recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
הגולגולת המסתתרת בחלקה התחתון של התמונההשגרירים של האנס הולביין הבןבצד ימין התמונה ממבט חזיתי, ובצד שמאל היחלק התחתון בתמונה מזווית ראייה שונה
**אנאמורפוזה** (Anamorphosis) היא טכניקה אמנותית המציגה אשליה על ידי פרספקטיבה מעוותת המחייבת את הצופה להשתמש בהתקנים מסוימים או בנקודת מבט שונה כדי לראות אלמנט המוסתר ביצירה כשמביטים בה בנקודת מבט חזיתית. המילה אנאמורפוזיס נגזרת מיוונית כשמשמעותה של אנא היא בחזרה או שוב, ומורפה היא צורה או אופן.

היסטוריה
--------

יצירתו של לאונרדו דה וינצ'י "עינו של לאונרדו" משנת 1485, היא הדוגמה המוקדמת המובהקת והידועה של שימוש באנאמורפוזיס בעידן המודרני. גם ציורי המערות הפרהיסטוריים בלסקו מחזיקים בטכניקה בשל הזוויות האלכסוניות של המערה שאילצו את הציורים להיות בזוויות מסוימות כדי שלא יהיו מעוותים מנקודת מבטו של הצופה.

הצייר האנס הולביין הבן התפרסם בעיקר בציורו השגרירים כשהטמין בחלקה התחתון של התמונה צורה מעוותת שבזווית חדה מהצד הופכת לדמות של גולגולת. 

במהלך המאה ה-17 יצירות בסגנון הבארוק שנועדו להטעות את העין, השתמשו לעיתים בטכניקה כדי לשלב אלמנטים אדריכליים עם אשליה. כך בעמידה בנקודה מסוימת הארכיטקטורה הייתה משתלבת עם הציור הדקורטיבי. בדרך זו כיפת כנסיית סנט איגנטיוס ברומא, שצוירה על ידי אנדריאה פוזו, מייצרת את שיאה של האשליה כיוון שבשל תלונות על חסימת האור לשכונות שבסמוך לכנסייה, פוזו הוזמן לצייר את התקרה כדי שתראה כמו חלקה הפנימי של כיפה, במקום שיבנו חלק כזה, עם זאת, התקרה שטוחה ויש רק נקודה מסוימת בה האשליה מושלמת ונראית אמיתית.

במאות ה-18 וה-19 יצירות אנאמורפיות שימשו יותר כחלק ממשחקי ילדים, מאשר אלמנט אמנותי. במאה ה-20 אמנים מסוימים ניסו לחדש את הטכניקה, כדוגמת מרסל דושאן שבחלק ממוצגיו הייתה נגיעה של אנאמורפוזה, כדוגמת הזכוכית הגדולה. אמן נוסף הוא סלבדור דאלי שהטכניקה השפיעה על מספר מציוריו. בשלהי המאה ה-20 הטכניקה תפסה תאוצה בעיקר בצעצועים ומשחקי ילדים.

* הכיפה המצוירת על התקרה השטוחה בכנסיית סנט איגנטיוס ברומאהכיפה המצוירת על התקרה השטוחה בכנסיית סנט איגנטיוס ברומא
* משחק ילדים בו בעזרת מראה בצורת כוס מתקבל הציור שנראה במבט ראשון כמו קשקושמשחק ילדים בו בעזרת מראה בצורת כוס מתקבל הציור שנראה במבט ראשון כמו קשקוש

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנאמורפוזה** בוויקישיתוף
* ההיסטוריה של אנאמורפוזה (באנגלית)
* Descriptive Geometry and anamorphoses (באנגלית)
* אמנות אנאמורפית (באנגלית)
* אנאמורפוזה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אנאמורפוזה, באתר MathWorld (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007294864705171
* BnF: cb119516761 (data)
* GND: 4142359-8
* LCCN: sh85004796
* SUDOC: 027487768

 |
**ג'ון מרטין לינדסטרום** (**John Martin Lindström**; נולד ב-22 באוגוסט 1980) הוא זמר-יוצר שוודי, אשר ידוע בעיקר בזכות שיתופי הפעולה שלו עם Swedish House Mafia.

קריירה
------

ב-13 במאי 2011, הוא התארח (ללא קרדיט) בסינגל "Save the World" של Swedish House Mafia. השיר הגיע בשיאו למקום החמישי במצעד הדאנס הבריטי, למקום הראשון במצעד שירי הדאנס קלאב ולמקום הרביעי בסוורייטופליסטן. כמו כן, השיר זכה בתואר פלטינה מחומשת מ-GLF ובתואר פלטינה מ-RIAA.

ב-22 ביולי 2011, נודע כי הוא היה אחד מהכותבים של השיר "Fade into Darkness" של אביצ'י.

ב-14 בספטמבר 2012, הוא התארח בסינגל "Don't You Worry Child" של Swedish House Mafia. הסינגל הגיע בשיאו למקום הראשון במצעד הסינגלים הסקוטי, למקום השישי בבילבורד הוט 100, למקום הראשון במצעד שירי הדאנס קלאב ולמקום הראשון בסוורייטופליסטן. כמו כן, השיר זכה בתואר 9× פלטינה מ-GLF, בתואר 11× פלטינה מ-ARIA ובתואר פלטינה מחומשת מ-RIAA.

ב-10 במאי 2013, הוא התארח בגרסה הוואקלית של השיר "Reload" של סבסטיאן אינגרוסו (אנ') וטומי טראש (אנ'). הגרסה הגיעה בשיאה למקום החמישי בסוורייטופליסטן, למקום השלישי במצעד הסינגלים הבריטי, למקום הראשון במצעד הדאנס הבריטי ולמקום הרביעי במצעד שירי הדאנס קלאב. כמו כן, השיר זכה בתואר זהב מ-ARIA, בתואר פלטינה כפולה מ-GLF ובתואר כסף מ-BPI.

ב-25 באוקטובר 2013, הוא התארח בסינגל "Children of the Sun" של טייני טמפה. הסינגל הגיע בשיאו למקום השישי במצעד הסינגלים הבריטי, למקום השני במצעדי סינגלי ואלבומי ה-R&B הבריטיים ולמקום השישי במצעד הסינגלים הסקוטי. כמו כן, השיר זכה בתואר כסף מ-BPI.

ב-12 בפברואר 2014, הוא הוציא את הסינגל "Anywhere for You". השיר הגיע בשיאו למקום הראשון בלטביה, למקום השני במצעד הסינגלים הסקוטי, למקום הרביעי במצעד הדאנס הבריטי ולמקום השביעי במצעד הסינגלים הבריטי. כמו כן, השיר זכה בתואר פלטינה מ-GLF.

ב-17 במאי 2015, נודע כי הוא היה אחד מהכותבים של השיר "Together" של אלה אייר.

מאז 2018, הוא חבר בהרכב המוזיקלי VCATION.

ב-14 במאי 2020, הוא התארח בסינגל "Higher Ground" של מרטין גריקס. השיר הגיע בשיאו למקום ה-80 בסוורייטופליסטן, למקום הראשון בפלנדריה ולמקום ה-11 במצעד שירי הדאנס/אלקטרוני.

ב-30 ביולי 2020, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם גריפין, את הסינגל "Cry". השיר הגיע בשיאו למקום ה-12 במצעד שירי הדאנס/אלקטרוני.
**כלא דרטמור** (באנגלית: **HM Prison Dartmoor**) הוא בית סוהר, השוכן ליד הכפר פרינסטאון שבמחוז דבון בבריטניה. 

הכלא ממוקם בליבה של ערבת דרטמור שבדרום דבון ובשולי הפארק הלאומי דרטמור. הוא נמצא בבעלות דוכסות קורנוול ומופעל על ידי שירות בתי הסוהר של בריטניה.

היסטוריה
--------

הכלא נפתח בשנת 1809 כדי לשמש כאתר מבודד שבו ישוכנו אלפי שבויי מלחמה - שבויים צרפתים מן המלחמות הנפוליאוניות ושבויים אמריקאים ממלחמת 1812. 

לאחר שחרור השבויים עמד הכלא נטוש במשך שנים רבות. ב-1851 נפתח מחדש, הפעם כבית סוהר אזרחי לפושעים פליליים, ויצא לו מוניטין ככלא שמור המיועד לפושעים מסוכנים ביותר. בין האסירים שנכלאו בו מאז היה איימון דה ואלירה, לימים ראש ממשלת אירלנד. ב-1917, במהלך מלחמת העולם הראשונה, הומר למתקן עבודה עבור 1,100 סרבני שירות בצבא מטעמי מצפון, אשר זכו לשיחרור ממאסר. ב-1920 שב המתקן לשמש כבית כלא. 

כיום, למרות המוניטין שיצאו לו, משמש האתר כמתקן בדרגת ביטחון ג' (אחת לפני הנמוכה ביותר) בתכולה של עד 659 אסירים, ומשמש לכליאת עברייני מין, עבריינים לא אלימים ועברייני צווארון לבן. רוב המבנים בו הם אלו שנבנו במאה ה-19. מאז 1996 פועל בו מוזיאון המציג את תולדות המקום מאז היווסדו.

הכלא זכה לאזכורים רבים בתרבות הבריטית. בין השאר התייחס הסופר ארתור קונאן דויל לכלא (אותו כינה "כלא פרינסטאון") בארבעה מהסיפורים שכתב על הבלש שרלוק הולמס. בספר כלבם של בני בסקרוויל, אחד מארבעת הספרים באורך מלא שכתב על הולמס, דובר על אסיר נמלט מהכלא שבסופו של דבר נהרג בעת מנוסתו מפני הכלב. הכלא נזכר גם בסדרה המלאך, בסדרה איסטאנדרס ובתוכניות נוספות.

