recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**האי בנקס** (באנגלית: **Banks Island**) הוא אחד האיים הגדולים בארכיפלג הארקטי הקנדי והוא האי ה-24 בגודלו בעולם. האי ממוקם במחוז אינוביק (Inuvik Region) שבטריטוריות הצפון-מערביות, קנדה. האי מופרד מהאי הסמוך לו, אי ויקטוריה, על ידי מצר הנסיך מוויילס שנמצא ממזרח לאי, ומהיבשה על ידי מפרץ אמונדסון שנמצא מדרום לו. ים בופור משתרע ממערב לאי. מצפון מזרח מפריד מצר מקקלור את האי מאי הנסיך פטריק ומהאי מלוויל.

גאוגרפיה
--------

שמו של האי ניתן לו ב-1820 על ידי סר ויליאם פרי לכבודו של ג'וזף בנקס. אולם בין השנים 1850-1854, כאשר נחקר האזור בידי רוברט מקקלור, הוא סומן על המפות כאי ברינג. 

יישוב הקבע היחיד על האי הוא סאקס הארבור (Sachs Harbour) הקרוי "איחואק" (Ikhuak) בלשון המקומיים ההאִינוּוִיאַלוּיִטים (תת קבוצה של האינואיטים). היישוב נמצא בחוף הדרום מערבי של האי ונכון לשנת 2006 התגוררו בו 122 תושבים. האי חשוף וללא עצים. הצמח הגבוה ביותר במקום הוא הערבה הארקטית, שלעיתים מגיעה לגובה של ברך אדם, אולם לרוב גובהה כ-10 סנטימטרים. 

שטחו של האי הוא 70,028 קמ"ר וככזה הוא האי ה-24 בגודלו בעולם והחמישי בגודלו מבין אייה של קנדה. שטח האי דומה לשטחה של גאורגיה. אורכו המרבי של האי הוא 380 ק"מ בקירוב. הנקודה בה מגיע האי לרוחבו המרבי נמצאת בקצה הצפוני שלו, מקום בו רוחבו הוא 290 ק"מ. הנקודה הגבוהה ביותר באי היא רמת דורהם (Durham Heights) שגובהה 730 מטרים. האי הוא חלק מביומת הטונדרה והוא מתאפיין בחורפים קרים במיוחד. 

באי שוכנים כשני שלישים מאוכלוסיית אווזי השלג שבעולם, שמגיעים אליו מהיבשת דרך מפרץ אמונדסון. עונת הצייד שלהם נפתחת באביב באזור סאקס הרבור. אוכלוסיות נוספות של בעלי חיים החיות באי כוללות מינים של אייל הצפון (Barren-ground Caribou), דוב קוטב, כבש המושק, קיכלי אדום-חזה וסנונית. 

בשטח האי נמצא הפארק הלאומי אאולאביק (Aulavik National Park) המקיף שטח של 12,274 קמ"ר בשפלה הארקטית בקצה הצפוני של האי. בפארק נמצא הריכוז הגדול ביותר בעולם של כבשי מושק וכן של מין מסוים של אייל הצפון (Peary Caribou) הנמצא בסכנת הכחדה. נהר ת'ומסון חוצה את הפארק והוא הנהר הצפוני ביותר בצפון אמריקה שניתן לשוט בו. שכווי השלג ועורבים נחשבות לציפורים שנתיות בפארק אף על פי ש-43 מינים שלהם עושים שימוש עונתי באזור.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בנקס** בוויקישיתוף
* בנקס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4086352-9
* VIAF: 315126254
* WorldCat: viaf-315126254

 |
בול דואר מסדרת "אדריכלות בישראל" של דואר ישראל משנת 1975, ועליו ציור בית הכנסת
מבט מרחבת הכניסה
**בית הכנסת האוניברסיטאי ע"ש ד"ר ישראל גולדשטיין** הוא בית כנסת בקמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית.

היסטוריה
--------

בשנותיה הראשונות של האוניברסיטה העברית, במשכנה על הר הצופים, התנהל פולמוס בין גורמים בתוך האוניברסיטה האם להקים בית כנסת במוסד. בית כנסת של קבע לא נבנה והסטודנטים שרצו בכך ארגנו מנייני תפילה בכיתות שונות באתר. לאחר נטישת קמפוס הר הצופים בגלל תוצאות מלחמת העצמאות, התנהלה פעילות האוניברסיטה במבנים שונים בירושלים.

בשנת 1953 החלה בניית הקמפוס החדש של האוניברסיטה בגבעת רם. בשנת 1955 הציעו ידידי האוניברסיטה בארצות הברית בראשות הרב ד"ר ישראל גולדשטיין להנהלה תוכנית להקמת בית כנסת. התוכנית כללה תרומות מקרנות יהודיות בינלאומיות. נשיא האוניברסיטה, פרופ' בנימין מזר, ביקש שבית הכנסת יכונה בית מדרש, שיתנהלו בו שיעורי תורה ותלמוד, ושתוקם בו גם ספרייה. גולדשטיין הציע שחלק משיעורי המכון ללימודי יהדות יתנהלו במבנה. 

לתכנון בית הכנסת נבחרו האדריכלים דוד רזניק והיינץ ראו. על התכנון זכו השניים בפרס רכטר לאדריכלות. אבן הפינה לבית הכנסת הונחה ב-6 במאי 1956 במעמד שרים, חברי כנסת וסגל האוניברסיטה. בתאריך ה-7 באוגוסט 1957 התקיימה חנוכת המבנה.

בתחילת המאה ה-21 בית הכנסת אינו בשימוש רוב הזמן.

מבנה בית הכנסת
--------------

המבנה בנוי ככיפה גדולה ולבנה כשבקומת הכניסה יש שמונה קשתות אליפטיות שדרכן הכניסה למבנה. אולם בית הכנסת עצמו ממוקם בקומה השנייה והוא אטום, ללא חלונות. רצפת האולם אינה מחוברת לקירותיו והיא נישאת על גבי שמונה עמודים. דרך החריץ בין הרצפה לקירות חודר אור מקומת הכניסה לאולם בית הכנסת. מבנה שירותים ומבנה שנועד במקור לספרייה סמוכים לבית הכנסת.

חתך בית הכנסת הוא ציקלואידה.

ראו גם
------

* בית הכנסת הר הצופים

לקריאה נוספת
------------

* התפילה בציבור ומשמעותה באוניברסיטה העברית בראשיתה- ראובן גפני. בתוך קתדרה 147.
* דוד קרויאנקר, **האוניברסיטה העברית, גבעת רם – תכנון ואדריכלות 2002-1953**, ירושלים: האוניברסיטה העברית בירושלים, 2002.
* מועדי אל בהיכלי הדעת, ארבעה בתי כנסת בקמפוסים אוניברסיטאיים בישראל- דוד קאסוטו. בתוך **ועשו לי מקדש, בתי כנסת מימי קדם ועד ימינו**, אריאל: המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון, 2004.
* מיכאל יעקובסון: סיבוב בבית הכנסת האוניברסיטאי בגבעת רם, באתר 'חלון אחורי', 28 בספטמבר 2016
* מיכאל יעקובסון: נימוקי השופטים במתן פרס רכטר לאדריכלי בית הכנסת האוניברסיטאי, באתר 'חלון אחורי', 5 באפריל 2020

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית הכנסת גבעת רם** בוויקישיתוף
* סגלית פישביין, בתי הכנסת היפים בישראל - חלק א', באתר ynet, 5 באוקטובר 2008

הערות שוליים
------------

1. ↑  גפני עמ' 167
**CHEOPS** (ראשי תיבות באנגלית של **CHaracterising ExOPlanets Satellite** - לוויין לחקר כוכבי לכת חוץ-שמשיות) הוא טלסקופ חלל שנבנה במשותף על ידי סוכנות החלל האירופית וסוכנות החלל של שווייץ. הוא פועל משנת 2019.

תיאור המשימה
------------

הפרויקט נבחר ליישום במסגרת פרויקטים קטנים של תוכנית "חזון קוסמי". הובלת הפרויקט בוצע על ידי צוות של אוניברסיטת ברן תוך שיתוף גופים אחרים. ייצור המכשיר הועבר ל-Airbus Defence and Space. עלות הפרויקט לסוכנות החלל האירופית הייתה עד 50 מיליון יורו.

על החללית הותקן פאנל סולארי שמספק 60 ו"ט למערכות השונות. היקף הנתונים המועברים מגיע לכ-1.2 גיגהבייט ביום.

השיגור בוצע ב-18 בדצמבר 2019 ממרכז החלל הגיאני בעזרת משגר סויוז ST-A. באותו שיגור שיגרו לוויינים נוספים. 

לאחר בדיקות וכיול הצילום הראשון בוצע ב-7 בפברואר 2020. המטרה הייתה כוכב HD 70843 שנמצא במרחק של 150 שנות אור. איכות הצילומים הייתה מעבר לתוכנן. באפריל 2020 החלו תצפיות סדירות.

80% מזמן פעילות הטלסקופ מוקדשים לתוכנית שגובשה על ידי צוות האחראי על הפעלת החללית. 20% נותרים פתוחים להזמנות מדענים מגופים שונים.

בין הישגי הטלסקופ גילוי כוכבי לכת חוץ-שמשיות והעמקת ידע על גרמי שמיים ידועות. על בסיס נתונים שהתקבלו נכתבו עשרות מאמרים מדעיים.

