recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
אלפרד צ'יתאם
**אלפרד צ'יתאם** (באנגלית: **Alfred Cheetham** ‏ 6 במאי 1867 - 22 באוגוסט 1918) היה חבר בכמה משלחות לאנטארקטיקה. הוא שירת כקצין שלישי הן במשלחת נמרוד והן במשלחת הטראנס-אנטארקטית האימפריאלית, שתיהן בפיקודו של ארנסט שקלטון. צ'יתאם נספה בים כשטורפדו פגע באונייתו במלחמת העולם הראשונה.

חייו
----

אלפרד ביוקנן צ'יתאם נולד בליברפול, אנגליה ומשם עברה משפחתו להאל. כנער ירד לים ועבד בספינות דיג בים הצפוני ועוד הלאה משם. הוא נשא לאישה את אלייזה סוייר, ויחדיו הביאו לעולם 13 ילדים. צ'יתאם עבד מבסיסו בהאל כרב מלחים בצי הסוחר וכימאי במילואים בצי המלכותי.

קריירה אנטארקטית
----------------

במהלך משלחת דיסקברי בשנים 1904-1901 ביקר צ'יתאם לראשונה באנטארקטיקה, על ספינת האספקה "מורנינג". הוא חזר לשם במשלחת טרה נובה, ניסיונו הכושל של רוברט פלקון סקוט להגיע ראשון אל הקוטב הדרומי, שהסתיים במותם הטרגי של סקוט ואחדים מאנשי המשלחת. הוא שירת כרב-מלחים בטרה נובה, ואף כי התנדב לפלוגת החיפוש שיצאה למצוא את קבוצת הקוטב של סקוט, נדחתה בקשתו משום שהיה בעל משפחה.

הספינה *טרה נובה* בתצלום משנת 1910
צ'יתאם חזר לאנטארקטיקה, הפעם בפיקודו של ארנסט שקלטון, על האונייה נמרוד, שם היה רב-מלחים וקצין שלישי. בעת גיוס הצוות למשלחת הטראנס-אנטארקטית האימפריאלית בשנת 1914 היה צ'יתאם בן ה-47 חבר הצוות בעל הניסיון הרב ביותר באנטארקטיקה, לאחר שעשה כמעט שש שנים בימים שסביב היבשת. 

במשלחת אנדיורנס שירת צ'יתאם בקצין שלישי והיה חבר מלא חיים ופופולרי בצוות האונייה. פרנק וורסלי מגדיר אותו כ"פיראט בכל רמ"ח איבריו". לאחר שאנדיורנס נמחצה בקרח הים הדחוס ואנשיה יצאו בשלוש סירות הצלה אל אי הפיל, היה צ'יתאם בצוות של וורסלי בסירה "דאדלי דוקר". וורסלי מספר, שגפרורים היו למטבע עובר לסוחר ומחירם עלה כדי כך, שצ'יתאם קנה ממנו גפרור יחיד במחיר בקבוק שמפניה, שישולם כשצ'יתאם יפתח את הפאב שלו בהאל לאחר המלחמה. צ'יתאם נפל כשאונייתו טורפדה בשנת 1918 והחוב לא שולם מעולם. 

אנשי המשלחת שנשארו על אי הפיל נפרדים מן השישה שיצאו ב"ג'יימס קיירד" להזעיק עזרה
על מאמציו במהלך המשלחת קיבל צ'יתאם את מדליית הקוטב מכסף.

לאחר משלחת אנדיורנס
-------------------

צ'יתאם חזר להאל אחרי המשלחת ושם נודע לו שאחד מבניו, ויליאם אלפרד, אבד בים כשצ'יתאם היה בדרכו חזרה מאנטארקטיקה. הבן הנעדר, בן 16, טבע כנראה בעת שירותו על האונייה "אדריאטיק". צ'יתאם הצטרף לצי הסוחר ושירת כקצין שני על האונייה "פרונל", כשטורפדו מצוללת גרמנית פגע בה בים הצפוני וקטל אותו.

לקריאה נוספת
------------

* "Antarctic Explorers: Ernest Shackleton". South Pole.com. ארכיון מ-2007-01-18. נבדק ב-16 בינואר 2007. `{{cite web}}`:  (עזרה)
* Paul Ward (2001). "Alfred B. Cheetham". Cool Antarctica. אורכב מ-המקור ב-2007-02-03. נבדק ב-16 בינואר 2007. `{{cite web}}`:  (עזרה)
* Sir Ernest Shackleton (1999) [1919]. *South*. Great Britain: Penguin Books. ISBN 0-14-028886-4.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלפרד צ'יתאם** בוויקישיתוף
* fact file/History/biography ביוגרפיה של אלפרד צ'יתאם באתר "קוּל אנטארקטיקה"
* "לאנטארקטיקה עם שקלטון", אתר "קוטונטאון"
* "חדשות שקלטון" באתר של "אגודת ג'יימס קיירד"

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* CWGC: 2977507
* SNAC: w6r031dk

 |
**ארטואה** (בצרפתית: **Artois**) הייתה אחת מ-39 הפרובינציות של צרפת שלפני המהפכה. כיום שטחה מהווה את רובו של מחוז פה דה קאלה שבצפון צרפת, כולל העיר אראס בירת המחוז, ולפנים בירת הפרובינציה ארטואה.

היסטוריה
--------

מפת ארטואה
גבולותיה של ארטואה השתנו במרוצת הדורות בצורת סיפוחים והתנתקויות משכנותיה - רוזנות בולון, רוזנות פלנדריה ואחרות. שטחה של ארטואה מקביל בערך למרחב המחיה של שבט הארטבאטים (שבט גאלי ממוצא גרמני), שבירתו נמטוסנה הפכה לעיר אראס. ארטואה הייתה חלק של הפרובינקיה הרומאית גאליה בלגיקה שנכבשה במאה החמישית לספירה בידי הפרנקים.

ב-863 היא נמסרה על ידי שארל הקירח מלך פרנקיה המערבית לבתו יהודית שנישאה לבלדווין הראשון, רוזן פלנדריה "זרוע הברזל". אחרי שהשתייכה במשך זמן רב לרוזני פלנדריה שהיו וסאלים של מלכי צרפת, ארטואה סופחה לממלכת צרפת על ידי המלך פיליפ אוגוסט ב-1180. ב-1237 הפכה לרוזנות שהועברה על ידי המלך לואי התשיעי לבנו רובר.

ב-1384 עברה ארטואה לידיו של פיליפ השני, דוכס בורגונדיה באמצעות קשרי נישואים. ב-1477 נהרג שארל הראשון, דוכס בורגונדיה, וארטואה כחלק של נחלותיו עברה לשלטון חתנו מקסימיליאן הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה מבית הבסבורג. בהתאם לשלום הפירנאים ב-7 בנובמבר 1659 ארטואה סופחה סופית לממלכת צרפת.

כלכלה
-----

ארטואה התפתחה במהירות מבחינה כלכלית החל במחצית השנייה של המאה ה-19 בזכות מרבצי הפחם שבשטחה. אך מאז המחצית השנייה של המאה ה-20 כלכלתה, כמו זו של שכנותיה, נמצאה בנסיגה בגלל ירידת חשיבותה של תעשיית הפחם. במשך מלחמת העולם הראשונה קו החזית של מדינות ההסכמה בצרפת נגד הגרמנים עבר בארטואה, ונזקים כבדים נגרמו לכלכלתה.

ב-1992 נוסדה האוניברסיטה של ארטואה שמרכזה בעיר אראס ושלוחותיה בערים בתון, דואה ולאנס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארטואה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007564396005171
* GND: 4085990-3
* LCCN: n83014788
* NKC: ge128681
* VIAF: 134901292
* WorldCat: lccn-n83014788

 |
**אַוָונְטוּרִין** הוא סוג של קוורץ המאופיין בהיותו שקוף למחצה ובנוכחות של מינרלים בצורת לוחיות הכלואים בו ובעטיים מתקבל אפקט של ברק או נצנוץ המכונה "אוונטורסנס". בשל העובדה כי האוונטורין הוא שילוב בין מינרלים נוהגים להגדירו, בדרך כלל, כסוג של סלע ולא כמינרל בפני עצמו.

גון האוונטורין הנפוץ ביותר הוא ירוק, אבל הוא מופיע גם בכתום, חום, צהוב, כחול או אפור. פוקסיט (סוג של מוסקוביט המכיל כרום) הוא המינרל הכלוא הנפוץ ביותר באוונטורין והוא יוצר את הברק הירוק או הכחול הכסופים. גוון כחול הוא גם תוצאה של הכללת מחטי רוטיל. צבעי כתום וחום מיוחסים להמטיט וגתיט. משום שאוונטורין הוא סלע תכונותיו הפיזיות משתנות. משקלו הסגולי נע בין 2.64 ל-2.69 וקשיותו נמוכה במידת מה מקוורץ נקי ונמדדת סביב 6.5 בסולם מוס.

"פצלת אוונטורין", סוג של סלע המכונה גם אבן שמש, דומה מאוד לאוונטורין בעל גוונים של אדום וכתום, אם כי פצלת אוונטורין (בדרך כלל אוליגוקלז, אבל גם אורתוקלז) היא בדרך כלל בעלת שקיפות גבוהה יותר. לעיתים קרובות האוונטורין הוא מפוספס וכאשר מצוי הפוקסיט בכמות גדולה מאוד הסלע הופך אטום, דבר הגורם במבט ראשון לטעות בינו לבין מינרל הנחושת הירוק והמפוספס מלכיט.

