recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
חרבת חני ונוף הבתה בחלקו העליון של נחל ברקת
**נַחַל בָּרֶקֶת** הוא נחל אכזב שתחילתו בהדום השומרון באזור רנטיס וסופו עם השפכו לנחל בית עריף דרומית למושב טירת יהודה בשפלה. הנחל הוא היובל הצפוני ביותר של נחל איילון וצפונית לו מתחיל אגן הניקוז העיקרי של נחל הירקון.

תוואי הנחל
----------

נבי כיפל בחלקו התחתון של נחל ברקת
יובליו העליונים של הנחל מצויים באזור גדר ההפרדה מזרחית לכפר רנטיס. הנחל מנקז את האזור שבין יער קולה, כביש חוצה בנימין, רנטיס, נחל בית עריף והשכונות הצפוניות של שוהם. שם הנחל מורכב משני ערוצים ללא שם המדורגים בטרסות, ככל הנראה מהתקופה הביזנטית. בין שני הערוצים, על גב השלוחה עובר הקטע טירת יהודה - א-לובן מהדרך הרומית לוד - שכם ובמרכזה חרבת על. 

הערוצים מתחתרים ממזרח למערב, ומתמזגים לנחל ברקת ממזרח לכביש 6. על גדתו הדרומית נבנה בתקופה הביזנטית מנזר אנה הקדושה (חרבת חני).

כביש 6 חוצה את הנחל ומערבית משם מטשטש ערוץ הנחל עקב מחצבה עד כביש 444. מערבית לכביש 444 מצויה בגדתו הצפונית שרידי סוללה של מסילת רכבת מפורקת שחיברה את המחצבה למסילה המזרחית. הנחל נכנס לשפלה הפנימית ומשם משנה את כיוונו לצפון דרום ואפיקו הופך רדוד. הוא מקיף את מושבים ברקת וטירת יהודה, עובר ליד קבר השיח נבי כיפל ומתמזג עם נחל בית עריף.

חי וצומח
--------

בחלקו העליון עובר הנחל בנוף בתה שהשתמר היטב ולאחר מכן ביער אורנים נטוע. מאז בניית גדר ההפרדה התרבו באזור הצבאים.

בחלקו התחתון עובר הנחל בנוף של שדות מעובדים ובאפיקו כמה קבוצות קנה.

שרידי אדם וארכאולוגיה
---------------------

בחלקו העליון מרובים שרידי חקלאות הררית, במפגש הדרך הרומית עם גדר ההפרדה מצויים שרידי מבצר מתקופת הברזל, מהתקופה הרומית-ביזנטית מצויים שרידים רבים ובניהם שרידי חווה בחרבת על, שרידי מנזר בחרבת חני ושרידי דרך רומית.  

מהתקופה הצלבנית והעות'מאנית נבנה על הרכס שבין נחל ברקת ונחל מזור מבצר ועליו כפר בקולה, בחלקו המרכזי קיימים שרידים רבים לפעילות החציבה ושריפת הסיד מהתקופה העות'מאנית ואילך, בחלקו התחתון היה קיים עד מלחמת העצמאות הכפר א-טירה ולידו נבנה קבר השיח נבי כיפל.

חשיבות אקולוגית
---------------

חלקו העליון של הנחל הוא בתה כמעט לא מופרעת וחלק מהמסדרון האקולוגי המחבר את האזורים הים תיכוניים במערב ארץ ישראל, ערוץ הנחל מאפשר מעבר יונקים וזוחלים גדולים בכבישים 6 ו 444.

מסלולים בנחל
------------

חלקו העליון של הנחל עובר בשטח אש, במגבלות אלו ניתן לטייל לאורכה של הדרך הרומית והערוצים בחלקו העליון לכל אורכם.  

בחלקו התחתון של הנחל עוברת דרך סלולה המתחילה בטירת יהודה ומסתיימת בנבי כיפל.

קישורים חיצוניים
----------------

* ‏רונית אורן‏ (Q112963508) ו-‏נעמה שפטלוביץ‏ (Q112963353), Giv'at Oranim (Naḥal Bareqet), **חדשות ארכיאולוגיות: חפירות וסקרים בישראל**, כרך 110 (התש"ס / 1999), pp. 48\*-50\* (3 pages), in JSTOR

הערות שוליים
------------

1. ↑  Israel Antiquities Authority - Gallery of Sites and Finds
2. ↑  (הקישור אינו פעיל)
3. ↑  החברה להגנת הטבע(הקישור אינו פעיל)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007394167605171
* VIAF: 80153288279432650396
* WorldCat (עם VIAF): 80153288279432650396

 |
**לא תשים דמים בביתך** הוא האיסור הכולל את כל גורמי הסכנה התלויים במצבים קבועים, ובכלל זה עבירה על תקנות בטיחות בבנין, במקומות עבודה ועבירות תעבורה, ושימוש במבנים ובדרכים שאינם עומדים בתקנות ובתקנים.

לפי חלק מהדעות, שאר חיובי שמירת הגוף והנפש התלויים בהתנהגות האדם, כגון הרגלי אכילה, שימוש בחומרים מסוכנים, ודינים נוספים, כלולים אף הם באיסור "לא תשים דמים בביתך". אולם לרוב השיטות בראשונים, איסורים אלו כלולים באיסור חבלה בגופו ובמצות ונשמרתם מאוד לנפשותיכם.

הימנעות מסכנות
--------------

מודעה של המוסד לבטיחות ולגיהות, בעברית, יידיש וערבית. ה'תשט"ז
בכלל איסור זה של "לא תשים דמים בביתך", הימנעות מכל סכנה קבועה שעשויה לגרום נזק לגוף האדם, ובכלל זה עבירה על תקנות בטיחות בבנין, במקומות העבודה. ועבירות תעבורה.

### בטיחות מבנים

כל דיני מעקה נובעים מהטעם של "לא תשים דמים בביתך". בכלל איסור זה גם שימוש במבנים שאינם עומדים בתקני הבטיחות, כמו עלייה לגג שבו לא הותקן מעקה. כך נאסר לעבור תחת קיר נטוי, על גשר רעוע, להיכנס למבנה בסכנת קריסה וכיוצא באלו.

מכח איסור זה ומחשש סכנה, הותרו עבודות אסורות בחול המועד כדי להכשיר מבנים לשימוש מחשש שמא אם תיאסר העבודה, ישתמשו בהם אנשים ויסתכנו.

אפילו במקום מצווה, אין סומכים על הנס, אם הסכנה ברורה, ואין לחרוג מכללי הבטיחות לשום צורך.

לקריאה נוספת
------------

* הרב פרופ' אברהם שטינברג, **אנציקלופדיה הלכתית רפואית**, ערך בריאות, פרק "לא תשים דמים בביתך"

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספר החינוך מצווה תקמ"ו-תקמ"ז
2. ↑  על כך ראו עוד: שו"ת רבי בן ציון מאיר חי עוזיאל, פסקי עוזיאל בשאלות הזמן, סי' מז.
3. ↑  על חיוב הזהירות בנהיגה, ראו עוד: רבי שמואל הלוי וואזנר, שו"ת שבט הלוי ח"ז סי' יא; רבי יצחק יעקב וייס, שו"ת מנחת יצחק ח"ח סי' קמח. וראו עוד: י. דומב, בד"ד, 5, תשנ"ז, עמ' 69 ואילך.
4. ↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות רוצח ושמירת נפש, פרק י"א, הלכות א'–ד'; שולחן ערוך, חושן משפט, סימן תכ"ז, סעיפים א'-ז'. וראו בן איש חי, שנה ב' פר' פינחס אות' א-ז
5. ↑  דברים, כ"ב, ח'
6. ↑  משנה תורה לרמב"ם, הלכות רוצח ושמירת נפש, פרק י"ב, הלכה ו'; שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קט"ז, סעיף ה'. וראו מסכת ברכות, דף ג', עמוד א'; מסכת שבת, דף ל"ב, עמוד א'; מסכת ראש השנה, דף ט"ז, עמוד ב'. וספר חסידים, מהדורת מקיצי נרדמים, סי' קסג-קסה.
7. ↑  מסכת מועד קטן, דף ז', עמוד א'; משנה תורה לרמב"ם, הלכות שביתת יום טוב, פרק ח', הלכה ו'; שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תק"מ, סעיף א'.
8. ↑  מסכת קידושין, דף ל"ט, עמוד ב'.
**תוכנית השלבים הגלובלית מקארטינג לפורמולה 1** היא תוכנית שפותחה על ידי הפדרציה הבינלאומית לרכב (FIA) במטרה לסייע לנהגים להתקדם בצורה מסודרת מקארטינג לפורמולה 1. התוכנית החלה לפעול בשנת 2014 עם היצירה של הקטגוריה פורמולה 4 ופתיחת אליפות פורמולה 4 האיטלקית. התוכנית מייצרת סדרה של תחרויות המאפשרות לנהגים להתחרות בקטגוריות מזינות (Feeder) ולהתקדם באופן ליניארי.

השלבים בתוכנית
--------------

**פורמולה 4**

השלב הראשון בתוכנית הוא קטגוריית הפורמולה 4, המיועדת לנהגים מגיל 15 ומעלה. הפורמולה 4 בנוי כאליפויות לאומית, כשכל אליפות מתקיימת במדינה מסוימת. למרות האופי הלאומי, ישנן אליפויות הכוללות מספר מדינות כמו אליפות הפורמולה 4 SMP הכוללת את רוסיה, אסטוניה, פינלנד והולנד. כל המכוניות והמנועים באליפויות השונות הן בעלות מפרט זהה, כך שנהגים יכולים להתחרות באליפויות שונות ללא צורך לבצע התאמות לכל תחרות.

