recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**ברכת הרוצה בתשובה** היא הברכה החמישית בתפילת שמונה עשרה, לאחר ברכת חונן הדעת ולפני ברכת סליחה. בתלמוד נאמר שברכת הרוצה בתשובה נתקנה לאחר ברכת חונן הדעת, משום שכך הוא הסדר בפסוק "ולבבו יבין ושב..." (ישעיהו, ו', י').

הברכה משתייכת לקבוצת ברכות הבקשה הנאמרות באמצעה של התפילה. עניינה הוא בקשה מן האל לסיוע בחזרתו בתשובה של כלל עם ישראל אל ה'.

נוסח הברכה
----------

"הֲשִׁיבֵנוּ אָבִינוּ לְתוֹרָתֶךָ,  

(בנוסח איטליה ורומניא מוסיפים: וְדַבְּקֵנוּ בְּמִצְוֹתֶיךָ)  

וְקָרְבֵנוּ מַלְכֵּנוּ לַעֲבוֹדָתֶךָ,  

וְהַחֲזִירֵנוּ (בנוסח רומניא אומרים במקום והחזירנו: וַהֲשִׁיבֵנוּ) בִּתְשׁוּבָה שְׁלֵמָה לְפָנֶיךָ.  

בָּרוּךְ אַתָּה ה', הָרוֹצֶה בִּתְשׁוּבָה (נוסח תימן: בַּתְּשׁוּבָה)."

נוסח ארץ ישראל: "הֲשִׁיבֵנוּ ה' אֵלֶיךָ וְנָשׁוּבָה חַדֵּשׁ יָמֵינוּ כְּקֶדֶם, כִּי 'שׁוּבָה שׁוּבָה' אָמַרְתָּ לָנוּ וְעַל הַתְּשׁוּבָה מֵרֹאשׁ הִבְטַחְתָּנוּ. בָּרוּךְ אַתָּה ה' הָרוֹצֶה בִּתְשׁוּבָה."

משמעות הברכה
------------

הברכה כוללת בקשות על תיקונו של עם ישראל בשלשה מישורים: תורה, עבודה - תפילה, ותשובה - על ידי קיום המצוות. על ידי שלשה דברים אלו ניתן להתקרב לה' ולהידבק בו.

בשתי הבקשות הראשונות, מתארים את ה' כמלך ואב. אין הכוונה שה' הוא אב ביולוגי שלנו, אלא הוא המקום שממנו כל בני האדם נוצרו, הוא ברא אותם. לכן הם מחויבים כלפיו וצריכים לחזור בתשובה.

הבקשה השלישית מבקשת תשובה "שלמה" - מכיוון שתחילת התשובה צריכה להיעשות על ידי האדם עצמו מתוך רצון לתיקון, והשלמתה נעשה בעזרת האל. ישנם כמה פירושים למושג "תשובה שלמה". הרמב"ם מבאר שכשמזדמן לאדם לעשות שוב את החטא שחטא בו, והתאווה והיצר לעשות את החטא חזקים כמו בזמן עשיית החטא, ובכל זאת נשמר מלעשות את החטא - זוהי תשובה שלמה.

הברכה חותמת בכך שה' רוצה בתשובתם וקרבתם של בני האדם, ולכן הוא עוזר להם ומעודד אותם לחזור בתשובה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף י"ז, עמוד ב'
2. ↑  הרב אורי שרקי, ברכת תשובה
3. ↑  הלכות תשובה פרק ב' הלכה א'. ועיין שערי תשובה, א', ט'

| **תפילת העמידה** |
| --- |
| שלוש הברכות הראשונות |
| ברכות שבח | ברכת אבות • ברכת גבורות • ברכת קדושת השם |  |
| הברכות האמצעיות |
| בקשות תפילת שמונה עשרה | ברכת חונן הדעת • ברכת תשובה • ברכת סליחה • ברכת גאולה • ברכת רפואה • ברכת השנים • ברכת קיבוץ גלויות • ברכת המשפט • ברכת המינים • על הצדיקים • ברכת ירושלים • מצמיח קרן ישועה • שומע תפילה |
| בתפילת שבע | ברכת קדושת היום |
| בתפילת תשע | מלכויות זכרונות ושופרות |
| בתפילת עשרים וארבע | זכרונות • שופרות • אל ה' בצרתה לי • אשא עיני אל ההרים • ממעמקים קראתיך ה' • תפלה לעני כי יעטוף |
| שלוש הברכות האחרונות |
| ברכות הודאה | ברכת עבודה • ברכת הודאה • ברכת שים שלום |
| תוספות |
| הזכרות | משיב הרוח ומוריד הגשם • מוריד הטל • ותן טל ומטר |
| בחזרת הש"ץ | קדושה • מודים דרבנן • ברכת כהנים |
| בזמנים מיוחדים | אתה חוננתנו • יעלה ויבוא • על הנסים • תפילת נחם • תפילת עננו • ועננו בורא עולם • ותערב • הוספות ושינויים לעשרת ימי תשובה • וידוי |
| תפילות העמידה השונות |
| בכל יום | תפילת שחרית • תפילת מנחה • תפילת ערבית |
| בשבתות ובמועדים | תפילת מוסף |
| ביום הכיפורים (ובתענית ציבור) | תפילת נעילה |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
Comparison between 2-point Gaussian and trapezoidal quadrature.השוואה בין תרבוע גאוסיאני לתרבוע טרפזואידי ב-2 נקודות. הקו הכחול הוא הפולינום {\displaystyle y(x)=7x^{3}-8x^{2}-3x+3}, אשר האינטגרל שלו בקטע [1,1-] הוא 2/3. כלל הטרפז מחזיר את האינטגרל של הקו הכתום המקווקו, ששווה ל-{\displaystyle y(-1)+y(1)=-10}. כלל התרבוע הגאוסיאני מחזיר את האינטגרל של הקו השחור המקווקו, והוא שווה ל-{\displaystyle y(-{\sqrt {\scriptstyle 1/3}})+y({\sqrt {\scriptstyle 1/3}})=2/3}. התוצאה היא מדויקת, כיוון ששטח האזור הירוק שווה לסכום שטחי האזורים האדומים.
באנליזה נומרית, כלל תרבוע הוא שיטת קירוב של האינטגרל המסוים של פונקציה, שבדרך כלל מנוסח כסכום משוקלל של ערכים של הפונקציה בנקודות מסוימות בתוך תחום האינטגרציה. **כלל תרבוע גאוסיאני** בעל *n* נקודות הוא כלל תרבוע שנבנה במיוחד לצורך חישוב תוצאה מדויקת לאינטגרל של פולינומים ממעלה {\displaystyle 2n-1} או פחות באמצעות בחירה מתאימה של הצמתים *xi* והמשקלים *wi* בעבור *i*= 1, ... *n*. תחום האינטגרציה השכיח ביותר של פונקציות הוא הקטע [1,1-], כך שהכלל מנוסח למקרים אלו כך:

{\displaystyle \int \_{-1}^{1}f(x)\,dx\approx \sum \_{i=1}^{n}w\_{i}f(x\_{i}),}
והוא מדויק רק לפולינומים ממעלה {\displaystyle 2n-1} ומטה. כלל זה ידוע בשם **תרבוע גאוס–לז'נדר**. המתודולוגיה של תרבוע גאוסיאני אפקטיבית יותר לעומת שיטת האינטרפולציה של ניוטון-קוטס, משום שמאפשרת לחשב אינטגרל של פולינומים ממעלה *n-1* באמצעות מספר נקודות קטן מ-*n*. היא הוצגה לראשונה על ידי קרל פרידריך גאוס במאמר מ־1814.

ניתן להראות שצמתי התרבוע *xi* הם שורשים של פולינום המשתייך לסדרה של פולינומים אורתוגונליים (אורתוגונליים ביחס למכפלה פנימית מסוימת). זו אבחנה קריטית לחישוב נקודות הצומת והמשקלים של תרבוע גאוסיאני של פונקציה. 

המקרה הכללי מנוסח באופן הבא: יהי אינטגרל מהצורה {\displaystyle I\_{f}=\int \_{a}^{b}f(x)w(x)dx} ({\displaystyle w(x)} פונקציית משקל), אזי קיימות נקודות {\displaystyle x\_{1},\dots x\_{n}} ומשקלים {\displaystyle b\_{1},\dots b\_{n}} שעבורם כלל הסכימה {\displaystyle S\_{f}=\sum \_{j=1}^{n}b\_{j}f(x\_{j})} מקיים {\displaystyle I\_{f}\approx S\_{f}}, כאשר הקירוב הוא מסדר דיוק אלגברי של 2n (כלומר {\displaystyle I\_{f}=S\_{f}} לכל f פולינום המקיים {\displaystyle deg(f)\leq 2n-1}). גאוס הוכיח גם שלא קיים כלל סכימה (תרבוע) בעל דיוק אלגברי גדול יותר, ושקיים רק כלל תרבוע יחיד בעל דיוק אלגברי של 2n.

קישורים חיצוניים
----------------

* תרבוע גאוסיאני, באתר MathWorld (באנגלית)
**טילוצפלוניקס** (שם מדעי: *Tylocephalonyx*; מילולית: "ראש עבה בעל טפרים") הוא סוג נכחד של מפריט פרסה ממשפחת הכליקותריים, אשר חי בערבות אמריקה הצפונית בתקופת המיוקן שלפני 15.97-13.6 מיליון שנה מזמננו. הוא הוגדר ב-1979 ובסוג זה נכלל מין אחד - *Tylocephalonyx skinneri*. הממצאים התגלו במספר אזורים, ביניהם בתצורה "Sheep Creek Formation" בנבדה וב-"Split Rock vertebrate fauna" בויומינג. ממצאים נוספים התגלו באורגון, יוטה, מונטנה וקולורדו.

