recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**חוה בכרך** (בערך ה'שמ"ה, 1585 – ה'תי"ב, 1652[דרוש מקור]) הייתה מלומדת יהודייה נודעת במאה ה-17. מלבד ידיעותיה התורניות וחידושי הלכה שהתפרסמו בשמה, הייתה מיוחסת מאוד, נכדתו של המהר"ל מפראג, אשתו של רבי אברהם שמואל בכרך וסבתו של רבי יאיר חיים בכרך, שקרא את שם ספרו הנודע "חות יאיר" על שמה.

ביוגרפיה
--------

חוה כ"ץ נולדה לפייגל'ה בתו השנייה של המהר"ל מפראג ולרב יצחק כ"ץ, רבן של וינה, ניקלשבורג ומוראביה כולה, אחיה היו רבי חיים הכהן כ"ץ, רבן של ניקלשבורג ומוראביה אחרי אביו, ומאוחר יותר ראש ישיבה בפראג, ורבן של פרנקפורט דמיין ופוזנא; ורבי נפתלי הכהן כ"ץ מלובלין. בגיל 15 נישאה לרב אברהם שמואל בכרך שהיה דרשן בפראג, ומאוחר יותר התמנה לרבן של וורמס ומדינת פפאלץ. החתונה התקיימה בפראג בנוכחות סבה הזקן, המהר"ל מפראג.

אמה, למדנית בפני עצמה לימדה אותה כבר מגיל צעיר את ספרות היסוד התורנית. היא נודעה בשל למדנותה הרבה, סופר עליה כי למדה והתפלפלה בהלכה עם תלמידי אביה. היא הייתה בקיאה בתלמוד הבבלי ובתלמוד הירושלמי במדרשי חז"ל ובספרות השו"ת וההלכה. לא הייתה זו תופעה שכיחה בקרב נשים במאה ה-16 וה-17, ונכדה כותב עליה כי "היתה אם כל חי בתורה ובמעשים, אשר אשה בכל אלה לא מצאנו". נאמר עליה עוד שהייתה לומדת את המדרש לבדה מבלי להזדקק לפרשני המדרש, והייתה מעבירה ביקורת על הפירוש "מתנות כהונה" של רבי יששכר בער כ"ץ.

בכ"ז באייר ה'שע"ה, 26 במאי 1615, חמישה שבועות לאחר גירוש וורמייזא, התאלמנה מבעל נעוריה שנפטר באלשבאך, והיא בת 30 בלבד. היא נסעה עם בנה שמשון (1600–1670) שהיה אז כבן שמונה לגור אצל אמה בפראג וסירבה להינשא בשנית עד סוף חייה. גם כשרבי ישעיה הלוי הורוויץ הנודע בכינויו "השל"ה", שלח להציע לה להינשא לו, לאחר פטירת אשתו חיה בשנת ה'ש"ף (1620), עמדה בסירובה זה.

כשהתמנה בנה רבי שמשון לכהן כרב בגדינג, מוראביה, בשנת ה'שפ"ד (1624), נסעה עמו לגדינג והתגוררה בביתו. היא המשיכה להתגורר עמו גם כשקיבל בשנת ה'ת"י (1650) את משרת הרבנות בוורמייזא. 

בשנת ה'תי"א החליטה לעלות בגפה לארץ ישראל, אך נפטרה בדרך בעיר סופיה.

נכדה, רבי יאיר חיים בכרך, הנציח את זכרה בספרו הנודע "חות יאיר", ותיאר את קורות חייה בהקדמתו לספרו זה.

לקריאה נוספת
------------

* שלמה אשכנזי, **נשים למדניות** (סקירה היסטורית), תל אביב: תבונה, תש"ב. עמ' מ-מג.