* מראה הכלאמראה הכלא
* השער הראשי של הכלאהשער הראשי של הכלא

ראו גם
------

* מתקן מעצר למהגרים הארמונדסוורת'
* הפארק הלאומי דארטמור

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כלא דרטמור** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של כלא דרטמור
* הכלא באתר משרד המשפטים הבריטי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007506097505171
* LCCN: n86118674
* VIAF: 127928231
* WorldCat: lccn-n86118674

 |
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**שמואל צסלר** (בכתיב יידי: **צעסלער**; 5 בדצמבר 1904 – 13 בדצמבר 1987) משורר ילדים יידי, מתרגם, עורך ומחנך.

ביוגרפיה
--------

שמואל צסלר נולד בזבלודוב שבסמוך לביאליסטוק בפולין (אז בתחום המושב היהודי של האימפריה הרוסית). אביו היה מורה, והוא למד בעיירה ובה סיים את לימודיו. בגיל 18, עם תום לימודי התיכון שלו, יצא צסלר להשלמת לימודיו בוורשה בירת המדינה הפולנית הצעירה. הוא סיים לימודי הוראה וחזר לזבלודוב, שם שימש כמורה מספר שנים. שירו הראשון ביידיש נדפס אף הוא בביאליסטוק, ביומון "דאס נייע לעבן" ('חיים חדשים').

בשנת 1935 היגר צסלר לארגנטינה, והשתקע בעיר הצפונית טוקומאן. לאחר כחמש שנים עקר לבואנוס איירס הבירה. שם לימד והרצה במוסדות חינוך יידישאיים, בתי הספר "ביאליק" ו"שלום עליכם". בנוסף, כתב, ערך ופרסם מיצירותיו בעיתוני ילדים בכל דרום אמריקה.

בשנת 1949 שמואל צסלר התמנה לפרופסור בסמינר היהודי למורים בבואנוס איירס, שם גם ייסד וערך את הירחון המצויר לילדים "קינדרלאנד" ('ארץ הילדים'). מאוחר יותר, בשנת 1963 ועד סמוך למותו ערך את הירחון לילדים "שלום", שיצא לאור בשתי הלשונות, יידיש ועברית.

שמואל צסלר זכה לפרסום רב כיוצר לילדים בכל רחבי הפזורה של היידיש, ואחדים משיריו אף הולחנו והושרו, והפכו לפזמונים מוכרים ואהובים. לאחר המלחמה והשואה, והשמדת יהדות זבלודוב, היה שמואל צסלר בין עורכי ספר היזכור ליהודי עירו.

שמואל צסלר פרסם כחמישה עשר כרכים ביידיש, של שירי ילדים, כריסטומטיות (מקראות), דברי חינוך ותרגומים. רוב ספריו יצאו לאור בארגנטינה, בטוקומן ובבואנוס איירס. שירים בודדים משלו תורגמו לעברית בידי אוריאל אופק, דב נוי וחיים אוסטרובסקי.

ארכיונו האישי שמור בספרייה הלאומית.

מספריו
------

* **פייגל אין דער לופטן** [ציפורים באוויר], קינדערלידער און קרייזשפילן [שירי ילדים ומשחק], מיט א ווארט פארויס פון מלך ראוויטש [עם מבוא מאת מלך ראוויטש]. טוקומן, 1939.
* **שירים מאוירים לילדים**: ביידיש ובעברית, ערכה והוסיפה אחרית דבר עדינה בר-אל. ירושלים: מפעל דב סדן – האוניברסיטה העברית בירושלים, 2011.

### תרגומיו

* **שלמה המלך ושלמי הסנדלר**, מאת סמי גרונמן, תרגם ליידיש מהנוסח העברי של נתן אלתרמן שמואל צסלר, המחזה הוצג בניו יורק, בשנת 1955.

שמואל צסלר תרגם ליידיש מהעברית כמה שירי ילדים של המשוררים אנדה עמיר-פינקרפלד, יעקב פיכמן, ואחרים. וכן תרגם ליידיש מעברית מחזה מאת נחום בנארי, ממייסדי עין חרוד.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרסומיו של שמואל צסלר בקטלוג פרידמן של אוניברסיטת פנסילבניה
* עדינה בר-אל, שמואל צעסלער – משורר ילדים ביידיש בארגנטינה

הערות שוליים
------------

1. ↑  ארכיון **שמואל צסלר**, בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007284207905171
* BnF: cb167495566 (data)
* GND: 1089855230
* ISNI: 0000 0000 8484 0373
* LCCN: n83312835
* VIAF: 120142815
* WorldCat: lccn-n83312835

 |
**יהודה גבאי** (23 בנובמבר 1926 – 8 בפברואר 2020) היה אתלט ועיתונאי ספורט ישראלי. היה אלוף ישראל ושיאן ישראל בריצות ל-60 מטר, ל-100 מטר ול-200 מטר.

גבאי היה האצן הישראלי הראשון שירד מ-11 שניות בריצת 100 מטר.

קורות חייו
----------

גבאי נולד בתל אביב, בוגר גימנסיה הרצליה. בשנת 1944, בהיותו בגיל 18, הוא הוגלה על ידי שלטונות המנדט הבריטי למחנות מעצר באריתריאה ובסודאן.

לאחר ששב לישראל, הוא התאמן באגודת מכבי רמת גן, והיה לאלוף ישראל בריצות קצרות. הוא החזיק בשיאי ישראל בריצות ל-60 מטר, ל-100 מטר ול-200 מטר. באליפות ארץ ישראל שנערכה במאי 1947 הוא זכה ב-3 מדליות זהב, בריצת 60 מטר בשיא ישראלי חדש בצוותא עם יצחק כספי בתוצאה של 6.8 שניות, בריצת 100 מטר בשיא ישראלי חדש של 10.9 שניות ובכך היה לאתלט הישראלי הראשון שרץ ריצה זו מתחת ל-11 שניות ובריצת 200 מטר בשיא ישראלי חדש נוסף של 22.8 שניות. באליפות מזרח הים התיכון באתונה שנערכה בסוף ספטמבר אותה שנה הוא זכה במדליית זהב בריצת 100 מטר בתוצאה של 11.2 שניות.

ב-1948 היה אמור לייצג את ישראל באולימפיאדת לונדון, אך בשל מלחמת העצמאות שירת בתקופה זו בצבא, בגדוד 31 של חטיבת אלכסנדרוני.

ב-1950 השתתף במכביה השלישית, הראשונה בישראל, והתכבד לקרוא את שבועת הספורטאים.

ב-1952 הצטרף לעיתון "העולם הזה" ככתב כללי וכתב ספורט. במקביל שימש ככתב שבועון הספורט "ספורט ישראל", וב-1954 נסע לשווייץ מטעם העיתון כדי לסקר את משחקי גביע העולם בכדורגל. באותה שנה חבר אל קבוצת עיתונאים שיזמו את הקמת עיתון "חדשות הספורט", שהפך לעיתון פופולרי בתפוצה גדולה. שבעת מייסדי ובעלי העיתון, בנוסף לגבאי, היו: אלכסנדר אלכסנדרוני, יעקב אפלויג, יחיאל ארזי, נחמיה בן-אברהם, יזהר ברנר וישראל פז.

כעיתונאי ועורך דיווח במרוצת השנים על מספר רב של אירועי ספורט, בהם המשחקים האולימפיים של רומא 1960, מינכן 1972, ומונטריאול 1976, וכן משחקי גמר גביע העולם בכדורגל בשווייץ 1954, בשוודיה 1958 ובאנגליה 1966.

עם סגירת העיתון, לאחר 30 שנה מיום היווסדו, מונה גבאי לדובר מוסדות הספורט ולאחר מכן לדובר ומנהל יחסי הציבור והפרסום של המועצה להסדר ההימורים בספורט.

ב-2015 הוציא ספר אוטוביוגרפי, "הלו, אני עוד פה".

הוא נפטר ב-8 בפברואר 2020.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתמול בספורט - ששה שיאים ארציים חדשים באתלטיקה קלה התקדמות יוצאת מהכלל של ספורטאי מכבי, הַבֹּקֶר, 13 באפריל 1947
* מעשה בלתי ספורטיבי, הַבֹּקֶר, 6 במרץ 1950
* נצחונות ישראליים באנקרה, מעריב, 15 ביוני 1952
* אביעד פוהורילס, זינוק לאתמול, באתר ישראל היום, 28 ביוני 2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתמול בספורט - הושגו 4 שיאים ארציים חדשים באתלטיקה קלה, הַבֹּקֶר, 18 במאי 1947
2. ↑  הצלחה לאתלטים העברים ביון, המשקיף, 30 בספטמבר 1947
3. ↑  ספורטאינו ביון, דבר, 17 באוקטובר 1947
4. ↑  אליעזר רואי, ספורט - אורות וצללים במכביה, דבר, 6 באוקטובר 1950
5. ↑  אליעזר רואי, בגלל אפיסת כוחות, דבר, 13 באוקטובר 1950
6. ↑  יהודה גבאי, הלו, אני עוד פה, באתר גוגל ספרים, ‏2015 (באנגלית)
7. ↑  יהודה גבאי, ממייסדי העיתון המיתולוגי "חדשות הספורט", נפטר בגיל 93, באתר מעריב, ‏8 בפברואר 2020 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007593550205171
* LCCN: n2020014900
* WorldCat (עם LCCN): n2020-014900

 |
**אינוקנטיוס העשירי** (בלטינית: **Innocentius X**; ‏6 במאי 1574 – 7 בינואר 1655) היה אפיפיור מ-15 בספטמבר 1644 עד ליום מותו ב-7 בינואר 1655.