הטילוצפלוניקס היה קרובם של המורופוס ושל האנכילותריום והשתייך כמותם לתת-המשפחה Schizotheriinae. הוא היה יונק מוצק וחסון בגובה 1.8 מטר ומשקל של 600 ק"ג בממוצע. הוא היה בעל גולגולת מחוזקת דמוית "קסדה" של דינוזאורים ממשפחת הפכיצפלוזאוריים. ייתכן שהוא השתמש בכיפתו המוזרה להילחם ביריבים בצורה דומה או לפחות בדומה לכמה מיני פריים ואיילים בעלי מצח נוקשה. כמו שאר הכליקותריים הוא היה בעל זרועות רחבות ובקצוותיהם בלטו טפרים מאונקלים שאיתם תלש ענפים ועלים מהצמחייה שסביבו.

קישורים חיצוניים
----------------

* טילוצפלוניקס, באתר fossilworks (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |
**אמנון גולדנברג** (1935 – 21 ביוני 2005) היה עורך דין ישראלי, מנהל משרד עורכי הדין "ש. הורוביץ ושות'".

ביוגרפיה
--------

גולדנברג נולד בשנת 1935 בחדרה. ב-1952 החל ללמוד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים, במסגרת העתודה האקדמית, וסיים בהצטיינות. במהלך לימודיו היה מעורכי מפעל השכפול. בצה"ל שירת במסגרת הפרקליטות הצבאית, ולאחר שחרורו נסע ללונדון והשלים דוקטורט במשפטים בהתמחות בדיני קניין רוחני.

ב-1962 חזר לישראל והצטרף למשרד ש. הורוביץ ושות', שם הפך מאוחר יותר לשותף בכיר ולמנהל המשרד. גולדנברג היה ידוע בהופעתו בפני בתי המשפט ובזכות קשריו הרבים בצמרת המדינית והכלכלית בישראל. בשנות ה-60 הגיש עתירות לבג"ץ בענייני איכות הסביבה.

במקביל לעבודתו כעורך דין היה מרצה באוניברסיטה העברית בירושלים ומשנת 1969 באוניברסיטת תל אביב.

היה פעיל במפלגה הליברלית, וב-1969 הוצע לו מקום ברשימתה לכנסת, אך הוא סירב. בשנת 1977 הציע לו מנחם בגין להצטרף לממשלתו כשר המשפטים, אך הצעה זו לא התממשה.

בשנת 1972, בעקבות פרישתו של יהושע רוטנשטרייך מראשות לשכת עורכי הדין בישראל, התמודד על התפקיד מול ברוך גייכמן ויצחק טוניק, אך הפסיד לטוניק. במהלך שנות ה-70 הוא התמנה לחבר הוועדה לבחירת שופטים ובמרץ 1979, לאחר פרישתו של טוניק, הוא נבחר לראש לשכת עורכי הדין, בגוברו על דוד ליבאי ושמואל סמואל. הוא כיהן בתפקיד ראש הלשכה עד 1983. נשיא בית המשפט העליון אהרן ברק הציע לו בשני מועדים שונים להתמנות לשופט בבית המשפט העליון, אך הוא סירב.

תיקים בולטים שבהם טיפל:

* ייצוג הרמטכ"ל דוד אלעזר בפני ועדת אגרנט, שחקרה את ראשיתה של מלחמת יום הכיפורים.
* ייצוג תא"ל יצחק מרדכי בפרשת קו 300.
* ייצוג ראש "המוסד" נחום אדמוני בפני ועדת כהן, שדנה בטבח סברה ושתילה.
* מפוני ימית ופתחת רפיח בתביעת הפיצויים מהמדינה.
* ייצוג בנק לאומי ומנכ"לו, ארנסט יפת בפני ועדת בייסקי, שחקרה את משבר מניות הבנקים.

בנוסף ייצג משרדו חברות בולטות, ובהן חברת החשמל, "טבע" ו"פז".

במהלך לימודיו בלונדון פגש באורה סבירסקי ונישא לה. לזוג נולדו שלושה ילדים.

בסוף שנת 2000 פרש מעריכת-דין בעקבות מחלה קשה. נפטר ב-21 ביוני 2005.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אמנון גולדנברג** בוויקישיתוף
* יעל וינר, הפרקליט - אמנון גולדנברג, מבכירי הפרקליטים בישראל, מתכונן לפרישה, באתר nrg‏, 30 במאי 2000
* תמרה לב ואמיר הלמר, הג'נטלמן האנגלי האחרון של עולם המשפט הישראלי, באתר הארץ, 23 ביוני 2005

הערות שוליים
------------

1. ↑  מסע הרונדו בחוצות ירושלים, הצופה, 12 במאי 1955
2. ↑  צו על תנאי נגד שר הפנים, חרות, 4 באוקטובר 1965  
עירית חיפה נצטוותה לנמק המשך קיומה של מזבלת "דנו", מעריב, 29 בנובמבר 1966
3. ↑  העלאות ומינויים בסגל האוניברסיטה של ת"א, מעריב, 13 באוגוסט 1969
4. ↑  שאול הון, שלושה אוחזים בכיסא, מעריב, 16 בפברואר 1972
5. ↑  יעקב הכהן, בארבעה פתקים יבחרו מחר 7000 עורכי דין את הכנסת והממשלה שלהם, מעריב, 19 בפברואר 1979

| ראשי לשכת עורכי הדין |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| יהושע רוטנשטרייך • יצחק טוניק • אמנון גולדנברג • דוד ליבאי • מנחם ברגר • יעקב רובין • דרור חוטר ישי • שלמה כהן • יורי גיא-רון • דורון ברזילי • אפי נוה • אבי חימי • עמית בכר | סמל לשכת עורכי הדין בישראל |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007423109905171

 |
**אורן את'לבירט לונג** (באנגלית: **Oren Ethelbirt Long**‏; 4 במרץ 1889 – 6 במאי 1965) היה פוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כמושל הטריטוריאלי העשירי של הוואי בשנים 1951–1953. לונג, שהיה חבר המפלגה הדמוקרטית, מונה למושל הטריטוריה לאחר תקופת כהונתו של אינגרם סטיינבק. לאחר שהוואי הצטרפה אל ארצות הברית באורח רשמי כמדינה הוא כיהן כאחד משני נציגיה הראשונים של הוואי בסנאט של ארצות הברית, לצד היירם פונג. לונג היה הסנאטור היחיד מהוואי שאינו ממוצא אסייתי עד למינויו של בריאן שץ לסנאט ב-2012.

ביוגרפיה
--------

לונג נולד באלטונה (Altoona) שבקנזס ולמד באוניברסיטת ג'ונסון השוכנת בנוקסוויל שבטנסי. לאחר מכן הוסיף ללמוד באוניברסיטת מישיגן ובאוניברסיטת קולומביה שבניו יורק. אל הוואי הגיע לראשונה בשנת 1917 כעובד סוציאלי בהילו. לאחר מכן מילא שורה של תפקידי חינוך והוראה שונים במערכת בתי הספר הציבוריים של הוואי, ולבסוף שימש כמפקח חינוכי מ-1933 עד 1946. במהלך 1951 מונה למושל טריטוריית הוואי (אנ') בידי נשיא ארצות הברית הארי טרומן, ומילא תפקיד זה עד שלהי פברואר 1953. לונג שירת גם כחבר בסנאט הטריטוריאלי של הוואי בין השנים 1956–1959.

ב-28 ביולי 1959 נבחר לונג לאחד משני מושביה של מדינת הוואי – שזה עתה נוסדה – בסנאט של ארצות הברית, והושבע לתפקידו ב-21 באוגוסט 1959. הסנאטור האחר שנבחר היה היירם פונג, איש המפלגה הרפובליקנית. לונג בחר שלא להתמודד לתקופת כהונה נוספת בת שש שנים בבחירות 1962, והוחלף על ידי חבר בית הנבחרים של ארצות הברית דניאל אינווי ב-1953. במשך כל כהונתו לונג היה הסנאטור הבכיר של הוואי, על אף שנכנס לתפקידו באותו היום בו הושבע עמיתו היירם פונג. לונג זכה ליתרון מבחינת ותק בשל היותו מושל לשעבר.

לונג התארח בתוכנית הטלוויזיה "?What's My Line" של CBS זמן קצר לאחר כניסתו לתפקיד. אחד מחברי הפאנל בתוכנית, בנט קרף, זיהה אותו מיד ופסל עצמו מהשתתפות בסיבוב. לאחר שלושה סבבי "חקירה", יתר חברי הפאנל ניחשו את זהותו של לונג בהצלחה וחשפו אותו.

במאי 1965 נפטר לונג לאחר שסבל מהתקף ברונכיטיס אסמטי בהונולולו, הוואי ונקבר בבית העלמין באוהאו (Oahu Cemetery).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אורן לונג** בוויקישיתוף
* אורן לונג באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)
* וועידת אנזוס נפתחה בהונולולו, הצופה, 6 באוגוסט 1952
* אורן לונג, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  נצחון לרפובליקנים בהאוואי, שערים, 30 ביולי 1959

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1197186573
* ISNI: 0000 0000 4198 2400
* LCCN: no96000088
* SNAC: w6420q47
* US Congress: L000425
* VIAF: 68519215
* WorldCat: lccn-no96000088

 |
תצוגת בגדי ים של גוטקס במלון שרתון הישן, תל אביב, יולי 1961
**גוטקס** היא חברה ישראלית העוסקת בייצור בגדי ים.