קישורים חיצוניים
----------------

* הרב ישראל דנדרוביץ, **"ואישה חכמה השיבה..."**, בתוך: אור ישראל (מונסי) גיליון נ, יג (ב), עמ' קפז-קצו, באתר היברובוקס

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו בסוף הקדמתו לספר זה: "ואכן, חות יאיר: יאיר המיוחס לאשה חסידה חוה". לפי הסברו של אברהם גוטסדינר, **הארי שבחכמי פראג**, בתוך: **אזכרה** ח"ג, ירושלים: מוסד הרב קוק ומוסד ביאליק, תרצ"ז, עמ' שלח, הערה 21, כוונתו למשחק מילים עם ההגייה האשכנזית של "חות יאיר" שנשמעת כמו: חאַווֶעס יאיר, כאומר: חוה'ס יאיר, יאיר של חוה. המבטא את העובדה שהמחבר הרב יאיר חיים בכרך, מייחס את עצמו כנכדה של אותה אשה מפורסמת, חוה.
2. ↑  ראו: **הארי שבחכמי פראג**, עמ' שטו.
3. ↑  ראו: יצחק דוב פלד, ****ר' יאיר חיים בכרך****, בתוך: מפתח השמות "חלקי אבנים", נספח לשו"ת "נשאל דוד", ירושלים תשמ"ב, עמ' רלג, באתר היברובוקס

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1082252948
* VIAF: 158145542639296641679
* WorldCat (עם VIAF): 158145542639296641679

 |
איסור **לֹא יֵשְׁבוּ בְּאַרְצְךָ** הוא מצוות לא תעשה מתוך תרי"ג מצוות, לפיה אסור לתת לגוי שלא קיבל עליו שבע מצוות בני נח לשבת בארץ ישראל.

אסור זה נוהג רק בזמן שיד ישראל תקיפה על אומות העולם.

מקור המצווה
-----------

"**לֹא יֵשְׁבוּ בְּאַרְצְךָ** פֶּן יַחֲטִיאוּ אֹתְךָ לִי כִּי תַעֲבֹד אֶת אֱלֹהֵיהֶם כִּי יִהְיֶה לְךָ לְמוֹקֵשׁ". (ספר שמות, פרק כ"ג, פסוק ל"ג)

טעם המצווה
----------

בתורה נאמר שטעם המצווה כדי שהגויים לא יחטיאו אותנו.

בפשטות הכוונה שלא יחטיאו אותנו בעבודה זרה, ומצווה זו היא בכלל איסורי הרחקת עבודה זרה. לכן היה מקום לדון להתיר גוי שאינו עובד עבודה זרה.

אמנם יש המבינים שכל חטא כלול בזה ולכן גם גוי שאינו עובד ע"ז אסור להכניסו לארץ.

דיני המצווה
-----------

### הישיבה האסורה

לדעת הרמב"ם כל גוי שלא קיבל עליו שבע מצוות בני נח, אסור לו להיכנס לארץ ישראל אפילו עובר בה רק לסחורה לזמן קצר. לעומת זאת הראב"ד סובר שכל האיסור רק שרוצה לשבת בארץ ישיבת קבע אבל ישיבת עראי אין בזה איסור.

### האנשים שישיבתם אסורה

 ערך מורחב – **גר תושב**  

לדעת הרמב"ם כל הגוים בזמננו בכלל האיסור, היות שגם אם יקבל עליו שבע מצוות בני נח היות שאין מקבלים גר תושב בזמן שהיובל אינו נוהג אין לו דין גר תושב, וממילא הוא בכלל האיסור.

לדעת הראב"ד גוי שמקיים שבע מצוות בני נח, אפילו שלא קיבל אותם בבית דין, אינו בכלל האיסור.

יש המקילים אף יותר וסוברים שאפילו שלא קיבל עליו בפועל שבע מצוות בני נח, אם הוא מקיים אותם מצד מנהג מדינתו נחשב הוא גר תושב לעניין איסור זה. ולכן רצו הם להקל שאין במוסלמים איסור זה. לעומת זאת החזון איש סבר שכל שאינו מכיר באמונת ישראל שהתורה היא האמת והיא מחייבת את עם ישראל בתרי"ג מצוות ואת בני נח בז' מצוות אין לו דין גר תושב ואסור להניחו בארץ.