תחילה היה מתוכנן שפעילות תמשך כשלוש שנים וחצי. ב-7 במרץ 2023 הוחלט להאריך פעילות החללית עד לשנת 2026.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **CHEOPS** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של CHEOPS (באנגלית)

* אתר האינטרנט הרשמי של CHEOPS (בגרמנית)

* אתר האינטרנט הרשמי של CHEOPS (בצרפתית)
* תיאור באתר ESA
**אָלֶף בֵּית** (ידוע גם כ"בני השש ובני השבע") הוא שיר עברי בחרוזים שכתבה והלחינה המשוררת נעמי שמר ויצא בשנת 1974 באלבום מיוחד שהקדישה לשירי ילדים.

השיר זכה לגרסאות כיסוי רבות, והותאם לנושאים שונים, וכן לביצועים של שמר עצמה, האחים והאחיות, עוזי חיטמן, חני נחמיאס, מיקי קם, חיים צינוביץ', רינת גבאי, גיא פרידמן, רונן גולדפרב, שפיטה, יעל דואני, אסף אשתר וטל מוסרי. השיר זכה לאזכור במהלך מחאת האוהלים בקיץ 2011, כאשר השימוש בטקסט "אלף אוהל, בית זה בית" קיבל משמעות נוספת במחאה על יוקר המחיה והדיור.

זהו שיר אלף בית שמציג את האותיות באלפבית העברי בסדר עולה, לכל אות מוצמדת מילה המתחילה באותה האות. כך **א** - **א**והל, ו**י** - **י**ופי. בחלק מהמקרים צמד אותיות הופך לצמד מילים, כך "**זין** - **חית** שתיהן ביחד...זהו **ז**ר **ח**בצלות".

בבית האחרון נאמר "ד"ש לכל המשפחה" או "ד"ש למשפחה שלך".

את השיר ניתן לקרוא גם כאקרוסטיכון חלקי והוא בנוי משישה בתים, שלושה צמדי בתים שלאחריהם מופיע פזמון חוזר המתחיל ב"בני השש ובני השבע". ובו חריזה מסורגת של אב אב גב גב וחזרתיות באפיפורה ואנאפורה לצמד המילים "אלף -בית", חזרה המתקיימת לאורך כל השיר.

"**פזמון:**   
בני השש ובני השבע   
אלף-בית, אלף-בית,   
מציירים בגיר וצבע   
אלף-בית, אלף-בית,   
ויוצאות במחול מחניים   
אלף, אלף-בית,   
אותיות עשרים ושתיים   
אלף-בית."

ראו גם
------

* אלפון

קישורים חיצוניים
----------------

* "אלף בית" באתר בית לזמר העברי
* השיר "אלף בית" מאת נעמי שמר, מאתר שירונט
* ynet, נעמי שמר מלמדת את האל"ף-בי"ת, באתר ynet, 23 ביוני 2010
* איריס לוין, "אלף –אוהל, בית זה בית, גימל זה גמל גדול ...: מה מפיקים ילדים בגיל הרך מידיעת שמות האותיות", מתוך: פ. קליין (עורכת). שפה, למידה ואוריינות בגיל הרך. הוצאת רמות.
מפגש בין ביל"ויי גדרה וביל"ויי ראשון לציון בגן הברון בראשון לציון. עומדים מימין לשמאל: ד"ר חיים חיסין, צבי בן-יעקב הורביץ, מנשה מאירוביץ, דב אריאל לייבוביץ', יואל דרובין, בנימין פוקס, שמשון בלקינד. יושבים מימין לשמאל: יעקב שלמה חזנוב, פאני פיינברג, יהודה צלליכין, חסיה צלליכין, אליהו סברדלוב.
**יואל דרובין** (1857–1923) היה חבר בקבוצת בילו וממייסדי ראשון לציון.

ביוגרפיה
--------

יואל דרובין נולד ב-1857 בקובנה. סייע בהקמת המושבה היהודית ראשון לציון יחד עם ישראל בלקינד, חיים חיסין, דוד יודילוביץ ובילואים נוספים. בעוד שחלק מהמתיישבים המקוריים עזבו בעקבות קשיים כלכליים וסכסוכים אישיים, דרובין היה בין שנותרו.

דרובין התחתן עם חנה, חברה בקבוצת נשים חלוצות שכתבו לברונית דה רוטשילד ודחקו בה לשכנע את בעלה, אדמונד ג'יימס דה רוטשילד, לשקול מחדש את עמדתו לגבי מימון המושבות היהודיות לאור המחלוקות בין המתיישבים לברון.

דרובין מילא תפקיד פעיל בחיי הציבור והתרבות בראשון לציון בראשית ימיה. הוא חתום על אמנת הכפר הראשונה מ-1897. כיהן כחבר הנהלה במועצת היקבים של ראשון לציון וזכרון יעקב.

משפחה ומורשת
------------

ליואל וחנה דרובין נולדו ארבעה בנים ושתי בנות. נכד שקרוי על שם הסב נהרג במארב של כוח ערבי ב-9 במאי 1947.

רחוב בראשון נקרא על שם המייסד.

הערות שוליים
------------

1. ↑  "דרובין יואל". *אלבום המשפחות*. מוזיאון ראשון לציון.
2. ↑  Silver, Matthew (2020). *Zionism and the Melting Pot: Preachers, Pioneers, and Modern Jewish Politics* (באנגלית). University of Alabama Press. p. 114. ISBN 978-0-8173-2062-1.
3. ↑  "החתומים על ספר התקנות תרנ"ז". מוזיאון ראשון לציון.
4. ↑  תדהר, דוד. *אנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו*. Vol. 2. p. 648 – via טורו קולג'.
פסל של דב הלר בגן אליעזר ילין
**גן אליעזר ילין** (או **גן רחביה**) הוא גן ציבורי בשכונת רחביה שבירושלים, ברחוב רמב"ן.

היסטוריה
--------

הגן תוכנן על ידי האדריכל ריכרד קאופמן, אשר תכנן את שכונת רחביה, כגן משחקים עבור ילדים, המהווה את חלקו הדרומי של "ציר הירק" החוצה את השכונה. ציר הירק שיצא מגן זה לכיוון צפון, עבר דרך גן הכוזרי אל המקום בו תוכנן לעמוד בית הכנסת של השכונה, וכיום עומדת בו הגימנסיה העברית רחביה. 

בעת הקמת השכונה לא היו בשכונה ילדים צעירים, ועל כן החליט ועד השכונה להשכיר את המקום למגרשי טניס לרווחת תושבי השכונה (וכאמצעי נוסף להשגת תקציבים לוועד השכונה). השכרה זו הייתה למשך שלוש שנים, אולם בתום שלוש השנים התרגלו תושבי השכונה למגרשי הטניס וסירבו לוותר עליהם לטובת הקמת גן משחקים לילדים.

השופט גד פרומקין כותב בספרו:

> 
> "ראו חברי הטניס את המקום כי טוב, ולא רצו לעזבו ולטרוח ללכת למקום מרוחק. וכמה מחברי הטניס היו גם חברים בוועד והעבירו החלטה לרצונם של משחקי הטניס. ראיתי בזה קיפוח הילדים ופרשתי מועד השכונה שעמדתי בראשו"
> 
> 
> 
> 

בשל שימוש זה בגן זכה הגן לכינוי הגרמני: ה"טניס פלאץ" - "כיכר הטניס".

מקור הכנסה נוסף לוועד השכונה היה החכרת חלק משטח הגן לחנות פרחים הפועלת עד ימינו בקצהו המזרחי של הגן.

רק בשנות ה-50 נבנה במקום גן משחקים אשר נקרא על שמו של מייסד השכונה אליעזר ילין.

בקצה המערבי של גן המשחקים נבנה קיוסק שעליו הוצב פסל של ג'ירפה מעשה ידי אברהם יכין, אחיו של בעל הקיוסק בעת שהוקם - עזרא יכין. הג'ירפה כונתה על ידי תושבי השכונה בשם "יאן ההולנדי" על שמו של חותנו של אברהם יכין - יאן ואן הולסט חסיד אומות העולם, והגן זכה לכינוי "גן הג'ירפה". 

כינוי נוסף של הגן הוא "גן הצפרדע" על שם פסל הצפרדע של דב הלר המצוי במרכז הגן.

לקריאה נוספת
------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גן אליעזר ילין** בוויקישיתוף
* אמנון רמון, **"דוקטור מול דוקטור גר" שכונת רחביה בירושלים**, הוצאת יד בן צבי, ירושלים 2006

שלט הגן
**מכבי כפר כנא** (מוכרת גם כ**מועדון ספורט צעירי כפר כנא**) היא קבוצת כדורגל מהישוב כפר כנא, ששיחקה בשיאה בליגה הלאומית. הקבוצה התפרקה בתום עונת 2013/2014 והוקמה מחדש בעונת 2014/2015 בליגה ג' מחוז גליל תחתון, תחת השם מועדון ספורט צעירי כפר כנא (אנ').

הקבוצה עורכת את משחקיה הביתיים ב"אצטדיון על שם עזמי נסאר בכפר כנא, המכיל 2,500 מקומות.

היסטוריה
--------

הקבוצה נוסדה בשנת 1971 בליגה ד' על ידי פייסל חטיב, קבלן מהכפר, שלאורך השנים תפקד במועדון כשחקן, מאמן, נהג, מנהל, ויושב ראש. המועדון שיחק בעבר בליגה השנייה בשנות התשעים בתקופה שהליגה הארצית הייתה הליגה השנייה. לאחר השינוי במבנה הליגות הצליחה הקבוצה להעפיל לליגה לאומית בשנת 2001, שם שיחקה הקבוצה במשך שנתיים, שבסופן נשרה חזרה לליגה הארצית. בשנת 2009 סיימה הקבוצה במקום השמיני, והתמודדה בפלייאוף מול עירוני רמת השרון, בו ניצחון היה מעלה את הקבוצה לליגה הלאומית, אך הקבוצה הפסידה פעמיים בתוצאות: 2–1 ו 0–1, ועל כן נשרה הקבוצה לליגה א', שחזרה להיות הליגה השלישית. (באותה שנה חל שינוי במבנה הליגות, שכלל את ביטול הליגה הארצית).

