recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
תא שערה
**תא שערה** הוא קולטן חושי הנמצא באדם במערכת שיווי המשקל, ובמערכת השמיעה. בעולם החי משמשים תאי שערה כקולטנים חושיים מכניים גם במערכות אחרות: למשל, במכרסמים משמשות שערות השפם (Whiskers) כמתמירים מכניים לחוש מגע ופענוח מרקמים מהסביבה, אם כי שם לא השערה עצמה היא במבצעת את ההתמרה החושית, אלא קולטנים מכניים המעצבבים אותה ומתרגמים את תנועותיה. תאי השערה באוזן הפנימית מבטאים תעלות יונים בעלות מנגנון פתיחה מכני באמצעותן מסוגל התא להתמיר את תנודת השערה לאות חשמלי. באוזן הפנימית, התא משדר אות אלקטרו-כימי בתגובה לתזוזה של נוזל בשבלול הנגרמת בעקבות פגיעת גלי קול בעור התוף, או בתגובה לתזוזת נוזל באיבר שיווי המשקל הנע יחד עם תזוזת האורגניזם.

אצל היונקים, תאי השערה במערכת השמיעה ממוקמים באיבר על שם קורטי (איבר השמיעה) על קרום בזילרי דק בתוך השבלול של האוזן הפנימית. המוח יכול להוות שליטה על תאי השערה ולשנות את פעילותם, ובאמצעות שינוי כימי הוא שולט על יכולות השמיעה.

סידור תאי השערה באוזן הפנימית
-----------------------------

על הקרום הבזילרי מסודרים תאי השערה בארבע שורות:

שורה של תאי שערה פנימיים שאחראיים על העברת האות למוח.

שאר השורות מכילות תאי שערה חיצוניים שקשורים, בין היתר, להגברה קוכליארית.

הקצוות של תאי השערה נמצאים בתוך הקרום הטקטוריאלי.

מכול תא שערה יוצאות מספר שערות המחוברות זו לזו בחוטים דקים אל הנוזל שבאיבר הקורטי, הנוזל מהווה ריכוז גבוה של אשלגן.
תפקידם העיקרי של תאי השערה הוא לקלוט את גלי הקול ולהפוך אותם לאותות כימיים. האותות הכימיים הללו מועברים כאותות חשמליים במערכת העצבים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תא שערה** בוויקישיתוף
* פרסטין - החלבון האחראי על ההגברה הקוכליארית באוזן הפנימית, באתר תפוז אנשים
* תאי שערה - אוניברסיטת בר-אילן

| מערכות חוש |
| --- |
| מערכת הראיה | 

|  |  |
| --- | --- |
| התמרת האות | אור • עין • קרנית • קשתית • רשתית • תא אמקרין • תא גנגליון • תא קולט אור |
| המסלול העצבי | גרעין הברך הצדי • תצלובת הראייה • עצב הראייה • קליפת המוח הראייתית הראשונית • FFA |

 |  |
| מערכת השמיעה | 

|  |  |
| --- | --- |
| התמרת האות | גל קול • אוזן • שבלול (החלון הסגלגל, החלון העגול, קרום רייזנר, הקרום הבזילרי) • איבר על שם קורטי (תאי דייטר, תא שערה) |
| המסלול העצבי | הגנגליון הספירלי • גרעין השבלול • הגוש הזיתי העליון • גוף דמוי טרפז • הלמיניסקוס הצידי • גרעין הברך האמצעי • קליפת המוח השמיעתית הראשונית |

 |
| מערכת הריח | אף • נחיר • קונכיות האף • קולטני ריח (אנ') • פקעת ההרחה (אנ') • עצב הריח • קורטקס הריח הראשוני |
| מערכת הטעם | פה • לשון • פקעיות טעם • עצב הטעם • קורטקס הטעם הראשוני |
| המערכת הסומטוסנסורית
ֿ | 

|  |  |
| --- | --- |
| מערכת המישוש | גופיף פצ'יני • תאי מרקל • גופיף רפיני • גופיף מייסנר • הפיתול הבתר-מרכזי |
| מערכת הכאב | קולטן אזעקה |
| מערכת פרופריוספציה | אברון הגיד על שם גולג'י • כישור השריר |
| מערכת חישת החום | קולטן חום (אנ') |

 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  Mark F. Bear, Barry W. Connors, Michael A. Paradiso, **Neuroscience: exploring the brain**, 4. ed, Philadelphia: Wolters Kluwer, 2016, מסת"ב 978-0-7817-7817-6
**מחלקת הבג"צים** היא מחלקה בפרקליטות המדינה, המטפלת בעתירות המוגשות לבית המשפט העליון בשבתו כבית המשפט הגבוה לצדק (בג"ץ), בערעורים על החלטות בתי משפט לעניינים מינהליים, בבקשות רשות ערעור של אסירים ובהליכים נוספים. בראש המחלקה עומד החל משנת 2018 עו"ד ענר הלמן.

פעילות המחלקה
-------------

המחלקה מייצגת את רשויות המדינה בתחומי המשפט המינהלי והחוקתי.
עיקר תפקיד המחלקה הוא בייצוג הממשלה, המשרדים החברים בה ורשויות מדינה נוספות כגון צה"ל ורשות החברות הממשלתיות.
המחלקה מגינה בבג"ץ על החלטות שלטוניות המתקבלות במוסדות המדינה, ובכך משפיעה על יכולת המשילות של השלטון ופעולה תקינה וחוקית של רשויות השלטון.

ב-2000, לאחר חקיקת חוק בתי משפט לעניינים מינהליים, הועברו חלק מסמכויות בג"ץ לבתי המשפט המחוזיים בשבתם כבתי המשפט לעניינים מינהליים. ייצוג רשויות המדינה מבוצע על ידי המחלקות המינהליות בפרקליטויות המחוז. מחלקת הבג"צים מטפלת בערעורים המוגשים לבית המשפט העליון על פסקי דין אלו.
המחלקה מטפלת גם בעתירות נגד ועדת השחרורים, מעצרים מינהליים, בהליכים הקשורים לבחירות לכנסת וכו'.
המחלקה מונה כ-60 עובדים ובהם כ-30 פרקליטים.

מנהלי המחלקה
------------

* עו"ד צבי טרלו (1962 - 1967)
* ד"ר מישאל חשין (1968 - 1973)
* עו"ד רנאטו יאראק (1986-1982)
* עו"ד נילי ארד (1987-1995)
* עו"ד עוזי פוגלמן (1995-2000)
* עו"ד אסנת מנדל (2018-2001)
* עו"ד ענר הלמן (החל מ-2018)

ביקורת
------

כחלק מהביקורת על בית המשפט הגבוה לצדק, בעקבות המהפכה החוקתית והאקטיביזם השיפוטי שהנהיג אהרן ברק, נטען כי המחלקה נוטה לייצג את עצמה ולא את עמדת המדינה בבג"ץ ואף להציג עמדה מנוגדת. ביקורת זו מתמקדת בעיקר בייצוג עמדות של הממשלה ושל שרים המרכיבים אותה, ולא בהחלטות של רשויות המדינה בכללותן.

קישורים חיצוניים
----------------

* אודות מחלקת הבג"צים באתר פרקליטות המדינה
* עוזי פוגלמן, מחלקת הבג״צים בפרקליטות המדינה, 2000
* אסנת מנדל, על עבודת הפרקליט במחלקת הבג"צים, מעשי משפט, כרך ב' 2009
* יצחק קליין, כיצד הפכה מחלקת הבג"צים לרשות המבצעת, באתר מידה, 19 בספטמבר 2014
* טובה צימוקי, להגן על השלטון או על הציבור. אתוס מחלקת הבג"צים, באתר ynet, 16 באפריל 2018
* דינה זילבר, "המון דברים יפים ראו עיניי": מחלקת הבג״צים כאתר של חינוך משפטי, **מעשי משפט** ט(1), 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  קובי נחשוני, רוב הישראלים: בג"ץ פוסק בעיקר נגד הדת, באתר ynet, 7 ביולי 2010  
יהונתן ליס, יו"ר ועדת הכנסת יריב לוין: בג"ץ מסכן את יכולת קיומנו, באתר הארץ, 12 באוקטובר 2011  
בן דרור ימיני, שופטי בג"ץ עוקפים את הדמוקרטיה, באתר nrg‏, 9 בספטמבר 2008  
פרופ' אומן נגד בג"ץ: "הבעיה החמורה ביותר של מדינת ישראל", מעריב השבוע, 25 בנובמבר 2014
2. ↑  יצחק קליין, כיצד הפכה מחלקת הבג"צים לרשות המבצעת, באתר מידה, 19 בספטמבר 2014
**מרדכי (מוטי) לובצקי** (נולד ב-1948) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן השמאלי במכבי חיפה.

קריירה
------

לובצקי החל את דרכו בגיל 16 במחלקת הנוער של מכבי חיפה, לשם נקרא על ידי חבריו לקבוצה. השתלב לראשונה בקבוצת הבוגרים בשנת 1964, ומאז שיחק במשך 6 עונות כאשר לזכותו 160 משחקי ליגה, בהם כבש שלושה שערים. במקביל למד לתואר ראשון לכלכלה וניהול בטכניון וסיים את לימודיו בהצטיינות יתרה. מרצו אף קרא לו לעזוב את קריירת הספורט ולשמש לו כעוזר.