היסטוריה
--------

לאה גוטליב באולם התצוגה של מפעל "גוטקס" קיצונית מימין דוגמנית בגדי הים גלית גוטמן
מייסדי "גוטקס" לאה גוטליב וארמין עם הדוגמנית גלית גוטמן
החברה נוסדה בשנת 1949 על ידי לאה וארמין גוטליב וזכתה להצלחה בישראל והחל משנות ה-70 גם בעולם. גוטקס השתמשה מאז היווסדה בחומרים חדשניים דוגמת הספנדקס וממשיכה גם היום לפתח חומרים סינתטיים חדישים. דוגמנית הבית הראשונה של החברה הייתה תמי בן עמי.

במרץ 2013, נפתחה תערוכה "הגברת עם החרציות" במוזיאון העיצוב חולון, המספרת את תולדות התפתחות המותג, ואת סיפורה של הגברת לאה גוטליב. את התערוכה ההיסטורית אצרה אילה רז, היסטוריונית וחוקרת אופנה בישראל. התערוכה הציגה 10 נושאים מיצירותיה של לאה גוטליב בשנים 1998- 2008 והיא משקפת את מקורות ההשראה הדומיננטיים שלה.

כחברת מותגים
------------

חברת אפריקה ישראל להשקעות רכשה את חברת גוטקס בשנת 1997, ומאז הרחיבה החברה את פעילותה למדינות נוספות. ב-2009 נמכר חלקה של אפריקה ישראל לשותפה להשקעה, ג'ואי שוובל. הכנסות הקבוצה (הכוללת את הרשתות זארה, פול אנד בר, מאסימו דיוטי וכריסטינה) מוערכות בכ-1.2 מיליארד ש"ח בשנת 2008.

חברת גוטקס אופנה בע"מ היבואנית של זארה מייבאת לישראל גם את המותגים הנוספים של קבוצת "אינדיטקס" העולמית בהם זארה הום, פול אנד בר, ברשקה, מאסימו דוטי (Massimo Dutti), לפטיז (Lefties), וסטראדיבריוס (Stradivarius).

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **גוטקס** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **גוטקס** |

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של גוטקס
* גוטקס, סרטונים בערוץ היוטיוב
* שחר אטואן, עכבר העיר אונליין, בחזרה לתור הזהב של גוטקס, באתר הארץ, 2 בספטמבר 2009
* הדס שואף, חוף מבטחים?, באתר כלכליסט, 7 באפריל 2010
* מירב קריסטל, גוטקס: האימפריה מכה שנית, באתר ynet, 16 ביולי 2016

הערות שוליים
------------

1. ↑  בחזרה לתור הזהב של גוטקס, באתר הארץ, 2 בספטמבר 2009
2. ↑  סיון איזסקו, ג'ואי שוובל רוכש את גוטקס מאפריקה ישראל בכ-50 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 26 בינואר 2009

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* SUDOC: 12288938X
* VIAF: 210233696
* WorldCat: viaf-210233696

 |
**איך זה?** (באנגלית: **How it is?‎**) היא יצירה פיסולית מעשה ידי הפסל הפולני מירוסלב בלקה המוצגת באולם הטורבינה של מוזיאון טייט מודרן בלונדון כחלק מ"סדרת יוניליוור", במימון חברת יוניליוור.

תיאור היצירה
------------

היצירה הוקמה באולם הטורבינה של המוזיאון, והיא העשירית מבין היצירות שהוצגו באולם במסגרת סדרת יוניליבר.

היצירה היא מכולה ענקית שרוחבה 10 מטרים, גובהה 13 מטרים ואורכה 30 מטרים, המוצבת במרכז האולם. דופן ההעמסה של המכולה פתוחה ומשמשת ככבש עלייה ("רמפה") אל תוך חלל המכולה. חלל המכולה חשוך לחלוטין ומצופה מבפנים בלבד שחור עבה. המבקרים צועדים אל תוך הלא-נודע החשוך שבתוך חלל המכולה. החוויה הנוצרת היא הן אישית, של כל מבקר מול פחדיו והכרעתו לצעוד צעד נוסף אל החשכה והן קבוצתית, מתוך הדיאלוגים הנוצרים בין מבקרים הנתקלים זה בזה בחלל החשוך.

שם היצירה הוא על פי שם ספר מאת סמואל בקט (באותו שם) המכיל מונולוג של נפש הנעה בגיהנום של בוץ שחור המתוארת בקומדיה האלוהית של דנטה.

מתוך דפי ההסבר הנלווים:

> 
> "איך אנוע קדימה?" אתה שואל את עצמך... מגיל צעיר אנו לומדים לפחד מהלא-נודע, מה גם לא-נודע חסר-אור... "איך זה?" מושלם רק כאשר אתה, הצופה, נכנס פנימה. ההחלטה כיצד לנוע פנימה ובפנים יוצרת מסע אינדיבידואלי (גופני ונפשי כאחד)... זהו גם מסע קולקטיבי שנוצר מהיתקלויות מקריות.
> 
> 
> 
> 

היצירה הוצגה בין ה-13 באוקטובר 2009 ועד ה-5 באפריל 2010.

מבקרים מתארים את החוויה כמעוררת פחד וכצעידה אל תוך "חור שחור". צורת המכולה המשתמשת לתובלה בדרך כלל וההיסטוריה של האמן המגיע מפולין מעוררים הקשרים הקשורים לתקופת השואה, כגון על יהודים המובלים אל אושוויץ; יש המוצאים את החוויה מעוררת הקשרים למהגרי עבודה המוברחים במכולות. מאידך, המבקר העצמאי והחופשי צועד מתוך הכרעה אישית אל תוך החלל, תוך הבעת אמון באמן ובמוזיאון ובממסד ככלל, פעולה וחוויה שונה לחלוטין מזו של היהודי הרדוף הנדחף במעלה הרמפה אל הלא נודע.

קישור אחר נעשה אל משל המערה של אפלטון, המספר על קבוצת אסירים שנכלאה מגיל רך במערה חשוכה ואשר כל הדימויים שלהם נובעים מהשתקפויות צללים על קירות המערה השחורים.

קישורים חיצוניים
----------------

* לורה קמינג, מירוסלב בלקה - איך זה, הגארדיאן, 18 באוקטובר 2009
* דף היצירה באתר הטייט מודרן (אורכב 06.01.2011 בארכיון Wayback Machine)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אביטל בורג, עכבר העיר אונליין, חדשות האמנות, באתר הארץ, 14 באוקטובר 2009
2. ↑  ראו בדף היצירה באתר המוזיאון
3. ↑  בדברי ההסבר המצורפים ליצירה

| גלריית טייט |
| --- |
| מוזיאונים | טייט בריטניה • טייט ליברפול • טייט סנט אייווס • טייט מודרן • מוזיאון ברברה הפוורת' |  |
| סדרת יוניליוור | אני עושה, אני מבטל, אני עושה מחדש • קשר כפול • מארסיאס • פרויקט מזג האוויר • חומרים גולמיים • רציף • אתר ניסוי • שיבולת • TH.2058 • איך זה? • זרעי חמניות |
**יוזף קראוטוואלד פון אנאו** (בגרמנית: **Joseph Krautwald von Annau**;‏ 1 באוקטובר 1858 – 13 באפריל 1925) היה גנרל בצבא האוסטרו-הונגרי אשר פיקד על כוחות במלחמת העולם הראשונה.

ביוגרפיה
--------

### תחילת דרכו

קראוטוואלד נולד בווינה ב-1 בפברואר 1858. היה לו אח תאום בשם אוטו. הוא למד באקדמיה הצבאית הטכנית בווינה, וב-1879 התגייס לצבא האוסטרו-הונגרי והוצב ברגימנט הארטילריה ה-2 בדרגת לויטננט. ב-1888 הוא הועלה לדרגת האופטמן. בין השנים 1892–1896 הוא שרת ברגימנט ההנדסה ה-2 בלינץ. ב-1896 הוא הועלה לדרגת מיור ומונה למפקד גדוד ההנדסה ה-4 בפטוי. ב-1 בנובמבר 1900 הוא הועלה לדרגת אוברסט-לויטננט. ב-3 ביוני 1904 הוא הועלה לדרגת אוברסט, וב-1906 מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-96. ב-19 במאי 1910 הוא הועלה לדרגת גנרל-מיור ומונה למפקד בריגדת הרגלים ה-53 בקושיצה. ב-1912 הוא התמנה למפקד הדיוויזיה ה-34 בטימישוארה וב-11 במאי 1913 הועלה לדרגת לוטננט פילדמרשל.