מקור השם "אוונטורין" מהמילה האיטלקית "א ונטורה" ("a ventura") שפירושה "במקרה". השם מתייחס לגילויה במקרה של אבן זהב (סוג של זכוכית המיוצרת יחד עם גבישי נחושת זעירים כך שמתקבל חומר שקוף בגוון זהוב חום מנצנץ) בוונציה במאה ה-18. למרות שאבן הזהב נתגלתה קודם היא משמשת כיום כחיקוי נפוץ לאוונטורין ולאבן השמש. ניתן להבחין בין אבן זהב המלאכותית לשני החומרים הטבעיים משום שבאבן זהב כלולות לוחיות קטנות גסות של נחושת המפוזרות בתוך מסת האם באופן אחיד מדי מכדי להיות טבעיות. אבן זהב מופיעה בדרך כלל בגוונים של חום זהבהב, אך ניתן למצאה גם בגוונים של ירוק או כחול.

השימושים העיקריים באוונטורין הם בבנייה למגורים, באנדרטאות, בייצור כדים, למשטחים עליונים של שולחנות ובעיקר כאבן חן לתכשיטים. רוב האוונטורין בגווני הכחול-ירוק מגיע מהודו (בייחוד מאזורי מייסור וצ'נאי), שם נוהגים אומנים מקומיים לעבדו. אוונטורין בגוון של לבן־קרם, אפור וכתום מגיעים מצ'ילה, ספרד ורוסיה. מקומות נוספים בהם חוצבים אוונטורין כוללים את אוסטריה, סלובקיה, דרום אפריקה וארצות הברית. רוב החומר מעובד לחרוזים ופסלונים כשרק הדוגמאות המעולות ביותר מלוטשות לקבושון (צורת טיפה השטוחה בתחתיה) שאחר־כך משובץ בתכשיטים.

בארצות הברית, באוסטרליה ובתאילנד אוונטורין היא אבן ההולדת התחליפית של חודש אוגוסט.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אוונטורין** |

* על אוונטורין באתר Mindat
* אוונטורין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
**טררה** (בצרפתית: **Tarrare**;‏ 1772–1798) היה צרפתי שחי במאה ה-18 והתפרסם בתאבונו הבלתי נלאה.

ביוגרפיה
--------

טררה נולד בליון שבצרפת. מילדותו נהג לצרוך כמויות גדולות של מזון ובגיל 17 כבר נהג לאכול מדי יום בשר במשקל גופו (כ-45 ק"ג). מכיוון שמשפחתו לא יכלה לתת מענה לצרכיו, הוא עזב את ביתו בנעוריו והצטרף לחבורת פושעים ולמשתתפים במופעי רחוב ושוליים. בחלקו במופע הוא נהג להדגים אכילה של כמויות מזון גדולות וכן בליעה של חפצים שונים. אף על פי כן היה מראהו ומשקלו בגדר הממוצע.

עם פרוץ המהפכה הצרפתית ב-1789 הצטרף לצבא המהפכה הצרפתי, הוא נהג לסייע לחבריו בביצוע מטלות שונות בתמורה למנות המזון שלהם. תאבונו לא ידע שובע והוא אכל חתולים, גורי כלבים, נחשים, לטאות, צלופחים, כולם בשלמותם ובעודם בחיים. טררה סבל מתשישות ואושפז בבית חולים צבאי בו נערכו בו ניסויים, הוא עמד באתגר שהוצב לו ואכל ארוחה המיועדת ל-15 איש. הגנרל אלכסנדר דה בוהרנה מינה אותו לרץ בצבאו, מתוך כוונה שיבלע בשלמותה קופסת עץ ובתוכה מסמכים צבאים, יעבור את קווי האויב וישלוף אותם. משימתו הראשונה הייתה העברת מסרים לקולונל צרפתי שנכלא בסמוך לנוישטאדט אן דר ויינשטראסה. דה בוהרנה החליט שתהיה זו משימת מבחן, והמסר לקולונל היה רק לאשר את קבלתו, טררה סיפר כי מדובר במסמכים סודיים חשובים מאין כמותם שאל להם ליפול בידי האויב. טררה נתפס בידי הכוחות הפרוסיים באזור לנדאו וספג עינויים קשיים. לאחר הכישלון ביקש טררה להשתחרר מהשירות הצבאי ולהיגמל מאכילת היתר, טיפולים בלאודנום, טבק וחומץ לא הועילו. הוא נהג להתחמק מבית החולים בו אושפז ולצרוך חלקי פנים שנזרקו ליד קצביות. במקרים אחרים התגנב לבית המרקחת של בית החולים ואכל תחבושות, ולחדר המתים שם אכל מהגופות. במהלך שהותו נעלם אחד התינוקות המאושפזים, החשד נפל על טררה והוא גורש על ידי צוות בית החולים.

ארבע שנים אחר כך, ב-1798, אושפז בבית חולים בורסאי לאחר שהתלונן על חולשה מבליעת מזלג מזהב. בבית החולים אבחנו אצלו סימנים של שחפת. חודש לאחר מכן מת משלשול אקסודטיבי עז. בנתיחה לאחר המוות התגלה כי כיס המרה והכבד שלו היו גדולים במיוחד, ובטנו הייתה מלאה במוגלה ובכיבים.

מדענים סבורים שטררה סבל מפוליפגיה, ייתכן בשל יתר פעילות של בלוטת התריס או בשל גידול באמיגדלה או בהיפותלמוס.

ראו גם
------

* פוליפגיה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טררה** בוויקישיתוף
* The bizarre story of the 18th-century Frenchman who ate a quarter of a cow daily and never gained weight, אתר Quartz
* המרגל שאכל אותי בפודקאסט מינהר הזמן, כאן תאגיד השידור הישראלי
* טררה, האדם הרעב ביותר בהיסטוריה Sam O'Nella Academy ביוטיוב (באנגלית)
**הכתב הכרמלי** הוא שיטת ליטון של עברית, שפותחה על ידי מיכאל אבינור החל משנות ה-50. האלפבית מורכב מ-38 אותיות שחלקן נראות כאותיות לטיניות רגילות, ולאחרות יש צורה מיוחדת.

רקע
---

 ערך מורחב – **ליטון של עברית**  

הכתיב חסר הניקוד בעברית בעייתי, שכן על ידי קריאת מילה לא ניתן לדעת בוודאות את דרך הגייתה או משמעותה. הכתב הכרמלי פותח מתוך ראייה בשיטת הניקוד, שנוצרה מעט לפני המאה ה-10, את אחת הבעיות המרכזיות של העברית. לפי גישה זו, מאחר שהשפה העברית השתנתה מאז והפכה לשפה מדוברת, שיטת הניקוד אינה מתאימה עוד. הכתב הכרמלי פותח כדי להציע אלפבית מלא, המאפשר התאמה טובה יותר בין ההגאים בעברית לאותיות. הדבר נעשה בעזרת הגדלת מספר האותיות באופן ניכר, וייחוד אותיות לסימון תנועות. מטרת הכתב המוצע היא לשפר את הבנת הנקרא ולהקל על תעתיק של מונחים לועזיים בכלל ומונחים מדעיים בפרט.

מאפייני הכתב
------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
באלפבית זה אין שימוש באותיות עבריות. מספר האותיות נקבע כך שכל עיצור בעברית מודרנית ורוב התנועות בה יקבלו ביטוי כאות נפרדת. נוצרו סימנים חדשים עבור האותיות א, ח, ט, ע, ו-ש. העיצורים ז', ג', צ' קיבלו אות משלהם (האות של העיצור ג' היא אות חדשה גם כן) ועיצורי ב, כ, פ פוצלו לשתי אותיות.

השימוש בכתב כרוך בלמידת כל חוקי העברית, והקפדה עליהם, מה שעלול להקשות את השימוש בו.

אמות קריאה שורשיות נכתבות כעיצורים: דין - dyn, ראשוני - riэɯoni.

אין סימון בכתב של ההטעמה, ונוצרות מכך דו-משמעויות חדשות. למשל: רצת, רצתה - racta. אין הבחנה בין איכות תנועות (או משך): אֵל, אֶל - эel.

תנועות חטופות מסומנות עם סימן דיאקריטי, למשל חטף פתח - á. שווא נע מסומן כמו חטף סגול. שווא נע לעיתים אינו מסומן בראש מילה. פתח גנוב מסומן כמו חטף פתח. גם תנועות חטופות שלא קיימות בעברית: "חטף קובוץ" ו-"חטף חיריק", קיבלו ייצוג ú í (אמנם חטף חיריק מופיע פעמים בודדות בכתר ארם צובא, אך השימוש בו במסגרת הכתב הכרמלי שונה ורב). אותיות השימוש מ"ש וכל"ב מנוקדות בתנועה חטופה, לרוב חטף סגול.

נוסף על הליטון, מערכת זו כוללת גם מספר שינויים מורפולוגים בשפה העברית. ביניהם:

* סימון דגש חזק באמצעות הכפלת האות. לדוגמה: סיכה - sikka.
* אותיות נפרדות לאלופונים של אותיות בכ"פ. לדוגמה: סיכה - sixa.
* ביטול ההבחנה בין שֹי"ן שמאלית ובין סמ"ך - אובדן פונמה. נוגס, נוגשֹ - noges.
* הפרדת תחליות מש"ה וכל"ב ברווח מהמילה. גם מצורת המקור הנטוי. להתערב - lé hitɣarrev
* אי-סימון דגש חזק אחרי תחיליות מש"ה.
* כתיבת ה"א הידיעה בכל המקרים, גם כאשר אינה נהגית. לדוגמה: בספינות - Bha sfinot.
* סימון דגש חזק בסוף מילה, שאינו נהגה. לדוגמה: כף - Kaff, מסך - masaxx.
* סימון דגש חזק באותיות אהחע"ר.