בין השנים 1969 ל-1971 הופיע לובצקי 3 פעמים במדי נבחרת ישראל. את הופעת הבכורה שלו ערך במשחק מול נבחרת אוסטרליה במסגרת מוקדמות מונדיאל 1970. לובצקי נבחר להיות נציגה השלישי של מכבי חיפה, יחד עם חבריו לקבוצה ישעיהו שווגר ודני שמילו רום, שזומן על ידי המאמן עמנואל שפר לסגל הנבחרת למונדיאל 1970, וזאת בתקופה שהמעיטו לשתף שחקנים מחיפה בנבחרת, בה הייתה עדיפות מובהקת לשחקנים מהמרכז. איתרע מזלו ומספר ימים לפני נפצע וזאת לאחר שכבר הספיק להצטלם לתמונות כוכבי המונדיאל.

לאחר שמכבי חיפה הייתה חייבת סכום כסף ללובצקי, החליט שלא יוותר הפעם ויחפש קבוצה אחרת. מועדוני הצמרת בורוסיה דורטמונד והרטה ברלין מהבונדסליגה התעניינו בשחקן. לובצקי סיכם על שכר ותנאים, והודיע לראשי דורטמונד שיחתום בברלין. כאשר שב לקבוצה, נדהם לגלות שהרטה ברלין החתימה שחקן אחר במקומו. לובצקי חזר למכבי חיפה וגילה שזו כבר לא מעוניינת בו. לובצקי נסע להתגורר ולשחק בדרום אפריקה, בקבוצת הלניק מקייפטאון, בה זכה במספר תארים[דרוש מקור].

באותן השנים בארץ, היה לובצקי שותף להכנסת שלטי פרסומת על כר הדשא באצטדיונים בארץ. עד סוף שנות ה-60, לא נעשה שימוש פרסומי מסוג כזה. שותפו לרעיון, שהיה שחקן בכיר בארץ, נישל אותו מחלקו ברווחים[דרוש מקור].

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרדכי לובצקי** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
**תסמונת מרטו לאמי** או **מוקופוליסכרידוזיס סוג VI** (באנגלית: **Maroteaux–Lamy syndrome**, **MPS VI** או **Mucopolysaccharidosis type VI**) היא מחלה תורשתית נדירה השייכת לקבוצת מחלות האגירה הליזוזומליות, אשר נגרמת מחסר באנזים ארילסולפטאז B. זוהי מחלה נדירה ושכיחותה מוערכת בין 1:238,000 ל-1:1,298,000 לידות. במאה ה-21 לא מאובחנים חולים במחלה זו בישראל.

תסמינים
-------

ילדים הלוקים בתסמונת מרטו-לאמי הם לרוב בעלי יכולות שכליות וקוגניטיביות נורמטיביות, אולם סובלים מסימפטומים פיזיולוגיים שונים בדרגות חומרה שונות, שמופיעים אחרי הלידה. בילדים הלוקים בתסמונת מרטו-לאמי המתקדמת במהירות (Rapidly Advancing MPS VI) הסימפטומים מתעוררים בגילאי 6–24 חודשים ובילדים הלוקים בצורתה האיטית של התסמונת עשויים לא להופיע סימפטומים עד גיל מאוחר.
ילדים החולים בתסמונת מרטו לאמי סובלים מעיוות בפנים ובגוף: גולגולת מוגדלת, אף רחב, לשון מוגדלת, מצח ועיניים בולטים, גמדות - גוף וגפיים קצרים, פרקי ידיים כפופים וטחול וכבד מוגדלים הם כמה מהסימנים הבולטים. 
סימנים נוספים הם:

* עיבוי של הגולגולת
* סלה טורסיקה בצורת J
* רווח גדול בין השיניים ודיספלזיה של השן
* חוליות שדרה עגלגלות ודמויות מקור
* עצם בריח קצרה ומעובה
* צלעות בצורת משוט עם היצרות באזור החוליות והתרחבות באזור עצם החזה
* עקמימות של האפיפיזה של העצם הרדיאלית
* דיאפיזה מוגדלת ומטפיזה חריגה של העצמות הארוכות
* דיספלסטיות של עצמות האגן

אבחון
-----

בשל השכיחות הנמוכה של מחלות MPS יש קושי באבחון תסמונת מרטו-לאמי. זיהוי החריגות מתבצע לרוב על ידי רופאי ילדים, אולם האבחון עצמו דורש בדרך כלל מעורבות של רופא המתמחה במחלות אגירה, לרוב גנטיקאי או מומחה למחלות מטבוליות. בשלב ההתחלתי נערכת בדיקת שתן המצביעה על הפרשה מוגברת של מוקופוליסכרידים אופייניים לMPS. בדיקת השתן מצביעה MPS ולא על סוג של MPS ולכן, אם מתקבלת תוצאה חיובית, הנבדק נשלח לבדיקה אנזימטית, אשר מודדת את רמת האנזים ארילסולפטאז B בתא עור או תא דם. רמה נמוכה של האנזים מצביעה על מרטו-לאמי. 
בדיקה גנטית לנשאות מתבצעת בבני משפחה בריאים של אנשים המאובחנים כלוקים בתסמונת. אבחון טרום-לידתי מתבצע במקרה של הורים נשאים.

טיפול
-----

טיפול אנזימטי חליפי לתסמונת מרטו-לאמי פותח על ידי חברת ביומרין. הטיפול, המשווק בשם המסחרי נגלזיים (Neglazyme), אושר לשיווק על ידי הFDA בשנת 2005 ועל ידי הEMEA בשנת 2006 והוא כלול גם בסל הבריאות הישראלי. הטיפול הוכח כמשפר את יכולת ההליכה והטיפוס של החולים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תסמונת מרטו-לאמי** בוויקישיתוף
* תסמונת מרטו-לאמי באתר חברת ביומרין (אנגלית).
* הערך "מוקופוליסכרידוזות - Mucopolysaccharidosis", באתר ויקירפואה
* תסמונת מרטו-לאמי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**צ'ארלס רוזנר ברונפמן** (באנגלית: **Charles Rosner Bronfman**; ‏‏נולד ב־27 ביוני 1931) הוא איל הון ונדבן יהודי-קנדי, בן לשושלת אילי ההון ברונפמן, שהתעשרה מעסקי משקאות חריפים באמצעות חברת סיגראם שבבעלותה. ברונפמן ממשיך בעסקי המשפחה, ולפי Forbes הוא בעל הון של 2.2 מיליארד דולר, והאדם ה-18 בעושרו בקנדה.

קורות חיים
----------

צ'ארלס ברונפמן נולד במונטריאול, קנדה לשמואל (סם) ברונפמן שהיגר מבסרביה במאה ה-19 לקנדה, ולסיידי. היה נשוי לאנדראה (אנדי) ברונפמן שנדרסה למוות ב-24 בינואר 2006. מאז 2008 נשוי לאשתו השלישית, בוני.

ברונפמן ידוע כנדבן גדול וכתורם לפרויקטים להמשכיות יהודית. בין השאר ייסד את קרן ברונפמן ותורם מרכזי לפרויקט תגלית המטיס סטודנטים ובני נוער יהודים ל"טיול שורשים" בישראל על מנת לעודד את הזהות היהודית שלהם בתפוצות ואת הזיקה שלהם לישראל. קרן ברונפמן ידועה בישראל כ**קרן קר"ב**, על שם ראשי התיבות של שמו באנגלית - Charles R. Bronfman. בזמנו תרמה קרן קרב להפעלת תוכנית קרב למעורבות בחינוך.

שמו של ברונפמן נקשר בפרשת העמותות של אהוד ברק לאחר שנמצא כי עמותת "רובד" שברונפמן היה התורם העיקרי שלה שימשה לתמיכה במסע הבחירות של ברק. בתום חקירה שניהל רשם העמותות התקבלו דבריו של ברונפמן לפיהם לא ידע על הפעילות האסורה.

ברונפמן היה בעליה של קבוצת הבייסבול מונטריאול אקספוז עד שנת 1990.

בשנת 2005 השיא משואה בטקס יום העצמאות בהר הרצל.

היכל התרבות בתל אביב קרוי על שמו.

לקריאה נוספת
------------

* צ'ארלס ברונפמן עם הווארד גרין, **מזוקק: זיכרונות על משפחה, סיגראם, בייסבול ופילנתרופיה**, הוצאת כתר, 2018

קישורים חיצוניים
----------------

* עמיר קורץ, אני מפונק מדי לגור בישראל, באתר כלכליסט, 13 במאי 2010
* שחר סמוחה, ‏ברונפמן: "צר לי על נוחי דנקנר, הוא כנראה קפץ גבוה מדי", באתר גלובס, 1 ביוני 2013
* שחר סמוחה, ‏צ'רלס ברונפמן ללא עכבות: "הייתי צ'יקן שיט. הייתי פחדן", באתר גלובס, 20 ביולי 2018
* דיאנה בחור ניר, "תומכי כהנא בדרך לכנסת? בדמוקרטיה אין מקום לאידאולוגיה של שנאה", באתר כלכליסט, 14 במרץ 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑  מנחם רהט ובעז גאון, התורם היהודי איבד את אשתו, באתר nrg‏, 24 בינואר 2006
2. ↑  יצחק דנון, ‏רשם העמותות: צ'ארלס ברונפמן מימן סקרים של אהוד ברק בלא שידע זאת, באתר גלובס, 9 בספטמבר 2003

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007312449105171
* GND: 139755039
* ISNI: 0000 0001 1477 3299
* LCCN: n2009039257
* NLK: KAC201004855
* SNAC: w69g6dd2
* VIAF: 90451922
* WorldCat: lccn-n2009039257

 |
יתושת הנמר האסייתי מוצצת דם של אדם.
עלוקה מוצצת דם.
**מוצצי דם** (באנגלית: Hematophagy) הם בעלי חיים המשיגים את מזונם משתייה או מציצת דם של בעלי חיים אחרים. למרות שטורפים רבים ואף כמה שבטים אנושיים ניזונים לעיתים מדם הם לא מסתמכים עליו.