האיסור בזמן הזה
---------------

לדעת הרב ישראלי היות שלא ניתן לקיים מצווה זו היום בכל פרטיה, שאין לנו אפשרות לסלק את **כל הגויים** מארצנו, לכן מצווה זו כלל לא נוהגת בזמן הזה.

לעומת זאת יש הסוברים שמה שאיננו יכולים לקיים לא נוהג, אבל כל מה שיש אפשרות צריך לקיים ולכן אסור להביא לארץ עובדים זרים, אם לא במקום פיקוח נפש.

יש הסוברים שאף שאין בידינו לקיים את המצווה בפועל בכל פרטיה, עלינו להשתדל לקיימה ככל האפשר, לכן מצווה עלינו לעודד את הגירתם של הגוים בדרכים המקובלות בעולם.

קישורים חיצוניים
----------------

* הערך "לא ישבו בארצך", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה
* מאמרים בנושא לא ישבו בארצך, באתר ספריית אסיף
* הרב יצחק ברנד - קונטרס לא ישבו בארצך.
* הרב שמואל אליהו - האם מותר לגויים לשבת בארץ - באתר כיפה.

ראו גם
------

* לא תחנם
* מצוות ירושת הארץ
* גר תושב

הערות שוליים
------------

1. ↑  משמעות דברי הרמב"ן (דברים כ י) וכן גם בשו"ת הרשב"א (ח"א סימן ח).
2. ↑  משמעות דעת הרמב"ם לקמן, וכן כתב הכתב והקבלה שמות כג לג.
3. ↑  (משנה תורה לרמב"ם, הלכות עבודה זרה וחוקות הגויים, פרק י', הלכה ו')
4. ↑  דעת הרב קוק בשו"ת משפט כהן סימן סא.
5. ↑  החזון איש (יו"ד סה, ג).
6. ↑  ספר התורה והמדינה עמוד ק"ה
7. ↑  הרב יצחק זילברשטיין חשוקי חמד מסכת עירובין דף סב עמוד א
8. ↑  הרב אליעזר מלמד, פניני הלכה, העם והארץ » ה - שמירת הארץ » ה – המדיניות הראויה למצבנו
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
הרב **חיים שרגא פייבל פרנק** (תרס"ח, 1908 – תשל"ג, 23 בנובמבר 1972) היה רבה של שכונת ימין משה בירושלים ודיין בבית דין צדק אשכנזים פרושים בירושלים.

ביוגרפיה
--------

נולד בירושלים לרב זאב וולף פרנק, בנו של הרב יהודה לייב פרנק ואחיו של הרב צבי פסח פרנק. אמו מרים הייתה בת של הרב נחום רוגזניצקי, חתנו של הרב זלמן חיים ריבלין. כיהן במשך שנים רבות כרב ומו"ץ של שכונת ימין משה. כמו כן כיהן כדיין בבית דין צדק אשכנזים פרושים בירושלים.

הרב פרנק עסק רבות בהיבטים הלכתיים של יישוב ארץ ישראל, מצוות התלויות בארץ והלכות בית המקדש. פרסם מאמרים בנושא, בין השאר בכתב העת המעיין. בין הנושאים: "בניין בית המקדש קודם למלכות בית דוד" ו"תקיעה בחצוצרות בזמן הזה".