ראשי תיבות נשארים ללא שינוי: על ידי - ɣ"y

חוקי התעתיק משפות זרות אל הכתב הכרמלי שונה:

* הדיגרף th מתועתק עם האות ט.
* תנועת y נשארת ללא שינוי במעבר לכתב הכרמלי, על-אף ששם מדובר בעיצור. טיפוסיים - typusiyim.

קישורים חיצוניים
----------------

* מיכאל אבינור, הכתב הכרמלי, "מדע", כרך כ"ה, חוברת מספר 5–6, 1981. באתר "סנונית"
* מיכאל אבינור, The Karmelitic script - A writing system for Hebrew,‏ Hebrew Studies.
* דף באומניגלוט על הכתב הכרמלי
* דף הבית של הכתב הכרמלי הכולל פונטים
* וידאו בו מיכאל אבינור מסביר על הכתב הכרמלי, סרטון באתר יוטיוב
* אמנון כץ - A New Transliteration of Hebrew into Standard Characters ,‏Applied Linguistics. מאמר הכולל השוואה של הכתב הכרמלי עם שיטות אחרות.

הערות שוליים
------------

1. ↑  טיעון זה וכל האחרים, מתוך רשימת מאמרים זו
**חורבת א-דיכה** (נקראת גם "חורבת דיכה" או "ח'ירבת א-דיכה", וגם "חרבת א-דכה") הוא אתר ארכאולוגי הממוקם 4 ק"מ צפונית-מזרחית לשפך הירדן לכנרת בתחום שמורת הטבע "פארק הירדן".

באתר שהיה ככל הנראה יישוב יהודי עתיק בגליל מתקופת בית שני ובתקופת המשנה והתלמוד, נמצאים שרידי בית כנסת עתיק מפורסם שנבנה במאה החמישית לספירה.

גילוי האתר
----------

עוד מימי בית שני היה הגליל אזור המאוכלס באוכלוסייה יהודית גדולה (כאשר יישובים יהודיים התקיימו גם בגולן), שלאחר חורבן בית המקדש השני נהרו אליו יהודים רבים ששרדו את המרד הגדול מדרום וממרכז הארץ וגרמו לכך שהאזור ייהפך לריכוז היהודי הגדול ביותר בארץ בתקופות הרומית והביזנטית (שחופפות את תקופות המשנה והתלמוד בהתאמה).

האתר התגלה לראשונה על ידי לורנס אוליפנט וגוטליב שומכר שביקרו במקום ב-1883. אוליפנט מתאר את הביקור בספרו "חיפה": "מצאתי את עצמי עומד לפני בניין, שקירותיו עדיין עומדים לגובה שמונה רגל. בשטח היו אבני בנייה, קטעי עמודים , כותרות ובסיסים. הרושם הראשוני שלי היה כי מדובר במקדש רומי, אך לאחר בדיקה נוכחתי כי היה זה במקור בית כנסת יהודי...שטח החורבות פרט לבית הכנסת אינו גדול, אך מראה הסביבה מרהיב"

האתר נחפר על ידי משלחת ארכאולוגים גרמנים בהנהגת הארכיטקט היינריך קוהל ולצידו עוזרים הארכאולוג קרל וצינגר וארנסט הילר שהגיעו לארץ ישראל ב-1905 (התקופה העות'מאנית בארץ ישראל) במטרה לחקור את בתי הכנסת העתיקים בה (במיוחד את אלה שבגליל ובגולן), לאחר שסיימו את עבודתם בכפר נחום החליטו להמשיך מזרחה לחורבת א-דיכה וצלחו את נהר הירדן, מנהיג המשלחת קוהל רשם על כך ביומנו: "יום שישי 28/4/1905: תחילת הליכה 7:40; בקצה הצפוני של האגם 9:40. חציית הירדן, הסוסים הולכים כשהמים מגיעים להם עד לחזה. הזרימה מאוד חזקה עד כי כך שהיא מסוגלת לסחוף פרדה עם הרוכב שעליה... החפירה מתחילה ביום שישי אחר הצהריים וממשיכה בניחותא גם למחרת. עונת האביב, הכל ירוק: 29/4 - שבת: החורבות נמצאות בערך שעה צפונית משפך הנחל [הירדן] על שטח בגדה השמאלית [מזרחית]... כל הבדואים שגרים שם סובלים באופן כרוני ממלריה. יש הרבה ירקות ושדות כותנה, בעיקר רימונים וגם תאנים ולימונים. מהעמק יש תצפית עד לים ועד לטבריה. רוח רעננה נושבת כמעט כל היום. עקרבים, בעיקר שחורים שאינם מסוכנים כמו הצהובים, מראים את עצמם לפעמים. השוורים אוכלים את העשב לפני האוהלים ומתגלגלים לפני האוהלים בפלגים הקטנים..."

החפירה נמשכה עוד יומיים וביום שני בערב מסיימים. בספר המסכם של מסע המחקר מופיעה תמונה של רצפת בית הכנסת. בשנים שעברו מאז נלקחו כמעט כל חלקי המבנה לשימוש הכפריים שבסביבה ומה ששרד עד אחרי מלחמת ששת הימים התגלגל לחצר קיבוץ עין גב ושם ניתן לראות את הפריטים. במחקרו המקיף אודות בתי הכנסת העתיקים הציע צביקה מעוז שחזור מרשים לחזיתו של הבניין.

לקריאה נוספת
------------

* בית הכנסת, חורבת א-דיכה (המאה הה' לספירה)(הקישור אינו פעיל) מתוך אתר אוניברסיטת חיפה.
* לורנס אוליפנט, גוטליב שומכר, Across the Jordan; being an exploration and survey of part of Hauran and Jaulan; (1889), באתר ספריית אוניברסיטת טורונטו, עמ' 245-251

הערות שוליים
------------

1. ↑  "גשמי אביב בגולן" כתבה מאתר שישי בגולן.
2. ↑  "גשמי אביב בגולן" כתבה מאתר שישי בגולן.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007602379305171
* VIAF: 315168995
* WorldCat (עם VIAF): 315168995

 |
**חורבת אדמות** (במקור: **ח'רבת אִדמה**) הוא אתר ארכאולוגי במזרח הגליל התחתון, בו נתגלו שרידי יישוב יהודי מתקופת המשנה והתלמוד.

החורבה שוכנת על מדרונותיה המזרחיים של רמת סירין, כשניים וחצי קילומטרים ממערב לנהר הירדן, וכקילומטר וחצי מצפון מערב לקיבוץ גשר. בסמוך לחורבה שופע המעיין "עין אדמה".

עיקר השרידים בחורבה הם מהתקופה הרומית המאוחרת והביזנטית, וכן נתגלו בה חרסים מהתקופה הישראלית, והיו לפיכך שהציעו לזהות בה את העיר המקראית **אֲדָמָה** הנזכרת בספר יהושע (יט, לו) כאחת מערי דרום נחלת שבט נפתלי.

באתר נתגלו שרידיהם של מספר מבני ציבור גדולים, ובהם אבני גזית רבות. כמו כן, נמצאה בחורבה אבן משקוף מבזלת המעוטרת בתחריט של עוף דורס, המזכירה אבני משקוף נוספות שנתגלו בבתי כנסת קדומים באזור הגליל התחתון והגולן.

יש הסבורים כי שמה המקורי של החורבה שימר את שמה של העיירה התלמודית **אידמה**, ממנה הגיע רבי קירוס דאידמה הנזכר בתלמוד הירושלמי.

לקריאה נוספת
------------

א' שילר, **אריאל - כתב עת לידיעת ארץ ישראל**, גיליון 52 - בתי כנסת בגליל ובגולן, תשמ"ז-1987, עמ' 66-65.

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד ירושלמי, מסכת שבת, פרק ה', הלכה ד' וכן תלמוד ירושלמי, מסכת ביצה, פרק ב', הלכה ה'.
**דוד מונשיין** (נולד ב-25 בספטמבר 1941) הוא מתווך נדל״ן, פובליציסט, סופר ושחקן קולנוע.

ביוגרפיה
--------

מונשיין נולד בשכונת "יגיע כפיים" שבירושלים, למשפחה ירושלמית מזה דורות רבים. אביו, מרדכי מונשיין היה משותפי מאפיית "המשביע". אמו, לאה מונשיין, הייתה בכירה בבנק מרכנתיל בירושלים, ונפטרה בגיל 40 כשמונשיין היה בן 20.

בשנות ה-60 למד באוניברסיטה העברית בגבעת רם שבירושלים. בזמן לימודיו היה פעיל בהתאחדות הסטודנטים ובארגון אירועי יום הסטודנט. בתקופה זו נודע כבליין ופעל לפיתוח תרבות חיי הלילה בירושלים. הוא יזם יחד עם שותפו אמנון צבן "הצגות חצות", בהן היו שוכרים אולמות קולנוע בחצות ומוכרים כרטיסים לסטודנטים שמלאו את האולמות בתפוסה מלאה, בשילוב להקות קצב כגון שלמה מזרחי והבמה החשמלית. כמו כן טבע רבות מאמרות הכנף השנונות והמצחיקות שפורסמו בעיתון הסטודנטים "פי האתון", לדוגמה: "חכם עיניו בראשו, טיפש הולך לאופטיקאי" או "כל ישראל ערבים זה לזה אבל אף אחד לא משלם את השטרות".