חייו
----

נולד ברומא כג'ובאני בטיסטה פמפילי (Giovanni Battista Pamphilj) למשפחה שהגיעה מגוביו. למד תאולוגיה ועריכת דין באוניברסיטה האפיפיורית הגרגוריאנית. הוא התקדם בהיררכיה הכנסייתית, וב-1621 שלח אותו גרגוריוס החמישה עשר כנונציו לנאפולי. ב-1626 מינה אותו אורבנוס השמיני לקרדינל ולשגריר הוותיקן בספרד.

לאחר מותו של אורבנוס השמיני, זכה אינוקנטיוס בתמיכת הקרדינלים הספרדים ונבחר לאפיפיור למרות ההתנגדות הקרדינלים הצרפתים. הקרדינל מאזארן, ראש הקבוצה הצרפתית היה יכול להטיל וטו על בחירתו, אולם הוא איחר לקונקלווה והגיע רק לאחר שהסתיימה ההצבעה.

אינוקנטיוס התנגד להסכמי שלום וסטפליה לאור הפגיעה החמורה במעמדה של הכנסייה שנבעו מהם, הפקעת שטחים משליטה קתולית והכרה במדינות פרוטסטנטיות כדוגמת הולנד ושוודיה והורדת השפעתה של הדת על שלטונות המדינות באירופה. התנגדותו הייתה ללא הועיל והסכם זה קבע את פני המדיניות באירופה מאז ואילך.

במהלך כהונתו היה אינוקנטיוס נתון להשפעתה של גיסתו אולימפיה מאידלצ'יני (Olimpia Maidalchini) שהואשמה בתאוות בצע, ובעקבותיה נחשבת כל כהונתו כמושחתת.

זמן קצר לאחר תחילת כהונתו, נקט אינוקנטיוס בצעדים חוקיים בשל אי סדרים כספיים נגד משפחת ברבריני (Barberini) - אחת המשפחות החשובות והעשירות ברומא באותה תקופה ומשפחתו של האפיפיור הקודם שזכתה בעת שלטונו לטובות הנאה מפליגות. שלושת בני המשפחה המרכזיים, הקרדינל פרנצ'סקו, אנטוניו וטדאו ברבריני ברחו לפריז, שם מצאו מקלט בחסותו של הקרדינל מאזארן. בתגובה, עיקל אינוקנטיוס את ארמון ברבריני ופרסם בולה אפיפיורית שקובעת כי כל קרדינל שייעדר ממדינת האפיפיור שישה חודשים ללא אישור מהאפיפיור, ייענש בשלילת הבנפיקיום שלו ובסופו של דבר לשלילת מעמד הקרדינל עצמו. הסנאט הצרפתי קבע כי צו האפיפיור לא חל בתחומי צרפת, אך אינוקנטיוס לא נכנע עד שמאזארן הודיע על הכנות לפלישה צבאית לאיטליה. לאחר מכן התחממו יחסי האפיפיור וצרפת, ושוקמו באופן מלא כאשר בנו של טדאו, מפאו ברבריני נשא לאישה את אחייניתו של האפיפיור.

במהלך מלחמת האזרחים האנגלית תמך אינוקנטיוס באירלנד הקתולית למרות התנגדותו של מאזארן, ושלח כנונציו מיוחד לאירלנד את ג'ובאני בטיסטה רינוצ'יני (Giovanni Battista Rinuccini), ארכיבישוף פרמו. רינוצ'יני הגיע לקילקני בראש כוח צבאי ועימו אספקה וכסף לכוחות האיריים, אך הוא נכשל במטרתו כשכוחות הפרלמנט האנגלי גברו על אירלנד והוא חזר לאיטליה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אינוקנטיוס העשירי** בוויקישיתוף
* אינוקנטיוס העשירי באנציקלופדיה הקתולית
* אינוקנטיוס העשירי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אינוקנטיוס העשירי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Conclave of August 9 - September 15, 1644

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**אורבנוס השמיני** | **אפיפיור(רשימת האפיפיורים)** | **הבא**:**אלכסנדר השביעי** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007280869705171
* BNC: 000399597
* BNE: XX1142156
* BnF: cb122439700 (data)
* CANTIC: a10237987
* GND: 118710788
* ICCU: RAVV020531
* ISNI: 0000 0001 2096 6169
* LCCN: n85084632
* NKC: jo2006325068
* NLA: 61542853
* NLP: a0000001185808
* NTA: 072483636
* RERO: 02-A018906163
* RKD: 443195
* SNAC: w6dn4b16
* SUDOC: 069003289
* Trove: 1711592
* ULAN: 500281685
* VcBA: 495/51648
* VIAF: 89748824
* WorldCat: lccn-n85084632

 |
בתורת המשחקים, **תכסיס** (אסטרטגיה) היא תוכנית פעולה שמורה לשחקן איך לפעול בכל מצב אפשרי של המשחק.

לדוגמה: במשחק איקס מיקס דריקס, כל תכסיס של השחקן המתחיל אומר לו איפה לשים את האיקס הראשון, לאחר מכן איפה לשים את האיקס השני, זאת על פי המהלך שהשחקן השני ביצע, וכן הלאה.

דוגמה נוספת: בדילמת האסיר יש לכל שחקן שני תכסיסים – "בגוד" או "שתף פעולה".

חשוב לשים לב שהתכסיס מייצג את כל הבחירות שיכול שחקן לעשות בהתרחשות אחת של המשחק. כלומר, אותו תכסיס לא יכול להגיד לשחקן לעשות שני דברים שונים באותו מצב.

כאשר אין מעורב מזל במשחק, תוצאת המשחק נקבעת בצורה בלעדית על פי בחירת התכסיסים על ידי השחקנים. כאשר מעורב מזל במשחק, ונותנים ערך מספרי לכל אחת מתוצאותיו עבור כל שחקן, ניתן לדבר על התוחלת של הרווח שמביאה בחירת התכסיסים המסוימת הזו.

תכסיס אופטימלי של שחקן הוא תכסיס שמבטיח לו את הרווח הגדול ביותר במשחק סכום אפס, בלי תלות במעשי השחקנים האחרים.

כאשר לא מתעניינים בפרטיו של משחק, אלא רק בתוצאותיו, נהוג להשתמש במודל של משחק בצורה תכסיסית, שבו לכל בחירה אפשרית של תכסיסים במשחק מותאם הרווח המושג מהם לכל שחקן.

ראו גם
------

* תכסיס מעורב
* משחק בצורה תכסיסית
* מונחים בתורת המשחקים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4182285-7
* NKC: ph135592

 |
**Oberon Media** הייתה חברת משחקי מחשב לפלטפורמות שונות, שפיתחה משחקי מחשב מזדמנים (Casual game) כגון משחקי רשת, משחקים חברתייים, משחקי מובייל, ומשחקים לטלוויזיה אינטראקטיבית. המשחקים של החברה הופצו על ידי חברות אינטרנט ומדיה גלובליות, כגון:מיקרוסופטcer, AT&T, Yahoo!, Electronic Arts ו- Orange. החברה הוקמה בישראל אך בהמשך רוב הפעילות שלה עברה לארצות הברית ואירופה.

החברה הוקמה ב-2003 על-ידי תומר בן-קיקי, שמינש מנכ"ל החברה, עופר ליינדר, שהיה מנהל הפיתוח העסקי וטל קרת ששימש ביושב ראש החברה. לפני הקמת אוברון מדיה, היו בן-קיקי וקרת ממקימי חברת ריץ' אף אקס (RichFX) שפיתחה בתחילה טכנולוגיה לדחיסת סרטי וידיאו תלת מימדיים ושידורם באינטרנט ברוחבי פס צרים.

המשקיע הראשון בחברה היה זוהר גילון עם קרן הון הסיכון שלו תמר ונצ'רס. משקיע נוסף היה ג'ף סקול, העובד הראשון של חברת eBay ונשיאה לשעבר, באמצעות חברת ההשקעות שלו - קפריקורן מנג'מנט. משקיעים נוספים היו הבקים גולדמן סאקס, מורגן סטנלי וחברת ההשקעות Oak Investment Partner.

  

אוברון פיתחה מערכת בשם Game Center, להפצה ולשיווק של משחקים באינטרנט. היא הותקנה תוך שנים ספורות בכ-150 אתרים בעולם ותמכה ב-14 שפות. ב-2006 ביקרו כ-420 מיליון שחקנים במשחקים הקשורים למערכות של אוברון. מיקרוסופט אף שילבה משחקים שאוברון פיתחה במערכת ההפעלה שלה, ויסטה. החברה גייסה סכומי כסף שלא נחשפו, וצברה הכנסות משמעותיות תוך זמן קצר, דבר שאפשר לה לרכשו שש חברות עד שנת 2007, בסכום כולל של 150 מיליון דולר.

  

בשנת 2013, הנכסים של אוברון מדיה נרכשו על ידי iWin, Inc.
**Black Eyed Pilseung** (בתרגום לעברית: **"ניצחון שחורי עיניים"**) הוא צמד מוזיקאים קוריאנים שעוסק בכתיבת שירים והפקתם. הוא הוקם בשנת 2014. בשנים 2015, 2016 ו-2019 הם זכו בתואר "מלחין השנה" של Gaon. בשנת 2019 הם זכו בתואר "מפיק השנה".