מינים המסתמכים על תזונה מדם הם בעלי אורח חיים מתאים הכולל דרכים למצוץ דם (ובמקרה של חסרי חוליות נוזלי גוף דומים) דרך "קשית" או "לשונית" ארוכה, מבלי לצרוך בשר ואף מבלי לעורר כאב אצל הבעלים שלרוב חי במשך האכילה. מינים אלה קטנים יחסית ורבים מהם מנהלים יחסי טפילות, אם כי במספר מקרים הם עושים זאת בסימביוזה. למשל הזכר של כמה חכאים מוצץ דם מהנקבה לצורך היצמדות לרבייה. חלק מהיצורים הללו חיים רוב הזמן על הפונדקאי שלהם מבלי לעזוב אותו וחלק חיים אפילו בתוכו.

תופעה זו נפוצה בעיקר בין חסרי החוליות אך ישנם גם כמה חולייתנים הניזונים בעיקר מדם: הצמדאים, שפמנונים ערפדיים, עטלפי הערפד ואפילו כמה ציפורים כמו הפרוש הערפדי או חקיין אספניולה שפוצעים עופות ימיים. גם זרזירי הבקר ועורבים יודעים לנקר פצעי חיות גדולות שמשתמשות בהם כמנקי חרקים מגרדים. הכיאוניסיים וסינקלודה שחורה ממשפחת התנריים מנקרים עור מת מגופם של עופות ימיים וכלבי ים ולעיתים פוצעים אותם.

ליצורים אלה ישנם "קשיות" מוארכות איתם הם מסוגלים למצוץ את הדם מבלי להכאיב וליידע את הקורבן, שעלול לפגוע בהם. ליצורים אחרים יש במקום זה שפתיים יונקות חזקות הקורעות פיסות עור מעטות. לעטלפי הערפד ישנן שיניים קדמיות דמויות מחטים איתם הם נושכים את העור ואז מלקקים עם לשונם את טיפות הדם. רוקם מכיל נוגד קרישה, כך הדם ימשיך לטפטף תוך כדי אכילתם.

בעיה נוספת של יצורים אלה היא החישה בקורבן, אותה הם עושים על ידי חישה בחום גופם של פונדקיהם או על ידי הרחת נשימתם (הפחמן דו-חמצני היוצא מריאותיהם) או זיעתם. מינים אחרים מרגישים בתנועה של מינים אחרים וממהרים אליהם. חלק מיצורים אלה נכנסים לאיברי קורבנם ושם חיים. כך עושות תולעים טפיליות שונות. אחרים חיים על האיברים החיצוניים או על השערות כמו כינים או פרעושים.

יצורים אלה גורמים לנזקים לאדם, עקב הפצתם מחלות ונגיפים זעירים בגופם. היתוש אנופלס מפיץ את היצור הזעיר פלסמודיום, הגורם למחלת המלריה הקטלנית הגובה חצי מיליון קורבנות כל שנה.

ראו גם
------

* קרניבורים
* יתושים
* טפילות
* צ'ופקברה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מוצצי דם** בוויקישיתוף

| התנהגויות אכילה בעולם החי |
| --- |
| אוכלי בשר (היפרקרניבורים • מסוקרניבורים • היפוקרניבורים) | אוכלי חרקים • אוכלי נמלים • אוכלי דגים • אוכלי עופות • אוכלי רכיכות • אוכלי תולעים • אוכלי נחשים • אוכלי ביצים • אוכלי אדם • קניבלים • אוכלי נבלות • אוכלי קשקשת • מוצצי דם • הרג עודף |  |
| אוכלי צמחים | לוחכי עשב • לוחכי עלים • אוכלי פירות • אוכלי עלים • אוכלי פרחים • אוכלי זרעים • יונקי צוף • אוכלי אצות • אוכלי עצה |
| אחר | אוכלי כול • חומסנים • מתקפת זלילה • אוכלי צואה • אוכלי פלנקטון • אוכלי פטריות • אוכלי רקבובית • ניזוני קרקעית |
דיסקת ספיחה סביב חור שחור, עם סילוני חומר הנפלטים מהקטביםדיסקת ספיחה סביב חור שחור, עם סילוני חומר הנפלטים מהקטבים
**גרעין גלקטי פעיל** (באנגלית: **Active galactic nucleus**; מוכר בראשי התיבות **AGN**) הוא אזור קטן במרכז של גלקסיה שמהווה מקור לפליטה חזקה של אנרגיה שלא ניתן לשייך אותה לקרינה רגילה של כוכבים. עוצמת הקרינה משתנה מגלקסיה אחת לשנייה, אך באופייה היא דומה לקרינה הנצפית בקווזרים. קיים רצף ברור של עוצמת קרינה מגלקסיות הפעילות בעוצמה חלשה ועד לעוצמות הנצפות בקווזרים רחוקים, ולכן מניחים שהקווזרים הם ליבות של גלקסיות פעילות.

בין הגלקסיות הפעילות שנתגלו לראשונה היו NGC 1068 ו-NGC 4151, שהן קרובות יחסית לשביל החלב והפעילות במרכזן חזקה.

המודל המקובל על רוב החוקרים כיום להסברת מקור הקרינה של גלקסיה פעילה הוא מודל המבוסס על דיסקת ספיחה סביב חור שחור על-מסיבי, בדומה למודל הסברת הקווזרים. ההבדל בעוצמת הקרינה בין גלקסיה אחת לשנייה מוסבר בגודלו של החור השחור, כמות החומר סביבו, ופרמטרים נוספים. ככל שמשתכללות טכניקות התצפית מגלים פעילות גם בגלקסיות שנחשבו "שקטות", וכיום נחשבות רוב הגלקסיות הספירליות לגלקסיות פעילות ברמה כזו או אחרת. נצפו גם גלקסיות אליפטיות פעילות, אם כי בדרך כלל הן פולטות בעיקר קרינת רדיו.

דיסקות ספיחה שמכילות כמות רבה של חומר גורמות לפליטת סילוני חומר במהירות גבוהה מאוד מהקטבים. סילונים אלו (אנ') מהווים מקור רב עוצמה לפליטה של קרינת רנטגן.

היסטורית שם
-----------

בעבר, היו קוראים לגרעין הגלקטי הפעיל כגלקסיה אקטיבית כיוון שלא הבינו מה מקור התופעה, לאחר זמן מה הבינו כי המינוח גלקסיות אקטיביות לא התאים לתיאור הגרעין הגלקטי הפעיל מבחינת הפיזיקה שלו. גלקסיות אקטיביות הן גלקסיות בפני עצמן אשר בעלות גרעין גלקטי פעיל שפולט אנרגיה רבה, ולכן כאשר אומרים גלקסיה אקטיבית לא מתכוונים לגרעין גלקטי פעיל אלא לגלקסיה אשר בעלת גרעין אקטיבי פעיל בליבת הגלקסיה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גרעין גלקטי פעיל** בוויקישיתוף
* גרעין גלקטי פעיל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007546636305171
* GND: 4233554-1
* LCCN: sh93000826
* NKC: ph134703

 |
**אורציון ישי** (1936, ירושלים, ארץ ישראל המנדטורית - 5 באוקטובר 2013, ישראל) היה סופר ישראלי.

ביוגרפיה
--------

ישי הוא בן להורים יוצאי ביטולה (מונסטיר), שבחבל מקדוניה, אשר אבות אבותיהם התיישבו בה אחרי גירוש ספרד.

את השכלתו היסודית רכש בתלמוד תורה "בית אהרון" בירושלים. את לימודיו התיכוניים השלים במסגרת אקסטרנית. בוגר האוניברסיטה העברית במקצועות ספרות ומקרא ומוסמך לתואר שני לחינוך. עסק בהוראה בבתי-ספר תיכוניים בירושלים, ובהם: הגימנסיה העברית רחביה ובית הספר רנה קסין. כמו-כן שימש במשך שנים אחדות כמדריך למורים מטעם בית-ספר לחינוך של האוניברסיטה העברית.

בשנים 1972–1974 היה שליח מטעם הסוכנות היהודית, המחלקה לשיגור מורים, בסנטיאגו דה צ'ילה שם ניהל את בית-הספר היהודי על שם חיים ויצמן.

סיפוריו התפרסמו בפורומים ספרותיים שונים. סיפורו הראשון "פרחים על קברו של המורה לתנ"ך" התפרסם במוסף הספרותי של העיתון דבר בשנת 1967. אורציון ישי זכה בפרסים ספרותיים שונים: ב-1978 זכה בפרס על-שם פרננדו חנו לספרות ארץ-ישראלית חדשה מטעם יהדות מקסיקו, סיפורו "צבעונים" זכה בפרס מיוחד מטעם משרד החינוך והתרבות. בנוסף על סיפוריו פרסם אורציון ישי ספרי עזר ללימוד התנ"ך לבחינות הבגרות אותו חיבר בעזרת ניסיונו כמורה לתנ"ך בבית הספר רנה קסין בירושלים, שם היה מוכר בשם ישי אורציון (במקום אורציון ישי).