בשנת 1971 פתח את סוכנות תיווך הנדל"ן "הקטנה ביותר בירושלים", והתמחה במכירת בתים טמפלריים במושבה הגרמנית, בתים ערביים בטלביה ובקטמון, ובתים פרטיים ברחביה ובשערי חסד. יזם את רוב החנויות ברחוב הלל המתחדש בשנות ה-90 המוקדמות.

ספריו
-----

במשך השנים צבר חוויות רבות אותן תיעד בטורו בעיתונים "חדשות", "כל העיר", "דה מרקר" וכן בספריו "סיפורי מונשיין", "מונשיין השני" (הוצאת מודן), "אגדות מונשיין" ("חושך - הוצאה לאור") ובמרץ 2016, הוציא לאור את ספרו החדש "היה הייתה פעם ירושלים" ("חושך - הוצאה לאור"). הספר "אגדות מונשיין" פורסם כביבליוגרפיה מוערת לעובדי הוראה וחינוך בשנת 1995 על ידי הממונה על אישור ספרי לימוד ועורך הביבליוגרפיה המוערת במשרד החינוך.

מסיפורו "דואר אקספרס" נעשה סרט סטודנטים בשם "נחמן ליימינר-דואר אקספרס" אשר יוצריו גיא ליברמן ויואל פרויליך זכו בפרס וולג'ין בפסטיבל הקולנוע ירושלים 1997.

פילמוגרפיה
----------

דוד מונשיין שיחק במספר סרטים בתפקידים קטנים, להלן חלק מהרשימה:

* "יהושע יהושע", 1988, בתפקיד כהן ובניו;
* "מלך הסלים",1988, בתפקיד מאמן קריית גנים;
* "כפפות" (על פי סיפורו של דן צלקה), 1986, בתפקיד העיתונאי אהרוני בן שלום;
* "קוקו בן 19" (סרטו של דני ורטה), 1985, בתפקיד האמרגן.

קישורים חיצוניים
----------------

* דביר סורמלו, מספרים שהיה פה שמח, באתר ifeel
* כרמית ספיר ויץ, ‏הסופר דוד מונשיין מסביר למה אנו הורגים את ירושלים, מגרש משחקיו, באתר מעריב אונליין, 9 במאי 2016

מבחר מסיפוריו:

* מה עושה פרה פוזלת באמצע שכונת גאולה, באתר הארץ, 28 במרץ 2010
* עסקה עם בשר - סיפור מהחיים, באתר הארץ, 19 בנובמבר 2009
* בתים מקוללים, באתר הארץ, 9 באוקטובר 2009
* השקעה לטווח ארוך, באתר הארץ, 1 במאי 2009
* סיפור מהחיים על המנוחה והנחלה, באתר TheMarker‏, 28 באוגוסט 2009
* אדמה חינם - כדי למשוך לקוחות, כדאי לפעמים להשמיץ את הנכס, באתר TheMarker‏, 6 בנובמבר 2009
* נכסי בומרנג, באתר TheMarker‏, 21 בינואר 2010
* דוד מונשין (1941-), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  דוד מונשיין, הבית ברחוב כרמיה, באתר הארץ, 2 ביולי 2009
2. ↑  פסטיבל הקולנוע ירושלים 1997

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007300594405171
* GND: 115166961X
* ISNI: 0000 0000 6697 7464
* LCCN: no91009122
* VIAF: 306108092
* WorldCat: lccn-no91009122

 |
**ג'פרי מייקל קנט** (באנגלית: **Jeffrey Michael Kent**; נולד ב-9 בינואר 1970) הוא כדורסלן עבר אמריקאי-ישראלי ששיחק בעמדת הסנטר, בין היתר במכבי תל אביב ונבחרת ישראל.

ביוגרפיה
--------

קנט נולד ברוד איילנד למשפחה יהודית. סיים את לימודיו במכללת רוד איילנד (אנ') ושיחק בנבחרת הכדורסל - רוד איילנדס ראמס (אנ').

בשנת 1992 חתם על החוזה המקצועני הראשון שלו כאשר הצטרף כמתאזרח למכבי דרום תל אביב יחד עם עודד קטש, דודי אדלר ודרור כהן תחת המאמן מוטי ארואסטי. בשנת 1994 עבר לקבוצת האם - מכבי תל אביב. בעונתו הראשונה השתתף ב-25 משחקים וקלע בממוצע של 7.1 נקודות למשחק, בשנה לאחר מכן השתתף בארבעה משחקים וקלע בממוצע של 1.5 נקודות למשחק. במדי מכבי תל אביב זכה בשתי אליפויות ישראל. לאחר ששוחרר ממכבי תל אביב שיחק בברק נתניה ומכבי ראשון לציון. סך הכל שיחק קנט ארבע עונות בליגה הראשונה בישראל, בהן קלע בממוצע של 7.2 בליגה הסדירה ו-8.5 בפלייאוף.

בשנת 1997 רשם שלוש הופעות במדי נבחרת ישראל, והשתתף במקודמות של אליפות אירופה בכדורסל 1999.

בהמשך שיחק בליגה הגרמנית ברטיופארם אולם ובליגה הבריטית בלונדון טאוורס ובתוך כך השתתף בעונת 2001/2002 ביורוליג.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר היורוליג
* פרופיל, באתר מנהלת הליגה בכדורסל
* פרופיל, באתר basketball-reference

הערות שוליים
------------

1. ↑  ערן סלע, גיל סלע, אתר כדורסלע
2. ↑  ג'ף קנט במוקדמות, אתר פיב"א
**האראלד השני "גלימה אפורה"** (בנורדית עתיקה: **Haraldr gráfeldr**, בנורווגית: **Harald Gråfell**, בדנית: **Harald Gråfeld**;‏ 935–970) היה מלך נורווגיה מ-961 ועד למותו.

חייו
----

האראלד היה בנו של אריק הראשון "גרזן הדם" ונכדו של האראלד הראשון. אמו הייתה גונהילד, אחותו של האראלד הראשון, מלך דנמרק.

לאחר מותו של אביו ב-954, חברו האראלד ואֶחָיו עם סבם, גורם הזקן כנגד הוקון הראשון. הם לחמו נגדו בכמה קרבות, כולל ברסטרקלב, ליד האי פריי ב-955 ובפיטייר ב-961.

לאחר מותו של הוקון הראשון בקרב פיטייר, הפכו האראלד ואֶחָיו למלכי נורווגיה, אך סמכותם מחוץ לחלקה המערבי של הארץ הייתה מצומצמת. האראלד, כאח הבכור, היה בעל ההשפעה הרבה ביותר מבין האחים. ב-961, נסע דודם, האראלד הראשון לנורווגיה והכריז על האראלד כמלך ואסל שלו.

האראלד החל לחזק את שלטונו על ידי הריגתם של השליטים המקומיים, כולל זיגרוד הוקונסון, טיגבה אולפסון וגודרוד ביורנסון. כך הצליח האראלד לבסס את שליטתו בנורווגיה עד הלוגלנד בצפון ועל נתיב הסחר לאורך חופה של נורווגיה. כמו כן הוא שיגר משלחת לביירמלנד (כיום באזור העיר ארכנגלסק שבצפון רוסיה). עד מהרה נעשה האראלד תלוי פחות ופחות בתמיכתו של האראלד מלך דנמרק.

ב-970 פותה האראלד השני בדרכי עורמה להגיע לדנמרק, שם הוא נהרג במסגרת מזימה שתוכננה על ידי הוקון זיגרודסון, שהיה בעל בריתו של האראלד מלך דנמרק. הוקון זיגרודסון ירש את התואר רוזן לאדה לאחר שאביו נהרג על ידי אנשיו של האראלד השני ב-961. האחים של האראלד השני ששרדו נמלטו מנורווגיה לאחר מותו. עם מותו קיבל האראלד הראשון, מלך דנמרק את השליטה מחדש בנורווגיה והוקון זיגרודסון הוגדר כמלך ואסל שלו שם.

קישורים חיצוניים
----------------

* האראלד השני, מלך נורווגיה, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* האראלד השני, מלך נורווגיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
**(Bing Bang (Time to Dance**, בתרגום לעברית **בינג באנג (זמן לרקוד)**, הוא סינגל יורודאנס ודאנס-פופ מתוך סדרת הטלוויזיה האיסלנדית-אמריקאית "נווה עצלנות". השיר מבוצע בסדרה ובמדיות השונות שלה על ידי דמותה של סטפני.

רקע
---

השיר נכתב והופק על ידי מאני סווארסון, המלחין ואחד התסריטאים של הסדרה "נווה עצלנות", עבור דמותה של סטפני. לדברי סווארסון, "רצינו שסטפני תשיר משהו קליט - שילדים בכל הגילאים יוכלו לחזור עליו לאחר ששמעו אותו פעם אחת. [...] רצינו גם שהמילים ייצגו את דמותה: חיוך, ריקוד ואהבה לכיף".