### מלחמת העולם הראשונה ואחריתו

 ערך מורחב – **מלחמת העולם הראשונה**  

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה באוגוסט 1914 נכללה הדיוויזה של קראוטוואלד במסגרת הקורפוס ה-7 בפיקודו של אוטו מייקסנר פון זווינשטאם. הקורפוס הוקצה לפלישה הראשונה לממלכת סרביה, אולם לנוכח ההתגייסות המהירה של צבא האימפריה הרוסית השתנו סדרי העדיפויות של המטכ"ל והקורפוס הועבר לחזית המזרחית כחלק מהארמייה השנייה בפיקודו של אדוארד פון בהם-ארמולי. לנוכח התפוררות הארמייה השלישית בקרבות מול הרוסים, הוכנסה גם הארמייה השנייה לגליציה. קראוטוואלד פיקד על הדיוויזיה במהלך קרב גליציה, ובמהלך מתקפת הקרפטים קיבל פיקוד על הקורפוס ה-10. במרץ 1915 הוא הועבר לפקד על הקורפוס ה-3 ולחם עמו במהלך מתקפת גורליצה-טרנוב. לאחר מכן הוא הועבר לחזית האיטלקית ולחם במהלך קרבות נהר איזונצו. במאי 1916 הוא הועבר לגזרת טירול ולחם במהלך קרב קפורטו במסגרת הארמייה החמישית. ב-13 במאי 1917 הוא הועלה לדרגת גנרל חיל הרגלים. הוא המשיך להילחם עד ינואר 1918 עת הורחק מתפקידו מסיבות בריאותיות. כאות הוקרה על שירותיו הוענק לו תואר האצולה "פון אנאו".

הוא נפטר בפרשבורג ב-13 באפריל 1925.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוזף קראוטוואלד פון אנאו** בוויקישיתוף
* יוזף קראוטוואלד פון אנאו (באנגלית)
* יוזף קראוטוואלד פון אנאו (באנגלית)
* יוזף קראוטוואלד פון אנאו (בגרמנית)
* יוזף קראוטוואלד פון אנאו (בגרמנית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987009165954005171
* GND: 1018016252
* ISNI: 0000 0003 6014 4455
* VIAF: 220516978
* WorldCat (עם VIAF): 220516978

 |
**בּוֹלניסי** (בגאורגית: **ბოლნისი**) היא עיירה בנפת בולניסי שבמחוז כארתלי תחתית בגאורגיה. בעלת אוכלוסייה לא גאורגית גדולה. בתקופת התפוררות ברית המועצות, בשנת 1989, מנתה אוכלוסיית העיר 14,889 איש, אולם מספר תושביה פחת ועומד כיום על 8,958 איש בלבד.

היסטוריה
--------

קרב בולניסי, 1227
העיר נוסדה בשנת 1818 על ידי קבוצה של 95 גרמנים משפחות משוואביה שבגרמניה, ונראה על ידם בשם **קתריננפלד** (Katharinenfeld). לאחר כיבוש העיר על ידי הצבא האדום בשנת 1921, הוחלפה שמה ל**לוקסמבורג** (Luxemburg), על שמה של גרמניה קומוניסטית, רוזה לוקסמבורג. בשנת 1941 כל צאצאי הגרמנים שלא היו נשואים לגאורגים הוגלו לסיביר ולקזחסטן. בשנת 1944 הוחלף שמה לבולניסי.

החקלאות היא בעיקרה אגררית עם יצוג נכבד ליקבים, מבשלות שכר וכריית זהב בכפר רטוואני.

בבולניסי נמצאים הכנסיות הנוצריות הוותיקות של גאורגיה. אחת הדוגמאות לכנסייה מימי הביניים המוקדמים היא הבזיליקה הגדולה ביותר של אותה תקופה, כנסיית בולניסיס סיוני (סיוני - ציון בעברית ובתרגום חופשי "כנסיית ציון של בולניסי"). הכנסייה הזו היא מן המאה החמישית (478–493) וכוללת מוטיבים משותפים לכנסיות סוריות של אותה תקופה, וכן גם מאפיינים פגאניים מקומיים בציורי הקיר. הגג המקורי חסר והוא הוחלף בכיסוי מודרני.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בולניסי** בוויקישיתוף
* תמונות עתיקות של בולניסי

הערות שוליים
------------

1. ↑  אוכלוסייה לפי שנים:  

2008 8,958  

2002 9,944  

1989 14,889

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007566739905171
* VIAF: 126673895
* WorldCat (עם VIAF): 126673895

 |
**עקיצת עקרבים** (מכונה לעיתים **סקורפיוניזם**: *scorpionism*) מבוצעת בידי עקרבים ברחבי העולם. אף שעקרבים יכולים גם לצבוט עם צבתותיהם הגדולות או לנשוך בלסתותיהם, פגיעות אלה קלות בהרבה מעקיצות, והם מיועדות בעיקר לציד, בעוד העוקץ שבקצה זנבם בעל ארס שלעיתים קטלני לאדם שנעקץ.

עקרבים שונים בעלי עוצמת ארס, משתנה ולמעשה רוב המינים אינם קטלניים לאדם, אף שעקיצתם יכולה לגרום לכאב ולמצבים רפואיים קלים עד בינוניים. רק 20 עד 30 מהמינים (מתוך יותר מ-1,500 עקרבים) הם בעלי ארס קטלני לאדם, אך באזורים בהם הם נפוצים הם עוקצים והורגים לעיתים קרובות (ביחס לתקיפות חיות), כשמרבית ההרוגים הם ילדים, זקנים וחולים. שני עקרבים יכולים להרוג אדם בוגר: עקצן צהוב (המצוי גם בישראל) ועקרב צהוב ברזילאי, אך קיים נוגדן יעיל לארסם.

עקיצות אנשים לא תמיד מדווחות בזמן, כך שקשה להעריך את כמות העקיצות. מספר מומחים סוברים שישנם מעל 100,000 עקיצות בשנה, ואפילו 1.5 מיליון, רובם באזורים הטרופיים או הסובטרופיים בכל היבשות. למעשה העקרבים הם בין החיות הקטלניות ביותר (לצד נחשים ארסיים) שאינם מעבירי מחלות.

מאפיינים
--------

רוב העקיצות בעלות מרכיב מחלבון, קרדיוטוקסין ונוירוטוקסין ומרכיבים נוספים, גורם לחסימה עצבית-שרירית (נוירואוטונומיות), מה שיכול בהתאם לעוצמת הארס להוביל לכאב עז (עקב המעבר המהיר של הארס בתעלת יונים), אודם, נפיחות ותגובה אלרגית מקומית. תסמינים מערכתיים אפשריים הם התכווצויות שרירים, פרכוסים, כאבי בטן, בחילות, הקאות, ריור מוגבר, הזעה, דמעות, ירידה ברמת ההכרה, קשיי נשימה וזיקפה של איבר המין.

המוות מהעקיצה מגיע בעיקר עקב שיתוק הריאות, אי ספיקת שריר הלב, הלבלב ומערכת העצבים. מספר מקרי מוות נגרמו עקב אנפילקסיס של הנעקץ, מה שיכול לקרות גם ממינים לא קטלניים יחסית. בנוסף עקיצות רבות או באיברים רגישים יכולים לגרום להשפעות מועצמות.

תקיפה של המינים הקטלניים מחייבת טיפול רפואי בתרופות, נוגדי רעלים (לרבות נסיוב מארס העקרב) אך לא תמיד היא מצליחה להציל.

תקיפות
------

קשה להעריך את מספר העקיצות בעולם, אך רובן מתרחשות באזורים הטרופיים והסובטרופיים החמימים בהם נפוצים יחסית עקרבים. מקרי עקיצה שכיחים ביישובים אנושיים, מאחר שעקרבים חיים מתחת לסלעים ולבנים גם בטבע. בנוסף הם ניזונים מחרקים רבים הנמשכים אחרי האדם, בעוד טורפיהם פחות שכיחים. מחקר על עקיצות מצא שבעונות גשומות ישנם פחות עקיצות, מאחר שהגשם מקשה על העקרבים לצאת לציד. לרוב התקיפות מתרחשות בלילה מאחר שעקרבים רבים הם פעילי לילה.

באמריקה בולטים מספר מינים שעוקצים ביניהם: עקרב צהוב אריזוני המצוי לאורך דרום ארצות הברית וצפון מקסיקו. ישנם כמה אלפי עקיצות בשנה אך רק מעטות קטלניות מאז פותח נוגדן לארסו. בשאר אמריקה נעקצים בעיקר מעקרב קליפה (*Centruroides*) ומהסוג טיטוס (*Tityus*), בו המין הקטלני עקרב צהוב ברזילאי. המין *Tityus pachyurus* הוא המין הקטלני בעקרבי מרכז אמריקה ובפנמה דווח על 28 הרוגים בין 1998 ל-2006 מעקיצותיו.

צפון אפריקה, המזרח התיכון ודרום אסיה גם ידועים בעקיצות רבות וקטלניות, בעיקר הקטלן, עקצן (*Leiurus*), צרבן (*Buthus*), שחרן (*Hottentotta*) ו-*Mesobuthus*. עקצן צהוב הוא אחד העקרבים הקטלניים בעולם והוא הורג לעיתים קרובות, אפילו לאחר קבלת טיפול רפואי.

בהודו, סרי לנקה ונפאל נהרגים בעיקר מעקיצות של עקרב הודי אדום שהוא מהקטלניים שבעקרבים וגורם לתמותה של 8-40% מהנעקצים, כשהרוב ילדים.

ראו גם
------

* הכשת עכביש

קישורים חיצוניים
----------------

* עקיצות עקרבים באתר "מדע גדול בקטנה"

הערות שוליים
------------

1. ↑  Scorpion Stings

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**נרגילה** הייתה רשת מסעדות תימניות בבעלותו של נרי אבנרי שפעלה בישראל בשנות ה-80 וה-90.

היסטוריה
--------

אבנרי פתח את המסעדה הראשונה ב-1983, בפינת הרחובות בן-יהודה וז'בוטינסקי בתל אביב. אימו, שושנה סעדה, הייתה הטבחית הראשית במסעדה. במסעדה נמכרו מאכלים תימניים מסורתיים כמלאווח, ג'חנון ומרק רגל, לצד מאכלים מחודשים, בהם ה"**זיוה**" – מאכל עשוי בצק עלים ממולא בגבינה צהובה שנקרא על שם בת זוגו של אבנרי, שהייתה גם מנהלת המלצרים.