מקורות יצירתו
-------------

בריאיון להרצל חקק באתר האינטרנט **e mago** לגבי מקורות זיקתו לעבר אמר אורציון:

> 
> "האווירה של השכונה, הפסיפס הצבעוני של הדמויות, אווירת החגים בשכונה, היצרים, האהבות, תערובת של טיפוסים פשוטים ומרתקים. קשה לשכוח את המוזיקה, השירה, השפה, התפילה, הפיוטים בתי הכנסת של השכונה – ותוסיף לכל זה עניינים מיסטיים, רפואה עממית, אמונות בגורל. והיו גם הרבה דברים נסתרים : עזרה הדדית, מתן בסתר, רכילות מרתקת. הרבה יחד, שמחות משותפות. קשה לשכוח את החיים המרתקים האלה."
> 
> 
> 
>

ספריו
-----

* **הכל באותו יום**: סיפורים (ירושלים: שי, תשל"ו 1976)
* **על החוטים ועל לאורה**: סיפורים (תל אביב: הדר, (תשל"ט 1979)
* **צבעונים**: סיפורים (תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשמ"ב 1982)
* **סגורה לרגל שיפוצים**: סיפורים (ירושלים: כרמל, תשנ"ה 1995)
* **עידן השמש החמישית**: רומן (תל אביב: גוונים, תשנ"ט 1999)
* **חבצלות לקצין צעיר**: סיפורים (הוד-השרון: אסטרולוג, 2001)
* **לשתוק עם פרננדו**: סיפורים (ירושלים: כרמל, תשס"ה 2005)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אורציון ישי** בוויקישיתוף
* הרצל חקק, הקסם הספרדי והניחוח הירושלמי של אורציון ישי, בתוך: ד"ר לאה מזור, על מקרא הוראה וחינוך
* הרצל חקק, אורציון ישי – ראיון על כלל יצירתו , ממעמקים
* אורציון ישי, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה"
* אורציון ישי, ב"לקסיקון הקשרים לספרות ישראלית"
* אורציון ישי, ב"לקסיקון הסופרים העברים בהווה"
* הספרים של אורציון ישי, באתר "סימניה"
* רשימת הפרסומים של אורציון ישי, בקטלוג הספרייה הלאומית
* אורציון ישי (1936-2013), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  הקסם הספרדי של הסופר אורציון ישי, באתר news1, אוחזר ב-13 באוקטובר 2013.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007311666105171
* BnF: cb150032004 (data)
* ISNI: 0000 0000 6664 3982
* LCCN: n88103056
* VIAF: 78784955
* WorldCat: lccn-n88103056

 |
**משמר האמזונות** הוא כינוי שניתן על ידי עיתונאים מערביים ל**נזירות המהפכניות** (בערבית: **الراهبات الثوريات**; אלראהבאת אלת'וריאת), יחידת עלית של שומרות הראש של נשיא לוב לשעבר, מועמר קדאפי.

מטרת היחידה, אשר שירתו בה נשים בלבד, הייתה להגן על שלומו וביטחונו של קדאפי.

היסטוריה
--------

תמונה של נשים במשמר, מוזיאון טריפולי
היחידה הוקמה בראשית שנות ה-80, לאחר "התפטרותו" של קדאפי ממשרת ראש המדינה של לוב שלאחריה העניק לעצמו את התואר "המנהיג–האח ומורה הדרך של מהפכת 1 בספטמבר של הרפובליקה הערבית הלובית הסוציאליסטית העממית". בפועל, המשיך להחזיק בכל סמכויות השלטון. צעד זה הפתיע רבים, לאור התבטאויותיו המיזוגיניות הרבות, ומשנתו הפוליטית שפרסם בספר הירוק, לפיה תפקידן של הנשים מוגבל לעבודות משק בית וטיפול בילדים.

לפי דיווחים שונים המהלך של גיוס שומרות ראש במקום גברים נבע מתקוותו של קדאפי שגברים ערבים יהססו לפגוע בנשים, ולכן נשים יגנו עליו יותר טוב מהתנקשות. מועמר קדאפי אף התבטא באחת הפעמים כי הגבר הערבי הפסיק להיות גבר כאשר נוצח על ידי הגבר היהודי, ולכן הוא סומך מעתה רק על נשים. אולם ההערכה הרווחת שיחידת שומרות הראש אינה אלא היבט אחד מני רבים של התנהגותו האקסצנטרית של קדאפי ורצונו להיות מוקף בנשים צעירות ונאות.

המועמדות למשמר האמזונות עברו הכשרה אינטנסיבית בשימוש בכלי נשק ואמנויות לחימה, נדרשו להצהיר על בתוליהן, ונבחרו אישית על ידי קדאפי. לפני הצטרפותן לכוח, נשות המשמר עוברות אימונים בשימוש בנשק ובאמצעי לחימה אחרים באקדמיה מיוחדת. החברות במשמר נהנו מזכויות יתר המקנות להן רשות להתלבש ולהתאפר בסגנון מערבי, בניגוד למקובל אצל נשים מוסלמיות. 

הקמת משמר האמזונות ספגה ביקורת קשה בלוב בטענה שקדאפי גורם לצעירות במשמר שלא להינשא ולהקים משפחות.

ב־1998 נהרגה עיישה, אחת משומרות ראשו של קדאפי, במהלך מארב מתוכנן של קיצונים אסלאמיים לשיירת מכוניות בה נסע קדאפי. היא הטילה עצמה לפניו וספגה את כדורי הרובים, ובכך אולי הצילה את חייו. שבע שומרות נוספות נפצעו בתקרית.

בנובמבר 2006, כשקדאפי הגיע לנמל התעופה של אבוג'ה בניגריה, יחד עם יחידה של 200 שומרות ראש חמושות, נוצרה תקרית דיפלומטית כאשר המאבטחים המקומיים ניסו לפרוק אותן מנשקן. קדאפי עזב בכעס כשהוא מצהיר כי בכוונתו לגמוא את 40 הק"מ לבירה ברגל וחזר בו רק לאחר התערבותו של הנשיא הניגרי אולוסגון אובסנג'ו שהזדמן לנמל התעופה במקרה.

לאחר נפילתו של קדאפי מהשלטון ב-2011 הואשם קדאפי על ידי כמה משומרות ראשו שכפה עליהן להצטרף למשמר, ושהן היו קורבן לאונס והתעללות מינית מידיו וידי בניו ומקורביו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **משמר האמזונות** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  סוכנויות הידיעות, ‏כולם היו בניו, באתר גלובס, 21 בפברואר 2011
2. ↑  גיא בניוביץ', מפת הדרכים של הכובען המטורף, באתר ynet, 19 במאי 2009
3. ↑  הארץ, מאבטחות קדאפי מאשימות: הוא אנס אותנו, באתר הארץ, 28 באוגוסט 2011
מכלב
כליבים באריזתם
**מַכְלֵב** (בלשון הדיבור: "**שדכן**" או "**מהדק**") הוא מכשיר המשמש להידוק דפי נייר זה לזה. כן הוא מאפשר הידוק של דף נייר למצע רך כגון לוח שעם, עץ וכיוצא באלה.

מבנה והסבר אופן פעולה
---------------------

המכלב בנוי משתי זרועות עיקריות, 'עליונה' ו'תחתונה', המחוברות בקצותן בציר ובקפיץ מחזיר. כאשר רוצים להשתמש במכלב כדי להדק יחד קבוצה של דפי נייר, מקבצים יחדיו את הדפים ומכניסים את הנקודה שבה רוצים שהדפים יהודקו בין הזרוע העליונה והתחתונה של המכלב, בקצה שאינו מחובר בציר. בפעולת לחיצה אחת על קצה הזרוע העליונה של המכלב מתנתק **כליב** (סיכה עשויה מתכת דמוית האות 'ח') בודד ממארז כליבים שנמצא בתוכה, ומוחדר דרך הדפים. המשך הלחיצה על הזרוע העליונה לוחץ את קצות הכליב כנגד משטח מתכתי, הנמצא בקצה הזרוע התחתונה, שבו שקעים בעלי עיצוב מיוחד. הלחץ של קצות הכליב כנגד השקעים במשטח המתכת מכופף את זרועות הכליב לכיוון מרכזו, עד להצמדתן למרכז לכדי צורה אופיינית המונעת את היפרדותן. סיכת הכליב המתכתית, לאחר שהוחדרה דרך מקבץ הדפים וכופפה עד לסגירתה, היא האוגדת כעת את מקבץ הדפים.

ישנם מכלבים שבהם משטח המתכת שבקצה הזרוע התחתונה מכיל שני מערכי שקעים. מערך אחד בנוי כך שלחיצת קצות המכלב אליו תביא לכיפוף זרועות הכליב לכיוון מרכזו (כמוסבר לעיל) ואילו מערך השקעים השני נועד לכיפוף זרועות הכליב "החוצה", כלומר, הרחק ממרכזו. גישת "הכיפוף החוצה" הזו נועדה למנוע מצב בו כיפוף הכליב בגישה הראשונה ("כיפוף פנימה", לכיוון מרכז הכליב) תגרום לחדירת קצות זרועות הכליב בחזרה לדפים ובכך ליצירת זוג חורים נוסף, בין זוג החורים שדרכם חדרו זרועות הכליב למקבץ הדפים בתחילה. גישת "הכיפוף פנימה" מניבה הידוק חזק יותר של מקבץ הדפים, אך מנגד, יצירת ארבעת החורים במרווח זעיר (כמוסבר לעיל) עלולה לגרום במרוצת הזמן למצב בו דפי הנייר מתפוררים בנקודת ההצמדה, ומתחילים להיפרד.

כאשר המכלב משמש להצמדת דף נייר ללוח רך (כדוגמת לוח שעם), התהליך אינו כולל את כיפוף הכליב: דף הנייר מוחזק כנגד הלוח הרך, קצה הזרוע העליונה של המכלב מוצמדת לדף הנייר בנקודה שבה רוצים להצמידו ללוח, לחיצה של זרוע המכלב כנגד דף הנייר והלוח גורמת להיפרדות כליב אחד ממארז הכליבים שבזרוע ולחדירתו דרך דף הנייר ללוח הרך. מאחר שבניגוד לתהליך העושה שימוש במכלב כדי לחבר יחדיו מקבץ דפים, לא מתבצעת במקרה זה לחיצה של קצות הכליב כנגד השקעים שבמשטח המתכת שבזרוע התחתונה של המכלב, הרי שזרועות סיכת הכליב נותרות ישרות. זרועות הכליב הישרות נותרות נעוצות בלוח הרך וכוח החיכוך בינן ובין הלוח הוא שמונע מהן מלהשתחרר ושומר שדף הנייר יישאר מהודק ללוח.