ההישגים הבולטים של הקבוצה היו העפלה לרבע גמר גביע המדינה, וזכייה בגביע הטוטו לליגה השלישית בעונת 2000/2001, לאחר שניצחה את מכבי אשקלון בתוצאה 0–2 במשחק הגמר שנערך באצטדיון העירוני בבת ים ב־7 בנובמבר 2000.

מכבי כפר כנא שמשה כדוגמה וסמל לדו קיום בין הערבים ליהודים, ובשנת 1996 הפכה לקבוצה הראשונה בתולדות המדינה שחצתה את הגבול עם ירדן ונסעה לשחק שם. בירדן קיימה הקבוצה שרשרת של משחקים, כאשר שיחקה נגד אלופת ירדן (אלויחדאת), כאשר לא פחות מארבעה שחקנים יהודים נמצאים בסגל של כפר-כנא והם: פביאן גרימברג, משה נחמני, אבי ליברטי וצבי מנשקו, ודניאל בריילובסקי שאימן את מכבי חיפה בעבר.

בסיום עונת המשחקים 2013/2014 התפרקה הקבוצה עקב חובות כבדים, ובתחילת עונת 2014/2015 הוקמה מחדש תחת השם מועדון ספורט צעירי כפר כנא (אנ') בליגה ג' מחוז גליל תחתון.

בסיום עונת המשחקים 2014/15 העפילה הקבוצה לליגה ב'.

בסיום עונת המשחקים 2015/16 העפילה הקבוצה לליגה א'

בסיום עונת המשחקים 2016/17 נשרה הקבוצה לליגה ב' לאחר שסימה במקום האחרון באותה שנה.

בסיום עונת המשחקים 2020/2021 העפילה הקבוצה לליגה א'.

תארים והישגים
-------------

* **גביע הטוטו לליגה השלישית**:
	+ זכייה (1): 2000/2001
* **ליגה ג': (1)**
	+ 2014/15
* **ליגה ב': (1)**
	+ 2015/16

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* מכבי כפר כנא באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל

| ליגה א' צפון בכדורגל - עונת 2023/2024 |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| מכבי אחי נצרת • צעירי כפר כנא • הפועל באקה אל-גרבייה • הפועל רעננה • הפועל בני זלפה • מכבי אתא ביאליק • עירוני נשר • מכבי נוג'ידאת • מ.ס. טירה • הפועל צעירי טייבה • הפועל מגדל העמק • הפועל כפר כנא • הפועל כאוכב • הפועל בועיינה • מ.ס. קריית ים • צעירי אום אל-פחם |

 |
הרב קסטל
הרב **מאיר שמואל קסטל** (**קאשטיל**; 1860–1929) היה שד"ר וסוחר, דיין ואיש ציבור, ראש ועד העדה הספרדית בחברון ונשיא הוועד הכללי של עדות הספרדים והאשכנזים בעיר. נרצח בביתו שבחברון במאורעות תרפ"ט.

ביוגרפיה
--------

נולד בחברון בשנת 1860 (ה'תר"ך) לשרה ולרב אלעזר קאשטיל, שהיה סוחר, ולפי מסורת המשפחה היה מצאצאי רבי יהודה הלוי, ממשפחת מגורשי קסטיליה שהתיישבה בעזה לאחר הגירוש, ומשם עברה בחלקה לחברון בשנת 1799.

בצעירותו למד בתלמוד תורה ובישיבה בחברון, ובגיל 18 נישא לרבקה, אחותו של הרב יעקב מאיר.

בשנת 1884 (ה'תרמ"ד) נסע בשליחות כוללות חברון כשד"ר לארם נהריים, לאיראן ולהודו. בשנת 1894 (ה'תרנ"ד) נסע בשליחות לאלג'יר. כשחזר מנסיעותיו, הקדיש את רוב זמנו ללימוד תורה, לפרנסתו עסק במסחר, ורבים מערביי חברון היו שותפיו לעסקים.

בשל חיבתו לחברון, לא נאות לעזוב אותה כלל, ובשנת 1910 (ה'תר"ע) החל לשמש כחבר בית הדין בה. בתקופה זו נבחר לשמש כראש ועד העדה הספרדית בחברון, ובשנת 1921 (ה'תרפ"א) החל לשמש כנשיא וראש הוועד הכללי של העדה הספרדית והעדה האשכנזית בעיר, ולמעשה, שימש כראש העיר לכל דבר.

לאחר כיבוש ארץ ישראל בידי הבריטים, הראה נאמנות לרעיון הציוני, והקדיש לו כסף וזמן רב.

ביום שישי, 23 באוגוסט 1929 (י"ז באב ה'תרפ"ט) ערב הפרעות בחברון, ניפצו פורעים ערבים את חלונות ביתו, וערבי שהיה שותף איתו בעסקיו, שלח את בנו לישון בביתו, כדי להגן עליו כביכול. למחרת, 24 באוגוסט (י"ח באב) הגיע אף הוא והזהירו כביכול מפני הפורעים והציע לשמור על כספו ותכשיטיו. ביום שבת בצהריים, כשהפורעים ניסו לפתוח את השער לביתו של הרב קאשטיל, פתח שותפו הערבי את השער, כביכול כדי להבריחם, אך הפורעים נכנסו אל הבית, בעוד הרב קאשטיל ואשתו נמלטו אל החדר האחרון בביתם וסגרו את דלתו בכל כוחם. הפורעים פרצו את הדלת ורצחו את הרב קאשטיל תוך כדי עינויים. אשתו התעלפה מהפציעות, והפורעים חשבו כי מתה, ולכן עזבוה.

לאחר הרצח שרפו הפורעים את ביתו, והוא נקבר בקבר אחים בחברון. חלק מחידושיו הודפסו בספר "שערי רחמים" חלק ב'.

אחיו היה הרב יהודה קסטל. נכדו היה מאיר גבאי, הקרוי אף על שמו.

קישורים חיצוניים
----------------

* משה דוד גאון, "מאיר שמואל ב"ר אלעזר קאשטיל", **יהודי המזרח בארץ ישראל** ח"ב, ירושלים, תרצ"ח, עמ' 606, באתר היברובוקס
* דוד תדהר (עורך), "מאיר שמואל קסטל", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 335
* דף לזכר מאיר שמואל קסטל קשטיל, ב"לעד" – אתר לזכר האזרחים חללי פעולות האיבה
מודול החלל LK של ברית המועצות (משמאל) ומודול ירחשל תוכנית אפולו (מימין)
**מודול ירח** הוא נחתת ירח שנועדה לאפשר לאסטרונאוטים לנוע בין חללית במסלול ירח לבין פני הירח. נכון לשנת 2021, מודול הירח של אפולו הוא מודול הירח היחיד שאי פעם נעשה בו שימוש בטיסות אנושיות בחלל, והשלים שש נחיתות ירח מ-1969 עד 1972 במהלך תוכנית אפולו של ארצות הברית .

מודול הירח LK פותח על ידי ברית המועצות בשנות ה-60 כחלק ממספר תוכניות ירח בצוות סובייטי. מספר מודולי LK הוטסו ללא צוות במסלול לוויני נמוך של כדור הארץ, אך מודול הירח של LK מעולם לא טס לירח, מכיוון שפיתוחו של משגר N-1 הדרוש לטיסת הירח ספג כשלונות רבים (כולל כשלי שיגור), ולאחר נחיתת האדם הראשונה על הירח במשימת אפולו 11 על ידי ארצות הברית, ברית המועצות ביטלה גם את ה-N1 Rocket וגם את התוכניות של מודול הירח LK ללא כל פיתוח נוסף.

מודולי ירח מוצעים
-----------------

* אלטאיר (חללית), מודול ירח מוצע עבור תוכנית Constellation הידועה בעבר בשם Lunar Surface Access Module
* מערכת נחיתה אנושית, מחלקה של מודולי ירח מוצעים עבור תוכנית ארטמיס של נאס"א
	+ בואינג Lunar Lander, שהוצע על ידי בואינג
	+ לוקהיד מרטין Lunar Lander, שהוצע על ידי לוקהיד מרטין
	+ ספינת הכוכבים HLS, שהוצעה על ידי SpaceX
* לונה-גלוב, תוכנית לחקר הירח של סוכנות החלל הפדרלית הרוסית
* XEUS, מודול ירח המפותח על ידי United Launch Alliance ו- Masten Space Systems
* נחתת ירח סינית, מודול ירח המפותח על ידי האקדמיה הסינית לטכנולוגיית החלל .

קישורים חיצוניים
----------------

* דו"ח נאס"א על מודול הירח אפולו 11
**עמית שמחון** (נולד ב-22 באוקטובר 1989) הוא כדורסלן ישראלי המשחק בעמדת הקלע בקבוצת הפועל חיפה ובנבחרת ישראל. גובהו 1.96 מטר.

ביוגרפיה
--------

שמחון שיחק בצעירותו בהפועל גבעתיים, הפועל תל אביב ולאחר מכן עבר למחלקת הנוער של עירוני רמת גן. בעונת 2007/2008 עלה לקבוצה הבוגרת של המועדון.