לאחר כשנה של פעילות הוציאה עיריית תל אביב-יפו צו סגירה למסעדה, בשל היעדר רישיון עסק. היא נפתחה מחדש בפינת רחוב אבן גבירול ושדרות דוד המלך. מסעדה זו זכתה להצלחה גדולה משל קודמתה, ונוסף בה פריט נוסף שהפך מזוהה עימה – תפריטים פרובוקטיביים שכללו תמונות עירום של נשים, בדיחות וסיפורי זימה. השימוש בתפריטים החדשים הוביל את אימו של אבנרי להתפטר מהמסעדה.

בעקבות הצלחתה של המסעדה פתח אבנרי סניפים נוספים, שפעלו באמצעות זכיינים. בשיאה מנתה הרשת 22 סניפים.

במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 נקלעה הרשת לקשיים. אבנרי מכר אותה לקבוצת אקויטל שבבעלות איש העסקים ג'ו אלמליח, וזה מכר אותה לקובי מימון. גם בתקופה זו לא התאוששה הרשת מקשייה וסניפיה נסגרו. לאחר שמוזגה עם רשת המזנונים ביסטופ, היא נמכרה בשנת 2002 לשמעון דהאן תמורת סכום סמלי של 101 ש"ח.

בשנת 2013 פתח אבנרי מחדש את מסעדת נרגילה ברחוב קרליבך, במקום שבו היה בעבר אחד מסניפי הרשת, אך היא נסגרה תוך זמן קצר.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אייל לוי,"אם הייתי יודע שאני לא חי על זמן שאול, אולי היו לי חיים אחרים", ראיון עם נרי אבנרי במעריב אונליין, 1 בפברואר 2020
2. ↑  שי שלו, ‏אקויטל: נרגילה הפסידה אשתקד 12.7 מיליון שקל, והשקעה של 19 מ' ש' בקזחסטן עשויה לרדת לטמיון, באתר גלובס, 14 באפריל 1998
3. ↑  שי שלו, ‏רשת המזון ביסטופ-נרגילה נמכרה לשמעון דאהן במחיר של "חצי זיוה", באתר גלובס, 3 בספטמבר 2002
4. ↑  שמעון איפרגן, ‏נרגילה 3.0, באתר ‏מאקו‏‏, ‏25 בדצמבר 2013‏
5. ↑  שירי כץ, הבה נרגילה, באתר Time Out Tel Aviv, ‏12 בדצמבר 2013
**וִינְדֵמִיָאטְרִיקְס** (מלטינית: **Vindemiatrix** - הבוצרת), נקרא גם **אַלְמוּרֵדִין** (מערבית - הבוצרת) וכן **ε בבתולה**, הוא הכוכב השלישי בבהירותו בקבוצת הכוכבים בתולה עם בהירות נראית מדרגה 2.79. מקור שמו מגיע מכך שהוא זורח לפנות בוקר, ממש לפני זריחת השמש, כשמגיעה עונת בציר הענבים. הכוכב נמצא במרחק של כ-110 שנות אור ממערכת השמש ומיקומו הסמוך לצביר הבתולה מסייע באיתור חלק מהגלקסיות החברות בצביר: M60 נמצאת כ-4.5 מעלות ממערב לווינדמיאטריקס, M59 נמצאת כ-5 מעלות ממערב לו ו-M58 כ-6 מעלות ממערב לו, כולן בערך על אותו הקו. כמו כן במרחק של פחות מ-8 מעלות מווינדמיאטריקס נמצאות גם הגלקסיות M87‏, M89 ו-M90 (ממערב-צפון-מערב) ובמרחק של פחות מ-10 מעלות ממנו נמצאות הגלקסיות M49 (ממערב-דרום-מערב), M84 (ממערב-צפון-מערב), M88 ו-M91 (מצפון מערב).

וינדמיאטריקס הוא כוכב־התקן של המחלקה הספקטרלית G8IIIab.

מאפיינים
--------

וינדמיאטריקס הוא ענק צהוב מסוג ספקטרלי G8 III, מסתו מוערכת בכ-2.6 מסות שמש, רדיוסו קרוב ל-11.5 רדיוסי שמש, טמפרטורת פניו היא כ-5,090 קלווין והוא מאיר בעוצמה גדולה פי 74 מעוצמת ההארה של השמש באור נראה ומעט יותר מכך בצירוף הקרינה בתחום התת-אדום, זאת משום שטמפרטורת פניו נמוכה מזו של השמש בכמה מאות קלווין. לכוכב יש תנועה עצמית גדולה יחסית של כרבע שניית קשת בשנה ובצרוף המהירות הרדיאלית שלו שעומדת על כ-14.3- קילומטר בשנייה, נראה שהוא נע במהירות כוללת של כ-45 קילומטר בשנייה ביחס לשמש. גילו של וינדמיאטריקס מוערך בכחצי מיליארד שנים והוא נמצא בשלב התפתחות מתקדם לאחר שאזל המימן בליבתו ותהליך ההיתוך של מימן להליום עבר לשכבות חיצוניות יותר, מה שגורם להתנפחות והתקררות של שכבותיו החיצוניות. הכוכב צפוי להמשיך להתנפח ולהתקרר בדרך להפוך לענק אדום.

קישורים חיצוניים
----------------

* וינדמיאטריקס באתר של ג'ים קלר
* וינדמיאטריקס, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  SIMBAD: Vindemiatrix
2. 1 2 3 4  L. da Silva, L. Girardi, L. Pasquini, J. Setiawan, O. von der Lühe, J. R. de Medeiros, A. Hatzes, M. P. Döllinger & A.Weiss: Basic physical parameters of a selected sample of evolved stars, Astronomy and Astrophysics, Vol. 458, Iss. 2, p. 621 (2006)
**רוחמה שיין** (באנגלית: **Ruchoma Shain**;‏ י"ח בכסלו תרע"ה, 6 בדצמבר 1914 – ה' בניסן תשע"ג, 16 במרץ 2013) הייתה סופרת ומחנכת חרדית, מחברת רב המכר "הכל לאדון הכל".

ביוגרפיה
--------

נולדה בניו יורק, בתם הצעירה של הרב יעקב יוסף הרמן ואיידל לבית אנדרון. ביתם בלואר איסט סייד, שהתנהל באדיקות אורתודוקסית יוצאת דופן, בלט בהכנסת אורחים כמו כן שימש כאכסניה לגדולי הרבנים וראשי הישיבות מאירופה שהגיעו לניו יורק, ושיין עזרה להוריה בהכנסת האורחים. בשנת תרפ"ט (1929) נערכה בביתם אספה של ראשי ישיבות ובראשם הרב ברוך דב ליבוביץ, הרב שמעון שקופ, הרב אלחנן וסרמן, הרב ראובן גרוזובסקי והרב יוסף שלמה כהנמן, ושיין, שהייתה אז בת 14, הייתה אחראית על אירוח הרבנים. הרב ברוך דב ליבוביץ התאכסן בביתם במשך כשנתיים, ושיין הצעירה התקרבה אליו ונלוותה למסעותיו בארצות הברית לגיוס כספים למען ישיבתו.

בשנת תרצ"ב (1932), בגיל 17, נישאה למשה שיין, שהיה מתלמידי אביה. לאחר נישואיה נסעה עם בעלה למיר, שם למד בעלה בישיבת מיר. בתקופת מגוריהם במיר התקרבה מאוד לראשי הישיבה הרב אליהו ברוך קמאי והרב אליעזר יהודה פינקל ולמשגיח הרב יחזקאל לוינשטיין.

לאחר כשש שנים שבו משה ורוחמה שיין לניו יורק. השניים עסקו במשך שנים רבות בהוראה – בעלה עסק בלימוד תורה לצעירים במנהטן והיא שימשה מחנכת בבתי ספר של בית יעקב בברוקלין.

בשנת תשכ"ח (1968), לאחר הקמת שכונת מטרסדורף בירושלים וייסוד ישיבת תורה אור על ידי גיסה הרב חיים פינחס שיינברג, עלתה עם בעלה לישראל והתגוררה בשכונה במבנן שבו התגוררו רבנים ואישי ציבור ידועים ובהם גיסה הרב שיינברג, הרב אליעזר גולדשמידט, הרב קלמן כהנא, הרב מנדל וינבך והרב ישראל גנס. במשך שנים היא שימשה מרצה ויועצת בסמינר "חיי יהודית" לתלמידות ממוצא אמריקאי.

בשנת תשמ"ד (1984) פרסמה את ספרה האוטוביוגרפי "הכל לאדון הכל", המגולל את חיי אביה ומשפחתה בארצות הברית ומתאר את חוויותיה בשנות מגוריה בעיירה מיר. הספר יצא באנגלית וכעבור זמן תורגם לעברית ולשפות נוספות, והוא נחשב לאחד מרבי המכר הגדולים של הספרות החרדית. כעבור זמן יצאה לאור גרסה חדשה של הספר מעובדת לנוער. כמו כן פרסמה את הספר "לגעת בכוכבים" שבו העלתה את זיכרונותיה כמחנכת בארצות הברית.

בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 נסעה לניו יורק כדי להשתתף בשמחה משפחתית ובשל מצבה הרפואי לא יכלה לשוב לישראל. במשך שהותה בארצות הברית הרבתה לכתוב על כמיהתה לשוב לישראל, ואוסף המכתבים יצא כספר.