ההבדל העיקרי בין מכלבים שונים הוא גודל הכליבים שאליהם הם מותאמים וכפועל יוצא, מספר הדפים המרבי שהמכלב מסוגל לחבר.

מבחינה מכנית ניתן לומר כי בדרך כלל מכלבים הם מנופים מהסוג השני.

ראו גם
------

* אטב נייר

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מכלב** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מהדק** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מכלב** |

* ציוד משרדי, באתר האקדמיה ללשון העברית, 17 במרץ 2013
* אתר למנויים בלבד אילון גלעד, איך קוראים בעברית למכשיר המוזר שמחבר בין שני דפים?, באתר הארץ, 24 במאי 2017
**ניקולו רובלה** (באיטלקית: **Nicolò Rovella**; נולד ב-4 בדצמבר 2001) הוא כדורגלן איטלקי המשחק כקשר בלאציו מהסרייה א'.

קריירה
------

רובלה גדל במחלקת הנוער של גנואה וערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בדצמבר 2019 בגיל 18. הוא הפך לשחקן הרכב קבוע בעונת 2020/2021 וסייע לגנואה להישאר בסרייה א'.

בינואר 2021 חתם רובלה ביובנטוס תמורת 18 מיליון אירו והושאל חזרה לגנואה עד סוף עונת 2021/2022. באוגוסט 2022 ערך רובלה את הופעת הבכורה שלו ביובנטוס, אך מיד הושאל למונצה העולה החדשה לסרייה א'.

בקיץ 2023 הושאל רובלה ללאציו לעונה אחת עם אופציה לרכישה קבועה.

נבחרת לאומית
------------

רובלה שיחק בכל הנבחרות הצעירות של איטליה ואף היה חלק מסגל הנבחרת הצעירה שהעפילה לאליפות אירופה עד גיל 21 ב-2021.

קישורים חיצוניים
----------------

* ניקולו רובלה, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Pobega segna una doppietta che vale oro, gli Azzurrini battono l’Islanda e ipotecano il pass per l’Europeo, figc
הרב **שלמה בנימין הלוי אשלג** (ה' בטבת תר"ע; 17 בדצמבר 1909 - ז' בכסלו תשמ"ד; 13 בנובמבר 1983) היה מקובל, בנו ומפיץ תורתו של הרב יהודה ליב אשלג בעל ה"סולם".

ביוגרפיה
--------

נולד בפולין לרב יהודה ליב אשלג ולרבקה רויזא. בשנת ה'תרפ"ב (1922) עלה לארץ ישראל יחד עם אביו וגר בירושלים. למד בישיבות תורת אמת, חיי עולם ועץ חיים. כמו כן למד בישיבת "בית יוסף" מאסכולת נובהרדוק הליטאית, ולמד בחברותא עם ראש הישיבה הרב הלל ויטקינד. בשנת תרצ"ה נשא את אהובה ליבא האזה, בתו של הרב דוד אהרן האזה מחסידות סוכטשוב.

לאחר נישואיו, על פי הוראת אביו, החל למסור שיעורים בחכמת הקבלה. בשנת ה'ת"ש (1940) הוציא לאור כתב עת בשם "האומה". כתב העת שיצא לאור בגיליון אחד בלבד, הוגדר כ"דו-שבועון בין-מפלגתי" והובאו בו ממאמריו של אביו. זמן קצר אחר הופעת העיתון אסרה משטרת המנדט הבריטי על המשך הפצתו, באשמת קידום עמדות קומוניסטיות. בשנת תש"ג ייסד אביו שיעור קבוע בקבלה לתושבי העיר חיפה, ואת מסירת השיעור הפקיד בידיו.

הוא היה יד ימינו של אביו בהוצאת פירוש הסולם והפצתו, והוסיף לעסוק בכך אחרי מות אביו, יחד עם אחיו ברוך שלום אשלג ודודו יהודה צבי ברנדויין. בשנת תשכ"א הקים בית מדרש בבני ברק ללימוד חכמת הקבלה. הוא מסר בבית מדרשו שיעורים יומיים בספר הזוהר עם פירוש הסולם. כמו כן הקים ישיבה לבחורים וכולל אברכים שעסקו גם בחכמת הקבלה. בית המדרש פעיל עד היום בניהול בנו, הרב שמחה הלוי אשלג.

מלבד השיעורים בבית מדרשו נהג הרב אשלג למסור שיעורים בקבלה ברחבי ישראל, בין השאר ייסד שיעורים בירושלים ובחברון. בקריית ארבע ייסד כולל אברכים שחילקו את לימודם, חצי יום לתורת הנגלה וחצי יום לתורת הנסתר. הוא עצמו היה בא, אחת לשבוע, למסור שיעורים לאברכי הכולל. כמו כן היה מוסר שיעורים במערת המכפלה עצמה.

הקפיד הרב אשלג על "נוי סוכה", והיה מקים בחצר ביתו סוכה מיוחדת ביופייה ונכללו בה תצוגות אמנותיות שונות. בימי חג הסוכות והיו רבים מתושבי בני ברק נוהרים לסוכתו כדי ליהנות מיופיה.

נפטר בז' בכסלו תשמ"ד, ונקבר בהר המנוחות, סמוך לציונו של אביו בעל הסולם. על מצבתו נכתב שהיה הוא זה שגרם לאביו לחבר את פירוש הסולם על ספר הזוהר, בעקבות שאלה ששאל אותו בחכמת הקבלה. שאלה זו הובילה את אביו לפרש את ספר הזוהר בשפה השווה לכל איש.

ב-2003 הוציא מכון "עטרת שלמה" את הקובץ "ספר עטרת שלמה-חנוכה" - ליקוט משיחותיו שהעביר בשנים תשל"ה-תשמ"ג.

מתלמידיו
--------

* בנו הבכור, הרב יחזקאל יוסף אשלג, שהקים בית מדרש ברחוב אבן עזרא בבני ברק
* בנו, הרב שמחה אברהם אשלג, המנהל את הבית המדרש ברח' שד"ל וידוע כ"בודק הכתובות"
* הרב עקיבא הלוי אורצל, מייסד קבוצת הלימוד "עטרת שלמה אשלג" ללימוד חכמת הקבלה
* הרב יהודא ליאון אשכנזי
* הרב אורי שרקי
* הרב ירחמיאל ויס
* הרב  אהרון קוך

קישורים חיצוניים
----------------

* כ"ק מרן אדמו"ר ר' שלמה בנימין הלוי אשלג זצוקלה"ה, באתר מרכז תורני מהרי"ל אשלג
* אתר האינטרנט של קבוצת לימוד חכמת הקבלה "עטרת שלמה אשלג" בחסות ופיקוח הרב עקיבא הלוי אורצל

הערות שוליים
------------

1. ↑  "האומה" בויקיטקסט
2. ↑  מיכה אודנהיימר, דרך הקבלה אל הקומוניזם, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2004
3. ↑  אתר האינטרנט של מרכז תורני מהרי"ל אשלג
4. ↑  מתוך "שביל הפרד"ס" - עלון שבועי תורני בהוצאת מרכז תורני מהרי"ל אשלג

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007298204705171
* VIAF: 298916954
* WorldCat (עם VIAF): 298916954

 |
**אייל יצחקי** (נולד ב-1967) הוא שמאי מקרקעין אשר כיהן כשמאי ממשלתי ראשי משנת 2007 ועד 2011.

ביוגרפיה
--------

יצחקי נולד ברמת גן. הוא למד בגמנסיה גן נחום בראשון לציון במגמה הביולוגית. התגייס לצה"ל בשנת 1986 ושירת כקצין מודיעין ביחידה 8200 של חיל המודיעין.

בשנת 1993 סיים תואר ראשון בהצטיינות בכלכלה ומנהל עסקים באוניברסיטת בן-גוריון. בשנת 1995 סיים לימודי תעודה בשמאות מקרקעין באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1996 הוסמך כשמאי מקרקעין. כשמאי במגזר הפרטי סייע בשנת 2005 להקמת הוועדה לתקינה שמאית של מועצת שמאי המקרקעין במשרד המשפטים. בהובלתו קבעה הוועדה הגדרה חד ערכית לשטח דירה שאומצה בחוק המכר בשנת 2008. ב-10 ביולי 2007 הצטרף לשירות הציבורי עם מינויו לשמאי הממשלתי הראשי, העומד בראש אגף שומת מקרקעין.

בתחילת תקופת כהונתו פרץ המשבר הכלכלי העולמי שהביא לתנודתיות ולאי וודאות בשוק הנדל"ן הישראלי. בתקופת המשבר, שהתאפיינה בעליות מחירים מתמשכות (בעיקר בנדל"ן למגורים), נסקרה על ידו השתנות מחירי הדירות באופן עצמאי במנותק ממדדי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לשם ניטור ההשתנות בתקופת המשבר

יצחקי קבע כללי שמאות לפיצוי מפוני גוש קטיף כחלק מיישום תוכנית ההתנתקות, כן קבע עקרונות לפיצויים בגין הפקעה של סוגי נכסים שונים וגיבש קווים מנחים לפתרון סוגיות מיוחדות בענף שמאות המקרקעין. על כללים אלה הושמעה ביקורת מצד בעלי עניין בטענה שהם מצמצמים את מרחב שיקול הדעת בענף.

בשנת 2010 הגיש דו"ח שהמליץ על ביטול הסובסידיה לקרקע שמוענקת לחקלאים על ידי מינהל מקרקעי ישראל וקרא למיכרוז השכירות והחכירה של קרקע חקלאית שבבעלות המדינה.