בעונתו השנייה 2008/2009, מאחר שלא קיבל דקות משחק רבות ברמת-גן, הוא עבר להפועל לב השרון ששיחקה בליגה הלאומית. בעונת 2009/2010 שיחק במכבי הוד השרון גם היא מהליגה הלאומית. בעונה זו נבחר לתגלית העונה, חמישיית העונה, השחקן הצעיר ומלך הסלים הישראלי בליגה הלאומית.

את עונת 2010/2011 פתח שמחון בקבוצת הפועל ירושלים ששיחקה בליגת העל וביורוקאפ, אך במרץ 2011 הושאל לברק נתניה עד לתום העונה.

לקראת עונת 2011/2012 חתם שמחון בעירוני אשקלון.

שמחון לקח חלק בנבחרת האולימפית של ישראל והשתתף בטורניר האוניברסיאדה 2011.

לקראת עונת 2012/2013 חתם עמית שמחון בהפועל גלבוע גליל.

בעונת 2014/2015 חתם בהפועל אילת. היווה חלק מההעפלה ההיסטורית של הקבוצה לגמר הפלייאוף על חשבונה של מכבי תל אביב.

בקיץ 2016 חתם במכבי חיפה. באותה שנה זומן לראשונה לנבחרת הבוגרת. לאחר שנה חזר להפועל אילת.

ב-4 ביולי 2018 חתם לשנתיים, עם אופציה לשנה שלישית, בקבוצת הפועל חולון.

ב-26 בדצמבר 2019 עזב את חולון וחתם עד לתום העונה בהפועל באר שבע.

ב-2020 חתם לשלוש שנים בהפועל חיפה.
בעונתו הראשונה בקבוצה, העמיד ממוצעים של 12.4 נק', 3.5 ריבאונדים, 1.8 אסיסיטים ו-1.6 חטיפות ב-30.6 דק' בעונה הסדירה, בסיום העונה הסדירה נפצע ולא שותף בפלייאוף.
בעונתו השנייה בקבוצה העמיד ממוצעים של 12.2 נק', 2.6 ריבאונדים, 1.6 אסיסטים ו-1.5 חטיפות ב-28 דק' בעונה הסדירה, בשלב הפלייאוף העמיד 5 נק' ו-2.7 ריבאונדים.

ב-9 במאי 2022 קבע שמחון שיא קריירה של 41 נקודות במשחק (וכן שיא קריירה של 9 שלשות, נמוך בשלשה אחת משיא כל הזמנים בישראל), בניצחון של הפועל חיפה במשחק חוץ מול מכבי תל אביב.

בעונתו השלישית בקבוצה העמיד ממוצעים של 10.4 נק', 3 ריבאונדים ו-2.2 אס' ב-30.6 דק' למשחק ב-24 משחקים.

חיים אישיים
-----------

שמחון נשוי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עמית שמחון** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר פיב"א
* עמית שמחון(הקישור אינו פעיל) באתר הפועל ירושלים
* פרופיל וסטטיסטיקות באתר ONE
* אתר למנויים בלבד אריה ליבנת, "הצלחנו לנצח את מכבי תל אביב פעם אחת, והבנו שאפשר לעשות את זה שוב", באתר הארץ, 17 ביוני 2015 סרטונים
* אתר למנויים בלבד עירד צפריר, עמית שמחון: "יש לנו שחקן שהחתמנו ואפילו לא ראיתי אותו עדיין", באתר הארץ, 7 בינואר 2016 סרטונים
* אתר למנויים בלבד אריה ליבנת, הדבר היחיד שלא משתנה אצל עמית שמחון הוא ההתקדמות המתמדת, באתר הארץ, 28 באוקטובר 2016
* ברק חקלאי, עמית שמחון: "אני בשיא ולא מעריכים אותי בנבחרת ישראל" | ריאיון, באתר ynet, 7 בדצמבר 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  אור שקדי‏, הפועל חולון: עמית שמחון חתם לשנתיים, באתר וואלה!‏, 4 ביולי 2018
2. ↑  ברק חקלאי, עמית שמחון חתם בהפועל באר שבע, באתר ynet, 26 בדצמבר 2019
**ארטיום וסיולי** בשמו האמיתי - **ניקולאי איוואנוביץ' קוצ'ורוב**, (ברוסית:**Артём Весёлый**, ‏ 17 בספטמבר 1899 - 8 באפריל 1938) היה סופר ומשורר רוסי סובייטי.

קורות חייו
----------

ארטיום וסיולי נולד ב-1899 במשפחת פועלים ענייה ועבד בעצמו כפועל מגיל ארבה-עשרה. 
במלחמת האזרחים הרוסית הצטרף לצבא האדום ופעל במסגרת הבולשת הסובייטית צ'קה.
בשנות ה-1920 המוקדמות למד וסיולי לזמן מה במכון לספרות של האוניברסיטה הממלכתית של מוסקבה, אולם לא סיים את לימודיו. 
הוא חבר לקבוצת הסופרים המכונה "פרוואל" וב-1929 התקבל לשורות "האיגוד הכל-רוסי של הסופרים הפרולטרים". 

  

Vesyoly as known as the early illustrator of the Russian Civil War, representing the "ornamental" prose of the Pilnyak school. His main work is a novel about the Civil War, Russia, Washed in Blood 1924–1932. The author has also written the historical novel Yermak, about his conquest of Siberia.

In the late 1930s, Vesyoly who was a supporter of the United Opposition, fell victim to the Great Purge. In a private report from Nikolai Yezhov to Stalin, he claimed that Vesyoly had terrorist sentiments against the Soviet leadership.[2]
NKVD photo of Vesyoly after his arrest

He was arrested in October 1937 and executed on charges of involvement in the activities of a counter-revolutionary terrorist organization. His wife and three daughters were also sentenced to prison.[1]

Artyom Vesyoly and his family were rehabilitated in 1956.[3] 

  

[[
תנודה של דיסקה אלסטית - זהו אופן תנודה אחד מתוך מספר רב של האופנים האפשריים לדיסקה.
בפיזיקה ובניתוח מערכות, תנודה היא שינוי במצב של מערכת לאורך זמן. בדרך כלל המונח מתאר שינוי מחזורי בקירוב. המונחים "ויברציה", "רעידה" או "רטט" משמשים כדי לתאר תנודה מכנית ולעיתים אף משמשים כשם נרדף לתנודה. תנודה מתרחשת לא רק במערכות פיזיקליות אלא גם במערכות ביולוגיות ובמערכות חברתיות. 

הגורמים הבסיסיים לניתוח תנודות הם תגובת המערכת (אלסטיות למשל), כוח מאלץ (מתחיל ומקיים את התנודה) וריסון (משכך את התנודה).

ניתן לראות דוגמאות לתנודות בתחומים רבים מאוד. החל מתנודות הגלים בים ועד לתנודות מיתרי הגיטרה. תנודות אלה הן תנודות מרוסנות - כלומר דועכות עם הזמן, ומעבירות את האנרגיה שלהם לאנרגיה תרמית, כלומר לחום.
משוואת הגלים היא אחת המשוואות הפשוטות המתארות התקדמות של תנודה במרחב.

אחת התופעות המוכרות בתורת התנודות היא התהודה, שבה מופעל כוח בתדירות השווה לתדירות הטבעית של המערכת. ללא ריסון כלשהו (חיכוך למשל), המערכת מתנודדת יותר ויותר חזק עד להתמוטטות.

במכניקה הקלאסית
---------------

### תנודות חופשיות - ריסון ויסקוזי

מערכת בעלת מסה M עליה מופעל הכוח F. היא מחוברת באמצעות קפיץ בעל מקדם K ומרסן בעל מקדם C.
גרף של ריסון תת-קריטי. אמפליטודת התנודות בתנאים שונים.
במערכת בעלת דרגת חופש אחת, כאשר הכוח F שווה לאפס, ניתן לתאר את משוואת התנועה של המערכת בצד שמאל כך:
{\displaystyle M{\ddot {x}}+C{\dot {x}}+Kx=0}.

בתורת התנודות נהוג להגדיר שלושה ערכים המבטאים את השפעת התנודה על המערכת:

1. התדירות הטבעית של המערכת המתוארת על ידי {\displaystyle \omega \_{n}} ושווה ל-{\displaystyle {\sqrt {K \over M}}}.  

2. ריסון קריטי המתואר על ידי {\displaystyle C\_{cr}} ושווה ל-{\displaystyle 2{\sqrt {KM}}}.  

3. יחס הריסון המתואר על ידי {\displaystyle \zeta } ושווה ליחס בין {\displaystyle C} ל-{\displaystyle C\_{cr}}.  
  

למשוואת התנועה, אם כן, ישנם שלושה פתרונות המבטאים התנהגות שונה של המערכת מבחינת תנודות:

1 ו- 2. כאשר {\displaystyle \zeta =>1} - ריסון על קריטי וקריטי. פתרונות משוואת התנועה הם:   
  

{\displaystyle X=B\_{1}e^{(-\zeta +{\sqrt {\zeta ^{2}-1}})\omega \_{n}t}+B\_{2}e^{(-\zeta -{\sqrt {\zeta ^{2}-1}})\omega \_{n}t}} כאשר {\displaystyle \zeta >1} (ריסון על קריטי)  
  

{\displaystyle X=(B\_{3}+B\_{4}t)e^{-\omega \_{n}t}} כאשר {\displaystyle \zeta =1} (ריסון קריטי)  

  

3. כאשר {\displaystyle 0<\zeta <1} - ריסון תת-קריטי - כלומר יש תנודות.