נפטרה בניו ג'רזי, ב-16 במרץ 2013, בגיל 98. ארונה הועלה לישראל והיא נקברה בהר הזיתים.

ספריה
-----

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
* הכל לאדון הכל
* לגעת בכוכבים
* אורח מעל הכל
* הכל מאדון הכל
* הארות
* ילדיך היקרים

קישורים חיצוניים
----------------

* רשימת הפרסומים של רוחמה שיין, בקטלוג הספרייה הלאומית
* אליעזר היון, לא תמצאו בדוכנים: המלצות לספרות חרדית, ynet
* הספר הכל לאדון הכל באתר 'אוצר החכמה'
* רוחמה שיין (1914-2013), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007268058605171
* GND: 1111640556
* ISNI: 0000 0000 6700 2204
* LCCN: n85372726
* VIAF: 72855640
* WorldCat: lccn-n85372726

 |
צילום מסך של אימות ביצוע רוט על מכשיר גלקסי 10
**פעולת רוט** (מאנגלית: **root**) הוא התהליך של מתן אפשרות לטלפונים חכמים, מחשבי לוח, ומכשירים אחרים המריצים את מערכת ההפעלה אנדרואיד להשיג הרשאות לניהול המכשיר. ביטוי נפוץ לתהליך נקרא "פריצת" המכשיר, אף על פי שהשם אינו מדויק.

פעולת הרוט מתבצעת לעיתים קרובות במטרה להתגבר על מגבלות שיצרניות החומרה והמפעילות הסלולריות שמות על המכשירים, וכתוצאה מכך מתאפשרת היכולת לשנות או להחליף את יישומי המערכת והגדרות, להפעיל יישומים מיוחדים שדורשים הרשאות ברמת מנהל מערכת, או לבצע פעולות אחרות שאינן נגישות למשתמש האנדרואיד הרגיל. פעולת הרוט יכולה גם להקל על הסרה מלאה או החלפה של מערכת ההפעלה של המכשיר, בדרך כלל עם גרסה חדשה יותר של מערכת ההפעלה הנוכחית על המכשיר. במקרים מסוימים, פעולת הרוט תסיר את אחריות היצרן מהמכשיר.

מכיוון שמערכת ההפעלה אנדרואיד בנויה על ליבת לינוקס, פעולת הרוט על מערכת האנדרואיד דומה להשגת הרשאות ניהול על מערכת ההפעלה לינוקס או כל מערכת הפעלה דמוית יוניקס כגון BSD ו-OS X.

מקור השם לפעולה הוא בשם root שהוא השם המקובל למשתמש המערכת במערכות דמויות יוניקס. למשתמש זה יש, באופן מסורתי, גישה לא מוגבלת למערכת ולכן המשמעות של יכולת להריץ הוראות או תוכניות כ־root היא שליטה מלאה במערכת.

ראו גם
------

* אנדרואיד (מערכת הפעלה)
* פריצת iOS
* CyanogenMod
* גוגל נקסוס

קישורים חיצוניים
----------------

* עומר שלום, ‏פריצה לאנדרואיד - יש דבר כזה, אבל למה זה טוב?, באתר ‏מאקו‏‏, ‏9 בינואר 2012‏
**רכס גונדולה** (באנגלית: **Gondola Ridge**) הוא רכס סלעי גבוה, באזור חוף סקוט של ארץ ויקטוריה, שבאנטארקטיקה.

הרכס ממוקם בסמוך מדרום לקרחון מקאיי.

גובהו של הרכס 550 מטרים מעל פני הים; והוא ההר ה-2,523 בגובהו באנטארקטיקה.

הרכס משתרע לכיוון צפון מזרח החל מהר סוס, ואורכו 7 קילומטרים.

היסטוריה
--------

### גילוי ומיפוי הרכס

הרכס התגלה על ידי משלחת החקר האנטארקטית הבריטית (משלחת טרה נובה), אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1910 – 1913.

הרכס מופה בדצמבר 2011 על ידי משלחת החקר הגאולוגית המערבית (Western Geological Party) של משלחת טרה נובה, בפיקודו של טיילור (Taylor).

### מקור השם

שמו של הרכס ניתן לו על ידי טיילור (מפקד משלחת החקר הגאולוגית המערבית).

שמו של הרכס תיאורי.

הרכס נקרא בשם זה, מאחר שהאוכף המחבר בין הר סוס לרכס מזכיר צורת גונדולה.

טיילור הציע לקרוא להר סוס בשם "הר גונדולה" מסיבה זו, אולם השם לא התקבל.

לקריאה נוספת
------------

• Veronika Meduna, **Antarctic glacier's past rapid retreat**, Our Changing World, 26 November 2015
• Jones, R. Mackintosh, A. Norton, K. et al, **Rapid Holocene thinning of an East Antarctic outlet glacier driven by marine ice sheet instability**, Nat Commun 6, 8910 (2015).

קישורים חיצוניים
----------------

* רכס גונדולה באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* רכס גונדולה באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* רכס גונדולה באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* רכס גונדולה באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* רכס גונדולה באתר peakery
* מחשבון מרחקים - המרחק מרכס גונדולה לאתרים סמוכים

הערות שוליים
------------

1. ↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15  מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR
4. 1 2  מידע על גובע הרכס
גנרל **יוזף רייכרט** (בגרמנית: **Josef Reichert**;‏ 12 בדצמבר 1891 – 15 במרץ 1970) היה מפקד בכיר בוורמאכט שפיקד על כוחות במלחמת העולם השנייה.

ביוגרפיה
--------

### קריירה מוקדמת

רייכרט נולד ב-21 בדצמבר 1892 בבורגפלד, שהשתייכה לאימפריה הגרמנית, לפקיד המכס פרידריך רייכרט ואשתו מארי. בשנת 1910 התגייס רייכרט לצבא הגרמני הקיסרי, והצטרף לרגימנט הרגלים הבווארי ה-21 (פרידריך פרנץ הרביעי, הדוכס הגדול של מקלנבורג-שוורין). עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוא מונה למפקד מחלקה ברגימנט המילואים הבווארי ה-5, ואף לחם עמו בקרבות על הסום ובאיפר. ב-3 באוקטובר 1918 הוא נפל בשבי הצרפתי, וב-18 באוקטובר הוא הועלה לדרגת האופטמן. על פעולותיו בקרבות קיבל את עיטור צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה.

בשנת 1920 שוחרר רייכרט מהשבי, ולאחר שחרורו הוא הצטרף לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. ב-1 באפריל 1932 הוא הועלה לדרגת מיור, וב-1 באוקטובר 1934 הוא מונה למפקד הגדוד ה-3 ברגימנט הרגלים ה-40. ב-1 בפברואר 1935 הוא הועלה לדרגת אוברסט לוטננט, וב-1 באוקטובר 1936 הוא מונה למפקד הגדוד ה-3 ברגימנט הרגלים ה-106. ב-1 באוגוסט 1937 הוא הועלה לדרגת אוברסט, ב-1 באוקטובר 1937 הוא מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-95, וב-24 בנובמבר 1939 מונה רייכרט למפקד רגימנט הרגלים ה-6.

### מלחמת העולם השנייה

במהלך המערכה בפולין לחם רייכרט עם יחידתו כחלק מהדיוויזיה ה-30, כחלק מהקורפוס ה-10, ובמהלך המערכה על צרפת הוא לחם עם יחידתו כחלק מהדיוויזיה ה-30, כחלק מהקורפוס ה-11. במהלך מבצע ברברוסה הוא לחם עם יחידתו כחלק מהדיוויזיה ה-30, כחלק מהקורפוס ה-10. ב-1 בספטמבר 1941 הוא הועלה לדרגת גנרל מיור, וב-17 בספטמבר אותה שנה הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-177. ב-1 בינואר 1943 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-714, ו-20 בפברואר אותה שנה הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-711, וב-1 בספטמבר אותה שנה הוא הועלה לדרגת גנרל לוטננט. ב-6 ביוני 1944 הותקפה הדיוויזיה בפיקודו על ידי הדיוויזיה המוטסת הבריטית ה-6 שנחתה בחוף סורד, כחלק מהפלישה לנורמנדי, אולם, על אף שהדיוויזיה ספגה אבדות כבדות, היא הצליחה להדוף את התקפות הבריטים ממזרח לנהר האורן. ניסיונות הדיוויזיה לתקוף את ראש הגשר הבריטי נהדפו, בין השאר בעקבות האבדות הכבדות של הדיוויזיה ה-346 שהייתה אמורה לסייע לה. בהמשך השתתפה הדיוויזיה בלחימה בקן במסגרת מבצע גודווד, והיא הצליחה לבלום את התקדמות הקורפוס הבריטי ה-8. באוגוסט הועברה הדיוויזיה להולנד, שם השתתפה בספטמבר במבצע מרקט גארדן. בינואר 1945 הועברה הדיוויזיה יחד עם ארמיית הפאנצר השישית להונגריה, ובפברואר השתתפה במתקפת אגם בלטון. ב-12 באפריל הועברה הדיוויזיה לצ'כוסלובקיה, שם לחמה כחלק מהקורפוס ה-72 במסגרת הארמייה השמינית. ב-14 באפריל נפצע רייכרט בתאונת דרכים, ובסוף המלחמה הוא נפל בשבי האמריקני.