**פורמולה 3**

השלב השני בתוכנית הוא קטגוריית הפורמולה 3. בקטגוריה זאת מתקיימות אליפויות אזוריות. נכון לשנת 2019 ישנן 3 אליפויות: אירופה, אסיה וצפון אמריקה. בשנת 2019 השיקה FIA את אליפות העולם בקטגוריה, שהחליפה את אליפות ה-GP3.

**פורמולה 2**

פורמולה 2 היא השלב האחרון לפני הפורמולה 1. בשנת 2017 נוסדה אליפות הפורמולה 2 כאליפות עולם והחליפה את אליפות ה-GP2. נהגים לא מחויבים להשתתף באליפות הפורמולה 2 על מנת להתחרות בפורמולה 1, אך לאליפות זאת יש משקל גדול בצבירת הנקודות הנדרשת לרישיון-על.

**פורמולה 1**

אליפות הפורמולה 1 היא הרמה הגבוהה ביותר של תוכנית השלבים ונחשבת לאליפות היוקרתית של מרוצי מכוניות גלגל-פתוח.

הערות שוליים
------------

1. ↑  FIA reveals Formula 4 plan, Autosport, 21 March 2003
2. ↑  Formula 1 to promote the FIA Formula 3 Championship™, Formula1.com, 9 March 2018
3. ↑  GP2 Series renamed FIA Formula 2, Sppedcafe.com, 10 March 2017
4. ↑  New Super Licence points system from 2016, Formula1.com, 7 January 2015
**הפועל רמת-גן גבעתיים** היא אגודת ספורט ישראלית, השייכת למרכז הפועל ומייצגת את הערים רמת גן וגבעתיים. האגודה הוקמה בשנת 1927 וצבעי המועדון הם אדום, שחור ולבן. אוהדי הקבוצה ידועים בכינויים "האורדונים".

מועדון הכדורגל
--------------

 ערך מורחב – **הפועל רמת-גן גבעתיים (כדורגל)**  

הקבוצה משחקת כיום בליגה הלאומית. הקבוצה נוסדה בשנת 1927, הישגיה הבולטים הם זכייה באליפות בשנת 1964 ושתי זכיות בגביע המדינה בשנים 2003 ו-2013. ביתה הנוכחי הוא אצטדיון רמת גן.

מועדון הכדורסל
--------------

 ערך מורחב – **הפועל רמת-גן גבעתיים (כדורסל)**  

נכון ל-2019, הקבוצה המשחקת בליגה הלאומית. הקבוצה נוסדה בשנת 1957, והישגיה הבולטים הם שש סגנויות בליגת העל בכדורסל וחמש סגנויות בגביע המדינה בכדורסל במהלך שנות ה-70 וה-80. ביתה הנוכחי הוא אולם זיסמן.

מועדון הכדוריד
--------------

 ערך מורחב – **הפועל רמת-גן גבעתיים (כדוריד)**  

כיום, הקבוצה משחקת בליגה הלאומית. הקבוצה נוסדה בשנת 1950 וזכתה בשתי אליפות ליגת העל בכדוריד ושמונה פעמים בגביע המדינה בכדוריד בסוף שנות ה-60 וה-70. ביתה הנוכחי הוא אולם זיסמן.

קבוצת בת בכדורסל
----------------

 ערך מורחב – **הפועל גבעתיים**  

קבוצת כדורסל ישראלית המשחקת בליגה ב' מחוז תל אביב, אשר נוסדה בשנת 2001 ומשמשת כקבוצת הבת של הפועל רמת-גן גבעתיים מהליגה הלאומית בכדורסל.

קבוצות נוספות
-------------

* הפועל "ארנון" רמת-גן ו-ק.ה. גבעתיים (טניס שולחן)
* הפועל רמת-גן גבעתיים (כדורגל נשים)
* אגודת כדורגל המכתש גבעתיים (כדורגל גברים - ליגה ג)
**מערכת T-DNA בינארית** היא מערכת בעלת זוג פלסמידים, פלסמיד בינארי (binary plasmid) ופלסמיד מסייע (helper plasmid). המערכת משתמשת בשני הפלסמידים על מנת להנדס גנטית צמחים, ומכאן מקור שמה. אלו הם פלסמידים מלאכותיים, אשר מקורם בפלסמיד Ti המצוי בחיידק האגרובקטריום. הווקטור הבינארי יכול להשתכפל הן בחיידק ה-E.coli והן באגרובקטריום.

המערכת נקראת מערכת בינארית כאשר גני ה-vir וה-T-DNA אינם נמצאים על אותו הפלסמיד. ה-T-DNA נמצא על הפלסמיד הבינארי, ומכיל מקורי שכפול המתאימים לאגרובקטריום ולאי קולי. בנוסף, הוא מכיל עמידות לאנטיביוטיקה, על מנת שנוכל לברור את החיידקים המכילים את הפלסמיד משאר אוכלוסיית החיידקים. הפלסמיד המסייע מכיל את גני ה-vir הנדרשים להחדרת מקטע ה-DNA לגנום המותקף.

ישנם מספר פלסמידים הנפוצים במעבדות מחקר, כאשר ההבדלים הם בעיקר במקורות השכפול בחיידק האגרובקטריום, ובהם pGreen, pPVP, pBIN19. פלסמיד מסייע נפוץ הוא EHA101.

מבנה הפלסמיד
------------

### הפלסמיד הבינארי

אזור ה-T-DNA בפלסמיד הבינארי תחום על ידי גבול ימני וגבול שמאלי. בנוסף, הוא מכיל סמן ברירה, באמצעותו אפשר לברור את הצמחים אשר קיבלו את המקטע. מחוץ לגבולות הנ"ל, הפלסמיד מכיל עמידות לאנטיביוטיקה שתבוטא בחיידק, כדי לברור את החיידקים בעלי הפלסמיד, וכן מקור שכפול חיידקי.

### הפלסמיד המסייע

פלסמיד זה מכיל את גני ה-vir אשר מקורם בפלסמיד Ti הנמצא באגרובקטריום. גנים אלו מקודדים לחלבונים שונים אשר חותכים את מקטע ה-T-DNA מהפלסמיד הבינארי, ומחדירים אותם לגנום המותקף. גם פלסמיד זה מכיל עמידות לאנטיביוטיקה שתבוטא בחיידק, כדי לברור את החיידקים בעלי הפלסמיד, וכן מקור שכפול חיידקי.

פיתוח הפלסמיד הבינארי
---------------------

פלסמיד ה-pBIN19 פותח בשנות השמונים של המאה ה-20 והוא נמצא כיום בשימוש נרחב. פלסמיד ה-pGreen פותח בשנות האלפיים, והוא גרסה חדשה יותר המאפשרת בחירה של פרומוטורים, סמני ברירה וגנים מדווחים. שיפור משמועתי נוסף בפלסמיד זה, הוא הצמצום בגודלו, דבר שהעלה את יעילות הטרנספורמציה (מגודל של כ-11.7Kbp ל-4.6Kbp).

בפלסמיד ה-pBIN19, הגן לעמידות ממוקם ליד הגבול הימני, ואילו ב-pGreen הוא נמצא סמוך לגבול השמאלי. המיקום חשוב, מכיוון שיעילות ההחדרה משתנה בגבולות ה-T-DNA. הגבול הימני חודר לגנום הצמחי בתחילה, ואם הגן לעמידות ממוקם באזור גבול זה (כמו המצב בפלסמיד pBIN19), ותהליך ההעברה אינו נשלם מסיבה כלשהי, ייווצר מצב בו יתקבל צמח עמיד לאנטיביוטיקה אך בלי הגן אותו רצינו להכניס (תוצאה חיובית כוזבת). לפיכך בפלסמיד ה-pGreen העמידות, אשר ממוקמת ליד הגבול השמאלי, חודרת לגנום אחרונה, כך שצמח עמיד יכיל את הגן אותו רצינו להחדיר.

ראו גם
------

* T-DNA
* *Agrobacterium*
* הנדסה גנטית#פלסמיד Ti - אגרובקטריום
* פלסמיד Ti

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיספר ספר לימוד בוויקיספר: **ביוטכנולוגיה/שיטות החדרת גן לתא צמחי** |

* החדרת גנים לצמחים באמצעות חיידק האגרובקטריום, באתר הנדסה גנטית- מעקרונות ושיטות למחקר ויישומים של מכון ויצמן ומשרד החינוך.
**רנו דנאו** (בצרפתית: **Renaud Denauw**, נולד ב-28 בנובמבר 1936 במוסקרון, בלגיה), הידוע גם בכינויו "רנו", הוא אמן קומיקס בלגי. הוא ידוע בעיקר בזכות שיתוף הפעולה שלו עם הסופר ז'אן דופו בספר הקומיקס "ג'סיקה בלנדי".

קריירה
------

רנו נשכר למגזין Spirou בשנת 1975 כמאייר. הוא פיתח במהירות מוניטין של צייר נשים חושניות, והשתמש גם בשם העט "סילבן" כדי לצייר את הקומיקס המבוגר "מרליין". לאחר תקופת ציור של סיפורים מצחיקים המיועדים לילדים ("מירטל, וידפוצ'ה וקבוצ'ארד", 1978), הוא עבר למגזין "קומיקס" המתחרה "טינטין" בשנת 1981 ואייר את "פלטון, טורלוק ואקוקינט", סדרת ילדים נוספת.