ראו גם
------

* מתנד הרמוני
* מהוד
* גשר מצר טקומה
* אופני תנודה עצמיים
* תנודות רבי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תורת התנודות** בוויקישיתוף
* תורת התנודות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  במערכת בעלת מספר דרגות חופש, משוואת התנועה זהה, אך מיוצגת על ידי הפרמטרים כמטריצות: M - מטריצת המסה, K - מטריצת הקשיחות ו-C - מטריצת הריסון, כך שהמשוואה היא אוסף של מטריצות כפול וקטורי ה-X

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007538793705171
* NKC: ph127091

 |
**אליהו בן זמרה** (ט"ו בניסן ה'תרצ"ב, 21 באפריל 1932 – א' באדר א' ה'תשפ"ד, 10 בפברואר 2024) היה נשיא בית משפט השלום ושופט בית המשפט המחוזי בירושלים בין השנים 1974–2002.

ביוגרפיה
--------

אליהו בן זמרה נולד ב-21 באפריל 1932 בליבורנו שבאיטליה. בשנת 1939 עלה לארץ ישראל. סיים את לימודיו בבית הספר התיכון "מוריה" בתל אביב[דרושה הבהרה]. למד באוניברסיטה העברית בירושלים וסיים תואר ראשון במדעי החברה. ובשנת 1958 סיים את לימודיו, בהצטיינות, בפקולטה למשפטים והוסמך כעורך דין. הוא לימד שנים אחדות באוניברסיטה העברית כמדריך במשפט בינלאומי פומבי. באוניברסיטת בר-אילן לימד משפט פלילי וסדר דין פלילי בחוג לקרימינולוגיה. סיים תואר שלישי בפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית בירושלים, בתחום דיני העונשין במשפט העברי.

באוגוסט 1974 מונה לכהונת שופט בבית משפט השלום בירושלים והיה נשיאו בין השנים 1989- 1995. מיולי 1995 כיהן כשופט בבית המשפט המחוזי בירושלים. הוא סיים כהונתו בשנת 2002 עם יציאתו לגמלאות.

פרסם מאמרים בכתבי עת בנושאים הקרובים למשפט העברי. היה חבר בוועדות שונות, כמו "ועדת המתנות".

נפטר ב-10 בפברואר 2024 בירושלים.

קישורים חיצוניים
----------------

* קורות חיים

**מאמריו**:

* דין ´הכנסת´ וחוקיה במשפט ההלכה(הקישור אינו פעיל) - 'דעות' גיליון כ"א, תשכ"ג עמ' 29–41
* קדושת החיים ומסירות נפש בימי השואה, על פי ההלכה - מבחר שו"ת - סיני פ', תשל"ז

**על פסקי דין שנתן**:

* איתן להמן, מגבלות על פרסום כתבי תביעה, באתר העין השביעית, 1 במרץ 1996
* מירון רפפורט, תקדים: בימ"ש הורה ליהודים לפנות בניין במזרח ירושלים, באתר הארץ, 18 בפברואר 2007
* מאת עופר פטרסבורג, מתי זכאי מתווך לקבל דמי תיווך?, באתר ynet, 14 במאי 2001
* אליסה אודנהיימר, ביהמ"ש המחוזי: ועד עין כרם לא יוכל להגיש תוכנית מתאר לאזור השכונה
* אברהם אלתר וניר הורנשטיין, קיזוז מע"מ על היטלי פיתוח

הערות שוליים
------------

1. ↑  אסור לעתונות לחרוץ דין בטרם אמר ביהמ"ש דברו, דבר, 4 בדצמבר 1958

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007578948305171

 |
הסביל בכניסה לבורג' בנימינה
**בורג' בנימינה** הוא ח'אן היסטורי הממוקם בחלק הדרום מערבי של המושבה בנימינה.

היסטוריה
--------

בחפירות הצלה שנערכו במקום ב-2009 נמצאו מעט חרסים שתוארכו לתקופות הביזנטית והעות'מאנית.

בחפירות הצלה נוספות שנערכו ב 2018, נחפרו מדרום למבנה הקשתות הדרומי, נמצאו וזוהו שני שלבי בנייה שתוארכו לתקופה הביזנטית המאוחרת: לשלב הקדום יוחס בית מרחץ שנחשף בחלקו, ולשלב מאוחר מערך של רצפות ובריכות מטויחות.

בשנת 1900 נקנו אדמות הבורג' על ידי הברון רוטשילד כדי להרחיב את המשקים של החקלאים בזכרון יעקב.

האדמות בסביבה הוקצו ל-27 משפחות ממיסדי זכרון יעקב. באדמות הבורג' גידלו בעיקר תבואה, ולאחר מכן גם ענבי יין, שקדים, והדרים.

בתקופות עיבוד האדמות, האיכרים מזכרון יעקב היו לנים בימות השבוע בחאן הגדול של הבורג' שהיום רואים רק שרידים מעטים ממנו.
בשנות התשעים המקום החל לפעול כגן אירועים, כאשר משפחת גולדשטיין שימרה את החלק הדרומי של החאן.

בשנת 2018 בוצעו במקום עבודות שימור נוספות בחלקו הדרומי ומשמש מתחם אירוח להופעות ואירועים. 

בשנת 2020 מספר קשתות במתחם הצפוני התמוטטו ככל הנראה מרעידת אדמה קלה.

בבורג' פועלת מסעדה בשעות הבוקר, בורג' בוהריים. תפריט המסעדה מתבסס על חומרי גלם מובחרים מייצור מקומי, הקשר לחקלאות המקומית והמנות מייצגות את השלטון שהתחלף במהלך השנים, העותומאני, האנגלי והעברי.

ראו גם
------

* תל בורגה, אתר מתקופת הברונזה ממזרח לבנימינה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בורג' בנימינה** בוויקישיתוף
* סקר ארכאולוגי לאתר שנערך בחפירת הצלה בשנת 2009, באתר רשות העתיקות
* סקר ארכיאולוגי לבורג' בנימינה מחפירות הצלה בשנת 2018, באתר רשות העתיקות.
* לאתר האינטרנט של בורג' בנימינה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007412224705171
* VIAF: 56153237785829211564
* WorldCat (עם VIAF): 56153237785829211564

 |

1. ↑  מפת 'מושבות העברים במחוז חיפה', 1911, מתוך ירחון 'המאיר' בעריכת ישראל בלקינד עם סימון אזור הבורג' כמושבת עברים, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
**רות מת'ס** (באנגלית: **Ruthie Matthes**; נולדה ב-11 בנובמבר 1965) היא רוכבת אופניים מקצוענית אמריקאית שזכתה בגביע העולם באופני הרים ב-1991. היא גם רוכבת כביש, לאחר שסיימה פעמיים במקום השני במרוץ קטעים של אתגר הנשים.

רות היא אחת מסדרה של רוכבים מקצועיים, שהתחילו ברכיבה על אופניים דרך סדרת מרוצי האופניים של Red Zinger Mini Classics בקולורדו.

קריירה
------

בשנת 2000, היא התחרתה באולימפיאדת סידני, שם היא הגיעה למקום העשירי בקרוס קאנטרי. זו הייתה ההופעה האולימפית הראשונה והאחרונה שלה.

היא השיגה את הצלחתה הבינלאומית הגדולה ביותר במהלך אליפות העולם באופני הרים 1991 בשנת 1991, כאשר זכתה באליפות העולם בשטחי שטח.

בשנת 1996, באליפות העולם באופני הרים 1996, היא זכתה במדליית כסף, והפסידה רק לקנדית אליסון סידור. בנוסף, באליפות עולם MTB 1990 1990, אליפות עולם MTB 1992 1992 ואליפות עולם MTB 1993 בשנת 1993 היא זכתה במדליות ארד בקרוס קאנטרי.

בעונת 1992 היא ניצחה בדירוג הקרוס קאנטרי בגביע העולם באופני הרים, וב-1993 היא סיימה במקום השני.

מאת'ס זכתה גם במדליית כסף ברכיבת כביש באליפות העולם ברכיבת כביש 1990 ב-1990. בנוסף, היא אלופת המדינה ברכיבת כביש ב-1990, וזכתה במדליית ארד שנה לאחר מכן. היא גם הגיעה למקום השלישי באליפות ארצות הברית ברכיבת קרוס קאנטרי 1998.

קישורים חיצוניים
----------------

* רות מאת'ס, באתר olympedia.org
* רות מאת'ס, באתר Cycling Archives

* ‏Ruthie Matthes at Cycling Archives

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"רות מאת'ס"**.
בוחנת מסבירה לנהגת כיצד המבחן יתנהל
**טסט נהיגה** הוא הליך שנועד לבחון את כשירותו של אדם לנהוג ברכב מנועי. טסט הנהיגה מתקיים בצורות שונות ברחבי העולם, ולעיתים קרובות חייבים לעבור אותו בהצלחה על מנת לקבל רישיון נהיגה. טסט הנהיגה כולל בדרך כלל שני מרכיבים – המבחן המעשי שנועד להערכת יכולות הנהיגה של אדם בסיטואציות אמיתיות, והמבחן עיוני (מבחן התיאוריה), הנועד לאמת שלאדם יש את הידע החיוני ביותר הנוגע לחוקים ותקנות הנהיגה.

מבחן הנהיגה הלאומי הראשון בעולם התקיים בצרפת בשנת 1899. מאז, מבחני הנהיגה הפכו לחלק בלתי נפרד מתהליך מתן רישיון הנהיגה בכל העולם, המשמשים כמנגנון הנועד לקדם את הבטיחות בדרכים לכולם.

