**שֵחְרית** (شحرية **שחְרִיה**), הידועה גם בשם **גִ'בָּאלִי** (جبالية **גִ'בָּאלִיה**, "הררית" בערבית עומאנית), היא שפה שמית מתת-המשפחה של שפות דרום-ערב המודרניות, המצויה בסכנת הכחדה. היא מדוברת בפי אוכלוסייה קטנה של תושבים ילידים בעיירות החוף, בהרים וברמות הפראיות מסלאלה, הממוקמת במחוז זוֹפַר בדרום-מערב עומאן.

סקירה כללית
-----------

שחְרית נקראת גם בשמות רבים אחרים בפי קבוצות שונות: גִ'בּאלי, גֵבְּלֵת, שֵרֵת, שֵחְרִי, שַאוּרי, שַחַרי, אֵחְכּילי, קַרָאװִּי וגַרָאװִּי).

ניתן להבחין בין ניבים שונים מעט זה מזה של השפה: ניב גִ'בּאלי המערבי, ג'באלי המרכזי וג'באלי המזרחי. כיוון שהניבים דומים מאוד זה לזה ובעלי מובנות הדדית גבוהה, ניתן לתאר את שחרית כרצף-ניבים (dialect continuum). ניב קטן נוסף הוא זה שמשמש את 100–150 תושבי האי אל-חלּאנייה, באיי ח'ורייה מורייה מדרום לעומאן, המכוּנֶה לעיתים "בייבי ג'באלי".

דוברי השפה חיים בדרך כלל אורח חיים נוודי-למחצה, ומגדלים פרות וגמלים בהרים.

כמו רוב דוברי שפות דרום-ערב המודרניות בעומאן ובתימן, דוברי שחרית רבים הם דו-לשוניים: שחרית וניב אחד או יותר של ערבית, במיוחד הניב הט'פארי (זופרי).[דרוש מקור]

שחרית היא בעיקר שפה מדוברת, וחסרת מסורת של כתיבה פרטית או ציבורית בשפה.[דרוש מקור] לחץ מצד הערבית גרם לשינויים רבים בשחרית, עד כדי כך שבקרב דוברים צעירים ניכר דקדוק שונה משמעותית.[דרוש מקור]

פונולוגיה
---------

### עיצורים

עיצורים בסוגריים מסמנים אלופונים או הגייה חלופית בניבים מסוימים.

|  | שִפְתִיִים | בין-שיניים | מכתשיים | בתר-מכתשיים/חכיים | וילוניים | ענבליים | לועיים | סדקיים |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| חוד-לשוניים | צדיים |  | שורקים |
| אפיים | m |  | n |  |  |  |  |  |  |  |
| סותמים | אטומים |  |  | t |  |  |  | k |  |  | (ʔ) |
| קוליים | b |  | d |  | (ɟ) |  | ɡ |  |  |  |
| מסודקים/נחציים |  |  | tˀ~tʼ |  |  |  | kˀ~kʼ |  |  |  |
| חוככים | אטומים | f | θ | s | ɬ | ç | ʃ |  | χ | ħ | h |
| קולִיים |  | ð | z | (ɮ) | (ʝ) |  |  | ʁ | ʕ |  |
| מסודקים/נחציים |  | ðˀ~ðʼ | sˀ~s’ | ɬˀ~ɬʼ | (çˀ~çʼ) | ʃˀ~ʃʼ |  |  |  |  |
| רוטטים |  |  | r |  |  |  |  |  |  |  |
| מקורבים |  |  |  | l | j |  | w |  |  |  |

* העיצור הפונמי /ɡ/ עשוי להיות מבוטא מחונכך – [ɟ] או [ɡʲ] – בניבי ג'באלי המרכזי וג'באלי המזרחי. בג'באלי המערבי העיצור מבוטא [dʒ].
* [çˀ~çʼ] הוא אלופון נדיר של הפונמה /kˀ/. הוא גם בדרך כלל מבוטא [ʃˀ~ʃʼ] ידי רוב דוברי השפה.
* [ɮ] הוא אלופון של /l/.
* [ʝ] הוא אלופון של /ɡ/, ועשוי להיות מבוטא לחלופין [ʝ], [ʒ] או [ɟ].
* [ʔ] מתממש בדרך כלל רק בסוף מילה, ולא נחשב פונמי.

### תנועות

בשחרית יש 8 תנועות, הכוללות את מערכת התנועות השמית הרגילה של i-u-a, בנוסף לתנועה מרכזית (שווא) ולתנועות מתוחות (מוגבהות) ורפויות (מונמכות).

לא ברור מה מעמדו של אורך התנועה.

|  | קדמיות | מרכזיות | אחוריות |
| --- | --- | --- | --- |
| סגורות | i |  | u |
| חצי-סגורות | e | ə~[ɪ] | o |
| חצי-פתוחות | ɛ | ɔ |
| פתוחות |  | a |  |

* כאשר /ə/ מופיעה בסביבה מוטעמת, היא יכולה להתממש באלופון [ɪ].

דקדוק
-----

**שמות עצם**

שמות העצם בשחרית משתמשים בסמנים דקדוקיים הייחודיים לשפות דרום-ערב המודרניות, בעירוב עם סמני שם-עצם שקיימים גם בערבית ובשפות אתיופיות.