לאחר שצייר דמויות קריקטוריסטיות לתקופה ארוכה יותר, עידן רנו את תיאור האישיות הריאליסטיות שלו, ולבסוף נבחר לשתף פעולה עם הקולגה הבלגי ז'אן דופו על ספר הקומיקס החדש של ג'סיקה בלנדי בשנת 1987. הסדרה, שבמרכזה הפאם פאטאל המנוגדת, סקסית-אך-שבורה-פנימית, הצליחה, ודופו ורנו עדיין משתפים פעולה לאחר 24 גליונות. עבודות אחרות של רנו כוללות את "Les Enfants de la Salamandre" מ-1988 עד 1990, "Santiag" ב-1991, ואת "Venus H" בשנת 2005, כולם נוצרו יחד עם דופו.

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Renaud". Editions Dupuis. נבדק ב-10 בספטמבר 2010. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  "Renaud (Renaud Denauw)". Lambiek.net/Comiclopedia. נבדק ב-10 בספטמבר 2010. `{{cite web}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 90545002
* BNE: XX1099402
* BnF: cb11921511j (data)
* CANTIC: a11289879
* GND: 131759566
* ISNI: 0000 0001 2279 8285
* LCCN: no2007037448
* NTA: 072647302
* SUDOC: 027094529
* VIAF: 51694982
* WorldCat: lccn-no2007037448

 |
גנרל **יואכים פון קורצפלייש** (בגרמנית: **Joachim von Kortzfleisch**;‏ 3 בינואר 1890 – 20 באפריל 1945) היה מפקד בכיר בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

ביוגרפיה
--------

### קריירה מוקדמת

פון קורצפלייש נולד ב-3 בינואר 1890 בבראונשווייג, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית, לגנרל גוסטב פון קורצפלייש ולאליזבת לבית אופרמן. בשנת 1907 התגייס לצבא הגרמני הקיסרי, והצטרף לרגימנט הגרנדירים של המשמר ה-4 (המלכה אוגוסטה), ולחם בשורותיו במהלך מלחמת העולם הראשונה. ב-24 בדצמבר 1914 הועלה לדרגת אובר לוטננט, וב-18 באוגוסט 1916 הועלה לדרגת האופטמן. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטורי צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה, אות הפציעה בכסף, וצלב הכבוד של מלחמת העולם 1914/1918.

לאחר המלחמה הצטרף פון קורצפלייש לפרייקור, ולאחר מכן הצטרף לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. ב-1 בינואר 1928 הועלה פון קורצפלייש לדרגת מיור, וב-1 באפריל 1928 מונה לקצין מטה בקבוצת הארמייה השנייה. ב-1 באוקטובר 1930 מונה לקצין ההדרכה ברגימנט הרגלים ה-17, וב-1 בפברואר 1932 הועלה לדרגת אוברסט לוטננט, ומונה למפקד הגדוד ה-3 ברגימנט היגר ה-17 (הפרוסי). ב-1 באוקטובר 1933 מונה לראש המטה של מפקדת הביצורים באופולה, וב-1 במאי 1934 הועלה לדרגת אוברסט. ב-1 באפריל 1935 מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-3, וב-1 באוגוסט 1937 הועלה לדרגת גנרל מיור. ב-30 בספטמבר 1937 פרש מתפקידו, וב-12 באוקטובר 1937 מונה למפקד הלאנדווהר באלנשטיין. במהלך פרשת בלומברג-פריטש מונה פון קורצפלייש ב-4 בפברואר 1938 למפקד הדיוויזיה ה-1, וב-1 ביוני 1939 הועלה לדרגת גנרל לוטננט.

### מלחמת העולם השנייה

עם פרוץ המלחמה היה פון קורצפלייש מפקד הדיוויזיה ה-1, ופיקד עליה במהלך הפלישה לפולין כחלק מהקורפוס ה-26 במסגרת הארמייה השלישית, וב-1 במרץ 1940 מונה למפקד הקורפוס ה-11. במהלך המערכה על צרפת לחם פון קורצפלייש עם הקורפוס שבפיקודו כחלק מהארמייה השישית, ולאחר מכן כחלק מהארמייה ה-18 במסגרת קבוצת ארמיות B, וב-1 באוגוסט 1940 הועלה לדרגת גנרל חיל הרגלים. ב-4 בספטמבר 1940 קיבל פון קורצפלייש על פעולותיו את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל, ובמהלך המערכה בבלקן לחם עם הקורפוס שבפיקודו כחלק מארמיית הפאנצר הראשונה.

במהלך מבצע ברברוסה לחם פון קורצפלייש עם הקורפוס שבפיקודו כחלק מהארמייה ה-11, ולאחר מכן כחלק מה-17 ומארמיית הפאנצר הראשונה במסגרת קבוצת ארמיות דרום, וב-6 באוקטובר 1941 פרש מתפקידו. ב-10 בדצמבר 1941 מונה פון קורצפלייש שוב למפקד הקורפוס ה-11, שהיה חלק מה-17 ומארמיית הפאנצר הראשונה לסירוגין במסגרת קבוצת ארמיות דרום, וב-1 ביוני 1942 פרש מתפקידו. ב-21 ביוני 1942 מונה פון קורצפלייש למפקד הקורפוס ה-43, שהיה חלק מהארמייה הרביעית במסגרת קבוצת ארמיות מרכז, וב-15 באוגוסט 1942 פרש מתפקידו והועבר לעתודת המילואים.

ב-1 במרץ 1943 מונה פון קורצפלייש למפקד המחוז הצבאי השלישי, וב-30 בדצמבר 1943 הוענק לו עיטור הצלב הגרמני בכסף. במהלך קשר ה-20 ביולי סירב פון קורצפלייש לשתף פעולה עם הקושרים, ובשל כך נעצר. לאחר כישלון ההפיכה, קיבל בחזרה את תפקידו, וב-24 בינואר 1945 פרש מתפקידו.

ב-2 במרץ 1945 מונה פון קורצפלייש למפקד גשר הריין בין קובלנץ ודיסלדורף, תחת פיקוד קבוצת ארמיות B, וב-20 באפריל 1945 נהרג בכיס הרוהר על ידי חיילים אמריקאים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יואכים פון קורצפלייש** בוויקישיתוף
* יואכים פון קורצפלייש באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 136423973
* ISNI: 0000 0000 5748 254X
* VIAF: 80769684
* WorldCat (עם VIAF): 80769684

 |
**נחל באר חיל** הוא נחל אכזב ואחד מיובליו של נחל הבשור.

תוואי הנחל
----------

מקורות הנחל הם ברכס רמת בוקר. ערוצי הנחל הרבים מתכנסים במורדותיו. שני ערוצי הנחל העיקריים מתכנסים צפונית-מזרחית לכביש 211 מתכנסים לנחל אחד, נחל באר חיל ושפכו זורם לנחל בשור בביר תמ'ילה.

### היסטוריה

לפי ממצאים היסטוריים שנמצאו בקרבת הנחל התקיים במקום יישוב מהתקופה הפלאוליתית. במלחמת העצמאות המצרים נכחו במקום. צבאם נערך מחדש לאחר כיבושה של העיר באר שבע. באוקטובר 1948 האזור בוצר והוגן. כיבושם של המשלטים היה בידי חטיבת הנגב במה שידוע כמבצע חורב. חטיבת הנגב התקיפה בלילה שבין 25 ל-26 בדצמבר ולאחר לילה של לחימה קשה נכבשו המשלטים בידי חטיבת הנגב.

צמחייה
------

באזור הנחל צומחת צמחייה מדברית אופיינית. באזור ניתן לראות עצי שיטה ולחזות בחלמוניות הפורחות בחורף.

אתרים בסביבת הנחל
-----------------

### באר חיל (ביר ת'מילה)

 ערך מורחב – **באר חיל (ביר ת'מילה)**  

הבאר ממוקמת כ־3 קילומטר מצפון לנקודה הצפונית של מושב אשלים, בתוך ערוץ נחל הבשור ובסמוך להתנקזות נחל באר חיל אליו. הבאר ממוקמת למרגלות גבעות חיל, הן גבעות הת'מילה, שעליהן נחפרו במלחמת העצמאות חפירות הצבא המצרי שנקראו משלטי הת'מילה. הבאר מלאה באדמת סחף.

### יישוב פרהיסטורי

ישוב פרהיסטורי של התרבות האשלית העליונה, מן התקופה הפלאוליתית הקדומה. במקום נחשפו ממצאים מבנה עגול, כלים ובגדים אופיינים לתקופה וטרסות חקלאיות שנבנו בעזרת אבני הנחל.

קישורים חיצוניים
----------------

* החרובה מטאריק אם חרובה – נחל באר חיל, באתר פרח השדה, 26 בדצמבר 2016

הערות שוליים
------------

1. ↑  החרובה מטאריק אם חרובה –נחל באר חיל, אתר צמח השדה, 26 בדצמבר 2016
2. 1 2  מנחם מרקוס, **כרך 14: הנגב הצפוני / מדריך ישראל החדש: אנציקלופדיה, מסלולי טיול**, תל אביב, ידיעות אחרונות, 2001, עמ' 152
3. ↑  חדשות ארכיאולוגיות, יורם חימי, **חפירות בנחל באר חיל**, גיליון 125, דצמבר 2013
דגל הקיסרות הגרמנית
מזרח אפריקה הגרמנית באדום. בכחול מושבות גרמניות אחרות ביבשת
פלוגת אסקרי
**מזרח אפריקה הגרמנית** (בגרמנית: **Deutsch-Ostafrika**) הייתה קולוניה גרמנית במזרח אפריקה שכללה את טנגניקה (כיום חלק מטנזניה), רואנדה ובורונדי. מזרח אפריקה הגרמנית השתרעה על פני שטח של 994,996 קמ"ר, או כמעט פי שלושה מגרמניה של היום. היא התקיימה משנות השמונים של המאה ה-19 ועד מלחמת העולם הראשונה, כאשר השטח עבר לידי הבריטים והבלגים (ושטח קטן, משולש קיונגה, לידי פורטוגל), ומאוחר יותר לידי חבר הלאומים.