חברים
-----

* ראדו, נולד בשנת 1984. בתחילת הקריירה הוא היה חבר של להקה. בהמשך הוא התחיל לכתוב שירים לקבוצות ולהקות קוריאניות בולטות כמו 4Minute, Apink ו- Trouble Maker
* חוי קוי-דונג נולד בשנת 1984 בסיאול. הוא שירים לאמנים קוריאנים כמו T-ara, קים היונה ו-Highlight .

היסטוריה
--------

בשנת 2014 המוזיקאים החליטו לשלב כוחות והחלו לעבוד כצמד בשם Black Eyed Pilseung. מאז הם כתבו כמה להיטים עבור Sistar, מיס איי, Twice ו-Apink.

בשנת 2015 הם כתבו שיר Like Ooh-Ahh שבוצע על ידי Twice והגיע למצעדי הפזמונים בקוריאה דרומית, יפן וארצות הברית.

בשנת 2016 הם היו שותפים לכתיבת שיר Cheer Up שבוצע על ידי Twice, זכה במספר פרסים והגיע לראש מצעד הפזמונים של Gaon. באותה שנה נכתב שיר TT שזכה בפרס "שיר השנה". בשנת 2017 השיר Likey זכה בפרס "שיר השנה" בפיליפינים. שיר שנכתב בשנת 2018 Roller Coaster זכה בפרסים והגיע למעמד של תקליט פלטינה בקוריאה הדרומית. בשנת 2019 הם כתבו שיר Gotta Go שהיגע לראש מצעד הפזמונים בקוריאה הדרומית וזכה במספר פרסים. הוא היה מועמד לתואר "שיר השנה". במהלך השנים הצמד כתב שירים ששולבו באלבומים שהגיעו לראש מצעד הפזמונים הקוריאנית.

בשנת 2017 בשותפות עם חברת מדיה קוריאנית CJ E&M הם הקימו חברה בשם High-Up Entertainment. החל משנת 2018 החברה עובדת כחברה עצמאית. בפברואר 2019 הם הקימו להקת בנים "415" וכבר באותה שנה יצא סינגל ראשון. בשנת 2020 הם הקימו להקת בנות "STAYC". שירים שהם כתבו ללהקה זו זכו להצלחה.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של Black Eyed Pilseung
* Black Eyed Pilseung, ברשת החברתית אינסטגרם

* Black Eyed Pilseung, באתר ספוטיפיי

* Black Eyed Pilseung, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* Black Eyed Pilseung, באתר Discogs (באנגלית)
* רשימת שירים שנכתבו

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: 9a84344f-c450-47c9-8428-46fe2ee9db10

 |
הרב **שלמה שושן** (נולד ב-1959) הוא דיין בבית הדין הרבני טבריה-צפת. הקים את ישיבת ההסדר בבית שאן, ושימש כאב בית דין לגיור במחוז צפון.

ביוגרפיה
--------

נולד בישראל בשנת 1959 להורים יוצאי מרוקו. למד בישיבת כפר הרואה. לאחר מכן למד שבע שנים בישיבת ההסדר כרם ביבנה ובישיבת מרכז הרב והוסמך לרבנות עיר. בין השנים 1985-1993 למד בכולל לדיינות בפסגות והוסמך לדיינות על ידי הרבנים הראשיים לישראל דאז, הרב מרדכי אליהו והרב אברהם שפירא. שימש כר"מ בישיבת "אורות הנגב", ר"מ בישיבת בית אל וראש הכולל לדיינות בישיבה, הקים את הגרעין התורני בגבעת זאב ועמד בראש הכולל.

בשנים 1995-2001 כיהן כדיין בבית הדין המיוחד לגיור בירושלים.

בשנים 2001-2003 הרצה באוניברסיטת בר-אילן במחזורים הראשונים של הקורס להכשרת טוענות רבניות היה מיוזמי ודוחפי הרעיון.

בין השנים 2000-2004 היה דיין בבית דין לענייני ממונות בירושלים.

בשנת 2006 עבר עם משפחתו מפסגות לבית שאן והקים בה את ישיבת ההסדר ואת הכולל לרבנות, דיינות ולהכשרת רבני קהילות שמשמשים כמובילי קהילות שונות בעיר.

עם השנים התפתחה הישיבה והקימה מוסדות וענפי פעילות נוספים ומגוונים בעיר בהם מרכז לזוגיות ומשפחה, פרויקט התנדבות בחקלאות בכל רחבי הארץ, פעילות לחיזוק הזהות היהודית והעצמתה בבית שאן, בעמק המעיינות, בבקעת הירדן ובכל האזור כולו - כלל הפעילות מעוגנת תחת עמותת חיבורים בית שאן והעמק. 

בערב ראש השנה תשע"ו התמנה הרב שלמה שושן לדיין בבית הדין הרבני, ועתה מכהן כדיין בבית הדין הרבני טבריה - צפת.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר ישיבת ההסדר בבית שאן

* "בשנים הקרובות נראה יותר ראשי ישיבות מעדות המזרח", ריאיון באתר כיפה
* ערוץ ישיבת בית שאם יותר מ-100 שיעורים של הרב שלמה שושן ראש ישיבת ההסדר בית שאן
* שיעורי הרב שושן באתר ישיבה
* פרסום של הרב שושן, באתר רמבי"ש
* שו"ת הרב שלמה שושן- אתר כיפה
* תחומין- הלכות גיור
* אתר ערוץ 7, כל הכתבות על הרב שלמה שושן

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007518723705171
* VIAF: 311794101
* WorldCat (עם VIAF): 311794101

 |
קבר קומפארס הרמן בבית הקברות המרכזי של וינה
**קרל קומפארס הרמן** (בשמו המלא בגרמנית: **Carl Compars Herrmann**; הנובר, 23 ינואר 1816 – 8. יוני 1887 קרלובי וארי) היה קוסם יהודי-גרמני (איש אשליות), אספן אמנות וסוחר אמנות ממשפחת הקוסמים הבינלאומית הרמן. הוא היה אחיו הגדול (ב-27 שנים) של אלכסנדר הרמן (Alexander Herrmann) (1896–1844) שנולד בפריז, צרפת, והיה הצעיר מבין שישה עשר הילדים של שמואל הרמן, יהודי-גרמני, ושל אנה שרה (מאייר) הרמן ילידת ברטאן.

קורות חייו
----------

מ-1848 ואילך סייר הרמן לבמרכז אירופה, באנגליה, בצרפת ובארצות הברית, פרש מוקדם בווינה והתמסר לאיסוף ולמסחר של יצירות אמנות ישנות. בשנת 1852 התחתן עם זמרת האופרה היהודייה-הונגרייה רוזה צ'ילאג. זמרת האופרה והשחקנית לעתיד בלאנש (חוה) קורלי נולדה מהנישואים אלה שהסתיימו בגירושים. לאחר מותו, נקבר הרמן, שהיה ידוע גם כנדבן, בחלק היהודי הישן של בית הקברות המרכזי בווינה.

הקשר להארי הודיני
-----------------

בין הקוסמים של משפחת הרמן לבין הקוסם הגדול היהודי-הונגרי-אמריקאי, אמן הבריחה הארי הודיני הייתה מערכת יחסים חמה. אשתו הראשונה של קומפארס, רוזה הרמן-צ'ילאג, הייתה בת דודה ראשונה של אשתו הראשונה של אבי הודיני (במקור וייס). קומפארס הרמן ואביו של הודיני (שגם הוא היה קוסם) היו חברים, גם אם לא פרסמו זאת בציבור מסיבות עסקיות.

הנצחה
-----

* ברובע 21 של ווינה בפלורידסדורף נקראה רחוב על שמו ב-2008.
* להרמן יש כעת מקום בהיכל התהילה של אגודת הקוסמים האמריקאים.
* יוהאן שטראוס (הבן) הקדיש לו את פולקה הרמן שלו, אופ' 91 (מוקדש לחברו הרמן, 1852 בגרמנית הוא כתב Seinem Freunde Herrmann gewidmet).

ספרות
-----

* Walter B. Gibson, *The Master Magicians*, 1966.

קישורים חיצוניים
----------------

* קומפארס הרמן. בתוך: Magicpedia.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Houdini & The Herrmann Connection. Abgerufen am 1. April 2013.
בחזית התצלום דיאבולו גדול ודיאבולו קטן עשויים מגומי. מאחוריהם מקלות השליטה.
אופן השימוש, איור משנת 1812.
**דיאבולו** או יו-יו סיני הוא אביזר להטוטנות מודרני, שהתפתח מצעצוע סיני מסורתי. בסינית יש לו מספר שמות:
扯鈴, 中國搖搖, 響簧, 斗空竹 ו-空竹.

מערכת הדיאבולו מורכבת משני חלקים:

* הדיאבולו עצמו: אביזר להטוטנות דמוי שעון חול, העשוי מגומי או פלסטיק, ומורכב משני חלקים דמויי קערות שמחוברים בתחתיתם. צירו של הדיאבולו יכול להיות יצוק כחלק אחד, שני חלקים מחוברים או ציר מסתובב שמסתובב לצד אחד.
* מקלות השליטה: שני מקלות שיכולים להיות עשויים מפלסטיק, עץ, אלומיניום, סיבי פחמן או סיבי זכוכית שמחוברים בחוט.