השיר בוצע לראשונה במחזמר "Glanni Glæpur í Latabæ" ("רובי רקב בנווה עצלנות") שעלה לראשונה בשנת 1999 ועליו מבוססת הסדרה, בו ביצעה את השיר לינדה אאוסגירסדוטיר. בשנת 2002 השיר בוצע על ידי שלבי יאנג בפרק פיילוט של הסדרה. בסדרה ביצעה את השיר ג׳וליאנה רוז מאוריאלו בשתי העונות הראשונות שלה, ולאחר מכן קלואי לאנג בעונות המאוחרות שלה. בסדרה השיר מבוצע בסיום כל פרק על ידי סטפני, כאשר לצליליו רוקדות הדמויות, מלבד הפרק "ספורטקס בתנועה!" בו הופיע במקום שיר זה השיר "אנרגיה". השיר זכה למספר גרסאות שהופיעו בסדרה, כמו גרסת חג המולד, סלסה, קרקס ורוק אנד רול. 

בנוסף לביצועים המקוריים, השיר בוצע במעל 40 שפות בדיבובים השונים שנעשו לסדרה, ביניהן ערבית, גרמנית, ספרדית, איטלקית, רוסית ורומנית. השיר בוצע גם בעברית וזכה לשתי גרסאות: הגרסה הראשונה בוצעה בסדרה על ידי ליאנה עיון, המדבבת העברית של סטפני, והשנייה על ידי מיטל פארן במופע "מותק של פסטיבל 1 - הגדולים של הקטנים", בו היא גילמה את סטפני.

ב-27 בנובמבר 2006 השיר יצא בבריטניה כסינגל להורדה דיגיטלית. ב-10 בדצמבר באותה שנה הוא הגיע למקום ה-4 במצעד הסינגלים הבריטי. השיר הפך לתקליט זהב לאחר שמכר כ-100,000 עותקים בשבוע אחד.

ראו גם
------

* We Are Number One

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "(Bing Bang (Time to Dance" באתר Discogs

הערות שוליים
------------

1. ↑  Máni Svavarsson LTP Phone Clip, באתר יוטיוב
2. ↑  ביצועי השיר בשפות שונות, באתר יוטיוב
3. ↑  מותק של פסטיבל 1 - הגדולים של הקטנים, באתר יוטיוב
**הבחירות הכלליות בגרמניה המערבית** לבחירת הבונדסטאג העשירי ב-6 במרץ **1983** היו בחירות בזק, שיזם הקנצלר הלמוט קוהל, מנהיג סיעת "האיחוד" של המפלגה הנוצרית-דמוקרטית הגרמנית (CDU) והמפלגה הנוצרית-סוציאלית בבוואריה (CSU).

בבחירות הקודמות ב-1980 שמר הקנצלר הלמוט שמידט מהמפלגה הסוציאל-דמוקרטית של גרמניה (SPD) על הקואליציה בראשותו שכללה את מפלגתו והמפלגה הדמוקרטית החופשית (FDP). שמידט נפל מההנהגה לאחר שאיבד את תמיכת ה-FDP במפלגתו ונאבק בתככים פנים-מפלגתיים. קוהל קידם מהאופוזיציה הצבעת אי-אמון בממשלת שמידט שעברה ובאוקטובר 1982 התמנה לקנצלר.

קוהל הקים קואליציה של סיעת "האיחוד" בראשותו וה-FDP בראשות הנס-דיטריך גנשר. קוהל פעל לחזק את הנתח הפרלמנטרי של מפלגתו לחיזוק עצמאות הפעולה שלו בממשלה, והעריך כי בבחירות בזק תחוזק התמיכה בו. לקראת הבחירות החליפה ה-SPD את מועמדה למשרת הקנצלר בהנס יוכן-פוגל במקום הלמוט שמידט, ועלתה מפלגת הירוקים (Grüne) הפופוליסטית בהנהגתה של פטרה קלי. פרשת הצבת טילי פרשינג 2 מטעם נאט"ו על שטחי גרמניה המערבית במסגרת המלחמה הקרה עמדה כמרכז השיח הפוליטי בבחירות. קוהל העריך נכונה את התמיכה הרבה שזכה לה מקרב הציבור הכללי ובבחירות התחזק "האיחוד" לעומת היחלשות השותפה הקואליציונית ה-FDP. נוצר הפרש של ארבעה מיליון קולות בין "האיחוד" ל-SPD, שתי המפלגות הגדולות. קוהל הקים מחדש קואליציה בראשותו של "האיחוד" (244 מושבים) וה-FDP (34 מושבים).

קודם הבחירות הרכב הבונדסטאג, על 520 חבריו (בהכללה של מושבי הנציגים מברלין המערבית), היה כך:

* CDU\CSU - 226
* SPD - 218
* FDP - 53

בעקבות הבחירות, השתנה ההרכב לכדי:

* CDU\CSU - 244
* SPD - 193
* FDP - 34
* Grüne - 27

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הבחירות הכלליות בגרמניה המערבית 1983** בוויקישיתוף
* בחירות 1983 לבונדסטאג, באתר הבונדסטאג (בגרמנית)
* מפלגת הירוקים בגרמניה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| גרמניהגרמניה מערכות בחירות בגרמניה |
| --- |
| רפובליקת ויימאררפובליקת ויימאר רפובליקת ויימאר וגרמניה הנאציתגרמניה הנאצית גרמניה הנאצית | 1932 (יולי) • 1932 (נובמבר) • 1933 (מרץ) 1933 (נובמבר) • 1936 • 1938 |
| גרמניה המערביתגרמניה המערבית גרמניה המערבית | 1969 • 1972 • 1976 • 1980 • 1983 • 1987 |
| גרמניהגרמניה גרמניה | 1990 • 1994 • 1998 • 2002 • 2005 • 2009 • 2013 • 2017 • 2021 |
**מרקו קאסטי** (באיטלקית: **Marco Cassetti**; נולד ב-29 במאי 1977) הוא כדורגלן עבר איטלקי ששיחק בעמדת המגן הימני. קאסטי החל את הקריירה שלו בעמדת הקשר הימני ולעיתים תופקד כקשר מרכזי.

קריירת מועדונים
---------------

קאסטי החל את הקריירה שלו במועדון הכדורגל מונטיצ'יארי, קבוצה חובבנית מנפת ברשה. בשתי העונות שלו בקבוצה הוא ערך 30 הופעות והבקיע שישה שערים. לאחר מכן, הוא עבר לקבוצת הסרייה C1, לומזאנה, שבה שהה שנתיים. את הבכורה שלו בסרייה א' ערך בקבוצת הלאס ורונה בתיקו 1-1 נגד בארי. בשתי העונות הראשונות שלו בקבוצה הוא עלה בעיקר כמחליף, אך בעונה השלישית הוא הפך להיות שחקן פותח בהרכב לאחר שהקבוצה ירדה לסרייה ב'. בתום העונה קאסטי חתם בלצ'ה, שבה שיחק במשך שלוש עונות.

בעונת 2006/07, קאסטי עזב את לצ'ה לטובת חוזה לארבע שנים ברומא. בדצמבר 2009, הוא הפך ליקיר אוהדי רומא לאחר שהבקיע את שער הניצחון בדרבי של רומא נגד לאציו.

ב-3 ביוני 2010, הוא חתם על הארכת חוזה לשנה אחת, כשכרו השנתי עלה בחצי מיליון אירו. במרץ 2011, הוא האריך את חוזהו פעם נוספת.

לאחר מכן, הוא הפך להיות אופציה שנייה לעמדת המגן הימני, כשאלאנדרו רוסי הועדף על פניו. במהלך המחצית הראשונה של עונת 2011/12, הוא שיחק חמישה משחקים בלבד עקב פציעה. בשארית העונה, המאמן דאז, לואיס אנריקה, מיעט להעניק לו דקות לאחר שהחשיב אותו יותר כבלם מאשר מגן ימני. בתום העונה רומא החליטה שלא להציע לקאסטי להאריך את חוזהו, מה שלמעשה סיים את התקופה שלו ברומא.

ב-23 באוגוסט 2012, קאסטי חתם לעונה באודינזה, והסכים באותו היום להיות מושאל לעונה בווטפורד. ביוני 2013, קאסטי חתם באופן קבוע בווטפורד. את שערו הראשון והיחיד במדי הקבוצה כבש בתיקו 3-3 נגד בלקברן רוברס ב-25 במרץ 2014. לאחר שנתיים בויקארג' רואד, קאסטי הודיע שיעזוב את ווטפורד בתום החוזה. בינואר 2015, קאסטי חתם עד לתום העונה בקבוצת הסרייה C, קומו. לאחר מכן, קאסטי הודיע על פרישה מכדורגל.

קריירה בינלאומית
----------------

קאסטי שיחק עבור המדים הלאומיים של נבחרת איטליה חמש פעמים. הוא היה הכדורגלן הראשון מלצ'ה, שערך בכורה בנבחרת, לאחר שקיבל את הזימון למשחק הבכורה בשנת 2005. את משחקו האחרון בנבחרת ערך בשנת 2008 בניצחון 2-1 על נבחרת קפריסין במסגרת מוקדמות מונדיאל 2010.

תארים
-----

רומא
* הגביע האיטלקי (2): 2006/07, 2007/08
* הסופר קאפ האיטלקי (1): 2007

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרקו קאסטי** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  קאסטי חושף את האמת עליו ברומא
2. ↑  ווטפורד מחתימה את המגן קאסטי בהשאלה מאודינזה
3. ↑  הכירו את מרקו קאסטי: האיטלקי שמעדיף את ווטפורד על פני עיר הנצח
4. ↑  מרקו קאסטי חושף מדוע הוא עוזב את ווטפורד
5. ↑  שחקן העבר של ווטפורד, מרקו קאסטי, חתם בקבוצה האיטלקית קומו
רבי **יצחק איזיק טאובס** (**טוֹיבֶּש**) (1837 - 28 בספטמבר 1920) היה רבם של יהודי ברלאד, רומניה, במשך כ-30 שנה ולאחר מכן רבם של יהודי בוקרשט משנת 1894, מתרגם שירה מרומנית לעברית.