קודם להקמתה של מזרח אפריקה הגרמנית הקים ההרפתקן קרל פטרס (Carl Peters) את "החברה לקולוניזציה גרמנית", וכרת בריתות עם מנהיגי שבטים מקומיים באזור זנזיבר. ב-3 במרץ 1885 הכריזה הממשלה הגרמנית על הענקת צ'רטר אימפריאלי לחברה של פטרס ותכננה להקים פרוטקטורט במזרח אפריקה. בעקבות זאת גייס פטרס מגוון מומחים שהתפרסו ברחבי המדינה, מדרום לנהר הרופיג'י ומצפון לויטולנד (Wituland), שסמוכה ללאמו.

כאשר הסולטאן של זנזיבר ברע'ש בן סעיד אל-בוסעיד (برغش بن سعيد البوسعيد) גילה התנגדות לפרוטקטורט הגרמני (מאחר שראה בעצמו כמושל באזור) שלח אוטו פון ביסמרק חמש ספינות מלחמה אשר הגיעו ב-7 באוגוסט ופגעו בארמונו של הסולטאן. בעקבות הסכמה שאליה הגיעו הגרמנים עם הבריטים לחלק את האזור לתחומי השפעה, ובהיעדר תמיכה בריטית, היה על סולטאן זנזיבר לשתף עם הגרמנים פעולה.

הגרמנים הרחיבו את תחום שליטתם גם על קילווה, דאר א-סלאם ובגאמויו. ב-1888–1889 התמרדה האוכלוסייה הערבית בשלטון, במסגרת מרד אבושירי, שדוכא על ידי הגרמנים. ב-1890 חתמו בריטניה וגרמניה על הסכם הליגולנד-זנזיבר, שבמסגרתו זכתה גרמניה לקבל את הליגולנד והוגדרו תחומיה של מזרח אפריקה הגרמנית. 

בין השנים 1891 ל-1894 התמרדה קבוצת ההיהי בדרום-מרכז טנזניה בהתפשטות הגרמנית. המרידה נכשלה, בגלל תמיכתם של השבטים האחרים בגרמנים. מנהיג המרידה, מקוואווה התאבד ב-1898. ב-1905 פרץ מרד המאג'י מאג'י, שדוכא באכזריות על ידי המושל גוסטב אדולף פון גוצן (Götzen). דיכוי המרידה הביא לסיפורים על שחיתות ואכזריות של השלטון, וב-1907 קנצלר גרמניה ברנהרד פון בילוב מינה את ברנהרד דרנבורג לערוך רפורמה בממשל הקולוניאלי, שהיוותה דוגמה ליעילות קולוניאלית והשתיתה נאמנות בקרב המקומיים.

השליטה הגרמנית במזרח אפריקה הגרמנית התבססה במידה רבה על מנהיגי שבטים מקומיים ששמרו על הסדר וגבו מס. מלבד משטרה מקומית, לידי הגרמנים עמד חיל מצב של חיילי שוצטרופה (Schutztruppe) שבינואר 1914 מנה 110 קצינים, 126 סמלים ו-2,472 חיילי אסקרי מקומיים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מזרח אפריקה הגרמנית** בוויקישיתוף
* מזרח אפריקה הגרמנית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מזרח אפריקה הגרמנית, דף שער בספרייה הלאומית

| האימפריה הקולוניאלית הגרמנית 1871–1919 הקיסרות הגרמניתהקיסרות הגרמנית |
| --- |
| **אפריקה** | מזרח אפריקה הגרמנית: טנגניקה, רואנדה-בורונדי, וויטולנד, משולש קיונגהדרום-מערב אפריקה הגרמנית: נמיביהמערב אפריקה הגרמנית: קמרון הגרמנית, טוגולנד |
| **האוקיינוס השקט** | גינאה החדשה הגרמנית: קייזר-ווילהמסלנד, ארכיפלג ביסמרק, איי שלמה הגרמנים, בוגנוויל, נאורו, איי מרשל הגרמנים, איי מריאנה, איי קרוליינה, מיקרונזיה, פלאוסמואה הגרמנית |
| **סין** | אזור הזיכיון במפרץ ג'יאוג'ואו, צ'ינגדאו, אזור ההשפעה בשאנדונג |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007555021305171
* GND: 4011926-9
* LCCN: n81106968
* NKC: ge1095198
* SUDOC: 027757072
* VIAF: 127854344
* WorldCat: lccn-n81106968

 |
**יואכים אולריך מקס אוגוסט פון זדטוויץ** (בגרמנית: **Joachim Ulrich Max August Graf von Zedtwitz**;‏ 11 ביוני 1910 – 10 באוקטובר 2001) היה סטודנט לרפואה בפראג, צ'כיה, ממוצא גרמני, מחסידי אומות העולם, שהציל במלחמת העולם השנייה יהודים ממוות בידי הנאצים.

קורות חיים
----------

נולד למשפחת פון זדטוויץ באוסטריה, משפחה ממוצא גרמני. ב-1939 נסע יואכים לפראג כדי ללמוד רפואה ושם הכיר את מילנה יסנסקה. לאחר הכיבוש הגרמני של צ'כוסלובקיה במרץ 1939, סייע יחד עם מילנה יסנסקה ליהודים רבים ובכך הציל את חייהם.

### פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים

יואכים פון זדטוויץ סייע ליהודים, ביחד עם פעילים פוליטיים אנטי-נאצים, ליהודים שרובם היו פעילים פוליטית לברוח לחו"ל. פעילות החילוץ עצמה אורגנה מביתה של ידידתו מילנה יסנסקה באופן הבא: זדטוויץ היה מגיע לביתה של יסנסקה בפראג ומשם הסיע את הנמלטים לאזור מורבסקה-אוסטרבה, בסמוך לגבול הפולני אותו הבריחו. משם יכלו לעבור לפולין בעזרת מדריכים מקומיים. עם זאת, לאחר כיבוש פולין על ידי הנאצים בספטמבר 1939, אפשרות זו כבר לא הייתה קיימת. במרץ 1940 נעצר זדטוויץ ונחקר על ידי הגסטפו בנוגע ליחסיו עם יסנסקה. חוקריו לא ידעו דבר על פעילות העזרה שהושיט ליהודים, אך ידעו על כוונתו לעזוב לאנגליה, מתוך מכתבים שנמצאו בדירתה של יסנסקה. הוא נעצר ב-27 במרץ 1940. בחקירתו נשאל רק על פעילותה של יסנסקה. הוא נכלא לכ - 15 חודשים, בהם העמיד פנים כחולה נפש ולכן שוחרר בטענה שאינו שפוי. עם שחרורו מן הכלא, אושפז זדטוויץ לאחר שבילה תקופה כמטופל במרפאות פסיכיאטריות. לאחר שהבריא, הוא שוחרר, והועסק עד סוף המלחמה כמתמחה במרפאות בעיירות שונות. לקראת סוף המלחמה חי בברלין, שם הוא שיתף פעולה עם קבוצת התנגדות.

### לאחר המלחמה

זדטוויץ ויתר על אזרחותו הגרמנית בעקבות הפלישה הגרמנית לצ'כוסלובקיה ב־1938. מעולם לא תבע אותה בחזרה מחמת בושה על הפשעים שביצעו הנאצים. לאחר עליית השלטון הקומוניסטי ב-1948 בצ'כוסלובקיה, עזב זדטוויץ את המדינה לשווייץ. ב־1980 קיבל אזרחות שווייצרית וחי שם עד מותו.

### הכרה והנצחה

ב-14 בדצמבר 1994, יד ושם הכיר ביואכים פון זדטוויץ כחסיד אומות העולם. הטקס נערך בעיר ברן בשווייץ. שמו הונצח על קיר הכבוד בגן חסידי אומות העולם, בירושלים ביד ושם.

קישורים חיצוניים
----------------

* יואכים פון זדטוויץ באתר יד ושם

הערות שוליים
------------

1. ↑  Testimony of Count Joachim von Zedtwitz, 8 April 1994 | www.yadvashem.org, count-von-zedtwitz-testimony.html (באנגלית)(הקישור אינו פעיל)
2. 1 2  Count Joachim von Zedtwitz, Germany | www.yadvashem.org, count-von-zedtwitz.html (באנגלית)(הקישור אינו פעיל)
3. ↑  The Righteous Among the Nations Database, The Righteous Among the Nations Database

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 111406455
* ISNI: 0000 0001 1944 9930
* LCCN: no2017069068
* NKC: jo2002101665
* NLP: A10330264
* VIAF: 95164183
* WorldCat: lccn-no2017069068

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 

פירוש נוסף ערך זה עוסק בביטוי מטפורי. אם התכוונתם לסרטו של טוד סטפנס משנת 2021, ראו שירת הברבור (סרט, 2021).
ברבור ממין "הברבור האילם" פורש כנפיו**שירת הברבור** הוא ביטוי מטפורי שמשמעו היצירה האחרונה, או האמירה האחרונה של מוזיקאי או משורר. בהרחבה, משמש הביטוי לציון הפעולה האחרונה או היצירה האחרונה בתחום פעולה מסוים לפני עזיבתו.