### לאחר המלחמה

ב-15 ביולי 1947 שוחרר רייכרט מהשבי, ולאחר מכן התגורר בגאוטינג, שם חי עד למותו ב-15 במרץ 1970.

קישורים חיצוניים
----------------

* יוזף רייכרט באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1026847915
* VIAF: 265168899
* WorldCat (עם VIAF): 265168899

 |
תנועת **עודד** הייתה תנועה של סטודנטים יהודיים מרוקאיים שפעלה בצרפת במטרה להעלות לארץ ישראל אינטלקטואלים יוצאי צפון אפריקה. את שם התנועה נתן ההיסטוריון שלמה דינור. 

הסטודנטים למדו בצרפת על אף שהוריהם עלו לישראל, משום שבצרפת הם נהנו מלימוד באוניברסיטאות בחינם ואילו בישראל היה שכר הלימוד גבוה, בנוסף לאפליית יהודי צפון אפריקה[דרושה הבהרה]. הסטודנטים מתנועת עודד בראשותו של אלי ואקנין – שהגה את רעיון התנועה – פנו בבקשת עזרה אל הסוכנות היהודית בצרפת וזו סייעה להם לעלות לישראל.

התנועה פעלה הן לעידוד עלייתן של אליטות אינטלקטואליות, בעיקר סטודנטים ואקדמאיים מקרב יהדות מרוקו, ובמשך שנות פעילותה הביאה לעלייתם של כ-1,000 סטודנטים, והן על ידי עידוד ותמיכה בסטודנטים יוצאי מרוקו בישראל. בסוף שנות ה-70 של המאה ה-20 הצטרפו חלק מפעילי התנועה למערכת הפוליטית ובראשית שנות ה-80 התפרקה התנועה.

אסון אוניית המעפילים אגוז ב-1961 היה הזרז שהביא להתאגדותם של סטודנטים יהודים בנפרד מהתאגדות הסטודנטים המרוקאיים בני כל הדתות שפעלו ב"בית מרוקו" שבאוניברסיטת פריז. התנועה הוקמה בפריז בשנת 1962 בידי בוגרי תנועות נוער ציוניות, ושנתיים לאחר מכן, אחרי סמינרים, הכנה רעיונית וביסוס התנועה, עלו לישראל 120 סטודנטים יוצאי מרוקו. בשנת 1968 עבר מרכז התנועה לירושלים. התנועה העניקה מלגות לסטודנטים על מנת שיעלו לישראל וכן פעלו בקרב עולי מרוקו במפעלים כגון מתן שיעורי עזר לכ-10,000 תלמידים, מרביתם בשכונות מצוקה, "מכינה" לטכניון, מחנות קיץ לילדים ממשפחות מעוטות יכולת, מפעלים תרבותיים כגון תיאטרון בובות נודד ולהקה ועוד. 

במחצית השנייה של שנות ה-70 פנו חלק מפעילי התנועה לפוליטיקה. מספר פעילים הצטרפו למפ"ם ואילו אחרים הצטרפו לתנועה הדמוקרטית לשינוי, שהעניקה משקל רב לבעיות חברתיות. בכנסת התשיעית ייצג מרדכי אלגרבלי את תנועת עודד בסיעת התנועה הדמוקרטית לשינוי. לאחר התפוררות התנועה הדמוקרטית לשינוי התמודד אלגרבלי יחד עם סעדיה מרציאנו, איש הפנתרים השחורים בבחירות לכנסת העשירית, אולם מפלגתם, מפלגת האיחוד, לא הצליחה לעבור את אחוז החסימה. אחדים מהפעילים הפוליטיים שפנו למפ"ם היו בין מייסדי תמ"י, אולם רובם חדלו מפעילותם הפוליטית בראשית שנות ה-80. איש תנועה אחר שהפך לפעיל בפוליטיקה הישראלית היה אלי דיין, שנבחר לראש עיריית אשקלון בשנת 1978 ולימים היה לחבר הכנסת ולסגן שר מטעם המערך ומפלגת העבודה.

בשנת 1981 התפרקה התנועה.

קישורים חיצוניים
----------------

* עודד - כתנועה - באתר תנועות הנוער היהודיות במרוקו

הערות שוליים
------------

1. ↑  שמואל סביון, קבוצת "עודד" סנונית ראשונה, במערכה, 29 בינואר 1965
2. ↑  דניאל בן סימון, דון קישוט של העבודה: בן שושן נלחם על המקום ה-32, באתר הארץ, 15 בינואר 2006
ביצה של שלצדף החוף
**שַׁלְצֶדֶף הַחוֹף** (שם מדעי: *Haematopus ostralegus*) הוא מין של עוף ממשפחת השלצדפיים. תפוצתו בעולם הישן בקרבת חופים ובמערב אסיה. הוא חורף בחופי אפריקה, ערב הסעודית הודו ודרום סין. הצעירים דומים לבוגרים, אך צבע גופם העליון דהוי יותר.
בישראל הוא חולף. חורף יחסית נדיר בחופי הים התיכון ואילת. כמעט אף פעם לא נראה בפנים הארץ.

כמו לכל המינים בסוג שלצדף, לשלצדף החוף מקור ייחודי דמוי להב, המשמש אותו להלימה ופתיחה של צדפות, וחלק מהפרטים, בעלי המקור החד יותר, מנפצים אותן. מלבד צדפות הוא אוכל רכיכות, חלזונות וכאשר הוא ביבשה הוא אוכל תולעים.

אורכו של שלצדף החוף מגיע עד 45 ס"מ עם מוטות כנפיים של 80 ס"מ. צבע כנפיו וראשו שחור, גופו לבן ומקורו כתום.

לשלצדף החוף 4 תת-מינים:

* *Haematopus ostralegus buturlini*
* *Haematopus ostralegus longipes*
* *Haematopus ostralegus osculans*
* *Haematopus ostralegus ostralegus*

בעבר זוהו שני תת-מינים נוספים (*H. o. occidentalis* ו-*H. o. malacophaga*) אך הוחלט לאחדם עם תת-המינים האחרים.

שלצדף החוף הוא הציפור הלאומית של איי פארו שם היא נקראת **tjaldur**.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שלצדף החוף** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IBC
 |

* שלצדף החוף, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* שלצדף החוף באתר תצפית

הערות שוליים
------------

1. ↑  שלצדף החוף באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  "חיי הציפורים", מאת דייוויד אטנבורו, מודן, 2003

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007555725605171
* GND: 4462036-6
* NDL: 00567736

 |
קברים המיוחסים לחנן הנחבא ולאבא חלקיה, נכדיו של חוני המעגל, סמוך לחצור הגלילית
**חנן הנחבא** (מופיע גם בשם **חנין הנחבא**) היה חסיד ידוע, בן בתו של חוני המעגל, שחי בסוף תקופת בית שני. הוא מוזכר בתלמוד כאדם חשוב אך נחבא אל הכלים.

כמו סבו המפורסם, שחג עיגול והתפלל לגשמים, גם חנן הנחבא היה ידוע בכוח תפילתו, ופעם אחת כשהייתה שנת בצורת, שלחו אליו החכמים ילדים שיבקשו ממנו להתפלל על הגשמים.

הילדים רצו אליו, משכו בשולי בגדיו וביקשו ממנו: "אבא, אבא, תן לנו גשם". פנה חנן לאלוהים ואמר: "ריבונו של עולם, תן גשם למען הילדים האלו, שלא מבדילים בין אבא שנותן גשם לאבא שלא נותן גשם" (בכך רצה להביע את מורת רוחו מכך שמבקשים גשם ממנו ולא מאלוהים).

בגמרא מבואר שחנן קיבל את כינויו "הנחבא" מפני שהיה מסתתר בבית הכיסא, כשלדבר קיימים מספר פירושים:

* מפני שהיה מחביא עצמו בעת שהתפלל על הגשם מתוך ענווה, שלא יבחינו שהגשם הופיע בזכותו.
* מפני שהיה צנוע ומתכסה בבגדיו גם כשהיה משתמש בבית הכיסא.
* מפני שהסתתר בבית הכיסא בעת שרצו החכמים למנותו לפרנס על הציבור.

עם זאת, ישנם המבארים שחנן התחבא ב"בית הכיסא" בצורה מטאפורית, ולא בצורה פיזית, מפני שיש בדבר בעיות הלכתיות.

על פי המסורת, חנן הנחבא קבור לצד בן דודו, אבא חלקיה, בסמיכות לקברו של סבם חוני המעגל.

קישורים חיצוניים
----------------

* חנן הנחבא, באנציקלופדיה יהודית דעת

הערות שוליים
------------

1. 1 2  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף כ"ג, עמוד ב'.
2. 1 2  פירוש רש"י, מסכת תענית דף כ"ג עמוד ב'
3. ↑  פירוש רבינו חננאל, מסכת תענית דף כ"ג עמוד ב'
4. ↑  להתחבא בבית-הכסא | הרב מרדכי הוכמן | בית המדרש, באתר אתר ישיבה
5. ↑  חנן הנחבא – אהלי צדיקים, באתר zadikim.com
**חנן בישא** (=הרע) היה כינויו של עבריין יהודי בבלי שהתפרסם במעשי הנזק שעשה. חי בבבל בתקופת הדור השני של האמוראים. פעמים אחדות עמד לדין לפני רב הונא, ראש ישיבת סורא, על מעשיו. בתלמוד הבבלי נאמר שהיה קשה עד בלתי אפשרי להוציא ממנו ממון ותשלומים על נזקיו.