בשנת 2011 סיים יצחקי את כהונתו והוחלף על ידי טל אלדרוטי. בשנת 2012 מונה לכהן כשמאי מכריע לתקופה של עשר שנים.

יצחקי מתגורר בראשון לציון, נשוי ליעל ואב לשלושה ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* דליה טל, ‏"אני נמצא כל הזמן בתוך שדה מוקשים", באתר גלובס, 23 בנובמבר 2008
* אייל יצחקי, **השפעת מאפייני האוכלוסייה על מחירי נכסי נדל"ן למגורים**, אגף שומת מקרקעין במשרד המשפטים, 11 ביולי 2010

הערות שוליים
------------

1. ↑  מינוי שמאי ממשלתי ראשי, באתר גלובס, 12 ביולי 2007
2. ↑  דותן לוי, עכשיו זה רשמי: מחירי הדירות עלו ב-2.5% ברבעון הראשון, באתר כלכליסט, 21 ביוני 2009
3. ↑  עדותו בפני בוועדת החקירה הממלכתית בדבר קביעת הפיצוי למפונים, 14 ביולי 2009
4. ↑  אריאל רוזנברג, ‏השמאי הממשלתי הוא גם המחוקק וגם התליין, באתר גלובס, 19 בינואר 2009
5. ↑  מיכל מרגלית, ‏השמאי הממשלתי: סובסידיית הקרקע מזיקה לתחרות בחקלאות, באתר גלובס, 12 באפריל 2010
6. ↑  ילקוט פרסומים 6409 מיום 3 במאי 2012 עמ' 3744
**מרקו רהמר** (בגרמנית: **Marko Rehmer**; נולד ב-29 באפריל 1972) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת הבלם.

קריירת מועדונים
---------------

### אוניון ברלין

רהמר נולד בברלין המזרחית, בגרמניה המזרחית, ושיחק כנער באוניון ברלין, מועדון שהתקיים בברלין המזרחית. בשנת 1990 עלה לקבוצה הבוגרת, ששיחקה אז בליגה המזרח-גרמנית השנייה. עם איחוד גרמניה, עברה אוניון ברלין לשחק בליגת הבונדסליגה השנייה, ורהמר נשאר במועדון עד לחלון ההעברות של עונת 1996/97. רהמר עזב את המועדון לאחר שש עונות וחצי בקבוצה הבוגרת, בהן כבש 19 שערים ב-106 הופעות, ועבר להנזה רוסטוק.

### הנזה רוסטוק

המעבר של רהמר להנזה רוסטוק נחשב מבחינתו להתקדמות מקצועית, שכן רוסטוק שיחקה אז בליגת הבונדסליגה. רהמר שיחק במועדון שתי עונות וחצי, והפך לשחקן חשוב במערך ההגנתי של הקבוצה. בשנת 1999 עזב את הנזה רוסטוק, לאחר שכבש ארבעה שערים ב-81 הופעות, ועבר להרטה ברלין.

### הרטה ברלין

רהמר חתם בהרטה ברלין בקיץ 1999, ושיחק במועדון במשך שש עונות, בהן צבר 107 הופעות והבקיע שישה שערים. רהמר הפך לאחד הבלמים היציבים בבונדסליגה, עובדה שהקנתה לו מקום בסגל נבחרת גרמניה ליורו 2000 ומונדיאל 2002. רהמר זכה עם הרטה ברלין בשני גביעי ליגה בשנים 2001 ו-2002, שניהם לאחר ניצחונות בתוצאה הזהה 4-1 על שאלקה 04. עם זאת, בשנותיו האחרונות במועדון סבל מפציעות רבות ומיעט לשחק, ובשנת 2005 עבר לאיינטרכט פרנקפורט.

### איינטרכט פרנקפורט

רהמר שיחק שנתיים באיינטרכט פרנקפורט, אך המשיך לסבול מפציעות רבות. למרות זאת, בעונת 2007 סייע לקבוצה להינצל מירידה אל הבונדסליגה השנייה. בתום עונה זו פרש ממשחק פעיל.

קריירה בינלאומית
----------------

לרהמר 35 הופעות במדי נבחרת גרמניה, בהן הבקיע ארבעה שערים. רהמר זומן ליורו 2000 בו הודחה הנבחרת בשלב הבתים, ולמונדיאל 2002, בו פתח בהרכב ושיחק מחצית אחת במשחק שמינית הגמר נגד נבחרת פרגוואי, עקב הרחקתו של קארסטן ראמלו במשחק האחרון בשלב הבתים. רהמר היווה במונדיאל זה בעיקר גיבוי מהספסל, ונבחרתו הגיעה עד למשחק הגמר, בו הפסידה 2-0 לנבחרת ברזיל. הופעתו האחרונה של רהמר בנבחרת גרמניה הייתה בשנת 2003.

תארים
-----

עם הרטה ברלין:

* גביע הליגה הגרמנית: 2001, 2002

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams

| **נבחרת גרמניה – יורו 2000** |
| --- |
| 1 קאן • 
2 באבל • 
3 רהמר • 
4 לינקה • 
5 בודה • 
6 נובוטני • 
7 שול • 
8 הסלר • 
9 קירסטן • 
10 מתאוס • 
11 רינק • 
12 להמן •
13 באלאק • 
14 האמאן •
15 ווש •
16 ירמיס •
17 ציגה •
18 דייסלר •
19 יאנקר •
20 בירהוף •
21 ראמלו •
22 בוט •
מאמן: ריבק | גרמניהגרמניה |

| **נבחרת גרמניה – מונדיאל 2002 (מקום שני)** |
| --- |
| 1 קאן • 
2 לינקה • 
3 רהמר • 
4 באומן • 
5 ראמלו • 
6 ציגה • 
7 נויביל • 
8 האמאן • 
9 יאנקר • 
10 ריקן • 
11 קלוזה • 
12 להמן •
13 באלאק • 
14 אסמואה •
15 קל •
16 ירמיס •
17 בודה •
18 בומה •
19 שניידר •
20 בירהוף •
21 מצלדר •
22 פרינגס •
23 בוט •
מאמן: פלר | גרמניהגרמניה |
**עמרם קלעג'י** (נולד ב-1944) הוא איש ממשל ישראלי ששירת בשורת תפקידים בכירים במשרד הפנים. כיהן בין מאי 2011 לאפריל 2013, בשנית, כמנכ"ל משרד הפנים. זוכה תואר "יקיר השלטון המקומי".

קלעג'י, בעל תואר ראשון בגאוגרפיה, היה עד 1992 בעל משק חקלאי במושב ברק שבחבל תענך.

הוא בין המנוסים בפקידות הבכירה של משרד הפנים וכיהן בעבר בתפקיד הממונה על מחוז חיפה והצפון במשרד הפנים. קלעג'י שימש מנכ"ל משרד הפנים משנת 1991 עד שנת 1996, במרבית הזמן תחת יצחק רבין (אשר כראש ממשלה החזיק גם בתפקיד שר הפנים). כמו כן כיהן כיו"ר המועצה הארצית לתכנון ולבנייה במשך 11 שנים.

בשנת 2004 הועמד כראש ועדה קרואה של המועצה האזורית אבו בסמה. המועצה מקיפה עשרה יישובים מוכרים בנגב, שישה מתוכם בדואים, ולמעלה מ-80,000 בני אדם, והקמתה היוותה הכרה בכפרים שבשטחה, שהיו עד אותה עת בלתי מוכרים. המינוי של הוועדה הקרואה בראשות קלעג'י הוארך מעת לעת עד שהגיע למקסימום המותר בחוק ועל כן נקבע שייערכו בחירות בדצמבר 2009. אולם בהתקרב המועד של הבחירות המיועדות שונה החוק המגביל את תקופת הכהונה המקסימלית של ועדה קרואה על מנת לאפשר את המשך כהונת הוועדה הקרואה לתקופה נוספת. בפברואר 2011 החליט בית המשפט העליון כי יש לערוך את הבחירות עד דצמבר 2012. בתפקידו כיו"ר המועצה התריע קלעג'י על הבעיות הקשות של המגזר הבדואי בנגב. 

בשנת 2011 מונה פעם נוספת לתפקיד מנכ"ל משרד הפנים על ידי שר הפנים אלי ישי, לאחר שגבריאל מימון נאלץ להתפטר לאור חשדות שחיתות נגדו. מינויו של קלעג'י אושר על ידי הממשלה במאי 2011. הוא סיים את תפקידו באפריל 2013.

חיים אישיים
-----------

קלעג'י נשוי ואב לשמונה. תושב ירושלים.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אורי בינדר, נא להכיר: האיש שהשר ישי רוצה למנות לראש מועצה לכל החיים, באתר nrg‏, 28 באוקטובר 2009
2. ↑  רועי כוכבי, עמרם קלעג'י זוכה לברכות עם פרישתו מתפקיד יו"ר המועצה הארצית לתכנון ובניה, אתר News1, 21/01/04
3. ↑  נקבע מועד הבחירות במועצה האזורית אבו בסמה: 8 בדצמבר 2009, הודעה לעיתונות של ועדת הפנים והגנת הסביבה, 13/08/2008, אתר הכנסת
4. ↑  באיחור אלגנטי של 64 שנים יוכלו בדואים לבחור ולהיבחר לרשות המקומית, באתר "נא להכיר", מטה ההכרה לכפרים הבלתי מוכרים בנגב
5. ↑  תומר אביטל, סמנכ"ל משרד החינוך יגאל צרפתי ימונה לתפקיד מנכ"ל משרד הפנים, באתר כלכליסט, 10 באפריל 2013

| מנכ"לי משרד הפנים |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אשר רוזנבלום • אליהו מירון • אהרון מויאל • יוסף חלד • יצחק שבו • מאיר ישעיהו סילברסטון • חיים קוברסקי • אריה דרעי • דב קהת • עמרם קלעג'י • יעקב אפרתי • אבי מעוז • דב גזית • מרדכי מרדכי • גדעון בר לב • אוסקר אבו ראזק • רם בלינקוב • אריה בר • גבריאל מימון • עמרם קלעג'י • יגאל צרפתי • שוקי אמרני • אורנה הוזמן-בכור • מרדכי כהן • יאיר הירש • רונן פרץ |

 |
**מיכאל מיכאל** (6 באוקטובר 1918 – 19 במאי 1997) היה איש צבא ודיפלומט ישראלי.