רקע
---

מקור הביטוי במיתוס הנושן לפיו הברבור המצוי (*Cygnus olor*, הברבור האילם) אינו משמיע קול במהלך חייו, אך בגוועו הוא משמיע שירה ענוגה ושוברת לבבות. המיתוס היה מוכר כבר בעת העתיקה. פליניוס הזקן עוסק בספר העשירי של "תולדות הטבע" שלו בציפורים ובפרק 32 שנושאו ברבורים מציין: "נטען כי ברגע מותו הברבור משמיע שיר אבל, אך זוהי שגיאה, לדעתי, לפי בדיקות שביצעתי במספר הזדמנויות." 

בפועל, לא רק ש**הברבור המצוי** אינו משמיע שיר אֵבֶל בעת מותו, הוא אינו אילם כלל, וישמיע קול חצרוץ דק או קול נשיפה בעת רוגזה או כאשר מאיימים על הטריטוריה שלו. ייתכן והסיפור נולד משום שהברבור המצוי נוטה פחות להשמעת קולות מ**הברבור השר** (*Cygnus cygnus*) בעל המקור הצהוב או מקרוב משפחתו **הברבור הקטן** (*Cygnus bewickii*). 

השימוש בביטוי רווח בספרות, בשירה ובמוזיקה, כשהיצירה המפורסמת ביותר בנושא היא ככל הנראה מחזור השירים "שירת הברבור" של פרנץ שוברט (Schwanengesang), שפורסמה בשנת מותו, 1828. הביטוי התגלגל ככל הנראה לעברית מן הגרמנית, אולי בהשפעת יצירתו של שוברט.
**מור סלארדי** מִראקושפלבה, (במקור **שפיצר**; בהונגרית: Rákosfalvi **Szalárdi Mór** אובודה, 13 באפריל 1851 – בודפשט, 18 באוקטובר 1914) היה רופא יהודי-הונגרי, פרופסור באוניברסיטה. הוא פעל רבות בעניין הקמת בתי יתומים ובארגון הקמת מוסדות למקלטי ילדים בהונגריה. על זכויותיו אלה קיבל תואר אצולה הונגרית עם הקידומת "ראקושפלבי".

ביוגרפיה
--------

מור (מוריץ) שפיצר נולד במשפחה יהודית כבנם של הסוחר ברנאט שפיצר ושל פאני מייטנר. הוא סיים את מבחני הבגרות בגימנסיה הריאלית הראשית ברובע 4 של בודפשט, לאחר מכן למד רפואה בווינה ובפריז ולבסוף בשנת 1874 קיבל את התואר דוקטור לרפואה בווינה.

משנת 1876 עבד בבית החולים רוקוש בבודפשט. שפיצר שינה את שם משפחתו לסלארדי ב-1877. הוא קיבל תואר פרופסור חבר באוניברסיטה בשנת 1881 והפנה את תשומת הלב למאבק בתמותת תינוקות במאמריו ובעלונים שפרסם. בשנת 1884 ייסד את אגודת בית היתומים הלאומית של הצלב הלבן ("אגודת הצלב הלבן להגנת ילדים").

בשנת 1885 השתתף ביחד עם ד"ר יוז'ף באנוצי. וברנאט אלכסנדר בהקמת בית החולים לילדים של הצלב הלבן (היום קליניקה לילדים של אוניברסיטת זמלווייס). בשנת 1898 הפקיד ראש ממשלת הונגריה, קלמן סל, בידיו את האחריות על אגודת בית היתומים את הארגון הלאומי להגנת הילדים ואת הטיפול בילדים נטושים. משנת 1902 היה סלארדי סגן המנהל והרופא הראשי של מעון הילדים הממלכתי שארגן. בשלב זה הגנת ילדים כבר כללה 17,000 ילדים בממלכת הונגריה במסגרת האימפריה האוסטרו-הונגרית. סלארדי ייצג את נושא הגנת הילדים גם בקונגרסים זרים.

כהוקרה על זכויותיו והישגיו אלה העניק לו מלך הונגריה, פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה את צלב הכבוד המוכתר בדרגת זהב ותואר אצולה (כמו Sir בבריטניה).

אשתו הייתה אנה פלדיאק, אותה נשא לאישה בבודפשט ב-12 בנובמבר 1883. הוא הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברקושקרסטור.

עבודותיו העיקריות
-----------------

* יתומי החברה (שבועון רפואי, 1876);
* בית היתומים הציבורי ותמותת ילדים בהונגריה, עם 4 טבלאות (1879);
* תמותה בבתי חולים לתינוקות (1898);
* תזונה מלאכותית של תינוקות, תוך התייחסות מיוחדת לבתי היתומים (1899)
* Les enfants abandonnés (פריז, 1900)
* ענייני בתי יתומים (1902)
* טיפול מוסדי בילדים (1903)

הנצחתו
------

* רחוב נקרא על שמו ברובע 20 של בודפשט.

ראו גם
------

* Szana: Szalárdi Mór (Orvosi Hetilap 1914. 785. sz.);
* Fritz Sándor: A magyar szociálhigiéne úttörői. Szalárdi Mór élete és működése (Orv. L. Népegészségügy, 1946. 12. sz.).
* orvostortenet.hu

לקריאה נוספת
------------

* לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש. 1969
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. מור סלארדי
* יוז'ף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים
* בלה קמפלן: אלמנך האצולה ההונגרית (בודפשט, 1910)

הערות שוליים
------------

1. ↑  pl. Magyar zsidó lexikon
2. ↑  Halálesete bejegyezve a Bp. VII. ker. állami halotti akv. 1412/1914. folyószáma alatt.
3. ↑  Magyar zsidó lexikon
4. ↑  Az engedélyt tartalmazó BM rendelet száma/évszáma: 45709/1877. Névváltoztatási kimutatások 1877. év 5. oldal 18. sor.
5. ↑  egyes források szerint 1885-ben
6. ↑
7. ↑  A pesti neológ izr. hitközség házassági anyakönyve, 400/1883. folyószám.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1049862961
* VIAF: 307324486
* WorldCat: viaf-307324486

 |
אלזה ויל, פייר ולדימירוב ואליזבטה גרדט ב-Paquita pas de trois, סנקט פטרבורג, 1909
בבלט, **פָּה דֶה טְרוּאָה** (בצרפתית: **Pas de trois** – צעד [ריקוד] לשלושה) הוא ריקוד המיועד לשלושה רקדנים.

### חלקי הפה דה טרואה

הפה דה טרואה מורכב בדרך כלל מחמישה חלקים:

1. Entrée (הקדמה) - כניסת הרקדנים לבמה וריקוד פתיחה משותף.
2. וריאציה ראשונה - קטע סולו לרקדן הראשון.
3. וריאציה שנייה - קטע סולו לרקדן השני.
4. וריאציה שלישית - קטע סולו לרקדן השלישי.
5. Coda (חתימה) - החלק החותם של המערך, מבוצע על ידי שלושת הרקדנים. בדרך כלל מורכב מלחן במקצב מהיר ובעל אופי מרהיב ווירטואוזי.

### מריוס פטיפה

רוב ריקודי הפה דה טרואה ברפרטואר הבלט הקלאסי הם חלקים מיצירות של הכוריאוגרף הגדול מריוס פטיפה. אף שפטיפה יצר פה דה טרואה רבים במהלך הקריירה שלו ברוסיה, קרוב ל-150 יצירות, רק שלושה מהם נשמרו:

* Pas de trois des Odalisques מהבלט המפורסם שהקים לתחייה "Le Corsaire" (לחן: אדולף אדם וצ'זרה פוני, ריקוד לשלוש רקדניות).
* Paquita Pas de trois מהבלט שחידש בשנת 1881 "Paquita" (לחן: לודוויג מינקוס ואדוארד דלדווז, ריקוד לשתי רקדניות ורקדן).
* הפה דה טרואה לגרסה שלו לאגם הברבורים משנת 1895 (לחן: פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי, ריקוד לשתי רקדניות ורקדן).

בדרך כלל, בחלק ה-Entrée ביצירותיו של פטיפה, הרקדן שיופיע בווריאציה הראשונה ירקוד רק בכשלושה רבעים מהפתיח, לטובת מנוחה והכנה לסולו שלפניו.

ראו גם
------

* פה דה דה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פה דה טרואה** בוויקישיתוף
**מור ארדיאי** (בהונגרית: **Erdélyi Mór**; פויאנה (מחוז הוניאד), 1 באוקטובר 1877 – בודפשט, 18 באפריל 1929) היה פוליטיקאי יהודי-הונגרי, ממייסדי התנועה הקואופרטיבית הסוציאל-דמוקרטית, עובד דפוס, חבר בממשלת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית כקומיסר העם לאספקה.