אופי המשחק הבסיסי במערכת הדיאבולו הוא שהדיאבולו עצמו מוצב על החוט שבין שני המקלות ואז נזרק באוויר, ונתפס בשנית על ידי החוט. על בסיס זה יכול להטוטן הדיאבולו לבצע מספר רב של תרגילים. יש תרגילים שמשתמשים אך ורק בדיאבולו והחוט המחובר לשני המקלות, בעוד תרגילים אחרים משתמשים גם באברי גוף. ניתן גם להקפיץ מספר דיאבולו בו זמנית, כמו בלהטוטנות המסורתית. להטוטנים מקצועיים יכולים להקפיץ עד שישה דיאבולו.

קיימים סוגים רבים של דיאבולו, דיאבולו כבדים או גדולים שומרים יותר על התנע שלהם, ודיאבולו קטנים או קלים ניתנים לזריקה לגובה רב, וניתן לסובב אותם מהר יותר. יש דיאבולו שעשויים מגומי ולכן עמידים יותר בפני נפילות או מכות, ודיאבולו שעשויים מברזל, שאותם ניתן להבעיר באש.

לדיאבולו יכולים להיות מגוון של תרגילים מיוחדים והם מחולקים לקבוצות שונות כגון: קשרים (knots), עזיבות מקל (suicides), תרגילי גוף (body tricks) והחלקה על המקל (grinds).

היסטוריה ומוצא
--------------

הדיאבולו התפתח מהיו-יו הסיני שעוצב לראשונה במאה ה-12. ליו-יו הסיני היה ציר מרכזי והוא היה מחובר לשני גלגלים בצורת דיסקים, בעוד שלדיאבולו יש צורה מעט חרוטית יותר.

מוצא השם דיאבולו אינו מהמילה הדומה באיטלקית diavolo (שטן). השם הוטבע על ידי המהנדס הצרפתי גוסטב פיליפארט שפיתח את הדיאבולו המודרני בתחילת המאה ה-20. הוא השתמש במילה היוונית dia bolo, שמשמעותה "להעיף מעבר".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דיאבולו** בוויקישיתוף
* DiaboloTricks.com - אתר לתרגילי דיאבולו (באנגלית)
* DiaboloTricks.net

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007550679505171
* LCCN: sh85037477

 |
**איב ואן חרטסום** (בגרמנית: **Yves Van Geertsom**; נולד ב-10 באפריל 1981), הידוע בשם הבמה **איב וי** (**Yves V**) או **איפי** (**Eefee**), הוא די ג'יי, רמיקסר ומפיק מוזיקלי בלגי. ב-2019, הוא מוקם במקום ה-56 ברשימת 100 תקליטני השנה של DJ Mag.‏

קריירה
------

ב-5 בדצמבר 2011, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם באסטו (אנ'), את הסינגל "CloudBreaker". השיר הגיע, בשיאו, למקום ה-22 בפלנדריה, למקום ה-27 בוולוניה ולמקום ה-24 בהולנד.

ב-2013, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם פאול איידן, את הסינגל "Sonica (Running On a Highway)". השיר הגיע, בשיאו, למקום ה-15 בוולנויה ולמקום ה-30 בפלנדריה.

ב-18 בדצמבר 2014, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם רגי פנקסטן (אנ') ומיטץ' קראון, את הסינגל "Wait Till Tomorrow". השיר הגיע, בשיאו, למקום השני בפלנדריה.

ב-9 בפברואר 2015, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם מייקל ג'יימס דאון (אנ'), את הסינגל "The Right Time". השיר הגיע, בשיאו, למקום ה-21 בפלנדריה.

ב-9 בדצמבר 2016, הוא הוציא את המיני-אלבום הראשון שלו, *Money Money / Show Me*.

ב-19 באוקטובר 2018, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם אלוק וגאווין ג'יימס (אנ'), את הסינגל "Innocent".

ב-11 באפריל 2019, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם סם פלדט ורוזס (אנ'), את הסינגל "One Day".

ב-14 ביוני 2019, הוא הוציא, בשיתוף פעולה עם אפרוג'ק ואיקונה פופ, את הסינגל "We Got That Cool". השיר הגיע, בשיאו, למקום ה-12 בפלנדריה, למקום ה-40 בוולוניה, למקום התשיעי במצעד הדאנס הבריטי ולמקום הרביעי במצעד הדאנס/מיקס שואו איירפליי. כמו כן, זכה באישור הקלטה מסוג כסף מ-BPI.

ב-9 באוגוסט 2020, הוא הוציא גרסת רמיקס לגרסת המחודשת של השיר "Alane" של רובין שולץ והמוזיקאי וס.

ב-2021, הוא הוציא גרסת רמיקס לשיר "The Feels" של טווייס.

ב-2022, הוא הוציא גרסת רמיקס לשיר "Bop Bop!" של Viviz (אנ').

דיסקוגרפיה
----------

### מיני-אלבומים

* 2016: *Money Money / Show Me*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **איב וי** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של איב וי
* איב וי, ברשת החברתית פייסבוק

* איב וי, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* איב וי, ברשת החברתית אינסטגרם

* איב וי, באתר אייטונס (באנגלית)

* איב וי, באתר ספוטיפיי

* איב וי, באתר סאונדקלאוד (באנגלית)

* איב וי, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* איב וי, באתר דיזר

* איב וי, באתר Discogs (באנגלית)

* איב וי, באתר Songkick (באנגלית)

* איב וי, באתר Genius

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Top 100 DJs". *DJMag.com*. ארכיון מ-2019-05-07. נבדק ב-2020-06-19.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0004 6170 639X
* MusicBrainz: c441b5cf-876e-4d41-b90c-04300e72691d

 |
**הנס טרופש** (7 באוקטובר 1889 - 8 באוקטובר 1935) היה כימאי שפיתח, יחד עם פרנץ פישר, את תהליך פישר-טרופש.

ביוגרפיה
--------

טרופש נולד בבוהמיה, שבאותה תקופה הייתה חלק מאוסטריה-הונגריה וכיום היא חלק מצ'כיה. הוא למד באוניברסיטת קארל בפראג ובאוניברסיטה הטכנית הגרמנית בפראג מ-1907 עד 1913. הוא קיבל את הדוקטורט שלו על עבודתו עם הנס מאייר.

בשנים 1916–1917 עבד עבד במפעל לצביעה במילהיים, ולאחר מכן במשך כמה חודשים במכון מקס פלאנק לחקר הפחם. מ-1917 עד 1920, טרופש עבד במזקקת זפת של חברת Rütgers בנידראו. הוא חזר למכון מקס פלאנק לחקר הפחם ב-1920, ונשאר שם עד 1928. במכון הוא עבד גם עם פרנץ פישר וגם עם אוטו רולן. בתקופה זו הוא המציא את תהליך פישר-טרופש.

בשנת 1928, טרופה התמנה לפרופסור במכון החדש לחקר פחם בפראג. ב-1931 קיבל משרה בארצות הברית במעבדות של 'מוצרי נפט אוניברסליים' ובמכון הטכנולוגי לשריון בשיקגו. עקב מחלה קשה חזר טרופש לגרמניה ב-1935. הוא נפטר, זמן קצר לאחר חזרתו לגרמניה, בבית חולים בעיר אסן.

הערות שוליים
------------

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 127637192
* VIAF: 3501591
* WorldCat: viaf-3501591

 |


1. ↑  The return of a classic to fuel production, www.mpg.de (באנגלית)
**נמל התעופה הבינלאומי מונטריאול מירבל** (צרפתית **Aéroport international Montréal-Mirabel**; אנגלית **Montréal-Mirabel International Airport**) הוא שדה תעופה השוכן במירבל, כ-40 ק"מ צפונית-מערבית למרכז העיר מונטריאול בקנדה. 

נמל התעופה הוקם לקראת אולימפיאדת מונטריאול ונחנך ב-4 באוקטובר 1975. הוא נועד לשמש כנמל התעופה הבינלאומי של העיר ולהחליף את הנמל הקיים בדורוואל, הידוע כיום כנמל התעופה הבינלאומי מונטריאול פייר אליוט טרודו (Montréal-Pierre Elliott Trudeau International Airport; Aéroport international Pierre-Elliott-Trudeau de Montréal). בעת הקמתו אמור היה הנמל להיות הגדול בעולם מבחינת שטחו ולהשתרע על פני שטח של 396.6 קמ"ר, אולם הדבר לא קרה בשל כך שהוא לא התפתח כמצופה, ובשנת 1999 נחנך נמל התעופה המלך פהד בערב הסעודית הגדול ממנו. עוד נועד נמל התעופה מירבל לשמש כשער הכניסה העיקרי לטיסות המגיעות לקנדה ממזרח, וממועד חנוכתו ועד שנת 1997 חויבו כל הטיסות הבינלאומיות למונטריאול וממנה לעשות בו שימוש. 

אולם מיקומו של הנמל במרחק רב מהעיר, היעדר שירות תחבורתי נוח אליו וממנו ושקיעתה הכלכלית של מונטריאול ביחס לטורונטו, הביאו לכך שחברות התעופה והנוסעים העדיפו לא לעשות בו שימוש. לאחר שבוטל החיוב על טיסות בינלאומיות לנחות בנמל, נטשו אותו כל חברות התעופה והוא הפך לנמל תעופה לשירותי מטען. עוד פועלים בנמל שירותי תעופה כללית ופינוי רפואי אווירי ומפעל מטוסים של תעשיות בומברדיה (Bombardier Aerospace). 