ביוגרפיה
--------

היה בנו של הרב יחיאל מיכל טאובס מווסלוי ונכדו של הרב אהרן משה טאובס מיאשי שהיה 
מורו ורבו. אחרי שהתחתן וכיהן לתקופה קצרה כרב בווסלוי (1861), בגיל 25 נבחר לרבם של יהודי ברלאד ונפת **טוטובה** ובשנת 1862 קיבל המינוי תוקף בצו של אלכסנדרו יואן קוזה. הוא זכה להערכה רבה גם מחוץ לקהילה היהודית ופרסם בעיתונות התקופה ראיונות תשובה לתעמולה האנטישמית. בשנת 1872 השתתף בבריסל בקונגרס יהודי לפי הזמנת אדולף כרמיה. היה פעיל של כל ישראל חברים ברומניה וחבר בחברה ההיסטורית ע"ש יוליו באראש. 

בשנת 1895 עבר לבוקרשט והיה הרב של בית הכנסת אחדות הקודש בשנת 1910 כשהוקם הבניין המחודש השלו.. 
טאובס היה רב משכיל בעל אוריינטציה אורתודוקסית מודרנית
. הוא דרש בבית הכנסת דרשות בשפה הרומנית. פרט לרומנית, היה דובר שפות רבות - גרמנית, יידיש, צרפתית ועברית

הרב איזיק טאובס היה רב בקיא בתלמוד ורב ייחוס (קושר לרש"י) שרבנים אירופאים נהגו להתיעץ איתו. הוא פעל רבות למען פתיחתם של בתי ספר יהודים ציבוריים חילוניים בברלאד, הוש, טקוץ', בראילה שבהם נלמדו מקצועות חול בשפה הרומנית. נאבק נגד שבועת היהודים ותמך בהגירה יהודית מרומניה. כשהשלטונות הרומנים גרשו את היהודים מבתי הספר העממיים הציבוריים פרסם חוברת מחאה ושלח אותה לחברי הפרלמנט, לעיתונאים ולאנשי אקדמיה. יריביו מן המגזר היהודי השמרני-המתבדל השמיץ אותו כי המיר כביכול את האמונה.

בהיותו בקיא ברזי השפה העברית תרגם הרב טאובס מרומנית לעברית משיריו הפטריוטיים של המשורר וסילה אלכסנדרי, למשל את "שירת השבט הלטיני" (1878) 
 .בשנת 1868 פרסם חוברת בעברית על הרדיפות נגד היהודים בשנים 1867–1868 בימי ממשלת יון ברטיאנו - "יהודי רומניה והמיניסטר ברטיאנו". 

אחרי שעבר לבוקרשט, בנו ד"ר שמואל טאובס לקח את מקומו כרב של יהודי ברלאד.

פרסומים
-------

* יהודי רומניה והמיניסטר ברטיאנו
* זיכרון דברים ליום הזיכרון

לקריאה נוספת
------------

* Evreii din România, Federaţia Comunităţilor Evreieşti din România, HASEFER, Bucureşti, 2008 - יהודי רומניה, הפדרציה של הקהילות היהודיות ברומניה, הוצאת הספר, בוקרשט, 2008. (ברומנית)
* Baruch Tercatin şi Lucian-Zeev Herşcovici, „Prezenţe rabinice în perimetrul românesc", Editura HASEFER, Bucureşti, 2008 - ברוך טרקטין וזאב-לוצ'יאן הרשקוביץ', "נוכחויות רבניות במרחב הרומני", הוצאת HASEFER, בוקרשט, 2008. (ברומנית)

קישורים חיצוניים
----------------

* L.Z.Herșcovici 2018

Herșcovici, L.-Z. *The Maskilim of Romania and the Question of Identity: "The Romanian Israelites*. Annals of the University of Bucharest / Political science series, 2018(1), 5-26

הערות שוליים
------------

1. ↑  B.Tercatin,L.Z.Herşcovici 2008 ע' 544
2. ↑  אתר מורשת של הקהילה היהודית ברומניה
3. ↑  B.Tercatin,L.Z.Herşcovici ע' 544
4. ↑  B.Tercatin,L.Z.Herşcovici שם
5. ↑  ציטוט מהסופר והפובליציסט מ. זלצר-סרציאנו, ב B.Tercatin,L.Z.Herşcovici ע' 546
6. ↑  L.Z. Herșcovici

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007508135105171
* LCCN: n2021006212
* VIAF: 308284274
* WorldCat: viaf-308284274

 |
|  |
| --- |
| **האיטי** |
| סמל האיטי |
| ערך זה הוא חלק מסדרת**ממשל ופוליטיקה של האיטי** |
| * **חוקה**
* **נשיא**
	+ אין מבחינה רשמית. בפועל אריאל אנרי
* **ראש ממשלה**
	+ אריאל אנרי
* **פרלמנט**:
	+ הסנאט של האיטי
	+ לשכת הצירים של האיטי
* **בחירות בהאיטי**
* **מחוזות האיטי**
* **יחסי חוץ**
	+ נציגויות דיפלומטיות בהאיטי
	+ נציגויות דיפלומטיות של האיטי בעולם
* **בית משפט עליון**
 |

**הבחירות הכלליות בהאיטי** אמורות להתקיים בתחילת 2022. הבחירות יתקיימו לצד משאל עם חוקתי.

הבחירות לפרלמנט היו אמורות להתקיים בהאיטי ב-27 באוקטובר 2019, אך נדחו ל-26 בספטמבר 2021, ולאחר מכן נדחו שוב ל-7 בנובמבר. הסיבה לדחייה לא נאמרה. ב-27 בספטמבר 2021 פירק ראש הממשלה, אריאל אנרי, את מועצת הבחירות, ועקב כך, נדחו הבחירות לתאריך לא ידוע.

על הבחירות תפקח מועצת הבחירות הזמנית (CEP), והן תערכנה בשיטת שני הסבבים, כאשר סבב שני מתקיים אם אף מועמד לא יקבל רוב מוחלט מהקולות בסיבוב הראשון.

הזוכה בבחירות לנשיאות בנובמבר 2016, ז'ובנל מואיז, נכנס לתפקידו ב-7 בפברואר 2017 והיה אמור לכהן עד 7 בפברואר 2022, אך הוא נרצח ב-7 ביולי 2021.

ב-8 ביולי, הודיעה לשכתו של ראש הממשלה הזמני, קלוד ז'וזף, כי אף על פי ההתנקשות, הבחירות עדיין יתקיימו במועד שנקבע על ידי מועצת הבחירות הזמנית. לאחר מספר שבועות נדחו הבחירות שוב, ובספטמבר נדחו הבחירות לתחילת 2022.

מערכת הבחירות
-------------

 ערך מורחב – **בחירות בהאיטי**  

נשיא האיטי נבחר באמצעות המערכת הדו-סיבובית, כאשר סבב שני מתקיים אם אף מועמד לא זוכה ברוב הקולות בסבב הראשון.

119 חברי לשכת הצירים נבחרים בבחירות לתקופות של ארבע שנים, תוך שימוש במערכת דו-סיבובית, אך שונה במעט.

שליש מהסנאט בן 30 החברים נבחרים אחת לשנתיים והשאר נבחרים לכהונה של שש שנים.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  The AP Interview: Haiti PM plans to hold elections next year, AP NEWS, ‏2021-09-28 (באנגלית)
2. ↑  Haiti moves constitutional referendum to September, Reuters, ‏2021-06-29
3. 1 2  IFES Election Guide | Country Profile: Haiti, www.electionguide.org
4. 1 2  Haiti announces elections and controversial constitutional referendum for September - Pledge Times, ‏2021-06-29 (באנגלית אמריקאית)
5. 1 2  Haiti's presidential election postponed until November, AP NEWS, ‏2021-08-12 (באנגלית)
6. 1 2  En pleine crise, les élections reportées sine die en Haïti, LEFIGARO (בצרפתית)
7. ↑  סוכנויות הידיעות, התנקשות בקריביים: נשיא האיטי נרצח במעונו, באתר ynet, 7 ביולי 2021
בתורת השדות, **משפט האיבר הפרימיטיבי** מאפשר לקבוע שהרחבת שדות מסוימת היא פשוטה, כלומר שאם ההרחבה היא {\displaystyle L/K} אז קיים איבר {\displaystyle \alpha \in L} כך ש-{\displaystyle L=K(\alpha )}.

המשפט
-----

המשפט קובע ש:

תהי {\displaystyle L/K} הרחבת שדות סופית. אז היא פשוטה אם ורק אם יש מספר סופי של שדות ביניים, כלומר מספר סופי של שדות F כך ש-{\displaystyle L\supset F\supset K}.
מקרה פרטי חשוב של המשפט הוא:

תהי {\displaystyle L/K} הרחבת שדות סופית וספרבילית. אז היא פשוטה.

הוכחה
-----

נוכיח את המקרה הפרטי. תהי {\displaystyle L/K} הרחבת שדות סופית וספרבילית.