המבחן העיוני הוא בדרך כלל סטנדרטי, כלומר כולם עוברים את אותו המבחן בתנאים זהים. סטנדרטיזציה זו מסייעת להבטיח את ההגינות של תהליך ההערכה. את המבחן העיוני ניתן לעשות בכתב או בעל פה ולעיתים קרובות ניתן לערוך אותו באמצעות מחשב. בדרך כלל תוכן המבחן העיוני מורכב משאלות הקשורות לתמרורים וחוקי התעבורה של אותה המדינה בלבד. בנוסף במדינות מסוימות נהוג גם לכלול במבחן העיוני שאלות הקשורות לבטיחות בדרכים, או שאלות הקשורות להיבטים הטכניים שנוגעים לתפעול ולתחזוקה של הרכב. במדינות רבות בעולם חייבים קודם לעבור את המבחן העיוני לפני שניתן להתקדפ למבחן המבחן המעשי.

הדרישות במבחן המעשי
-------------------

בהתאם למדינה ולסוג רישיון הנהיגה, המבחן המעשי כולל בדרך כלל נהיגה בכביש ציבורי, וכן בדיקות תמרון שונות, המתבצעות לרוב בסביבה מבוקרת כגון:

* נסיעה הלוך ושוב בין מספר קונוסים
* נסיעה ברוורס מעבר לפינה או לתוך מקום חניה, עם או בלי מטען נגרר או סמי טריילר
* פנייה ויציאה מצומת עם רמזורים
* ביצוע עצירת חירום
* כיצד לוודא שאופנוע יישאר יציב במהירויות נמוכות
* חניה במקביל
* זינוק בעלייה, חניה בשוליים של מדרון באוטו עם הילוכים
* שינויי נתיב
* כניסה ויציאה מצמתים

ראו גם
------

* רישיון נהיגה
* מבחן נהיגה מעשי בישראל
* מבחן נהיגה עיוני בישראל

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007295719005171

 |
**אודי לאון** (נולד ב-4 ביולי 1956) הוא איש חינוך, קולנוע וטלוויזיה העוסק בפיתוח וביזמות של תוכניות וסרטים בנושאים יהודיים ובייצוג קבוצות מיעוט בטלוויזיה. שימש כמנהל תוכניות מועדפות וגיוון חברתי ותרבותי בזכיינית קשת בערוץ 12.

ביוגרפיה
--------

 פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לערוך אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
נולד וגדל בירושלים, למד בישיבת מרכז הרב במשך שמונה שנים, בהן פיתח קשר אישי עם ראש הישיבה הרצי"ה, ושנתיים בכולל "מקור חיים" בראשות הרב עדין שטיינזלץ והרב שג"ר. למד באוניברסיטה העברית בירושלים חינוך מיוחד ומנהל חינוכי. היה אחד העמיתים הראשונים במכון מנדל למנהיגות

נשוי ואב לשלושה, מתגורר בירושלים.

### קריירה

כאב לילד נכה הקים ליאון את "צעד קדימה" ארגון לשיקום ילדים נכים על בסיס גישת החינוך המדריך שפותחה בהונגריה. לאון היה ממייסדי בית ספר לקולנוע "מעלה" וניהל אותו שנתיים. היה שותף מרכזי במאבק לחקיקת חוק הקולנוע. כמו כן הוא כיהן כחבר בהנהלת קרן הקולנוע הישראלי.

ליאון הקים גם את קרן גשר לקולנוע רב תרבותי, והיה אחראי ליצירתן של הפקות כמו "הישיבה", האחים יונה, המנגליסטים, האושפיזין ועוד. במסגרת קרן "גשר" טיפח יוצרים צעירים רב-תרבותיים כמו דוד גברו (יוצר "סיסאי"), יהודה גרובייס (מהבולטים שביוצרי הקולנוע החרדי) ועלאא חליחל (סופר ותסריטאי ערבי ישראלי).

יצירתו הבולטת ביותר היא סדרת הדרמה מעורב ירושלמי שזכתה בשלושה פרסי אופיר בשנת 2004 וכן בפרס הדרמה הטובה ביותר בפסטיבל ירושלים לקולנוע.

בתפקידו בזכיינית ערוץ 2 "קשת". יזם את בית המדרש ליוצרי טלוויזיה, את "המשמר האזרחי", "המהפכנים" עם קובי אריאלי ועוד. לאחרונה ערך וניהל את הסדרה עבודה ערבית של סייד קשוע, שבה לראשונה סופר סיפורה של החברה הערבית בפריים טיים של ערוץ מסחרי. הסדרה זכתה לפרסי האקדמיה לתסריט, שחקנית וסדרה הקומית הטובה ביותר.

בדצמבר 2011 התבקש ליאון על ידי חביבה פדיה, יו"ר עמותת חזון פתיה, העוסקת בשילובן בקהילה של נשים דתיות הסובלות מהפרעות נפשיות, כדי לסייע בהצלת העמותה מפשיטת רגל. ליאון סייע בשיקום העמותה.

אודי לאון במאהל שובתי הרעב בדרישה לקידום רפורמה משפטית בהסכמהאודי לאון במאהל שובתי הרעב בדרישה לקידום רפורמה משפטית בהסכמה
ב-2014 הקים ליאון את "סוגיא" מיזם אינטרנטי ייחודי לפתוח שיח, דיון ויצירת חכמה קולקטיבית סביב סוגיות שונות.

במהלך השיח הציבורי על הרפורמה במערכת המשפט בשנת 2023, יזם לאון אוהל שובתי רעב בדרישה להשהיית תהליכי החקיקה, לכניסה להידברות ולקידום חקיקה בהסכמה רחבה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אודי לאון** בוויקישיתוף

* אודי לאון, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* אודי לאון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* חגית רוטנברג, לא מנסה להיות אודי חמודי, באתר ערוץ 7, 30 באוגוסט 2007
* ענת באלינט, רב-תרבויות לפי הספר, באתר הארץ, 13 במרץ 2006
* אודי ליאון, דף שער בספרייה הלאומית

על השינויים בטלוויזיה שלנו: צוללים עם יוצר הקלנוע אודי ליאון אתר סרוגים, 9 במאי 2022.

הערות שוליים
------------

1. ↑  נחום אבניאל, תהיו אנשים חיים, מוסף שבת של העיתון מקור ראשון, ט"ו באדר תשע"ב
2. ↑  ניצן צבי כהן, ‏מפגינים החלו בשביתת רעב מול הכנסת בדרישה להידברות סביב הרפורמה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 22 במרץ 2023

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007297452405171
* VIAF: 297543307
* WorldCat (עם VIAF): 297543307

 |
**אריק וויין ברליסון** (באנגלית: **Eric Wayne Burlison**; נולד ב-2 באוקטובר 1976) הוא פוליטיקאי אמריקאי המכהן כחבר בבית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס השביעי של מיזורי מאז ינואר 2023. ברליסון, חבר המפלגה הרפוליקנית, שירת קודם לכן בבית הנבחרים ובסנאט של מיזורי.

ביוגרפיה
--------

ברליסון נולד וגדל במיזורי, ולמד בתיכון פארקוויו בספרינגפילד, מיזורי. הוא קיבל תואר ראשון בפילוסופיה בשנת 2000 ותואר שני במנהל עסקים בשנת 2002 מאוניברסיטת דרום מערב מדינת מיזורי.

ברליסון הועסק ב-CoxHealth כמהנדס תוכנה לפני שקודם למנתח עסקי. ברליסון חבר באיגוד הרובאים הלאומי, מיזורי הזכות לחיים, ובלשכת המסחר של מיזורי.

ברליסון שירת בבית הנבחרים של מיזורי משנת 2009 עד 2016. במהלך אותה תקופה, הוא עמד בראש ועדת בית הנבחרים לרישום ורישוי מקצועי והיה סגן יו"ר הוועדה המיוחדת של הבית לביטוח בריאות.

בשנת 2011, ברליסון נתן חסות להצעת חוק שגרמה למיזורי להצטרף לקומפקט בריאות. הקומפקט הפך לחוק במיזורי ובשבע מדינות נוספות. בשנת 2014, ברליסון העביר הצעת חוק למתן גישה טובה יותר לילדים עם דיסלקסיה לשירותים חינוכיים. החקיקה הוסיפה מענקים של המדינה כדי לסייע למשפחות של ילדים עם מוגבלות לשלם עבור תוכניות חינוך מיוחד.

בשנת 2018 ברליסון נבחר לסנאט של מיזורי, המייצג את המחוז ה-20, הכולל את מחוז כריסטיאן וחלק ממחוז גרין.

בשנת 2022, ניצח ברליסון את המועמדת הדמוקרטית קריסטן רדאקר-שיפר במירוץ לייצוג מחוז הקונגרס ה-7 של מיזורי בבית הנבחרים של ארצות הברית עם 70.9% מהקולות לעומת 26.9% של ראדאקר-שפר. כהונתו בקונגרס ה-118 החלה ב-3 בינואר 2023.

בנאום שנשא בתחילת כהונתו, מתח ברליסון ביקורת על DirectTV על כך שהסירה את Newsmax TV מרשימת הערוצים שלה. הוא הזכיר את השואה תוך שהוא מגנה את מעשיה של DirectTV, וטען שחברות הכבלים מצנזרות ערוצים שמרנים.