אחד משני מסלולי הטיסה הקיימים בנמל בוטל, וארבעה מסלולים נוספים שאמורים היו להיסלל לא נבנו מעולם. רק הטרמינל הראשון נבנה בסופו של דבר, וחמשת בתי הנתיבות האחרים לא הוקמו. גם קו הרכבת שתוכנן לחבר את הנמל למונטריאול לא נבנה, ותחנת הרכבת התת-קרקעית משמשת כיום כחניון לעובדי הנמל. לו היה מושלם בהתאם לתוכניות, היה נמל התעופה מירבל מסוגל לטפל ביותר מ-50 מיליון נוסעים בשנה, אך בפועל מספר הנוסעים השנתי העובר דרכו קטן מ-200,000 איש. רוב שטחו של הנמל הושב לבעליו הקודמים והוא נחשב בקנדה לפיל לבן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נמל התעופה הבין-לאומי מונטריאול מירבל** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של נמל התעופה הבין-לאומי מונטריאול מירבל (בצרפתית)

* אתר האינטרנט הרשמי של נמל התעופה הבין-לאומי מונטריאול מירבל (באנגלית)
**רותי-נינה ברוש-ויק** (נולדה ב-12 בנובמבר 1975) היא דוגמנית ושחקנית ישראלית.

ביוגרפיה
--------

ברוש נולדה וגדלה ברמת ישי. אמה יהודייה שנולדה בסין ואביה, אלכסנדר פישמן ממוצא רוסי. מצד אביה, היא נצר לשושלת הרב יהודה לייב פישמן מימון. נקראת נינה על שם סבתה.

ברוש התפרסמה כדוגמנית בקמפיין גדול שעשתה לדיור. מאז עשתה קמפיינים בחו"ל לאיב סאן לורן, למיו מיו ולאן טיילור. בישראל היא הספיקה לדגמן בשביל מוסדות נחשבים כמו כיתן וראש אינדיאני.
בשנת 1995 דורגה ברוש במקום ה־79 ברשימת "האנשים החזקים ביותר בעולם האופנה" של המגזין "The Face". ב־1998 היא הופיעה בסרט העצמאי "Hollywood Salome" וב־2000 בסרט "The Ice People".

חיים אישיים
-----------

בשנות ה־90 הייתה ברוש נשואה לזמר דורון אייל המוכר בשם הבמה "שולץ האיום". לה בת מאיש העסקים אסי שלו, ובן מאיש העסקים אבי ויגדור. כיום מתגוררת בניו יורק.

צמחונית.

ברוש-ויק, 1994

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נינה ברוש** בוויקישיתוף

* נינה ברוש, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* נינה ברוש, באתר AllMovie (באנגלית)
* אורית מרלין-רוזנצוויג, ויק אוהבת להיות אנונימית, באתר Xnet‏, 21 במאי 2012
* איתי יעקב, הבת של נינה ברוש (ויק) נכנסת לאופנה: "אמא דגמנה בשביל להתפרנס, אני נהנית להצטלם", באתר ynet, 24 בפברואר 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  ynet, ברוש לבדו, איתן, באתר ynet, 30 באפריל 2007
2. ↑  אורית מרלין-רוזנצוויג, ויק אוהבת להיות אנונימית, באתר Xnet‏, 21 במאי 2012
3. ↑
4. ↑  אורית מרלין-רוזנצוויג, ויק אוהבת להיות אנונימית, באתר Xnet‏, 21 במאי 2012
**יוזף בצ'באז'** (בצ'כית: **Josef Bečvář**; נולד ב-11 באוגוסט 1958) הוא גנרל צ'כי בדימוס, אשר שימש כראש המטה הכללי הצ'כי בין השנים 2015–2018.

ביוגרפיה
--------

בצ'באז' נולד בפלזן ב-11 באוגוסט 1958. ב-1973 החל ללמוד בגימנסיה הצבאית במורבסקה טז'בובה, וב-1977 סיים את לימודיו והתגייס לצבא צ'כוסלובקיה. לאחר מכן למד בבית הספר הצבאי בווישקוב. הוא שרת כמפקד סוללת ארטילריה, וב-1986 החל ללמוד באקדמיה הבצאית בברנו. עם פירוק צ'כוסלובקיה ב-1993, הוא התגייס לצבא צ'כיה ומונה לסגן מפקד המשטרה הצבאית בפראג. בין 1994–1997 שימש כמנהל לשכת המשטרה הצבאית. לאחר מכן מונה למפקד המשטרה הצבאית וכיהן בתפקיד עד 2004, אז מונה לנספח הצבאי הצ'כי בצרפת. ב-2007 הוא חזר לצ'כיה ומונה למנהל מדור הפיתוח של משרד ההגנה. ב-2008 הוא הועבר לתפקיד סגן ראש המטה הכללי. ב-2011 הוא חזר לתפקיד הנספח הצבאי בצרפת וכיהן בתפקיד עד 2014. ב-1 במאי 2015 הוא מונה לראש המטה הכללי. הוא כיהן בתפקיד עד 1 במאי 2018.

בינואר 2019 הפך בצ'באז' לנשיא חברת הנשק "Glomex Military Supplies". בדצמבר של אותה שנה הוא הפך גם לנשיא "מועדון הג'וקי" (Jockey Clubu) - המועדון הנחשב ביותר בצ'כיה בתחום מרוצי הסוסים.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של יוזף בצ'באז'

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוזף בצ'באז'** בוויקישיתוף

* האתר הפרטי של יוזף בצ'באז'
* יוזף בצ'באז' באתר צבא צ'כיה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: jo2007416097
* VIAF: 84193823
* WorldCat (עם VIAF): 84193823

 |
|  |
| --- |
| **יש לערוך ערך זה**. ייתכן שהערך סובל מבעיות ניסוח, סגנון טעון שיפור או צורך בהגהה, או שיש לעצב אותו, או מפגמים טכניים כגון מיעוט קישורים פנימיים. |
| אתם מוזמנים לסייע ולערוך את הערך. אם לדעתכם אין צורך בעריכת הערך, ניתן להסיר את התבנית. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. |

**קדנצה** (באיטלקית: **Cadenza**) הוא קטע סולו בקונצ'רטו בו ניתנת לסולן (או לסולנים) הזדמנות להפגין את יכולותיו הטכניות והווירטואוזיות. קטע סולו זה החל להופיע בתקופת הרוקוקו (אף שהיה קיים לעיתים גם בבארוק, למשל בקונצ'רטו הברנדנבורגי החמישי מאת יוהאן סבסטיאן באך). בקונצ'רטי הכתובים על פי המסורת הצורנית של התקופה הקלאסית, מופיעה הקדנצה לאחר מהלך הרמוני ברור המסתיים באקורד של דרגה I במצב קווארט-סקסט. המקור של הקדנצות הוא במוזיקה קולית, בעיקר באופרה של המאה ה-18, בה בסוף האריה היה נהוג לחזק את הקדנצה ההרמונית בקדנצה סולנית.

לפי המסורת הקלאסית, מיקום הקדנצה הוא בסופם של הפרקים הראשון והשני של הקונצ'רטו (בסיום חטיבת הרפריזה אצל הסולן), ולעיתים מופיעה קדנצה גם בפרק השלישי במיקום לא קבוע, ואף יותר מקדנצה אחת. הקדנצה הייתה קטע שבו המפעם הוא חופשי, והיא כתובה ללא משקל מסוים (כלומר ללא קווי תיבה). במקרים מסוימים כתב המלחין את הקדנצה בעצמו, אך על פי רוב הקדנצות היו המצאה של הסולן. בתקופה הקלאסית, בה האלתור היה עדיין נפוץ, היה נהוג גם לאלתר את הקדנצה בהסתמך על המוטיבים והנושאים בפרק. כיום רוב הסולנים מנגנים קדנצות שנכתבו בעבר. בסיום הקדנצה הקלאסית הטיפוסית תופיע קדנצה (הרמוניה) לביסוס הטוניקה, ובדרך כלל יופיע קישוט בדמות טריל שלאחריו נכנסת שוב התזמורת ומנגנת את המשך הפרק.

בתקופה הרומנטית התקיימו פחות אפשרויות להכנסת קדנצה בקונצ'רטו. מיקומה בפרק היה נתון לשינוי, ולרוב היא הופיעה בסוף חטיבת הפיתוח. כמו כן, החל מהתקופה הרומנטית, הקדנצה הפכה להיות חלק מובנה מן הפרק, ואותה כתב המלחין. במוזיקה מאוחרת יותר, נוספה האפשרות שהסולן לא ינגן לגמרי לבד, אלא יתווסף לו ליווי בדמות של נקודת עוגב, וכך ניתנה לו האפשרות לנגינה חופשית ללא הצמדות לטמפו.
הרבה מהקדנצות שמנוגנות היום נכתבו בתקופה הרומנטית עבור היצירות הקלאסיות, בטהובן כתב כמה קדנצות לקונצ'רטי לפסנתר של מוצרט, המלחין קרל ריינקה כתב קדנצה לקונצ'רטו לחליל ונבל מאת מוצרט. כנרים, חלילנים, פסנתרנים, ונגנים בכלים שונים כתבו קדנצות לכלים שלהם, לרוב לקונצ'רטי של מוצרט ושל היידן.