אם K סופי, גם L סופי, ואז החבורה הכפלית של L נוצרת על ידי איבר אחד, שגם יוצר את ההרחבה.

נניח K אינסופי. נוכיח שלכל {\displaystyle a,b\in L} מתקיים {\displaystyle K(a,b)=K(\alpha )} עבור {\displaystyle \alpha \in L} כלשהו, ומכך המשפט ינבע באינדוקציה (כי הרחבה סופית נוצרת על ידי מספר סופי של איברים).

נסמן את הפולינום המינימלי של a ב-f ושל b ב-g. הם מתפצלים בסגור האלגברי של K. נסמן את שאר השורשים ב-{\displaystyle a\_{1},...a\_{n},b\_{1},...b\_{m}} (כולם שונים כי {\displaystyle L/K} ספרבילית). נגדיר את הקבוצה: {\displaystyle S=\{{\frac {a\_{i}-a}{b\_{j}-b}}|1\leq i\leq n,1\leq j\leq m\}\cup \{0\}}. היא סופית, לכן יש {\displaystyle c\in K\setminus S}. נסמן {\displaystyle \alpha =a-cb}, וכן {\displaystyle h=f(\alpha +cx)}. אז {\displaystyle h(b)=f(\alpha +bc)=f(a)=0}, וכן {\displaystyle h(b\_{j})=f(\alpha +cb\_{j})\neq 0} כי מבניה {\displaystyle \alpha +cb\_{j}\neq a\_{i},a} לכל i,j. לכן {\displaystyle gcd(g,h)=x-b}. אבל {\displaystyle g,h\in K(\alpha )[x]} ולכן כך גם ה-gcd שלהם. לכן {\displaystyle b\in K(\alpha )} ולכן גם {\displaystyle a\in K(\alpha )}. מכאן {\displaystyle K(a,b)\subset K(\alpha )}. כמובן גם {\displaystyle K(a,b)\supset K(\alpha )} ובסך הכול {\displaystyle K(a,b)=K(\alpha )}.

ההוכחה לא רק מראה קיום אלא גם מראה דרך מפורשת לבנות את האיבר, ולמעשה מוכיחה שכמעט כל האיברים ב-L יוצרים את ההרחבה.
הרב **דוד צבי הכהן קצבורג** (בכתיב יהודי אירופאי: **קאטצבורג**) (תרט"ז – תרצ"ו, 1857–1936) היה רב, דיין, פוסק, מחבר תורני ומוציא לאור הונגרי.

קורות חיים
----------

נולד בכפר פילזן במחוז הונט, הונגריה לאביו הרב זלמן. למד אצל ר' נפתלי סופר אב בית דין פטשיניידורף, ר' זוסמן סופר אב"ד פאקש, וחמש שנים אצל ר' שמחה בונם סופר בעל 'שבט סופר'.

שימש בהוראה בכמה קהילות. החל מתרנ"ב (1892) החל לשמש כדיין ומגיד בעיר ווייצן (ואץ, סמוך לבודפשט).

בעריכתו נדפס כתב העת התורני "**תל תלפיות**", החל מקיץ תרנ"ב, שהיה פעיל 45 שנה, עד לשנת תרצ"ו. בכל חוברת הדפיס העורך משלו דברי הלכה ואגדה בעניינים שעל הפרק. כן הדפיס כמה ספרים משלו.

הרב קצבורג היה אמנם סופר מחונן, אבל כבד פה וכבד לשון. הרופאים הבטיחו לרפא את מחלתו, אולם ההוצאות היו יקרות, ולא ברור אם הטיפול הרפואי יצא לפועל.

השקפתו
------

הרב קצבורג היה בעל יחס חיובי לציונות, הוא סבר שהגאולה תגיע בדרך הטבע, והוא תמך ועודד שיתוף פעולה עם החילונים ביישוב הארץ. מבחינה רעיונית הוא סבר שהגאולה צריכה להגיע דווקא על ידי אנשים רחוקים מתורה. לדעתו ההימנעות מהצלת היהודים מהפוגרומים באירופה לארץ ישראל, מחשש שיתקלקלו שם, היא "ממש לא תרצח".

בשל המלחמה החריפה של כמה מרבני הונגריה נגד הציונות, נאלץ הרב קצבורג להסתיר את עמדותיו. כחלק ממהלך זה, בתחילה פרסם הרב קצבורג סדרה של שלושה מאמרים בהם תמיכה מפורשת ונלהבת בציונות בכתב העת שהוציא לאור תל תלפיות (שני מאמרים שלו, והשלישי של הרב שלמה זלמן ברודי). אולם, בשל התערבותו של הרב ישעיהו זילברשטיין, רבה של וויצן שפיקח על כתב העת נפסקו הפרסומים, ופורסמו בכתב העת מכתבי מחאה חריפים האוסרים להשתתף עם הציונים וקובעים שהציונות היא מזימה שנועדה לצוד נפשות של יהודים חרדים.

במקרה שבא לפניו צידד לגייר גוי שרוצה להתחתן עם נערה יהודייה שהייתה ידועה כיראת שמים. לדבריו, בגיור יש ללכת אחר ראות עיני הדיין, וכאן ניתן לומר שהנערה תשפיע על הגוי לשמור תורה ומצוות לאחר גיורו. הוא הוסיף שבגיור לא הולכים אחר הרוב, כי מדובר ב"פיקוח נפש" אם נסרב לגייר אדם שאכן ראוי לכך. לדבריו, יש להקל באופן מיוחד בגוים שאינם עובדי עבודה זרה, כפי שנהגו להקל באשכנז ב"סתם יינם של נוצרים.

חיבוריו
-------

* מבשר צדק ג' חלקים, דרושים על התורה, מצוות ברית מילה, פדיון הבן, בר מצווה, נישואין ומסכת אבות.
* זר צדק, ספר מאמרים במחשבת ישראל.
* פרחי כהונה, ספר חידושים על מסכת פסחים ועוד מסכתות בש"ס, ובסופו נדפס קונטרס 'כתר כהונה' - שו"ת בענייני קדושת כהונה
* צדק עולמים, באור התורה ודת היהדות, יצא לאור בויצן בשנת 1918.
* רז הדק, באור מהות הידיעה והבחירה בדרך הגיוני ובאורך דרוש, יצא לאור לאחר מותו על ידי בנו בבודפשט שנת 1938.

לקריאה נוספת
------------

* נתנאל קצבורג, 'קצבורג, דוד צבי הכהן', **אנציקלופדיה של הציונות הדתית**, כרך ה, מוסד הרב קוק תשמ"ג, עמ' 489–493

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד צבי קצבורג (1856-1937), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  **זר צדק, עמוד 3, במכתב הסכמה של הרב שמחה בונם סופר**
2. ↑  הרב דוד צבי קאטצבורג, דרישת ציון, **תל תלפיות, כרך יב עמוד 157**
3. ↑  הרב ד"ר אלפסי, **דורשי ציון בפועל, בערך 'הרב דוד צבי קצבורג'**
4. ↑  ד"ר יואב שורק, הרב משה שמואל גלאזנר : המורד מבפנים באורתודוקסיה ההונגרית, עמודים 143; 171 - 173
5. ↑  **תל תלפיות כרך ט עמוד 228**

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007297074405171
* ISNI: 0000 0000 7330 4524
* LCCN: n94066674
* NTA: 303432691
* VcBA: 495/365810
* VIAF: 48458817
* WorldCat: lccn-n94066674

 |
פירמידה עם פינה ישרה
**משפט דה-גואה** הוא משפט בגאומטריה המהווה הכללה של משפט פיתגורס לשלושה ממדים. המשפט נקרא על שמו של המתמטיקאי הצרפתי ז'אן פול דה-גואה דה-מלבס.
המשפט קובע שאם בפירמידה יש פינה ישרה (שלוש הזוויות היוצרות את הפינה, הן זוויות ישרות, ראו תמונה משמאל) אז סכום ריבועי השטחים היוצרים את הפינה הישרה שווה לריבוע שטח הפאה הרביעית. 

{\displaystyle Area\_{\color {blue}ABO}^{2}+Area\_{\color {green}ACO}^{2}+Area\_{\color {red}BCO}^{2}=Area\_{ABC}^{2}}
ניתן להכליל את משפט פיתגורס ואת משפט דה-גואה גם לממדים גבוהים יותר משלוש.

הוכחות
------

### הוכחה גאומטרית

הוכחת משפט דה-גואה
נעביר אנך מהקודקוד O החותך את הפאה ABC בנקודה H ואנך מ-C החותך את הישר AB בנקודה K. 
(CK עובר דרך הנקודה H). אזי מתקיים: {\displaystyle {\tfrac {HK}{OK}}={\tfrac {OK}{CK}}} (כי שני הביטויים מייצגים את קוסינוס הזווית שבין המישורים AOB ו ACB).
מהשיווין הקודם נקבל כי {\displaystyle Area\_{ABC}\cdot Area\_{AHB}={\tfrac {{CK}\cdot {AB}}{2}}\cdot {\tfrac {{HK}\cdot {AB}}{2}}=Area\_{AOB}^{2}}.
באותו אופן מראים כי {\displaystyle Area\_{ABC}\cdot Area\_{BHC}=Area\_{BOC}^{2}} וְ- {\displaystyle Area\_{ABC}\cdot Area\_{AHC}=Area\_{AOC}^{2}}.
לאחר סיכום שלושת השוויונים הנ"ל ומכיוון ש {\displaystyle Area\_{AHB}+Area\_{BHC}+Area\_{CHA}=Area\_{ABC}\,} נקבל: {\displaystyle Area\_{\color {blue}ABO}^{2}+Area\_{\color {green}ACO}^{2}+Area\_{\color {red}BCO}^{2}=Area\_{ABC}^{2}}. מ.ש.ל.