מפורסם במיוחד המעשה הבא, המובא פעמיים בתלמוד הבבלי בו חנן בישא תקע לאדם אחד באוזנו (היכה אותו על האוזן, או שצעק לתוכה). אמר לו רב הונא לתת לאותו אדם חצי זוז, אך לחנן היה זוז מעוך (פחות בערכו). חנן ביקש לתת לאותו אדם את הזוז ולקבל עודף של חצי זוז, אך לא היה לאותו אדם עודף. משכך, חנן תקע שוב באוזנו (בכך התחייב בחצי זוז נוסף), ונתן את המטבע לנפגע בעבור שני המקרים.

מסופר עליו שפעם אחת גנב גלימה ומכר אותה. בהקשר זה העיד עליו התלמוד שלא היה מפורסם במעשי גנבה ושוד, אלא במעשים רעים אחרים, כנזקים וחבלות.

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף קט"ו, עמוד א'.
2. ↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף ל"ז, עמוד א' ותלמוד בבלי, מסכת בכורות, דף נ', עמוד ב'. בתרגום חופשי מארמית ובהרחבה לצורך הבנת הסיפור.
3. ↑  פירוש רש"י לבבא קמא צ ע"א, "התוקע לחברו".
4. ↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף קט"ו, עמוד א': "וחנן בישא גנב גלימא וזבנה, אתא לקמיה דרב הונא, א"ל לההוא גברא: זיל שרי עביטך! שאני חנן בישא, כיון דליכא לאישתלומי מיניה, כלא הוכר דמי. אמר רבא: אם גנב מפורסם הוא, לא עשו בו תקנת השוק. והא חנן בישא דמפורסם הוה, ועשו בו תקנת השוק! נהי דמפורסם לבישותא, לגניבותא לא מפורסם".
**יודאיספטן** (Judaesaptan או Judeisapta) היא ממלכה יהודית קדומה אשר התקיימה על פי האגדות במרכז אירופה, באזור אוסטריה המודרנית. לקיומה של הממלכה אין הוכחות ארכאולוגיות או אחרות.

המקור המוכר ביותר לאגדה נמצא בכרוניקה של הייגן (Hagen) שהודפסה במאה ה-15. באגדה מסופר על היהודי אברהם מתמורניה. לאחר שנאלץ לגלות מארצו כ-860 שנה לאחר המבול התנ"כי והגיע יחד עם אשתו וילדיו לאזור נהר הדנובה שם התיישב בעיר סטוקראו.

אברהם מלך על הממלכה כ-33 שנה ובניו משלו בערים שונות (בהן וינה). האגדה מפרטת את עץ היוחסין של אברהם וכיצד משפחתו התפזרה במדינה. כנראה שלסיפור מטרה אטימולוגית שבאה להסביר את הריכוזים הגבוהים של היהודים באוסטריה של אותם ימים.

אגדה אחרת מספרת על סונאס ויהודה ספטי, שני יהודים אשר הקימו את הממלכה ב-1700 לפנה"ס. באחת הכרוניקות מסופר על כ-72 נסיכים יהודים שלטו בממלכה עד לשנת 200 לפנה"ס.

במאה ה-16 ההיסטוריון וולפגנג לאציוס(אנ') ניסה להוכיח את אמיתות האגדה על ידי חקר כתובות בעברית על גבי מצבות.

קישורים חיצוניים
----------------

* אודות, באתר הספרייה היהודית המקוונת
* פרטים נוספים בספר Queen's apprentice: archduchess Elizabeth, empress María, the Habsburgs, and the Holy Roman Empire, 1554-1569, מאת Joseph F. Patrouch
**Stateful Inspection** הוא סוג של חומת אש (firewall), שמטפל בחבילה ברמת רשת התקשורת ומשתמש במנוע בדיקות שמחליט, האם הפעולות שמנסים לבצע בטוחות או לא, על סמך מידע שנשמר בטבלאות מצב דינמיות, חיבורים קודמים ומידע מכל שכבות האפליקציה.

שיפור זה של סינון חבילות (Packet filter) מסוגל לסרוק כל שדה בחבילה, בפרט הוא מסוגל לסרוק את שדות האפליקציה.
בדרך כלל ממומש מסנן חבילות ב-gateway, ולכן החבילות אינן בהכרח מגיעות לפי הסדר. שדה מסוים באפליקציה יכול לחצות גבולות חבילה.
בכדי שמסנן החבילות יוכל לבצע סריקה אחרי שדות בעלי משמעות ברמת האפליקציה, הוא חייב לזהות את כל החבילות ששייכות לאותו ה-session, ולסרוק אותם לפי הסדר – תהליך זה נקרא stateful inspection.

**דוגמה:** Stateful inspection יחד עם שמירת session context מאפשרים להתגבר על אי הידידותיות של FTP (או פרוטוקולים לטיפול במולטימדיה) ל-packet filters. כאשר נפתח ה-command session, הלקוח שולח לשרת את מספר הפורט שלו עבור ה-data session. מערכת ה-stateful inspection מציצה לתוכן ההודעה וזוכרת את מספר הפורט המועבר. לאחר מכן, היא תאפשר את מעבר החבילה שפותחת את ה-data session מהשרת אל הלקוח.

ארכיטקטורה זו מספקת רמת אבטחה גבוהה, וביצועים טובים. היות שאין שימוש ב Proxies, ארכיטקטורה זו שקופה למשתמש וקלה לתחזוקה. ארכיטקטורה זו מורכבת בהרבה מהקודמות, ועלולה להיות פחות בטוחה אם לא מנוהלת כראוי.

קישורים חיצוניים
----------------

* Stateful Inspection Technology, באתר צ'ק פוינט
**תבחין משולש** (וכן בדיקה המשולשת, באנגלית: Triple test) היא בדיקת דם המבוצעת במהלך ההיריון, בטרימסטר השני בין השבועות 15–22.
בדיקה זו מודדת את ערכי רמת חלבון עוברי (AFP) בדם, רמת האסטריול ורמת ההורמון BHCG. לבדיקה יש רגישות של 70%. תוצאה גבוהה של הבדיקה מצביעה על סיכון גבוה לבעיות כרומוזומליות שונות (ומומים בתעלה השדרתית), ועל נשים הרות שאצלן נתגלתה תשובה חריגה, לעבור בדיקות נוספות ובעלות ספציפיות ורגישות גבוהות יותר (כגון דיקור מי שפיר) על מנת להעריך האם קיימים מומים כאמור.

המומים הנסקרים
--------------

המומים הנפוצים ביותר הנסקרים הם תסמונת דאון, טריזומיה 18, מומי תעלת השדרה כגון ספינה ביפידה, ומומים נוספים כגון איכתיוזיס ומומים הקשורים לקיר הבטן.

כך לדוגמה, רמה גבוהה של BHCG ורמה נמוכה של AFP עלולות לרמז על תסמונת דאון, רמות נמוכות של שלושת חלבונים אלו עלולה לרמז על טריזומיה 18, רמה גבוהה של חלבון עוברי עלולה להצביע על מומים שונים במערכת העצבים ובתעלת השדרה כגון ספינה ביפידה, אומפלוצלה, גסטרוסכיזיס (או גם על היריון מרובה עוברים).

בחלק מן המרכזים הרפואיים נמדדת גם רמת ההורמון אינהיבין, ואז בדיקה זו נקראת התבחין המרובע (Quad test).

בדיקת התבחין המשולש אינה בדיקת אבחנה אלא מהווה אחת חלק מבדיקות סקר בהיריון, ובמקרים רבים על אף שתוצאת הבדיקה חריגה, העובר בריא לחלוטין. עם זאת, בדיקה זו מהיותה בדיקת סקירה, מאפשרת להמשיך ולנסות לאבחן באמצעים ספציפיים יותר מקרים בהם התוצאות פתולוגיות.


| היריון ולידה |
| --- |
| מונחים הקשורים להיריון | עובר • שליה • חבל הטבור • שק החלמון • שק שפיר • מי שפיר • הפריה • הפקק הרירי • פיזיולוגיה של ההיריון • תנועות עובר |  |
| מונחים הקשורים ללידה | לידה פעילה • צירי הלידה • השראת לידה • לידה בהלכה • סטריפינג • מגע עור לעור • אפידורל • ירידת מים |
| מצבים מיוחדים בהיריון | היריון בסיכון • היריון רב-עוברים • שליית פתח • שליה נעוצה • מיעוט מי שפיר • ריבוי מי שפיר • היפרדות שליה • מחלת בלוטת התריס בהיריון • רעלת היריון |
| מצבים מיוחדים בלידה | מצג עכוז • כריכת חבל הטבור • צניחת חבל הטבור • תסמונת שאיפת מקוניום • זיהום מי שפיר • חתך חיץ • ניתוח קיסרי • לידה מוקדמת • לידה מכשירנית • לידה שקטה • דיסטוציה • פקיעת קרומים מלאכותית • דמם שלאחר לידה (PPH) |
| בדיקות במהלך ההיריון | בדיקת היריון • בדיקות סקר בהיריון • בדיקת העמסת סוכר • בדיקת שקיפות עורפית • בדיקת אולטרה סאונד להיריון • מוניטור עוברי • תבחין משולש • בדיקת סיסי שליה • בדיקת מי שפיר • פטוסקופיה |
| מונחים נוספים הקשורים להיריון ולידה | קורס הכנה ללידה • לידת בית • לידה טבעית • לידה במים • תמיכת לידה • בית יולדות • עקומת פרידמן • שמירת היריון • דימום מיילדותי • טומאת יולדת • לידה ביהדות |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.