כיום כמעט ולא מאלתרים קדנצות, ורוב הסולנים מנגנים קדנצות שנכתבו, או אולתרו, בעבר. במאה העשרים ניתן עדיין לשמוע קדנצות מאולתרות במוזיקת הג'אז. מלבד האלתורים בקטעי הסולו, מובילים רבים מסיימים את הקטע בקדנצה, במיוחד כשמדובר בבלאדת ג'אז. כך למשל ג'ון קולטריין ב"I Want To Talk About You". או סאני רולינס ב"Three Little Words".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קדנצה** בוויקישיתוף
* קדנצה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  **קַדֶּנְץ** - מַהֲלָךְ הַרְמוֹנִי הַמַּכְשִׁיר אֶת הַסִּיּוּם. בַּקּוֹנְצֶרְטִים נִתָּן לַסּוֹלִיסְט מָקוֹם בַּקַּדֶּנְץ לְהַבְלִיט אֶת כֹּחֹו בְּטֶכְנִיקָה. מִלּוֹן לְמוּסִיקָה לוֹעֲזִי עִבְרִי מֵאֵת מְנַשֶּׂה רַבִינָא, הוצאת מִזְמוֹר, תֵּל אָבִיב, תרצ"ח 1938

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007293661505171
* GND: 7623027-2
* LCCN: sh85018625
* NKC: ph321764

 |
הרב **דוד קוויאט** (תרע"ט, 1919 - כ"ד בחשוון תש"ע, 11 בנובמבר 2009) היה מראשי ישיבת מיר בברוקלין ומרבני אגודת ישראל בארצות הברית. מחבר סדרת הספרים "סוכת דוד".

ביוגרפיה
--------

נולד בביאליסטוק לחיה ריישא ולרב אברהם אליעזר, חסיד סלונים. התייתם בצעירותו. בגיל 16 התקבל לישיבת מיר והיה מהתלמידים הצעירים בישיבה. שמר שם על לבושו החסידי. בזמן מלחמת העולם השנייה נדד עם הישיבה לווילנה ולשאנגחאי שם התקרב לרב יחזקאל לוינשטיין ולרב חיים שמואלביץ. 

לאחר המלחמה עבר לארצות הברית שם נישא לנכדת הרב שמואל בנימין סופר, ה"חשב סופר". התגורר בוויליאמסבורג והיה מקורב לרבי יעקב יוסף טברסקי, האדמו"ר מסקווירה. לאחר הקמת שיכון סקווירא היה מראשוני המתיישבים. לאחר תקופה חזר לברוקלין ועבד בתחום היהלומים אך לא הצליח בעבודתו. זמן מועט לאחר מכן נקרא על ידי חסידי גור למסור שיעור לקבוצת בחורים והוא עזב את עבודתו. בתחילת שנות ה-60 תיקן הרב יעקב קמינצקי שבתי המדרש של אגודת ישראל ימנו רבנים. סניף "חפץ חיים" בשדרה ה-18 ביקש למנותו לתפקיד זה. הוא הסכים בתנאי שכל חברי הקהילה יסכימו למינוי וכך היה. 

בשנת תשכ"ב (1962) נקרא על ידי הרב אברהם קלמנוביץ לכהן כמגיד שיעור בישיבת מיר. מלבד שיעורי הגפ"ת היה מוסר שיעור בחומש. לאחר 12 שנה החל לכהן כראש ישיבה (בתואר "מראשי הישיבה"), במשרה זו כיהן עד סוף ימיו.

בתחילת שנות ה-90 נבחר ליושב ראש ועד הרבנים של אגודת ישראל בארצות הברית.

נהג לרשום חידושי תורה במחברות ובספרי הלימוד, וכן כתב את דרשותיו בישיבה ובבית הכנסת. 37 מספריו יצאו לאור, כולם בשם "סוכת דוד". על החומש יצאו לאור עשרה כרכים.

קישורים חיצוניים
----------------

* הגה"צ רבי דוד קוויאט זצ"ל בכתב עת "אידישע ווארט" 416, אתר היברו בוקס. (ביידיש)
* דוד בן אברהם אליעזר קוויאט (1919-2009), דף שער בספרייה הלאומית

| רבני ישיבת מיר |
| --- |
| ראשי הישיבה בירושלים | רבי אליעזר יהודה פינקל • רבי יצחק אזרחי • רבי יעקב שמואלביץ |  |
| ראשי ישיבת מיר מודיעין עילית | רבי נועם אלון • רבי צבי פרצוביץ |
| ראשי הישיבה בארצות הברית | רבי אברהם יעקב נלקנבאום • רבי צבי יעקב ז'ולטי • רבי אשר דב בירנבוים • רבי אשר אליהו קלמנוביץ' • רבי אליה ברודני |
| משגיחים בהווה | רבי בנימין פינקל • רבי אפרים חדש |
| ראשי ישיבה שנפטרו | רבי שמואל טיקטינסקי • רבי אברהם טיקטינסקי • רבי יוסף דוד אייזנשטט • רבי משה אברהם אייזנשטט • רבי חיים יהודה לייב טיקטינסקי • רבי אברהם (השני) טיקטינסקי • רבי אליהו ברוך קמאי • רבי אברהם צבי קמאי • רבי אליעזר יהודה פינקל • רבי חיים שמואלביץ • רבי בנימין ביינוש פינקל • רבי נחום פרצוביץ • רבי אברהם קלמנוביץ • רבי שמואל ברנבוים • רבי שרגא משה קלמנוביץ • רבי דוד קוויאט • רבי נתן צבי פינקל • רבי אריה פינקל • רבי אברהם יצחק ברזל |
| משגיחים שנפטרו | רבי זלמן דולינסקי • רבי ירוחם ליבוביץ • רבי יחזקאל לוינשטיין • רבי חיים זאב פינקל • רבי אהרן חדש |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007300217205171
* LCCN: n85077376
* VIAF: 21108597
* WorldCat: lccn-n85077376

 |
**קונסטנטינוס** או **קונסטנדינוס "קוסטס" טריאנטאפילופולוס** (ביוונית: **Κωνσταντίνος "Κώστας" Τριανταφυλλόπουλος**; נולד ב-3 באפריל 1993 בקורינתוס שביוון) הוא כדורגלן יווני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת גורניק זאבז'ה מליגת העל הפולנית.

קריירת מועדונים
---------------

טריאנדאפילופולוס גדל במחלקת הנוער של פנאתינאיקוס מליגת העל היוונית. בשנת 2012 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון, ובסך הכל ערך 73 הופעות ליגה, בהן הבקיע שני שערים. ב-22 בינואר 2016 חתם טריאנדאפילופולוס על חוזה לשלוש עונות וחצי באסטרס טריפוליס מליגת העל היוונית. בסך הכל ערך 60 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-13 ביוני 2019 חתם טריאנדאפילופולוס על חוזה לשתי עונות בפוגון שצ'צ'ין מליגת העל הפולנית.

ב-19 ביולי 2023 חתם לשנתיים בגורניק זאבז'ה..

תארים
-----

פנאתינאיקוס
* הגביע היווני (1): 2013/2014

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קונסטנטינוס טריאנדאפילופולוס** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Στην Πογκόν Σέτσιν για τα επόμενα δυο χρόνια ο Τριανταφυλλόπουλος באתר Sport24, ‏ 13 ביוני 2019 (ביוונית)
**לאו סאוור** (בסלובקית: **Leo Sauer**; נולד ב-16 בדצמבר 2005 בברטיסלאבה שבסלובקיה) הוא כדורגלן סלובקי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת פיינורד מליגת העל ההולנדית.

קריירת מועדונים
---------------

סאוור גדל במחלקות הנוער של סלובן ברטיסלאבה ומ.ש.ק. ז'ילינה. בשנת 2022 שיחק בקבוצת המילואים של מ.ש.ק. ז'ילינה.

ב-3 באפריל 2023 חתם בפיינורד מליגת העל ההולנדית, לאחר ששיחק במחלקת הנוער של המועדון במשך עונת 2022/2023 בהשאלה ממ.ש.ק. ז'ילינה. ב-20 באוגוסט 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 2-2 נגד ספרטה רוטרדם במסגרת המחזור השני בליגת העל ההולנדית לעונת 2023/2024. במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון.

קריירה בינלאומית
----------------

סאוור היה חלק מסגל נבחרת סלובקיה עד גיל 20 בטורניר גביע העולם עד גיל 20 לשנת 2023, וערך ארבע הופעות בטורניר.

חיים אישיים
-----------

אחיו, מריו סאוור (אנ'), הוא כדורגלן מ.ש.ק. ז'ילינה.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway

הערות שוליים
------------

1. ↑  FEYENOORD LICHT OPTIE IN HUURCONTRACT LEO SAUER באתר Onefootball, ‏ 3 באפריל 2023 (בהולנדית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"לאו סאוור"**.
**אינוקטיטוט** (**ᐃᓄᒃᑎᑐᑦ**) או בשמה המלא **האינוקטיטוט של קנדה המזרחית**, ו**שפת האינואיטים המזרח-קנדיים**, הוא שמן של מספר שפות אינואיטיות המדוברות בצפון-מזרח קנדה. 

השפה מדוברת בכל האזורים שמצפון לקו העצים, כולל חלקים של הפרובינציות של ניופאונדלנד ולברדור, נונאוויק בקוויבק, ובמידה מסוימת אף בצפון מזרח מניטובה, ובמקומות נוספים. כמו כן, בצפון-מערב גרינלנד מדובר דיאלקט נוסף של השפה בשם אינוכטון.

היא מוכרת כשפה רשמית בנונאווט ובטריטוריות הצפון-מערביות.

