מורי בית הספר העממי הראשון במושבה הרצליה בשנת 1934 (פתחיה לב-טוב במרכז התמונה)
**פתחיה לב-טוב (גוטהארץ)** (4 במאי 1882 - 10 בדצמבר 1963) היה מורה ומחנך, איש העלייה השנייה. ניהל את בית הספר העממי הראשון במושבה הרצליה.

ביוגרפיה
--------

לב-טוב נולד וגדל במקרוב במחוז קייב שבאוקראינה. אביו היה רב ומלמד גמרא. עד לגיל 13 למד בחדר ולאחר מכן בעזרת מורה פרטי שהיה מחובבי ציון והעשיר ידיעתו בשפה ובספרות העברית והלאומית במקביל ללימודי רוסית וגרמנית.

בשנת 1903 נשא לאשה את שרה. בשנות הפרעות ברוסיה 1905-1904 היה פעיל בהגנה העצמית היהודית במקרוב.

פועלו בתחום החינוך
------------------

בגיל 16 החל ללמד במסגרת של שיעורים פרטיים עברית ורוסית. כשהיה בן 19 פתח במקרוב חדר מתוקן להוראת עברית בעברית ובו פעל במשך שבע שנים. לאחר מכן עבר ללמד בעיר צאריצין (לימים סטאלינגרד). רעייתו עזרה לו בהוראה במסגרת החדר המתוקן. גם בביתם הקפידו לדבר בעברית. במקרוב שימש גם כמזכיר האגודה הציונית והיה בה פעיל מסור.

בסתיו 1909 עלה עם אשתו ובנו לארץ ישראל. לב-טוב עסק בהוראה בבית-הספר לבנות ביפו (1909), בבאר יעקב (1910-1915), ביסוד המעלה (1916-1919), במטולה וראש פינה (1920). עקב פרעות הערבים במטולה במרץ 1920 עבר למושבה עקרון ושם התגורר עד 1926. כשנוסד בית-הספר הראשון במושבה הרצליה, בשנת 1926, נתמנה למנהלו והתמיד בתפקיד זה עד סוף שנת 1948, כשיצא לגמלאות (בית הספר העממי שכן במבנה בו נמצאת כיום עיריית הרצליה, ברחוב הנדיב). במשך השנים הרבות עזרה לו רעייתו בהוראה עזרה חיצונית, העניקה באופן התנדבותי שיעורים פרטיים לילדים בעלי קשיי למידה וילדי עולים חדשים מגרמניה ומארצות אחרות, שיד הוריהם לא השיגה לשכור להם מורה פרטי. אחרי שיצא לפנסיה לימד עברית לעולים חדשים במעברת הרצליה עד שנת 1960. 

לב טוב הדגיש את החינוך לחקלאות ופעל להקמת גן בוטני עבור תלמידי בתי הספר בהרצליה. הגן הוקם ליד בית הספר היסודי של הרצליה בשנת 1952 ונקרא על שמו עוד בחייו. 

בימי המשמרות למען עבודה עברית בכפר סבא היה לב טוב מראשוני המורים להתייצב במשמרות. לתמיהתו של המפקח על כך שהוא נוטש את משמרתו בניגוד להוראות שאסור למורה לעזוב את עבודתו כדי להשתתף בפעילות פוליטית ענה:

"העבודה העברית הנה אחת העיקרים הציוניים, שעליו ייהרג ואל יעבור ... 24 שנים מחנך אני במושבות לעבודה עצמית ולעבודה עברית. מחנך אני כדרכי לא בנאומים אלא על ידי דוגמה ומופת. לולא השתתפתי עתה בהגנה על העבודה העברית, הייתי בעיני תלמידי כזקן שזקנותו ביישה את ילדותו, והייתי מאבד את כל דרכי כמחנך."
במקביל לעבודתו בתחום החינוך פעל למען הקרן הקיימת לישראל.

הוקרה על פועלו
--------------

הכניסה לבית הספר "לב-טוב" בהרצליה
לב-טוב נבחר לאזרח-כבוד של העיר הרצליה. לזכרו יצא ספר זיכרון וניטעה חורשה ביער הקק"ל.

על שמו נקרא בית הספר היסודי "לב-טוב" בשיכון דרום בהרצליה.

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד תדהר (עורך), "פתחיה לב-טוב (גוטהארץ)", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך יג (1963), עמ' 4205
* פתחיה לב טוב, דבר, 11 בדצמבר 1963
* מ. י. על יובל שלא נתקיים, דבר, 16 באפריל 1937
* "יהודית", למורה, דבר, 2 בינואר 1945
* מנחם אדיר, יובלו של מורה ותיק, דבר, 24 בדצמבר 1959
* מיהו פתחיה לב-טוב?, פורטל בית הספר לב-טוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  גן בוטני על שם המורה פ. לב טוב, דבר, 22 בפברואר 1952 וראו גם: הונצח זכרו של פתחיה לב טוב ז"ל, מעריב, 30 בנובמבר 1964
2. ↑  ש. אנגל, למה הלכנו למשמרת?, דבר, 13 במאי 1964
3. ↑  ישעיהו אביעם, הרצליה גמלה לאזרחה הותיק, מעריב, 15 בפברואר 1960
4. ↑  אזכרה לפ. לב טוב נערכה בהרצליה, דבר, 22 בדצמבר 1965

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007521271205171
* LCCN: no2013118926
* WorldCat (עם LCCN): no2013-118926

 |