ברליסון גר ליד ספרינגפילד עם אשתו אנג'י ושתי בנותיו. הוא לומד ב-Destiny Church, מגה-כנסייה כריזמטית במיזורי, ופעיל בתמיכה במשרדי הקמפוס. הוא מכהן במועצת המנהלים של DREAM ובית ההרמוניה לנשים מוכות ומתעללות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אריק ברליסון** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אריק ברליסון
* 

* אריק ברליסון, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* אריק ברליסון באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  , Transportation bills give, or take, freedom on road, The Salt Lake Tribune (באנגלית אמריקאית)
2. ↑  Dyslexia legislation approved, Springfield News-Leader (באנגלית אמריקאית)
3. ↑  Newest Members of Congress, Representative Burlison, ‏2023-01-03 (באנגלית)
4. ↑  Southwest MO's congressman invokes Holocaust quote during speech about Newsmax, Springfield News-Leader (באנגלית אמריקאית)
5. ↑  2011 40 Under 40 Honoree: Eric Burlison, Springfield Business Journal, ‏2011-05-16 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* US Congress: B001316

 |
אולם תצוגה במוזיאון
תמונת חלל המוזיאון במשכנו הקודם במבנה בית הכנסת זולפריס
**מוזיאון יהדות טורקיה** שוכן בעיר איסטנבול שבטורקיה. הוא נוסד בשנת 2001.

המוזיאון
--------

המוזיאון הוקם ביזמתה של קרן יובל ה-500 - קרן שהוקמה במשותף בשנת 1989 על ידי מוסלמים ויהודים טורקים לקראת מועד מלאת 500 שנה להגעתם של יהודי ספרד לאימפריה העות'מאנית.

המוזיאון נחנך ב-25 בנובמבר 2001 במבנה אשר שימש עד 1985 את בית הכנסת זולפריס (Zülfaris) באיסטנבול. בית הכנסת פעל במשך יותר מ-150 שנה ופסק לפעול לאחר הידלדלות הקהילה היהודית שהשתמשה בו. המוזיאון הוקם באמצעות תמיכה כספית של משפחת קמחי היהודית. בחצרו הוצג פסל שיצרה האמנית נדיה ארדיטי, שהוקדש לזכרם של החיילים היהודים שנפלו בשורות צבא האימפריה העות'מאנית במלחמת העולם הראשונה ואלו שנפלו במלחמת העצמאות של טורקיה ובמלחמת קוריאה.

בסוף שנת 2015 הועתק המוזיאון ממקומו ובינואר 2016 החל לפעול שוב בתוך מתחם בית הכנסת נווה שלום באיסטנבול. עם המעבר חודש תוכן התצוגות במוזיאון ונוספו לו טכנולוגיות תצוגה חדשות.

תצוגות הקבע במוזיאון מתארות את ההיסטוריה בת 2,600 השנים של היהודים בטורקיה לרבות היבטיה התרבותיים, המסורתיים והדתיים ואת תרומתם לארץ שבה חיו. הן כוללות מוצגים שונים לרבות חפצים מסורתיים, כולל תשמישי קדושה. במרכז התרבות הממוקם במפלס התחתון של המוזיאון מוצגות תערוכות מתחלפות. קיר זכוכית שקוף מפריד בין המוזיאון לבין בית הכנסת ומאפשר למבקרים במוזיאון לצפות בפעילות ובטקסים המתקיימים בבית הכנסת.

ראו גם
------

* המרכז למורשת יהדות טורקיה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מוזיאון יהדות טורקיה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מוזיאון יהדות טורקיה
* אתר המוזיאון (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מקור: אתר קרן יובל ה-500.
**נורמן קדוורת' ארמיטאג'** נולד בשם **נורמן קדוורת' כהן** (באנגלית: **Norman C. Armitage** as **Norman Cudworth Cohn**;‏ 1 בינואר 1907 – 14 במרץ 1972) היה סייף (חרב) יהודי-אמריקאי. זכה במדליית ארד אולימפית (לונדון 1948) בחרב קבוצתי. 10 פעמים אלוף ארצות הברית (1930, 1934–1936, 1939–1943, ו-1945) חרב אישי ובעל 17 תוארי אליפות בחרב יותר מכל סייף חרב אמריקאי אחר. הוא ייצג את ארצות הברית ב-6 אולימפיאדת (אמסטרדם 1928 - מלבורן 1956).

ארמיטאג' זכה לכבוד לשאת את דגל ארצות הברית בטקס הפתיחה של שתי אולימפיאדות (הלסינקי 1952 ומלבורן 1956).

ביוגרפיה
--------

נורמן כהן נולד וגדל באולבני, מדינת ניו יורק. הוא למד באוניברסיטת קולומביה ושם החל לראשונה להתאמן בסיף. הוא עבד כמהנדס כימי. בהמשך למד בבית הספר למשפטים של אוניברסיטת ניו יורק. הוא קיבל תואר במשפטים בשנת 1937 ובשנת 1939 הוא קיבל תואר דוקטור למשפטים בדיני פטנטים.

באולימפיאדת אמסטרדם (1928) הוא סיים במקום 11 בחרב קבוצתי ובמקום 19 בחרב אישי.

באולימפיאדת לוס אנג'לס (1932) הוא סיים במקום רביעי בחרב קבוצתי ובמקום תשיעי בחרב אישי.

ארמיטאג' עבר תאונה כימית בינואר 1936 וסבל מכוויות מדרגה שלישית באמה ובזרוע של יד ימין. היה חשש כבד שהוא לא יוכל להמשיך להשתתף בתחרויות, אך באמצעות פיזיותרפיה, פעילות גופנית ונחישות הוא חיזק את הזרוע מספיק עד שהצליח להגיע לנבחרת האולימפית שהשתתפה באולימפיאדת ברלין (1936). במשחקים עצמם הוא סיים במקום חמישי בחרב קבוצתי ובמקום 46 בחרב אישי.

### מדליית ארד אולימפית

באולימפיאדת לונדון (1948) זכה ארמיטאג' במדליית ארד בחרב קבוצתי.

באולימפיאדת הלסינקי (1952) הוא זכה לכבוד לשאת את דגל ארצות הברית בטקס הפתיחה. במשחקים עצמם הוא סיים במקום רביעי בחרב קבוצתי.

באולימפיאדת מלבורן (1956) הוא זכה לכבוד בפעם השנייה ברציפות לשאת את דגל ארצות הברית בטקס הפתיחה. במשחקים עצמם הוא סיים במקום חמישי בחרב קבוצתי.

הנצחה
-----

ב-1963 הונצח ארמיטאג' בהיכל התהילה של ארצות הברית בסיף והיה למונצח הראשון בהיכל.

קישורים חיצוניים
----------------

* נורמן ארמיטאג', באתר olympedia.org

| נושאי דגל ארצות הברית בטקס הפתיחה של המשחקים האולימפיים |
| --- |
| משחקי הקיץ | 1908: ראלף רוז • 1912: ג'ורג' בונהאג' • 1920: פט מקדונלד • 1924: פט מקדונלד • 1928: באד האוזר • 1932: מורגן טיילור • 1936: אל יואכים • 1948: רלף קרייג • 1952: נורמן ארמיטאג' • 1956: נורמן ארמיטאג' • 1960: רייפר ג'ונסון • 1964: פרי או'בריאן • 1968: ג'ניס רומארי • 1972: אולגה פיקוטובה • 1976: גרי הול • 1984: אד בורק • 1988: אוולין אשפורד • 1992: פרנסי לאריו סמית' • 1996: ברוס באומגרטנר • 2000: קליף מיידל • 2004: דון סטיילי • 2008: לופז לומונג • 2012: מריאל זגוניס • 2016: מייקל פלפס • 2020: אדי אלברז וסו בירד |  |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 4634 6075
* LCCN: no96005285
* VIAF: 38964802
* WorldCat: lccn-no96005285

 |
כנסיית המולד בבית לחם, מקום התכנסות הסינוד
**סינוד ירושלים** או **סינוד בית לחם** (בספרות, **Synodus Jerosolymitana** או **Synodus Bethlehemitica**) היה ועידה כנסייתית לענייני אמונה (סינוד) שכונסה ב-1672 על ידי פטריארך ירושלים דוסיתאוס השני בכנסיית המולד בבית לחם לשם התנערות הכנסייה היוונית-אורתודוקסית מן הקלוויניזם וקביעת עיקרי האמונה המבדילים אותה מן הנצרות המערבית (הכוללת הן את הנצרות הקתולית והן את הנצרות הפרוטסטנטית). מאמר באנציקלופדיה בריטניקה, המהדורה האחת-עשרה מ-1911 קובע כי הסינוד היה "הצהרת האמונה החיונית ביותר שיצאה מן הכנסייה היוונית אורתודוקסית באלף שנה".

רקע
---

ב-1629 ראה אור בז'נבה (מרכז הקלוויניזם באותה עת) חיבור בלטינית בשם "הוידוי של קיריליוס לוקריס", אותו חיבר כביכול פטריארך קונסטנטינופול קיריליוס לוקריס. החיבור סיכם בשמונה עשרה נקודות את עיקרי האמונה באופן שנטה לזהות את הנצרות היוונית אורתודוקסית עם הקלוויניזם. החיבור זכה עד מהרה למהדורות באנגלית, צרפתית וגרמנית וב-1631 ראה אור בקונסטנטינופול תרגומו ליוונית. קיריליוס לוקריס עצמו הכחיש שהיה זה הוא שחיבר את הספר. בקונסטנטינופול עצמה תבעו אנשי הכנסייה היוונית אורתודוקסית, שגובו כנראה על ידי הישועים, משלטונות האימפריה העות'מאנית לאסור את הפטריארך הבוגדני. כוחם של הפרוטסטנטים (בראשות השגריר ההולנדי) להגן עליו לא היה רב והוא נכלא והוצא להורג בכלאו ב-1638.

ב-1643 ראה אור חיבור עליו היה חתום הפטריארך של קייב, פטרו מוהילה, שדחה את הקשר בין הנצרות היוונית אורתודוקסית לקלוויניזם. אך הדבר לא הצליח לעצור את הזיקה שנוצרה בקרב רבים בין נצרות יוונית אורתודוקסית לבין קלוויניזם.