פונולוגיה
---------

פונמות בניבים אינואיטיים|  | סדקי | ענבלי | וילוני | חכי | כפוף | מכתשי | שפתי(־שִנִּי) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| אפי |  |  | ŋ**ː** |  |  |  | n |  | m |  |
| סותם |  |  | q | **\***ɡ | k | (ɟ) |  |  |  | t |  | p |
| חוכךצדי |  | (h) | **\***ʁ |  |  |  | (ʐ | ʂ) |  | s | v |  |
|  |  |  |  |  |  | ɬ |  |
| מקורב(צדי) |  |  |  | j |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  | l |  |  |
| **\*** תוספת פונמה בהתאמה
**\*** רק בניב נַאצִילִינְגְמִיאוּטוּט; בשאר הניבים התמזג עם /j/
**\*** בניב סִיגְלִיטוּן מוחלף ב-[ɣ], ועשוי להישמע כך בין תנועותוביניהן למקורבים בניבים אחרים
**\*** תחת /s/ בניבים כִּיבַלִּירְמִִיאוּטוּט ונַאצִילִינְגְמִיאוּטוּט, ותחת /s ɬ/בניב אִינוּאִינַּאקְטוּן
**\*** רק בניב אִינוּפִּיַאטוּן
**\*** הופך [ɴ] לפני אפײם |

תנועות בניבים אינואיטיים|  | אחורית | קדמית |
| סגורה | u**ː** |  |  | i**ː** |
| פתוחה | a**ː** |
| **\*** תוספת פונמה בהתאמה
* /u/ קצרה מזוהה לעיתיםכ-[o~ɔ]
* /i/ קצרה מזוהה לעיתיםכ-[e~ɛ]
 |

תפוצת ניבים אינואיטיים

כתב שפת האינוקטיטוט
-------------------

האינוקטיטוט נכתבת במספר דרכים. ההבדלים נובעים בעיקרם מניב ואזור, אך לעיתים גם מסיבות פוליטיות והיסטוריות.

במהלך שנות השישים של המאה ה-18, מיסיונרים תרמו ליצירת אלפבית לשפת האינוקטיטוט בגרינלנד המבוסס על האלפבית הלטיני על מנת להפיץ את הדת הנוצרית, ובפרט את התנ"ך, בשפת המקום, כפי שהיה נהוג על ידי המסיונרים בכל העולם. למעשה, ההבדל היחיד בין כתב זה לכתב הלטיני הקלאסי הוא הוספת האות קרא המיוצגת על ידי הסימן ĸ שבהמשך הוחלפה באות Q.

**הקַנִיאוּיָאקְפַּאיט (ᖃᓂᐅᔮᖅᐸᐃᑦ)**, הוא כתב אבוגידה המשמש את האינואיטים דוברי האינוקטיטוט בטריטוריית נונאווט ובחבל נונאוויק. 

בשנת 1976 הפכה להיות הכתב הרשמי של השפות האינואיטיות, לצד האלפבית הלטיני. הוא מבוסס על כתב הילידים הקנדי. בכתב זה כל אות מיצגת עיצור, וכל תנועה מיוצגת על ידי הרוטציה של אותה האות.

שפת האינוקטיטוט

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אינוקטיטוט** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007556288905171
* GND: 4416120-7
* LCCN: sh90002806

 |
מפרץ דיסקו (בכחול)
**מפרץ דיסקו** הוא מפרץ בחופה המערבי של גרינלנד.
המפרץ התגלה לראשונה על ידי אנשיו של אריק האדום אשר התיישבו בחופה המערבי של גרינלנד בשנת 985. המתיישבים גילו את המפרץ זמן קצר לאחר התיישבותם באי, ובחודשי הקיץ צדו את בעלי החיים הרבים שהתגוררו במפרץ: בעיקר את הנבתנים בשביל חטיהם, את כלבי הים בשביל עורם, ואת הלווייתנים שבמפרץ בשל בשרם.

לא ברור מתי החלה ההתיישבות האינואיטית באזור המפרץ, וככל הנראה הם סחרו עם הנורדים שהתיישבו באזור המפרץ. בתחילה, ככל הנראה, היחסים בין הנורדים לאינואיטים היו יחסי סחר טובים, אולם על פי התיעוד ההיסטורי היחסים הידרדרו והובילו ללוחמה בין הצדדים. בתקופת עידן הקרח הקטן, שהחל בראשית המאה ה-15, ננטש המפרץ בשל הטמפרטורות הנמוכות שמנעו גישה אל המפרץ בחודשי הקיץ. ההתיישבות המחודשת באזור המפרץ החלה רק במאה ה-18 ביוזמת מלך דנמרק אשר החליט לנצל את מקורות הטבע שבמפרץ.

כיום, אזור המפרץ, מהווה יעד תיירותי, ואתר דייג וציד.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מפרץ דיסקו** |

* מדריך לונלי פלנט למפרץ דיסקו

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007557964205171
* LCCN: sh85038435
* VIAF: 315526678
* WorldCat (עם VIAF): 315526678

 |
**ח'יר א-דין פאשה**, המכונה "**ברברוסה**" (בטורקית: **Barbaros Hayrettin Paşa**; ‏1478–1546), היה שודד ים, מדינאי ואדמירל עות'מאני בשירות הסולטאן סולימאן המפואר ואביו, הסולטאן סלים הראשון, שפעל בים התיכון, במחצית הראשונה של המאה ה-16, ויריבו הגדול של עמיתו הנוצרי הג'נובזי, אנדראה דוריה.

שודד ים
-------

ח'יר א-דין נולד באי לסבוס למשפחת פריבטירים, והיה הצעיר מבין חמשת בניו של יאקופ, שעבד בשירות הסולטאן מהמט השני. אחיו פעלו תחילה במערב הים התיכון, ובשנת 1515 השתלטו על אלג'יריה, משם יצאו לפשיטות על נמלי איטליה וספרד, שדדו אוניות ודאגו לשלם מס קבוע לסולטאן, שראה בהם בצדק את בני חסותו ועושי דברו.

ב-1516 עלה קרלוס הראשון, שהיה מאוחר יותר קרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, על כס מלכות ספרד, והבין היטב כי לא יוכל לקטוף את פירות גילוי אמריקה לאורך זמן, אם לצי הטורקי תהיה דריסת רגל באוקיינוס האטלנטי. לכן מיקד את מאמציו בראשית שלטונו לשחרר את אלג'יריה מהכיבוש הטורקי. הניסיון הראשון נכשל, אולם בספטמבר 1517 הצליח קרל לכבוש את אלג'יריה והוציא להורג את כל בני המשפחה, פרט לח'יר א-דין, שהצליח לברוח. מאותו זמן כונה "ברברוסה" על ידי האירופים, מאחר שאחיו שנהרג נקרא "באבא אורוץ'", המצלצל דומה, וכן בגלל זקנו האדום.

השתלטות על הים התיכון
---------------------

בשנות העשרים החל ח'יר א-דין לשדוד את נמלי ספרד ואיטליה. בתחילה התמקד בחופי הים התיכון, ושדד את נמלי קלבריה, טאראנטו ונמלים שונים בחופי ספרד. מאוחר יותר (1531), העז להיכנס לאוקיינוס האטלנטי ושדד בנמל קדיס את אוניות הקיסר קרל, שחזרו מאמריקה עמוסות זהב. שנה אחר כך חצה את מצר מסינה, השתלט על חלקים באיטליה ובסיציליה, והתעמת עם הצי הג'נובזי (1535).

בשנת 1536 נחל ח'יר א-דין מפלה באלג'יר, כאשר הקיסר קרל וצי הליגה הקדושה, שכלל את ספרד, גרמניה, ונציה, ג'נובה, מסדר אבירי מלטה ונאפולי, בפיקוד האדמירל אנדריאה דוריה, השתלט על אלג'יר וגירש אותו משם.[דרוש מקור] אך הלה מצא מקלט בתוניס. כעבור שנתיים (1538) נערך קרב גדול - קרב פרווזה (Prevesa, ביוון), שבו מחץ ח'יר א-דין את צי הליגה. הליגה עשתה מאמץ נוסף לנחות בתוניס ב-1541, אך תנאי מזג אוויר קשים שמו לאל את המסע. כישלון זה גרם להשתלטותו של ח'יר א-דין על הים התיכון באופן מלא עד להתאוששות הליגה, אחרי מותו, ב-1546, ובאופן סופי אחרי קרב לפנטו, ב-1571.

לקריאה נוספת
------------

* רוג'ר קראולי, **אימפריות הים: הקרב הסופי על השליטה בים התיכון 1521–1580**, מאנגלית: חגי אברבוך. תל אביב: אופוס, 2012. (לפי מפתח עמ' 380).

* A. Galotta, "Khair al-Din Pasha", EI2 (Encyclopaedia of Islam 2nd edition), Vol. 4 pp 1155-1158

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ח'יר א-דין** בוויקישיתוף
* ח'יר א-דין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007281760305171
* BNE: XX845650
* BnF: cb12653029z (data)
* CANTIC: a10541512
* GND: 118675435
* ISNI: 0000 0001 0598 0763
* LCCN: no90008622
* NKC: jo2007409389
* NLA: 49682736
* NLG: 52030
* NTA: 071408932
* SUDOC: 027718514
* TDVİA: barbaros-hayreddin-pasa
* Trove: 1493814
* VcBA: 495/179913
* VIAF: 3264597
* WorldCat: lccn-no90008622

 |