ביוגרפיה
--------

מור ארדיאי נולד במשפחה יהודית בכפר קטן (כיום 89 תושבים) בטרנסילבניה שהיה חלק מממלכת הונגריה במסגרת האימפריה האוסטרו-הונגרית. הוא נדד בגרמניה ובדנמרק בתור מהגר עבודה. ארדיאי הצטרף לעבודת המפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההונגרית (MSZDP) בסוף שנות ה-90 של המאה ה-19. מאוחר יותר הפך לאחד מיוזמי התנועה הקואופרטיבית של העובדים ההונגרים. משנת 1904 היה מנכ"ל קואופרטיב הצרכנים הכללי (ÁFOSZ), שהקים. בממשלת מיהאי קארואי הוא היה תחילה נציב ממשלתי למזון ואחר כך מזכיר מדיני (סגן שר). בתקופת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית, מה-21 במרץ עד ה-24 ביוני, היה חבר במועצה הממשלתית המהפכנית כקומיסר העם (שר) לאספקה ציבורית. לאחר נפילת הרפובליקה ברח מהטרור הלבן לווינה, שם עבד בתנועה הקואופרטיבית הסוציאל-דמוקרטית. הוא חזר להונגריה בשנת 1928 והוביל שוב את התנועה השיתופית כמנכ"ל ÁFOSZ ושלוחותיה. הוא כתב כמה מאמרים בנושא כלכלה, שהתפרסמו בכתבי עת שונים. ארדיאי הובא למנוחת עולמים בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.

לקריאה נוספת
------------

* לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית" אגנש קניירש. 1967
* פאל גויאש: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים - סדרה חדשה I - XIX. בודפשט: איגוד הספרנים והארכיונים ההונגרים. 1939–1944.1990–2002.
* יוז'ף פלטינוס: חטאי הבנייה החופשית: תנועת הבונים החופשיים ההונגרים ויחסי החוץ שלהם בין 1920 לבין 1937. בודפשט: 1938–1939.
* "מור ארדיאי". *מוזיאון ספרותי פטפי*.

* יוזף בולוני: ממשלות הונגריה 1848–1975. בודפשט: 1978. מסת"ב 963-05-1242-4
* גויאש פאל: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים 1939–1944
* הלקסיקון ההונגרי הגדול. עורך ראשי. לאסלו אלסטש
* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. מור ארדיאי
* לקסיקון חדש של רוואי. עורך ראשי: אישטוואן קולגה טרשוי. סקסארד, 1996
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי חדש. עורך ראשי. לאסלו מרקו. מועדון הספרים ההונגרי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מור ארדיאי** בוויקישיתוף
**מזרח ניו יורק** (באנגלית: **East New York**) היא שכונת מגורים במזרחו של רובע ברוקלין אשר בניו יורק, ארצות הברית.

היסטוריה
--------

בשטח השכונה שכנה העיירה ניו לוטס אשר ננטשה במהלך קרב לונג איילנד שהתחולל במהלך מלחמת העצמאות של ארצות הברית. בראשית המאה ה-19 נרכשו אדמות ניו-לוטס והוחל בהתיישבות באזור ובפיתוח שטחי מסחר ותחבורה. האזור כונה "מזרח ניו יורק" בשל מיקומו. ב-1886 סופחה ניו-לוטס לברוקלין וב-1898 סופחה ברוקלין לעיר ניו יורק רבתי.

החל מראשית המאה ה-20 הייתה תנועת הגירה משמעותית של יהודים מהבלקנים לניו יורק. יהודי ביטולה למשל, היגרו בהמוניהם לעיר. רובם התיישבו בלואר איסט סייד, בדאונטאון ברוקלין ובניו לוטס. יוצאי מונסטיר הקימו את בית הכנסת "אמת ושלום". ב-1915 התגוררו בניו יורק כ-1,000 מהגרים יהודים ממונסטיר, וב-1919 כ-2,000.

לאחר מלחמת העולם השנייה השתנה אופייה הדמוגרפי של השכונה כאשר הגיעו מהגרים רבים מפוארטו ריקו והאיים הקריביים. חל גידול ברמת הפשיעה ועזיבה משמעותית של תושבים ותיקים, עניין שהותיר אזורי מגורים נטושים בשכונה. בחלק מהמקומות הפכו שטחים פתוחים למטמנות. לאור המצב הוחל בשלהי המאה ה-20 בתהליך התחדשות עירונית ונבנו מרכזי קניות ומבני מגורים חדשים.

דמוגרפיה
--------

מנתוני מפקד האוכלוסין של ארצות הברית אשר נערך ב-2010 עולה כי 63.6 אחוזים מתושבי השכונה היו אפרו-אמריקאים, 29.6 אחוזים היו היספנים או לטינים ו-3 אחוזים היו ממוצא אסייתי. כמחצית מהאוכלוסייה הייתה מתחת לקו העוני.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מזרח ניו יורק** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Mark Cohen, Last Century of a Sephardic Community, Foundation for the Advancement of Sephardic Studies and Culture, New York, 2003, pages 96-117.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007471617405171
* LCCN: n2004114104
* VIAF: 159650960
* WorldCat (עם VIAF): 159650960

 |
**כריסטוף נדווארוגירה** (בצרפתית: **Christophe Nduwarugira**; נולד ב-22 ביוני 1994) הוא כדורגלן בורונדי המשחק בעמדת הקשר בליישואש.

קריירה
------

נדווארוגירה התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הכדורגל המקומית אקדמיקה בוגומ'בורה ובגיל 20 הצטרף לצ'יבוטו ממוזמביק. בינואר 2017 הושאל לאוניאו דה מדיירה מהליגה הפורטוגזית השנייה במדיה שיחק שנה וחצי.

בקיץ 2018 הצטרף לאמורה מהליגה השלישית בפורטוגל. כעבור שנה חזר לליגה השנייה במדינה כאשר הצטרף לווארזים.

בקיץ 2021 חתם בליישואש.

ב-25 בנובמבר 2012 נדווארוגירה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בורונדי בניצחון 1-5 נגד סומליה, בו כבש צמד. השתתף עם הנבחרת בגביע אפריקה לאומות 2019.

תארים
-----

אקדמיק בוג'ומבורה
* ליגת העל הבורונדית: 2011/2012, 2013/2014
* הגביע הבורונדי: 2013/2014

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"כריסטוף נדווארוגירה"**.
**מיהאל איימון מק דונקה** (באירית: **Mícheál Éamonn Mac Donncha**; נולד ב-11 במרץ 1965) הוא פוליטיקאי אירי ממפלגת שין פיין, אשר כיהן כלורד ראש העיר של דבלין בירת אירלנד בשנים 2017–2018.

ביוגרפיה
--------

מק דונקה נולד בדבלין בשם מייקל מקונקי (Michael McConkey). בילדותו שיחק בסרט *The Last Remake of Beau Geste*. למד במכון הטכנולוגי של העיר (Dublin Institute of Technology).

בשנים 1990–1996 היה מק דונקה המוציא לאור של עיתון *At Phoblacht* ("הרפובליקה"), ביטאון מפלגת שין פיין. בשנים 1997 עד 2014 עבד כעוזר פרלמנטרי של חברת הפרלמנט האירי.

בשנת 2011 החל מק דונקה לכהן במועצת העיר של דבלין כממלא מקומו של חבר המועצה קיליאן פורד (Killian Forde) שהתפטר. ב-2014 נבחר לכהן במועצה.

בבחירות הכלליות בשנת 2016 התמודד מק דונקה ללא הצלחה על מושב בדאל אירן, הבית התחתון של הפרלמנט האירי.

ב-26 ביוני 2017 בחרה מועצת העיר במק דונקה לכהן כלורד ראש העיר (Lord Mayor) של דבלין. תפקיד זה הוא טקסי בעיקרו וממלאו משמש למעשה כיושב ראש של מועצת העיר. המחזיק בו מכהן לתקופה של שנה אחת. כהונתו הסתיימה ב-25 ביוני 2018. מק דונקה היה הלורד ראש העיר ה-348 במספר.

### מק דונקה וישראל

מק דונקה הוא תומך המאבק הפלסטיני, ופעיל בארגון "Ireland Palestine Solidarity Campaign". לאחר תחילת כהונתו כלורד ראש העיר הוביל את מועצת העיר דבלין לקבלת החלטה המאמצת עקרונות של תנועת ה-BDS. הוא הביע תמיכה בגירוש שגריר ישראל באירלנד מן המדינה.

באפריל 2018 הגיע לישראל כדי להשתתף בכנס שנערך ברמאללה. צו איסור כניסה הוצא נגדו על ידי שר הפנים, אך כיוון שהצו נקב בשם שגוי הוא הצליח להיכנס לישראל והשתתף בכנס. לאחר זכיית ישראל בתחרות האירוויזיון ב-2018 קרא לארצו שלא להשתתף בתחרות בישראל בשנת 2019.

קישורים חיצוניים
----------------

* This man is the new Lord Mayor of Dublin city, באתר TheJournal‏, 26 ביוני 2017
* טל שלו ודנה ירקצי‏, דרעי הודיע כי מנע כניסה מראש עיריית דבלין - שצייץ: אני ברמאללה, באתר וואלה!‏, 11 באפריל 2018
* אתר למנויים בלבד נעה לנדאו, ראש העיר דבלין עזב את ישראל והתחייב לבקש היתר כניסה לארץ בעתיד, באתר הארץ, 13 באפריל 2018
* Ynet, ראש עיריית דבלין: "לא לשלוח נציג לאירוויזיון", באתר ynet, 14 במאי 2018
* הלורד ראש העיר של דבלין, באתר מועצת העיר
**איור 1:** המחשה של נקודת מרכז.
אחד הכלים הבסיסיים לחקירת קבוצה במרחב טופולוגי הוא המושג 'נקודת פנים': נקודה שקיימת לה סביבה שכולה מוכלת בקבוצה. **נקודת מרכז** היא מושג אנלוגי, המתאים לקבוצות במרחב וקטורי:

* נקודה x בקבוצה K היא **נקודת מרכז**, אם לכל כיוון y קיים קטע פתוח {\displaystyle \ (x,x+\varepsilon y)}, \ \varepsilon>0, המוכל כולו בקבוצה.