### הוכחה אנליטית

נצייר מערכת צירים קרטזית בשלושה ממדים. נסמן: {\displaystyle OA=a,OB=b,OC=c}. נזהה את הנקודה O עם ראשית הצירים ואת הנקודות A,B,C עם הווקטורים (a,0,0), (0,b,0), (0,0,c). שטח המשולש ABC שווה למחצית המכפלה וקטורית של הווקטורים AB ו AC ולכן:

{\displaystyle Area\_{ABC}^{2}=({\frac {1}{2}}\|{\vec {AB}}\times {\vec {AC}}\|)^{2}={\frac {1}{4}}\|(bc,ac,ab)\|^{2}={\frac {1}{4}}(b^{2}c^{2}+a^{2}c^{2}+a^{2}b^{2})=Area\_{BOC}^{2}+Area\_{AOC}^{2}+Area\_{AOB}^{2}}

קישורים חיצוניים
----------------

* משפט דה גואה, באתר MathWorld (באנגלית)
* הרחבה של משפט פיתגורס למרחב ממימד 3 ויותר
**הכשרה חברה לביטוח בע"מ** היא חברת ביטוח ישראלית המציעה מגוון שירותים ומוצרים בתחומי הביטוח האלמנטרי, ביטוח חיים, חיסכון ארוך טווח ופיננסים וביטוח בריאות. החברה מעסיקה כ-500 עובדים.

יו"ר הדירקטוריון של החברה הוא אלי אלעזרא. מנכ"ל החברה הוא שמעון מירון.

היסטוריה
--------

החברה התאגדה בדצמבר 1994 כחברת בת של הכשרת היישוב החזקות ביטוח בע"מ, מקבוצת הכשרת היישוב. החל משנת 1995 הועברה לחברה כל פעילות הביטוח בתחומי ביטוח כללי וביטוח חיים מהחברה האם. משנת 2004 נסחרות מניות הכשרה חברה לביטוח בע"מ בבורסה לניירות ערך בתל אביב.

בשנת 2006 נרכשה החברה-האם, "הכשרת היישוב החזקות ביטוח", על ידי קבוצת אלעזרא. ביוני 2009 החזיקה החברה האם ב-61% מהון המניות ומזכויות ההצבעה בחברה, אלעזרא החזיק במישרין עוד כ-1% ממניות החברה, ואפרידר - החברה לשיכון ופיתוח ישראל בע"מ (הנשלטת אף היא על ידי אלעזרא החזקות בע"מ) החזיקה בכ-26% מהון המניות והזכויות בחברה. כיום מחזיק אלעזרא באמצעות חברת אלעזרא החזקות בע"מ כ-90% ממניות החברה-האם.

במהלך המחצית השנייה של שנת 2007 השיקה החברה סדרת מוצרים הנקראת "Best Invest". הסדרה משלבת בין פעילות הביטוח של החברה לפעילות ניהול השקעות של מספר בתי השקעות, כאשר המוצר אותו מקבל הלקוח הוא פוליסת חיסכון. ההשקעות אשר מנוהלות על ידי בתי ההשקעות מחולקות לסלי ההשקעות המנוהלים בשיטת ניהול תיקים, קרי: מנהל התיק קובע את תמהיל ההחזקות במוצרים הפיננסיים השונים על פי ההגדרות שבכל אחד מסלי ההשקעות אותם בחר המבוטח.

בסוף שנת 2008 עמד הונה העצמי של החברה על 166.1 מיליון ש"ח. סך עמודת ההון וההתחייבויות במאזן החברה עמד על יותר מ-4 מיליארד ש"ח. נתח השוק של החברה בתחום ביטוח החיים נחשב קטן יחסית בהשוואה לחמש קבוצות הביטוח הגדולות בישראל. ענף זה הניב לחברה הכנסות בשיעור של כ-300 מיליון ש"ח בשנת 2008.

ראו גם
------

* חברת הכשרת היישוב

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של הכשרה חברה לביטוח
* נתונים כספיים של החברה
* עץ האחזקות של החברה
* הכשרה חברה לביטוח בע"מ, באתר הבורסה לניירות ערך בתל אביב
* הכשרה חברה לביטוח בע"מ, באתר "מאיה"

* הכשרה חברה לביטוח, באתר Crunchbase (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  הכשרה חברה לביטוח בע"מ: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
2. ↑  רון שטיין, ‏אלי אלעזרא רכש החזקות משפ' נמרודי בהכשרה החזקות ביטוח בתמורה ל-215 מיליון שקל, באתר גלובס, 6 בפברואר 2006

| חברות ביטוח בישראל |
| --- |
| חברות פעילות | AIG • ביטוח ישיר • איילון • ביטוח חקלאי • הכשרה • הפניקס • הראל • ווישור • כלל חברה לביטוח • מגדל • מנורה מבטחים • ענבל • שירביט • שלמה ביטוח • שומרה • ליברה • קרנית • הפול |
| סוכניות מובילות | מבטח סימון • מדנס • מארש ישראל |
| חברות שנסגרו | אבנר • אליהו • הסנה • חברות נוספות |
| המפקח על הביטוח • התאגיד המנהל של המאגר לביטוח רכב חובה • איגוד חברות הביטוח בישראל |
בחשבון אינפיניטסימלי, **גרסאות דיסקרטיות של משפט גרין** מתארות את הקשר בין אינטגרל כפול של פונקציה ב"תחום מלבני מוכלל" *D* (תחום שנוצר מאיחוד סופי של מלבנים במישור), וצירוף ליניארי של הפונקציה הקדומה של פונקציה נתונה, בפינות התחום. ערך זה מציג גרסה של משפט גרין הדיסקרטי

, המכלילה את אלגוריתם טבלת שטח מסוכם מתחום מלבני לאיחוד של כמה מלבנים.

המשפט נקרא על שם המתמטיקאי האנגלי ג'ורג' גרין, לאור הדמיון בינו לבין משפט גרין: שני המשפטים מתארים קשר בין אינטגרציה לאורך עקום, ואינטגרציה על תחום החסום על ידי העקום. משפט גרין הדיסקרטי מיושם בהקשרים של חישובי שטחים מהירים, החל מאפליקציות ממוחשבות כגון זיהוי אובייקטים בתמונה, וכלה בחישוב יעיל של הסתברויות.

המשפט
-----

 הגדרת הפרמטר {\displaystyle \alpha \_{D}}
תהי *f* פונקציה אינטגרבילית במישור, ותהי:

{\displaystyle F\left(x,y\right)\equiv \int \_{0}^{y}\int \_{0}^{x}f\left(u,v\right)\,du\,dv}
הפונקציה הקדומה שלה. יהי *D* תחום מלבני מוכלל במישור **R**2. אזי ניסוח המשפט הוא:

{\displaystyle \iint \_{D}f\left(x,y\right)\,dx\,dy=\sum \_{{\vec {x}}\in \nabla \cdot D}\alpha \_{D}\left({\vec {x}}\right)\cdot F\left({\vec {x}}\right),}
כאשר {\displaystyle \nabla \cdot D} היא קבוצת הפינות של התחום הנתון *D*, ו - {\displaystyle \alpha \_{D}} הוא פרמטר דיסקרטי עם ערכים אפשריים {0, ±1, ±2}, אשר נקבע על פי סוג הפינה, בהתאם לציור משמאל.

רעיון להוכחה
------------

כדי להוכיח את המשפט ניתן להפעיל את הנוסחא מהאלגוריתם טבלת שטח מסוכם על המרובעים שמרכיבים את התחום המלבני המקורי:

כפי שניתן לראות בתמונה לעיל, מקדמי הפונקציה הקדומה (+\-) מקזזים זה את לאורך המרובעים, מלבד פינות התחום המקורי.

דוגמה
-----

בהינתן פונקציה *f* שמוגדרת ב - **R**2, תהי *F* הפונקציה הקדומה שלה. יהי *D* התחום שצבוע בירוק בתמונה הבאה:

אזי טענת המשפט לגבי התחום המלבני, היא:

{\displaystyle \iint \_{D}f\left(x,y\right)\,dx\,dy=F\left(J\right)-2F\left(K\right)+F\left(L\right)-F\left(M\right)+F\left(N\right)-F\left(O\right)+F\left(P\right)+F\left(Q\right)-F\left(R\right).}

הכללות
------

פאם ושותפיו הציעו הכללה לתחומים פוליגוניאליים על ידי תכנון דינמי.

ראו גם
------

* משפט גרין

לקריאה נוספת
------------

* The discrete Green Theorem and some applications in discrete geometry

הערות שוליים
------------

1. ↑  X. Wang, G. Doretto, T. Sebastian, J. Rittscher, and P. Tu.
"Shape and appearance context modeling". In Proc. IEEE
Int. Conf. on Computer Vision (ICCV), pages 1–8, 2007.
קישור למאמר
2. ↑  M. Pham, Y. Gao, V. D. Hoang, T. Cham. "Fast Polygonal
Integration and Its Application in Extending Haar-like
Features to Improve Object Detection". In Proc. of the
IEEE Conference on Computer Vision and Pattern Recognition
(CVPR), San Francisco, CA, 2010.
קישור למאמר