**מין דקדוקי:** שמות עצם נושאים מין דקדוקי זכר או נקבה. סמני המין הנקביים הנפוצים הם סופית "-(תנועה)ת" (V)t- או סופית "-ה" h-, כמו בערבית ובערבית.

**מספר:** בשמות עצם יש רק יחיד ורבים, ואין זוגי, כך שמשתמשים במקום זאת בסופית של הספרה 2 עצמה.[דרושה הבהרה] כינויי הגוף הזוגיים כבר אינם בשימוש בקרב הנוער, המשתמשים במקומם בכינויי הגוף ברבים.[דרוש מקור]

**פעלים**

**נטיית הפועל:** לפעלים הרגילים יש שתי קבוצות נטייה, ובנוסף נטייה שונה לפרפקט (אספקט מושלם), לאימפרפקט (בלתי מושלם) ולמודוס הסוביונקטיב (תילוי).

**סדר המילים:** משפטים פועליים תמיד מוחפיעים בסדר פועל–נושא–מושא (VSO) או נושא–פועל–מושא (SVO). אם הנושא הוא כינוי גוף פרוד, הוא בא לפני הפועל.

**בניינים:** יש בשפה ארבעה בניינים – אינטנסיבי-קונָטיבי (לפעול במתכוון, בדומה לבניין פע ّל בערבית), גורם (קוזטיבי), חוזר (רפלקסיבי) עם תוֹכית "ת" -t- (כמו בניין אפ**ת**על בערבית), וגורם-חוזר (קוזטיבי-רפלקסיבי). בזמן עתיד, התחילית הפועלית "חְ-/חַ-" חוברת לצורת הסוביונקטיב, בדומה לחלק מניבי הערבית המודרנית.[דרוש מקור]

לפעלים עם עיצורים גרוניים יש תבנית משלהם.[דרושה הבהרה]

**שם המספר**

**מספרים מונים:** שמות המספר "1" ו-"2" משמשים כשמות תואר. כמו בכל השפות השמיות, חל היפוך במין הדקדוקי במספרים בין "3" ל-"10": המספרים שנראים כזכריים למעשה מונים שמות עצם בנקבה (כמו בעברית: "שלוש בנות"), ואילו המספרים הנראים כנקביים למעשה מונים שמות עצם בזכר (כמו בעברית "שלוש**ה** בנים"); ההתאם במין חוזר לסדרו במספרים 11–19.

ספירת בעלי חיים מציגה מקרה מיוחד החורג מהערבית, במקום זאת באמצעות מערכת בדואית עתיקה, שבה מעל 13, שם העצם יכול להופיע ברבים או ביחיד.[דרוש מקור]

כתב
---

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

אוצר מילים לדוגמה
-----------------

בטבלה להלן כמה דוגמאות של מילים וביטויים בשחרית בהשוואה לערבית חג'אזית ובתרגום לעברית.

| המילה/הביטוי בשחרית | בערבית חג'אזית | תרגום לעברית |
| --- | --- | --- |
| يل اغمدك ؟ | كيف امسيت ؟ | ערב טוב; איך הערב שלך? (מילולית "איך העברת את הערב?") |
| يل اصبحك؟ | كيف اصبحت ؟ | בוקר טוב; איך הבוקר שלך? (מיל' "איך העברת את הבוקר?") |
| خبور ؟ | أخبارك ؟ | מה שלומך? מה חדש? מה העניינים? (מיל' "חדשותיך?") |
| خبور خار | أخبار خير | חדשות טובות |
| هت من حون ؟ | أنت من وين؟ | מאיפה את/ה? |
| هت مون ؟ | أنت مين؟ | מי את/ה? |
| لشعسورك | أحبك | אני אוהב/ת אותך |
| عك إنه ؟ | ماذا تريد ؟ | מה אתה רוצה? (מיל' "מה תרצה?") |
| اتغد الحون ؟ | بتروح وين ؟ | לאן אתה הולך? |
| عك بي لقروبك ؟ | هل تريد مساعدة ؟ | אתה רוצה עזרה? |
| ناصون | الحين | עכשיו |
| قريرا | بكره | מחר |
| شحور | اليوم | היום |
| مغورا | بعدين | אחר כך |
| غابجوت | بنت | בת |
| مبيرا | ولد | בן/ילד |
| قيج | رجل | גבר |
| تيث | حرمة | אישה |

לקריאה נוספת
------------

* Fradkin, R. (1985). Middle East Studies Association Bulletin, 19(1), 103–104. Retrieved from
* Hayward, K. Hayward, R. & Al-Tabūki, S. (1988). Vowels in Jibbāli Verbs. Bulletin of the School of Oriental and African Studies,University of London, 51(2), 240–250. Retrieved from
* Marie-Claude Simeone-Simelle. 1997. The Modern South Arabian Languages. In Robert Hetzron (ed.), The Semitic Languages, 378–423. London and New York: Routledge.
* Moseley, C. (2010). Encyclopedia of the world's endangered languages. London: Routledge. Middle East and North Africa
* Rubin, Aaron D. (2014). The Jibbali (Shaḥri) language of Oman: grammar and texts. Leiden: Brill. Print.

קישורים חיצוניים
----------------

* ארכיון חומרי תיעוד בשחרית, בפרויקט ELAR באוניברסיטת לונדון SOAS

הערות שוליים
------------

1. ↑  שחרית, באתר אתנולוג (באנגלית)
2. ↑  Rubin 2014.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007536434605171
* LCCN: sh85121165

 |