה. הנאום, שנודע כנאום גילדהול, זכה לאהדה בצד הערבי, אולם זכה לתגובות נמרצות מצד ישראל. ראש הממשלה דוד בן-גוריון ושר החוץ משה שרת שללו כל דרישה לנסיגה ישראלית ובעיתונות הישראלית ראו בנאום עמדה אנטי-ישראלית מובהקת. בריטניה ניסתה להשיג הסכמה בינלאומית למתווה שהוצע בנאום והדבר העיב על יחסי הממלכה המאוחדת–ישראל עד השגת ההסכמות לקראת מלחמת סיני.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנתוני אידן** בוויקישיתוף
* Sir Anthony Eden, באתר דאונינג 10 (אתר ראש ממשלת בריטניה)
* מרדכי בר-און, במבוכי השקר: אנתוני אידן והקנוניה עם צרפת וישראל בסתיו 1956, **עיונים בתקומת ישראל** 2, 1992, עמ' 196-166
* סרטונים אידן מתפטר, 9 בינואר 1957, ארכיון הסרטונים של AP
* אנתוני אידן, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* אנתוני אידן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אנתוני אידן (1897-1977), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Anthony Eden ls Heart Throb To "Aussie" Nurses In Palestine". *Sunday Times (Perth, WA : 1902 - 1954)*. 18 בפברואר 1940. p. 1. נבדק ב-2021-03-31. `{{cite news}}`:  (עזרה)
2. ↑  נורמן רוז, **חיים ויצמן**, פרק יח, עמ' 242
3. ↑  "הכל פוליטי" מאת עמוס כרמל
4. ↑  תוכנית אלפא
5. ↑  אידן מוכן לויתורים על חשבון ישראל, דבר, 11 בנובמבר 1955
6. ↑  א. שאנן, אידן מערבב צמר בכותנה, דבר, 18 בנובמבר 1955
7. ↑  א. שאנן, בריטניה מחדשת משלוח נשק חדיש למצרים, דבר, 15 בנובמבר 1955
8. ↑  א. שאנן, תגובת לונדון על נאום ד. בן גוריון בכנסת, דבר, 17 בנובמבר 1955
9. ↑  שרת: ישראל לא תוותר על שום שטח, דבר, 11 בנובמבר 1955
10. ↑  מ.ד. דבר היום, דבר, 13 בנובמבר 1955
11. ↑  א. שאנן, אידן מבקש תמיכת ארה"ב בתכניתו, דבר, 13 בנובמבר 1955

| ראשי ממשלת הממלכה המאוחדת |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| וולפול • קומפטון • פלהם • ניוקאסל • דבונשייר • ניוקאסל • ביוט • ג'ורג' גרנוויל • רוקינגהם • פיט האב • גראפטון • נורת' • רוקינגהם • שלברן • פורטלנד • פיט הבן • אדינגטון • פיט הבן • ויליאם גרנוויל • פורטלנד • פרסיבל • ליברפול • קנינג • גודריץ' • ולינגטון • גריי • מלבורן • ולינגטון • פיל • מלבורן • פיל • ראסל • דרבי • אברדין • פלמרסטון • דרבי • פלמרסטון • ראסל • דרבי • דיזראלי • גלאדסטון • דיזראלי • גלאדסטון • סולסברי • גלאדסטון • סולסברי • גלאדסטון • רוזברי • סולסברי • בלפור • קמפבל-באנרמן • אסקווית' • לויד ג'ורג' • בונאר לואו • בולדווין • מקדונלד • בולדווין • מקדונלד • בולדווין • צ'מברלין • צ'רצ'יל • אטלי • צ'רצ'יל • אידן • מקמילן • דאגלס-יום • וילסון • הית' • וילסון • קלהאן • תאצ'ר • מייג'ור • בלייר • בראון • קמרון • מיי • ג'ונסון • טראס • סונאק |  |

 |

| שרי החוץ של בריטניה |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| פוקס • גרנת'ם • פוקס • טמפל • לידז • גרנוויל • הוקסברי • הרובי • מלגרייב • פוקס • גריי • קנינג • בת'רסט • ולזלי • קאסלריי • קנינג • דאדלי • אברדין • פלמרסטון • ולינגטון • פלמרסטון • אברדין • פלמרסטון • גרנוויל • מלמסברי • ראסל • קלרנדון • מלמסברי • ראסל • קלרנדון • דרבי • קלרנדון • גרנוויל • דרבי • סולזברי • גרנוויל • סולזברי • רוזברי • אידזלי • סולזברי • רוזברי • קימברלי • סולזברי • לנדזדאון • גריי • בלפור • קרזון • מקדונלד • צ'מברלין • הנדרסון • רדינג • סיימון • הור • אידן • הליפקס • אידן • בווין • מוריסון • אידן • מקמילן • לויד • יום • באטלר • ווקר • סטיוארט • בראון • סטיוארט • יום • קלהאן • קרוסלנד • אוון • קרינגטון • פים • האו • מייג'ור • הארד • ריפקינד • קוק • סטרו • בקט • מיליבנד • הייג • האמונד • ג'ונסון • האנט • ראב • קלברלי |  |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007260740105171
* BIBSYS: 90085927
* BNC: 000233570
* BNE: XX913639
* BnF: cb12206334c (data)
* CANTIC: a10300545
* CiNii: DA01471024
* GND: 118687786
* ISNI: 0000 0001 1081 6052
* LCCN: n79045376
* NARA: 10581894
* NDL: 00521384
* NKC: ola2002161246
* NLA: 35676227
* NLG: 150484
* NLK: KAC201755808
* NLP: A12206799
* NTA: 07334544X
* RERO: 02-A003208605
* SELIBR: 184447
* SNAC: w6gm929n
* SUDOC: 027772055
* Trove: 1037777
* VIAF: 109021646
* WorldCat: lccn-n79045376

 |