הוועידה
-------

על מנת לשים קץ לשמועות על זיקה בין נצרות יוונית אורתודוקסית לבין קלוויניזם ולהגדיר היטב את עיקרי האמונה השונים שלהן, כינס פטריארך ירושלים דוסיתאוס השני סינוד במרץ 1672. בוועידה השתתפו שישה מטרופוליטים ונציגים נוספים מדרג נמוך יותר, אשר ייצגו את כל המרחב היווני אורתודוקסי.

באי הוועידה הצהירו על חוסר תקפות האמונה בפרדסטינציה (גזרה קדומה בלתי מותנית לגורלו של אדם) ובגאולה על האמונה לבדה (בלטינית, עקרון *Sola fide*; כלומר האפשרות לגאולת הנפש ללא ביצוע כל פרקטיקה דתית, אלא מתוך אמונה בלבד). כך הכחישו למעשה את עיקרי הקלוויניזם וכל אפשרות לכך ששתי האמונות יעלו בקנה אחד. יתר על כן הצהירו לראשונה על אמונתם שפסוקית "ומן הבן" (*Filioque*) אינה מקורית מכתבי הקודש, אלא זיוף קתולי. כלומר שרוח הקודש בשילוש הקדוש נמשכת מן האל האב לבדו ולא מן האל הבן ובכך הדגישו את התרחקותם מהנצרות המערבית ככלל. כן הצהירה הוועידה כעיקר אמונה שהחיבור "הווידוי של קיריליוס לוקריס" אינו אלא זיוף.

מסקנות הוועידה ראו אור ב-1676 בשם "וידוי דוסיתאוס או שמונה-עשר עיקרי האמונה של סינוד ירושלים".

קישורים חיצוניים
----------------

* סינוד ירושלים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  הערך באנציקלופדיה בריטניקה
2. ↑  הווידוי של קירילוס לוקריס (באנגלית)
3. ↑  ביוגרפיה של קירילוס לוקריס
4. ↑  הטקסט של שמונה עשר העיקרים (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007390790005171

 |
**צבי גדליהו סוכובולסקי** (12 באפריל 1886 – 8 באוגוסט 1968) חלוץ איש העלייה השנייה.

חייו
----

נולד בביאליסטוק (אז באימפריה הרוסית), לאברהם זאב ואסתר אטקה, משפחה שהעניקה לילדיה חינוך מסורתי וכללי. למד ב"חדר עברי", הצטרף לחובבי ציון (אחיו דוד היה פעיל בתנועה ומזכירו של הרב שמואל מוהליבר). שעסק בהוראת השפה העברית לבני נוער. בשנת 1904, בגיל 18 עלה לארץ ישראל, בה התגוררו כבר אחיו יחזקאל דנין (סוכובולסקי) ותמימה סוכובולסקי, כדי להגשים את האידיאלים הציוניים של העלייה השנייה - עבודה עברית וכיבוש העבודה. עבד כפועל חקלאי ובחפירת בארות במושבות ראשון לציון, פתח-תקווה ונס ציונה, בפרדסים ביפו, ביער בן שמן, במלחמיה בגליל, היה חבר במשך שנתיים בקבוצת חולדה וחי שלוש שנים בחיפה. השתלם תקופות קצרות בלימודי חקלאות בשווייץ וברוסיה.

התיישב ברחובות וחי בה כ-30 שנה. בהמשך היה מראשוני כפר ביל"ו הסמוך לרחובות. עבודת האדמה הייתה אהובה עליו והסבה לו סיפוק רב. במקביל לעבודה החקלאית היה פעיל בתנועת העבודה - היה ממייסדי "הפועל הצעיר", הסתדרות העובדים הכללית, תנועת המושבים. היה חבר "מרכז קופת חולים" ושותף להקמת מרפאות ביישובים שונים ובית הבראה בחיפה. היה חבר במועצת ההסתדרות הכללית ובוועד הפועל של תנועת המושבים, חבר המועצה המקומית רחובות, חבר מועצת הפועלים, חבר הנהלת קופת מלווה של העובדים (כיום בנק הפועלים) ברחובות, עובד לשכת המס של מועצת הפועלים וחבר מפא"י. יזם את הקמת "בית הפועלים" ברחובות, תמך בפועלי המושבה, בייצוגם מול הרשויות ובהקמת משקים עבורם.

ב-1935 היה ציר בקונגרס הציוני העולמי ה-19 בלוצרן. במאורעות 1936–1939 היה נוטר.

רחוב סוחובולסקי צבי ברחובות
סוכובולסקי עסק גם בכתיבה, כתב את הפרק "ראשית הפועל הצעיר" בספר "העלייה השנייה", פרסם עשרות טורים ומאמרים בעיתונות בענייני הציבור והיישוב, רבים מהם מהווי המושבה רחובות. פרסומיו כונסו לאחר מותו בספר "אדם ועמלו" (בהוצאת המרכז החקלאי, 1973) בעריכת יוסף שפירא.

ב-1913 נישא לדבורה פדוה, ילדיהם: זאב, יוכבד ונירה.

פעילותו החלוצית בארץ ישראל וברחובות בפרט הוכרה באירועים שונים במהלך השנים, בהם הוזמן לשאת דברים כנציג העלייה השנייה.

על שמו רחוב "סוחובולסקי צבי" בעירו רחובות.

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד תדהר (עורך), "צבי גדליהו סוכובולסקי", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך א (1947), עמ' 200
* צבי גדליהו סוכובולסקי, באתר הארכיון לתולדות רחובות
* צבי גדליהו סוכובולסקי, באתר "ראשונים"
* מפרסומיו בעיתונות:
	+ צבי סוכובולסקי, עזרת "ניר" לפועל הבודד, דבר, 1 בדצמבר 1932
	+ צבי סוכובולסקי, העורכים הראשונים, דבר, 17 באוקטובר 1948
	+ צבי סוכובולסקי, ר' יצחק זוין, דבר, 30 ביולי 1936
	+ צבי סוכובולסקי, הישיש הצועד, דבר, 29 בדצמבר 1959

הערות שוליים
------------

1. ↑  צ. סוחובולסקי הובא לקבורות, על המשמר, 11 באוגוסט 1968
2. 1 2  יובל הפועל הצעיר נחגג ברוב עם ברחובות, דבר, 27 באוקטובר 1957
3. 1 2  חגיגות ההסתדרות ברחבי הארץ ברוב עם, דבר, 18 בדצמבר 1960
4. ↑  גצל קרסל, אחרון הראשונים לבית סוחובולסקי, דבר, 11 באפריל 1973
5. ↑  מסיבה במרכז החקלאי עם הופעת הספר על צבי סוכובולסקי, דבר, 2 במאי 1973
6. ↑  שפעת ברכות... הפועל הצעיר, 4 באפריל 1913
7. ↑  רחובות חוגגת 70 שנות קיומה, דבר, 10 באפריל 1961
8. ↑  מסיבה לצבי סוכובולסקי בכפר ביל"ו, דבר, 18 במאי 1937
9. ↑  שידור ראדיו ליום הולדת של רחובות, הארץ, 8 בדצמבר 1944
10. ↑  בית תרבות על־שם י.אהרונוביץ ברחובות, דבר, 27 באפריל 1959
**הפיצה של ג'ו** (באנגלית **Joe's Pizza**) המכונה גם **הפיצה מפורסמת של ג'ו,** היא פיצרייה הממוקמת בגריניץ' וילג', מנהטן, ניו יורק, ברחוב כרמין ליד רחוב בליקר. המסעדה נחשבת לאחת הידועות בעיר ניו יורק ובעיקר ידועה בהגשת פיצה קלאסית בסגנון רחוב ניו יורקי וכונתה "מוסד גריניץ' וילג'". הפיצריה מוכרת פיצות במשולשים או במגשים שלמים.

היסטוריה
--------

הפיצה של ג'ו הוקמה בשנת 1975 על ידי פינו "ג'ו" פוצולי, מהגר איטלקי במקור מנאפולי, איטליה. הפיצה של ג'ו נחשבת למועדפת על תיירים. המסעדה נסגרה לזמן קצר בשנת 2005, אך מאז נפתחה מחדש. פיצה זו של ג'ו אינה חולקת שום קשר עם פיצרייה באותו שם הממוקמת בויטסבורו, ניו יורק. ויטסבורו ג'ו עסק כבר למעלה מעשור בענף כשהפיצה של ג'ו במנהטן נפתחה.

בסרט "ספיידרמן 2" משנת 2004 עובד פיטר פארקר בפיצה של ג'ו כילד, אך מפוטר עקב חוסר ציות ותקלות מסירה מוגזמות. הפיצרייה זכתה לפופולריות מחודשת מאז הופעתה בסרט.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של הפיצה של ג'ו

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Brian Silverman. "Joe's Pizza". *NYMag.com*. נבדק ב-2015-09-13.
2. ↑  Garth Johnston (2011-01-10). "Pizza Wars: The Case of Joe's Pizza v Joe's Pizza". *Gothamist*. אורכב מ-המקור ב-2015-09-20. נבדק ב-2015-09-13.
3. ↑  Kuban, Adam (18 בפברואר 2011). "NYC Quintessential: Eat at Joe's Pizza". *Serious Eats*. נבדק ב-2015-09-13. `{{cite web}}`:  (עזרה)
4. ↑  "The best New York City spots you can actually visit from Marvel movies and TV shows". *Culturess* (באנגלית אמריקאית). 2018-08-27. נבדק ב-2020-10-02.

40°43′50″N 74°00′08″W﻿ / ﻿40.730656°N 74.002190°W﻿ / 40.730656; -74.002190