מושג זה רלוונטי במיוחד במרחבים נורמיים, כאשר הוא מהווה תנאי חלש יותר מזה של נקודות פנים (כל נקודת פנים היא נקודת מרכז, אבל לא להפך). מאחר שההגדרה מיוסדת על קטעים ישרים, היא קשורה באופן הדוק לקמירות של קבוצות.

לקבוצת כל נקודות המרכז של K קוראים "המרכז של K" ומסמנים {\displaystyle \ {\mbox{cent}}(K)}, או באות c מעל שם הקבוצה.

מכיוון שההגדרה מבוססת על קטעים ישרים, העתקות ליניאריות שומרות על המרכז: אם {\displaystyle \ T:U\rightarrow V} העתקה ליניארית פתוחה, ו- {\displaystyle \ K\subset U}, אזי {\displaystyle \ T({\mbox{cent}}(K))={\mbox{cent}}(T(K))}. מסיבה זו, המושג שימושי למדי באנליזה פונקציונלית, ובפרט כאשר רוצים להוכיח שתמונה או תמונה הפוכה של אופרטור ליניארי היא פתוחה.

**איור 2:** דוגמה נגדית, נקודת מרכז שאיננה נקודת פנים.
אף על פי שכל נקודת פנים היא נקודת מרכז, ההפך אינו נכון. תהי K הקבוצה הבאה

{\displaystyle \ K=\left\{x(r,\theta )=(r\cos \theta ,r\sin \theta )\in \mathbb {R} ^{2}\ |\ r\leq \theta \,\ 0\leq \theta \leq 2\pi \right\}}
(זוהי למעשה הצגה בקואורדינטות קוטביות).
קל לוודא ש-0 היא אכן נקודת מרכז אך ברור שהיא איננה נקודת פנים. איור 2 מדגים זאת היטב. כל השטח הצבוע באדום הוא הקבוצה K. כעת, יהי D כדור ברדיוס R > 0 מסביב ל-0. אזי קיים {\displaystyle \ 0<\theta \_{0}<R/2} וכעת נסתכל על הנקודה {\displaystyle x(3R/4,\theta \_{0})} (זוהי נקודה ברדיוס 3R/4 וזווית \theta\_0 ביחס לציר ה-X). ברור מהגדרת K שנקודה זו איננה ב-K. ברם, היא כן שייכת לכדור D. לכן הכדור D איננו מוכל ב-K. טיעון זה נכון לכל כדור פתוח (שכן רדיוס הכדור תמיד חיובי ממש!).

משפטים שימושיים
---------------

* כל נקודת פנים היא נקודת מרכז.
* המרכז של קבוצה הוא אינווריאנטי תחת הזזה, כלומר: {\displaystyle \ {\mbox{cent}}(K+a)={\mbox{cent}}(K)+a}.
* תהי K קבוצה קמורה ו {\displaystyle \ x\in {\mbox{cent}}(K)\,\ y\in K}. אזי הקטע {\displaystyle \ [x,y)\subset {\mbox{cent}}(K)} מוכל במרכז של K.
* **משפט ליפשיץ**: עבור קבוצה \sigma -קמורה, המרכז של הקבוצה שווה לפנים שלה (וכן למרכז של הסגור שלה ולפנים של הסגור שלה). כלומר: {\displaystyle \ {\mbox{cent}}(K)={\mbox{int}}(K)={\mbox{int}}({\overline {K}})={\mbox{cent}}({\overline {K}})}.
* בכדור פתוח, הפנים של קבוצה שווה למרכז שלה.

ראו גם
------

* פנים (טופולוגיה)
* קמירות וקבוצה קמורה
* משפט ההעתקה הפתוחה
מבנה הגולגולת בלידה המדגים את המרפס הקדמי והאחורי
מבנה הגולגולת בלידה
**מַרְפֵּס** (בלועזית: **פוֹנטנלה**. TA: Fonticuli cranii) הוא אתר אנטומי בגולגולת של תינוקות שבו עצמות הגולגולת אינן שלמות, ולכן מתאפיין בהיותו רך למגע.

הגולגולת בנויה ממספר לוחות עצם הכוללים בין היתר את עצם המצח, עצמות הרקה, עצמות הקודקוד ועצם העורף, המחוברים ביניהם באמצעות תפרי הגולגולת (Suturae cranii).

קיימים שני מרפסים: קדמי ואחורי.

המרפס הקדמי (Fonticulus anterior) מהווה נקודת מפגש של עצם המצח ועצמות הקודקוד ושל תפר המצח (Sutura frontalis persistens), תפר הכתר (Sutura coronalis) והתפר החיצי (Sutura sagittalis).
המרפס האחורי (Fonticulus posterior) קטן מהקדמי ומהווה נקודת מפגש של עצמות הקודקוד ועצם העורף ושל התפר הלמבדואידי (Sutura lambdoidea) והתפר החיצי. המרפס הקדמי נסגר בגיל שנה וחצי לחיים בממוצע, אך ישנם מקרים בהם הוא נסגר בגיל 9 חודשים או פתוח אף עד גיל שנתיים.

חשיבות המרפסים, כמו גם חשיבות התפרים, היא לאפשר את תהליך הגדילה המהיר של הגולגולת בשנות החיים הראשונות.

מתייחסים לסגירת המרפס בהקשר להיקף הראש. היקף ראש קטן (מיקרוצפליה) עם מרפס סגור מחשיד בין השאר לסגירה מוקדמת של תפרי הגולגולת (קרניוסינוסטוזיס) ועלול לדרוש התערבות כירורגית. מרפס גדול או פתוח מעבר לגיל שנתיים מחשיד למספר מצבים ביניהם מחלות עצם כמו רככת, תת-תפקוד של בלוטת התריס, הידרוצפלוס, או תסמונות מסוימות.

את המרפס הקדמי ממששים במהלך בדיקה רפואית. שקיעת העור אל תוך המרפסים יכולה להעיד על בעיה דוגמת התייבשות ולחלופין, מישוש המגלה בליטה מתוך המרפסים יכול להעיד על לחץ תוך-גולגולתי מוגבר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרפס** בוויקישיתוף
* ד"ר איתי גל, למה לתינוק יש חור בגולגולת?, באתר ynet, 29 במרץ 2007
* מרפס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4154972-7
* TA98: A02.1.00.027

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
בתרשים הזה, שני בתים נשלחים, כל אחד מהם מכיל ביט התחלה (שהוא תמיד ההפך הלוגי של הקו במצבו השקט), ואחריו שמונה ביטים של נתונים (bits 0-7), ובסוף כל בית נמצא ביט סיום (שהוא תמיד הפוך לוגי מביט ההתחלה), בדוגמה זו אין שימוש בביט זוגיות, במקרה שלנו יוצא שבמסגרת נתונים אחת ישנם עשרה ביטים. 
**תקשורת טורית אסינכרונית** היא צורה של תקשורת טורית שבה מתקשרות נקודות קצה, היחידות המקושרות אינן מחוברות בקו עם אות שעון משותף, לכל אחת מהן שעון משלה. במקום זה כל מקטע נתונים מכיל מידע סינכרון בתחילתו ובסופו, אות הפתיחה שבראשית המקטע מכין את המקלט להגעה של הנתונים ואות הסיום מאפס את מצב המקלט כדי לאפשר הפעלה של רצף חדש.

הדוגמה הקלאסית לסוג של תקשורת מסוג זה היא העברת קוד ASCII על גבי RS-232.

ביצוע
-----

לפני שהתקשורת תעבור השולח והמקבל צריכים להסכים ביניהם על כמה פרמטרים:

* שידור מלא (דו כיווני במקביל) או חד כיווני
* מספר הביטים לכל בית (בדרך כלל 5, 6, 7 או 8)
* סדר הביטים בתוך כל בית (הביט החשוב ביותר MSB יהיה ראשון או אחרון)
* מהירות הקו (נמדד בביט לשנייה) (לעיתים קרובות באופן שגוי מכונה Baud rate). חלק מהמערכות משתמשות בזיהוי מהירות אוטומטי.
* האם להשתמש או לא להשתמש בביט זוגיות (בסוף כל בית)
* אם נעשה שימוש בביט זוגיות: האם הוא יהיה זוגי או אי-זוגי
* מספר סיביות עצירה בסוף כל בית (המספר שנשלח חייב להיות לפחות מה שהמקלט צריך). בדרך כלל 1 או 1.5 או 2.
* הקידוד הפיסי של הביטים בתווך הדיגיטלי (כמו TTL, או AM או FM)

ראו גם
------

* Comparison of synchronous and asynchronous signalling
* Degree of start-stop distortion
* Synchronous serial communication
* Universal asynchronous receiver/transmitter (UART)
**קאמארג**
(למפת אוקסיטניה (חבל מנהלי) מוגדלת)מונפלייהמונפלייה
ניםנים
קרקסוןקרקסון
פרפיניאןפרפיניאן
מנדמנד
בזייהבזייה
טולוזטולוז
אלביאלבי
טארבטארב
קאורקאור
אושאוש
רודזרודז
פואהפואה
**אוברן-רון-אלפ**
**פרובאנס-אלפ  
קוט ד'אזור**
**אקיטן החדשה**
**הים התיכון**
**א.**
**ספרד**קאמארג**קאמארג**(למפת אוקסיטניה (חבל מנהלי) רגילה)מונפלייהמונפלייה
ניםנים
קרקסוןקרקסון
פרפיניאןפרפיניאן
מנדמנד
בזייהבזייה
טולוזטולוז
אלביאלבי
טארבטארב
קאורקאור
אושאוש
רודזרודז
פואהפואה
**אוברן-רון-אלפ**
**פ.א.  
קד.**
**אקיטן החדשה**
**הים התיכון**
**א.**
**ספרד**קאמארג**קאמארג**קאמארג
להקת פלמינגו
**קאמארג** (בצרפתית: **Camargue**) הוא חבל ארץ של אדמת ביצות בדלתה של הנהר רון בדרום צרפת.