ביוגרפיה
--------

מיכאל נולד באוקטובר 1918 בקרקוב שבפולין. אביו, ד"ר שמעון פלדבלום, היה פעיל ציוני וכיהן כיו"ר ההסתדרות הציונית בגליציה המערבית ובשלזיה. בשנת 1936 עלה לארץ ישראל. למד הנדסה בטכניון בחיפה ולאחר מכן למד משפטים בבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה בתל אביב. בשנת 1939 התגייס לארגון "ההגנה" והיה חבר בה עד לפירוקה בשנת 1948. בין היתר היה אחד המפקדים על מבצע פריצת מחנה עתלית[דרוש מקור] ומפקד העיר חיפה. לאחר הקמת צה"ל שירת באגף כוח אדם כמפקד מחלקת אכ"א/1, מחלקת החיול והקליטה, כיהן כמפקד מחוז תל אביב ופיקד על מצעד צה"ל בחגיגות יום העצמאות ה'תשי"ד. ב-1954 מונה למושל צבאי באזור הגליל. מיכאל סיים את שרותו הצבאי בדרגת אלוף-משנה.

קריירה דיפלומטית
----------------

בשנת 1956 הצטרף למשרד החוץ. בתחילת שירותו היה הנספח הצבאי בטורקיה וביוגוסלביה. בשנת 1959 מונה לקונסול הכללי במומביי (הנציג הישראלי הבכיר בהודו).

ב-1962, עם עצמאות אוגנדה, מונה מיכאל לשגריר ישראל הראשון במדינה בתקופתו העמיקו הקשרים בין המדינות. לאחר סיום תפקידו באוגנדה שב לישראל והיה למנהל מחלקת המחקר במשרד החוץ. בשנת 1969 נשלח מיכאל לכהן כממונה על נציגות ישראל בדרום אפריקה, בדרגת שגריר.
מספר שנים לאחר מכן, בשנת 1975 נתמנה לשגריר בפרו.
ב-1982 מונה לשגריר בזאיר, וב-1984 יצא לגמלאות.

נפטר במאי 1997, בגיל 78. נקבר בבית העלמין ירקון.

הערות שוליים
------------

1. ↑  מ. מיכאל - קונסול כללי בבומביי, דבר, 16 באוקטובר 1959.
2. ↑  היום תוכרז עצמאות אוגנדה, דבר, 9 באוקטובר 1962.
3. ↑  מיכאל מיכאל – ממונה (כשגריר) על נציגות ישראל בדרום-אפריקה, מעריב, 7 בינואר 1969.
4. ↑  מינויים במשרד החוץ, דבר, 17 באפריל 1975.
5. ↑  מיכאל מיכאל באתר חברה קדישא ת"א–יפו.
**יומן מבוזר** (באנגלית: **Distributed ledger**) נקרא גם **ספר חשבונות משותף**, הוא מוסכמה על אופן שכפול, שיתוף וסינכרון של נתונים דיגיטליים ממקורות שונים אשר פרושים על פני מספר אתרים גיאוגרפיים, מדינות או מוסדות. ליומן זה אין מנהל מרכזי או מערכת אחסון נתונים מרכזית.

באופן כללי, ליישום יומן מבוזר דרושה רשת מחשבים של עמית לעמית (P2P) וכן אלגוריתמים מוסכמים על מנת להבטיח שכפול אמין של היומן בנקודות שונות ברשת.. היישום המוכר ביותר של יומן מבוזר היא מערכת הבלוקצ׳יין, אשר יכולה להיות פרטית או ציבורית. משמעות המילה "בלוקצ׳יין" נשארת שנויה במחלוקת. יש הטוענים כי היא שם נרדף ל״יומן מבוזר״, אחרים [דרושה הבהרה] טוענים כי מבחינה טכנית ההגדרה חלה רק על בלוקצ׳יינס ליניאריים כגון ביטקוין או Litecoin, ולא על מערכות המבוססות אלגוריתמים אחרים כגון Iota Tangle. לפי הגדרה זו, לא כל היומנים המבוזרים חייבים בהכרח להיות כפופים לחוקי הבלוקצ׳יין, ולייצר קונצנזוס מבוזר. בלוקצ׳יין הוא רק סוג אחד של מבנה נתונים מסוג יומן מבוזר. [דרוש מקור][דרושה הבהרה]

יומנים מבוזרים ידועים בעיקר בשימושם כמטבעות מבוזרים, אם כי מבחינה טכנית הם שני דברים שונים בתכליתם. עם זאת, יומן מבוזר צריך כלכלה מבוזרת כדי שלנקודות ברשת תהיה מוטיבציה לפעול.. 

שימושים אפשריים אחרים מלבד מטבעות מבוזרים כוללים חוזים חכמים או אחסון קבצים.

יישומים
-------

בנקים משקיעים ביומנים מבוזרים כדי להפחית סיכונים תפעוליים. השימוש העתידי של יומנים מבוזרים, מצופה לכלכל את ״האינטרנט של הדברים״ בכלכלה מתוכנתת.

סוגים
-----

יומנים מבוזרים יכולים להיות מורשים במידה ויש היתר לכל אדם להיות צומת ברשת, או ללא הרשאות אם נדרש אישור על מנת להיות צומת ברשת.  ישנם גם סוגים שונים אשר נבדלים באלגוריתם הקונצנזוס (הוכחת עבודה, מערכת הצבעות).

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Scardovi, Claudio (2016). *Restructuring and Innovation in Banking*. Springer. p. 36. ISBN 9783319402048. נבדק ב-21 בנובמבר 2016. `{{cite book}}`:  (עזרה)
2. ↑  Distributed Ledger Technology (DLT) and blockchain (Report). World Bank. 1 December 2017. Retrieved 17 February 2018.
3. ↑  "The CIO's Guide to Blockchain". *Smarter with Gartner*. Gartner. 29 ביוני 2016. נבדק ב-4 בדצמבר 2016. `{{cite web}}`:  (עזרה)
4. ↑

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1229475885

 |
**תעוזה** (או **חוסר מורא**) היא ההפך מפחד. להיות נועז מעיד על נכונות לבצע מעשים הכרוכים בסכנה למרות ההפסדים האפשריים.

בהקשר של יחסים חברתיים, אדם נועז עשוי להיות מוכן להסתכן בתחושות קשות כדוגמת בושה או בדחייה במצבים חברתיים, או לכופף את כללי ההתנהגות או הנימוסים המקובלים בחברה לצורך מטרה מסוימת. אדם עם רמות תעוזה גבוהות יכול לבקש כסף באגרסיביות, או לדחוף מישהו בהתמדה למלא בקשה.

המילה "נועז" יכולה לשמש גם כמילה נרדפת ל"חוצפה"; לדוגמה, ילד עלול להיענש על היותו "נועז" משום שהוא מתנהג בחוסר כבוד כלפי מבוגר או על ידי התנהגות לא נאותה.

אטימולוגיה
----------

המילה תעוזה היא חידוש לשוני של עדיה חורון, מהשורש המקראי והאוגריתי ע־ז־ז. היא חודשה במשמעות המצומצמת של תעוזה במסגרת שחרור המולדת, אך נפוצה במשמעות הרחבה יותר המוכרת בימינו.

האמיגדלה
--------

באחד ממחקריו של אנטוניו דמסיו, מתארת S.M, אישה עם נזק חמור באמיגדלה, כיצד פגישה אקראית בפארק כמעט הובילה למותה:

> 
> הלכתי לחנות, וראיתי את הגבר הזה יושב על ספסל בפארק. הוא אמר, בואי לפה בבקשה. אז הלכתי אליו. שאלתי אותו מה הוא רוצה. הוא תפס אותי בחולצה, הצמיד סכין לגרון שלי ואמר לי שהוא הולך לחתוך אותי. אמרתי לו – קדימה, תעשה את זה. ואז אמרתי לו שאם הוא לא יהרוג אותי, אני אחזור וארדוף אותו כל ימי חייו.
> 
> 
> לא פחדתי. ומשום מה, הוא שחרר אותי. והלכתי הביתה. (צוחקת)
> 
> 
> -- ואז התקשרת למשטרה?
> 
> 
> -- לא.
> 
> 
> 
> 

האמיגדלה מקושרת עם תגובות רגשיות למצבי סכנה (בעיקר פחד ותוקפנות). היא משתתפת בתגובות התנהגותיות, אוטונומיות והורמונליות על גירויים רגשיים. תגובת הילחם או ברח משויכת לאמיגדלה.