הקאמארג משתרע על שטח של 930 קילומטר רבוע ומהווה את הדלתה הגדולה ביותר במערב אירופה. הוא מופרד מן הים על ידי גבעות חול ומוקף מים מכל צדדיו. יש בו לגונות של מים מלוחים ובמרכזו יש לגונה גדולה המשתרעת על שטח של 65 קילומטר רבוע שעומקה פחות משני מטרים.

הקאמארג הוא אתר טבע המשמש כתחנה בנדידת עופות, והוא מפורסם גם בשל סוסי הפרא הגדלים בו מזה מאות בשנים. יש בו עדרי בקר הגדלים בתנאים טבעיים בפיקוח בוקרים רכובים על סוסים. רוב הפרים מיוצאים לספרד ומשמשים שם במלחמות שוורים. אנפית הבקר מצטרפת לעדרים, ואוכלוסיית בעלי החיים כוללת גם את הפלמינגו הגדול וזנים שונים של דגים. הצמחייה עשירה ורבגונית וכוללת בין היתר את אשל המים.

חלק גדול של הקאמארג יובש לצורכי חקלאות ובהם גידול אורז, כבשים וסוסים. בפארק האזורי שהוקם ב-1970 יש מוזיאון שבו מוצגים הצמחייה ובעלי החיים המיוחדים לחבל ארץ זה. בירת האזור היא העיר ארל שבגבולו הצפוני של הקאמארג.

הסרט הצרפתי "הסוס הלבן" (1953) בבימויו של אלבר לאמוריס מתעד את אופיו המיוחד של חבל ארץ זה.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **קאמארג** |

* קאמארג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007293646805171
* GND: 4009346-3
* LCCN: sh85019069
* NKC: xx0117210
* VIAF: 123755869
* WorldCat: viaf-123755869

 |
**מרצ'ין זלסקי** (בפולנית: **Marcin Zaleski** ‏; 1796 – 16 בספטמבר 1877) היה צייר פולני, נציג הנאו-קלאסיציזם. הוא צייר בעיקר את נופי הערים של ורשה, קרקוב ווילנה.

ביוגרפיה
--------

זלסקי נולד בקרקוב. את השכלתו הוא קיבל בקרקוב ובורשה. בשנים 1817–1822 עבד זלסקי כתפאורן בתיאטרון ורשה תוך כדי הפקת עותקים של ציורים. בשנת 1828 הציג האמן את עבודותיו בפעם הראשונה וקיבל מלגה להמשך לימודיו כצייר.

לאחר מכן המשיך ללמוד ציור בגרמניה, צרפת ואיטליה. הוא היה גם בין הדאגרוטיפים (צלמים) הראשונים בוורשה. הוא צילם צילומים ראשונים בסביבות 1840, הם לא שרדו עד ימינו ולא ידוע מה בדיוק תיארו. בשנת 1846 הפך האמן לפרופסור לפרספקטיבה בבית הספר לאמנויות יפות בוורשה.

זלסקי ידוע במיוחד בזכות עבודות המתארות נופים עירוניים ואת האדריכלות של ורשה, קרקוב ווילנה. את עבודותיו ניתן למצוא במוזיאון הלאומי בוורשה, פולין, במוזיאון אדם מיצקביץ' ובארמון גומל, בין המקומות האחרים. בין עבודותיו של זלסקי סדרת ציורים על מרד נובמבר בוורשה, שהיה עד ראייה אליו. ציוריו, לצד ציורי ברנרדו בלוטו, שימשו לשחזור מבנים היסטוריים בוורשה שניזוקו או נהרסו במהלך מלחמת העולם השנייה.

בשנת 2019 החזיר המוזיאון הלאומי בוורשה את ציור השמן פנים הקתדרלה במילאנו מאת זלסקי, שנעלם לאחר מרד גטו ורשה בשנת 1944. הוא התגלה מחדש בווינה בשנת 2018 והוחזר לפולין בזכות מאמציו של משרד התרבות והמורשת הלאומית של פולין.

זלסקי נפטר בוורשה בשנת 1877 בגיל 80 ונקבר בבית העלמין פוואצקי.

גלריה
-----

* ארמון בלזינסקי פארקארמון בלזינסקי פארק
* טירה בקרקוב טירה בקרקוב
* כיכר התיאטרון בוורשהכיכר התיאטרון בוורשה
* קתדרלה סנט. ג'וןקתדרלה סנט. ג'ון
* בניין העיר בווילנהבניין העיר בווילנה
* חזרת הצבא הפולניחזרת הצבא הפולני
* כיכר השוק בקרקובכיכר השוק בקרקוב

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרצ'ין זלסקי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Muzeum Warszawy. Odwiedź nas on-line, Muzeum Warszawy (בפולנית)
2. ↑  Irena Głębocka Piotrowska, **The Art of Poland**, Philosophical Library, 1947, מסת"ב 978-0-8022-1980-0. (באנגלית)
3. ↑  Janusz Wałek, **A History of Poland in Painting**, Interpress, 1988, מסת"ב 978-83-223-2115-7. (באנגלית)
4. ↑  It’s back! Zaleski’s 19th century oil painting of Milan Cathedral returns after disappearing during Warsaw Uprising, www.thefirstnews.com (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb103837469 (data)
* GND: 140952101
* ISNI: 0000 0001 1056 3569
* LCCN: n84224916
* RKD: 86075
* SUDOC: 158881745
* ULAN: 500013724
* VIAF: 38330881
* WorldCat: lccn-n84224916

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מרצ'ין זלסקי"**.
**ערוער בצפון הנגב**
(למפת צפון הנגב מוגדלת)ערוער בצפון הנגב**ערוער בצפון הנגב**(למפת צפון הנגב רגילה)ערוער בצפון הנגב**ערוער בצפון הנגב**(למפת ישראל רגילה)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**ערוער בצפון הנגב**ערוער בצפון הנגב**(למפת ישראל מוגדלת)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**ערוער בצפון הנגב**ערוער בצפון הנגב**

31°09′09″N 34°58′44″E﻿ / ﻿31.152457°N 34.978766°E﻿ / 31.152457; 34.978766
תל עֲרוֹעֵר - מבט מצפון
תל עֲרוֹעֵר - מבט ממערב. ניכרים בתמונה שני המפלסים שעליהם התקיים היישוב בתל.
פירוש נוסף ערך זה עוסק באתר מקראי. אם התכוונתם ליישוב בדואי מודרני, ראו ערערה-בנגב.
**עֲרוֹעֵר** הוא שמן של כמה ערים מקראיות בארץ ישראל.

ערוער בצפון הנגב
----------------

**ערוער בצפון הנגב** נזכרת ברשימת ערי שבט יהודה, אליהם שלח דוד משלל ניצחונו על העמלקים. בחפירות ארכאולוגיות שנערכו בתל ערוער, כ-22 ק"מ דרומית מזרחית לבאר שבע, בסמוך לצומת ערוער שנמצאת על כביש 80, התגלו שרידי מבנים רבים מן התקופה הישראלית הקדומה. הכפר היה מיושב גם בתקופה הרומית והביזנטית. סמוך לתל ערוער הוקם היישוב הבדואי ערערה-בנגב המשמר את השם הקדום (התוספת "בנגב" באה כדי להבדילו מערערה שבצפון ישראל).

על פני רבה
----------

**ערוער הסמוכה לרבת בני עמון** שימשה נקודת ציון לגבול המזרחי של נחלת שבט גד. כונתה "ערוער אשר על פני רבה". ערוער שהייתה העיר העמונית המערבית ביותר, מוזכרת ברשימת הערים שהכה יפתח במלחמתו עם בני עמון. הוצע לזהות אותה עם ח'ירבת עבדון, כ-6 ק"מ דרומית-מערבית לרבת עמון.

בסביבות דמשק
------------

בנבואת ישעיהו מוזכרת ערוער בסביבות דמשק.

ראו גם
------

* ערוער (מואב)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספר שמואל א', פרק ל', פסוק כ"ח. ראו גם: ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק כ"ב
2. ↑  תל ערוער, באתר המכון למקרא ולעתיקות ע"ש נלסון גליק.  
 יפעת טהרני-סוסלי, אנטומיה של עיר שיירות: ערוער על דרך הסחר הדרום-ערבי, באתר רשות העתיקות
3. ↑  ספר יהושע, פרק י"ג, פסוק כ"ה
4. ↑  ספר שופטים, פרק י"א, פסוק ל"ג; יהודה קיל ויהודה אליצור, **אטלס דעת מקרא**, עמ' 186
5. ↑  יהודה קיל, דעת מקרא, יהושע, יג, כה
6. ↑  ספר ישעיהו, פרק י"ז, פסוק ב'