האמיגדלה מעורבת בזיהוי פחד אצל האחר. מבחינה אבולוציונית, לזיהוי זה יש ערך הישרדותי, מכיוון שפחד של האחר עשוי להצביע על סכנה. כדי לשרוד, האייל, למשל, חייב להיות מסוגל לזהות סכנה, כגון טורף מתקרב. יכולת זו, המפעילה את מנגנון "הילחם או ברח", מחייבת בראש ובראשונה זיהוי סימני התנהגות מסוכנים אצל האחר. ברם, לא תמיד האייל המסוים רואה את הטורף בעצמו. משום כך הוא נזקק לזהות הבעות פחד אצל חבריו הסמוכים לו, שכן פחד של אייל אחד מסמל זיהוי סכנה בטווח המחיה. מחקרים רבים מעגנים את תפקידה של האמיגדלה בזיהוי סכנה מתוך מגוון גירויים, במיוחד גירויים חזותיים, כגון הבעות-פנים. נמצא שאנשים עם נזק באמיגדלה מתקשים לעבד רגשות המומחשים באמצעות הבעות-פנים, במיוחד הבעות המשקפות פחד או עצב.

ראו גם
------

* פסיכופתיה
* ביישנות
* חיפוש אחר ריגושים

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **תעוזה** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  St. Thomas Aquinas, Richard J. Regan *The Cardinal Virtues* - 2005 Page 116 "Is boldness a sin? Boldness is an emotion. But emotion sometimes is moderated by reason and sometimes lacks the measure of reason, whether by excess or deficiency, and emotion is sinful in this respect. "
2. ↑  יהושע פורת, **שלח ועט בידו – חייו של יונתן רטוש**, ראם, 1989, עמ' 127
3. 1 2  ערי ז'בוטינסקי, אור הירח גונט הרהורים, חרות, 21 באוגוסט 1949
4. ↑  רונית גדיש, על התחרות בין השורש למשקל בעברית החדשה, **לשוננו** ע"ז, 2015, עמ' 308
5. ↑  N; P; R (2015-01-15). "World With No Fear". *NPR* (באנגלית). נבדק ב-2021-11-05.
**שביתת הנהגים בשנת 1931** היא שביתה של נהגי משאיות ואוטובוסים יהודים וערבים נגד ממשל המנדט הבריטי בתביעה לבטל מיסים שהוטלו עליהם. השביתה מהווה דוגמה להתגבשות דפוסי השליטה הפוליטית בכלכלת היישוב, עם השפעות ברורות על דפוסים דומים שהתפתחו מאוחר יותר במדינת ישראל.

השביתה פרצה ב-3 בנובמבר 1931, והיוותה את המקרה היחיד בו חברות תחבורה ונהגים יהודים וערבים התארגנו ביחד בשל אינטרס כלכלי משותף - אינטרס זה עשוי היה להוביל לשיתוף פעולה רחב יותר נגד הבריטים בהנהגת אותה בורגנות עירונית שנדחקה לפינה. את השביתה הובילו שרגא גורן וחסן אלדג'ני.

הארגון המשותף שהכריז על השביתה כלל חברות בעלות צי של כלי רכב, בעיקר בבעלות של ערבים שעסקו בתחבורה ציבורית ובתיירות; קואופרטיבים של יהודים שעסקו בתחבורה ציבורית; ובעלים פרטיים של משאיות או אוטובוסים, ערבים כיהודים. בימי השביתה עצמה הצטרפו גם בעלי המכוניות הפרטיות, שהיוו כרבע מסך כל כלי הרכב בארץ.

הכבדת נטל המיסים והמכסים על התחבורה המוטורית ייקרה את שירותי התחבורה וההובלה ואת התחבורה הפרטית, לכן נוצרה עד מהרה חזית רחבה ביותר נגד מדיניות הממשלה. חזית זו כללה את הסוחרים, שהוצאותיהם עלו, ואת הציבור הרחב, שהשתמש בשירותי התחבורה שהתייקרו.

שביתת הנהגים הייתה כוללת והיא שיתקה את התחבורה בארץ לתשעה ימים. בסופה ב-11 בנובמבר 1931 נכנעה הממשלה לנהגים, מתוך חשש שבתוך כמה ימים תתפשט השביתה גם אל מגזר הסוחרים, יהודים וערבים כאחד. במהלך השביתה היו הפגנות משותפות שהדגישו את האינטרס המשותף של כלל התושבים נגד הממשלה הבריטית.

השאיפות להטלת המיסים והמכסים, שהביאו לפרוץ השביתה, נבעו מהגירעון של הבריטים שפעלו לפיתוח תשתית תעבורתית, בין היתר באמצעות הנחת מסילות ברזל לרכבות. אולם רוב הציבור העדיף להשתמש בשירותי הסעה של אוטובוסים ומשאיות, שהיו זולים יותר. בתגובה הכבידה ממשלת בריטניה את המיסים והמכסים, אולם ההכבדה לא תאמה את המדיניות שננקטה במדינות השכנות, אשר נשלטו על ידי ממשלת המנדט, לכן עוררה התנגדות הולכת וגדלה. הראשונים שהתארגנו בתביעות לממשלה הבריטית היו בעלי החברות הערביות, אולם כשצעדיהם נכשלו הם הבינו שיש לארגן לשביתה גם את המפעילים הבודדים ואת הקואופרטיבים, יהודים וערבים. את המגמה הזאת ניסתה תנועת העבודה הציונית למנוע, באמצעות שליטה פוליטית בכלכלה ועידוד פוליטי של הפרדה כלכלית[דרוש מקור]. בסופו של דבר, הייתה זו ההנהגה הציונית שהביאה את הבריטים לוותר על כוונותיהם, כדי למנוע פריצתה של שביתת מסחר כללית.

קישורים חיצוניים
----------------

* י' בן-צבי, שביתת הנהגים שלמה בכל הארץ, דבר, 4 בנובמבר 1931, המשך
* י' בן-צבי, הלקח משביתת הנהגים, דבר, 20 בנובמבר 1931

הערות שוליים
------------

1. ↑  א. סדומי, כשפח בנזין עלה 34 גא"י, דבר, 18 ביוני 1972
פירוש נוסף ערך זה עוסק בשלב במחזור חיי הזבוב. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו רימה (פירושונים).
רימה; Dalius Baranauskas
**רִימָּה** היא שלב הזחל במחזור חייו של הזבוב.

מבנה ותיאור
-----------

גודל הרימה נע בין 2 עד 12 מילימטר בהתאם לשלב הגדילה בו היא נמצאת. צבען של מרבית הרימות משתנה בטווח של לבן כבוי (Off-White) עד חום בהיר, אף על פי כן חלקן יכולות אף להיות בצבע צהוב או אדמדם.
הן בעלי זוג גפיים דקים דמויות קרס המשמשות לאכילה אך חסרות רגליים.

מחזור חיים
----------

מחזור החיים של הזבוב מורכב מ-4 שלבים: ביצה, רימה, גולם ובוגר (זבוב). הביצים יכולות להיות מוטלות בכל מקום בו יש די מזון עבור הרימות ובתנאי שהוא לח במידה מספקת. בין מקומות אלו נמנים צואת בעלי חיים, דשן, בריכות מים אך בעיקר בבשר נרקב. הביצים בוקעות בתוך 20-8 שעות מרגע הטלתן, מיד עם הבקיעה מופיעה הרימה המאביסה עצמה בבשר עד שהיא מוכנה לעבור לשלב הגולם. בשלב זה עוזבת הרימה את מקור המזון ועוברת למקום לחלוחי יותר על מנת להפוך לגולם. לאחר 12–14 ימים בוקע מן הגולם זבוב בוגר.

שימושים
-------

האדם למד לרתום את תכונותיה המיוחדות של הרימה למטרות שונות בתחומים מגוונים.

### שימושים ברפואה

 ערך מורחב – **טיפול ברימות**  

הרפואה בעבר ובהווה משתמשת ברימות בשל טבען - הן מכרסמות בעור נגוע מבלי לפגוע ברקמות הבריאות. השימוש ברימות מאפשר למעשה לנקות ולחטא פצעים פתוחים מתאים מתים. בעבר, טרם המצאת האנטיביוטיקה, השתמשו רופאים ברימות כדי לחטא פצעים פתוחים.

גם כיום, ברפואה המודרנית, כאשר לא ניתן לבצע ניתוחים להסרת נמקים וזיהומים בשל חשש מסיבוכים, אחד הפתרונות הוא שימוש ברימות לצורך החיטוי של האזור מהתאים הנגועים. הרימות הלבנות מפוזרות ממבחנה סטרילית על פני האזור הנגוע ומיד מכוסות בתחבושות כדי לשמור על הסטריליות של האזור. זמן ההמתנה תלוי בהיקף הפציעה, ובסיומו הרימות תופחות לגודלן המרבי, בעוד האזור הנגוע מתנקה לחלוטין מזיהום. הטיפול נחשב לטיפול חדשני ומקובל כיום בבתי חולים רבים ברחבי העולם.

### שימושים נוספים

* חוקרי זיהוי פלילי בוחנים לעיתים רימות הנמצאות בגופות על מנת לקבוע את שעת המוות.
* הרימות משמשות כפתיון בדייג.
* רימות מהוות מזון לחיות מחמד כמו ציפורים וזוחלים.

הרימה בתנ"ך
-----------

יש כמה פסוקים בהם מופיעה הרימה, בדברי איוב: "לָבַשׁ בְּשָׂרִי רִמָּה וגיש [וְגוּשׁ] עָפָר עוֹרִי רָגַע וַיִּמָּאֵס" (ספר איוב, פרק ז', פסוק ה'). בדרך כלל הרימה נזכרת כסמל או כחלק מתיאור של מוות. לפעמים המקרא גם כותב תולעת בהקשרים שכנראה הכוונה לרימות, לדוגמה: "אַף כִּי אֱנוֹשׁ רִמָּה וּבֶן אָדָם תּוֹלֵעָה" (ספר איוב, פרק כ"ה, פסוק ו').

ראו גם
------

* לרווה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רימה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  ד"ר איתי גל, התולעים כירסמו את הנמק מהכוויה, באתר ynet, 4 בנובמבר 2009