לדעת הרב פרנק, רבי זירא חזר בו מהאיסור לעלות בחומה. אחד מחידושיו המקוריים הוא שיש לברך ברכה על מצוות יישוב הארץ, כשאר ברכות המצוות. הוא סבר כי הסיבה שלא נקבעה ברכה מיוחדת היא משום שהיא נכללת בברכת המזון, שבה אומרים: "נודה לך ה' אלוהינו על שהנחלת לאבותינו ארץ חמדה טובה ורחבה" וחותמים "ברוך אתה ה' על הארץ ועל המזון". לכן לדעתו יש לכוון באמירת ברכה זו על מצוות יישוב ארץ ישראל.

נמנה עם הרבנים שעסקו באפשרות עלייה לתחומי הר הבית. באחד מדיוני הרבנים, שנערכו מיד לאחר מלחמת ששת הימים, הציע להצניח מזבח, באמצעות מסוק שכור, אל תוך רחבת הר הבית ולהקריב עליו את קורבן פסח. 

עודד את הוצאת הספר "קול התור" וצידד בדעה שמחברו הוא זקנו הרב הלל ריבלין, שחיבר את הספר על פי תורת רבו הגר"א.

הרב פרנק הותיר אחריו ארבע בנות, בלי בנים. על פי הידוע, בצוואתו ציווה על בנותיו לומר אחריו קדיש. הוא ואשתו נפטרו בזה אחר זה, בשנת תשל"ג.

חתניו הם: הרב רפאל בנימין לוין – בנו של הרב אריה לוין, הרב משה אהרן רוזנטל – רב שיכון הרבנים, הרב אברהם קופשיץ – רב שכונת נוה צבי בירושלים, הרב משה קרמר- בני ברק.

ספריו
-----

* **תולדות זאב** על מסכת שבת
* **קונטרס תפארת חיים**, תשכ"ז, על צורת קשר תפילין של ראש.

קישורים חיצוניים
----------------

* חיים שרגא פייביל פרנק, **עת הפקידה הגיעה**, בתוך: **המעיין**, כרך ח, גיליון ב, טבת תשכ"ח, עמ' 8-1, באתר היברובוקס
* חיים שרגא פיבל פרנק (1908-1972), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  המעיין כרך י גיליון א עמ' 65.
2. ↑  המעיין כרך י גיליון ד עמ' 7.
3. ↑  "תולדות זאב", קונטרס ארץ ישראל, סעיף כז
4. ↑  תולדות זאב, מסכת שבת, חלק ב עמ' סה.
5. ↑  נדב שרגאי, **הר המריבה** עמ' 52.
6. ↑  הרב פרופסור נריה גוטל, קדיש יתומה – תגובה, צהר ח, תשס"ב, עמ' 24. עם זאת הרב שלמה זלמן אוירבך אמר כי "זאת הייתה הדרכה מיוחדת שלו, ואצל אחרים לא ראינו שנהגו כמותו" (שם).

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007309216005171
* ISNI: 0000 0000 6694 3598
* LCCN: n88152958
* VIAF: 33553085
* WorldCat (עם VIAF): 33553085

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק ברבי חיים אבולעפיה השלישי, רב עות'מאני במאה ה-18. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו חיים אבולעפיה (פירושונים).

רבי **חיים** בן דוד **אבולעפיה** (נפטר ה'תקל"ה, 1775) היה רב עות'מאני במאה ה-18.

ביוגרפיה
--------

נולד לדוד אבולעפיה בטבריה באמצע המאה ה-18, למד בישיבות טבריה והיה תלמידו של הרב יצחק הכהן רפפורט מחבר הספר "בתי כהונה".

בראשית דרכו הרבנית כיהן כרב ודיין בצפת וכעבור שנים אחדות הוזמן לכהן כרבה של העיר לריסה ביוון.

בשנותיו האחרונות כיהן כרבה של איזמיר עד פטירתו בחודש אדר ב' ה'תקל"ה.

כתביו
-----

* **שו"ת וחידושים ודרושים ופירוש להגדה של פסח**, בתוך ספר **אשדת הפסגה** של תלמידו רבי יוסף נחמולי, שלוניקי ה'תק"ן
* ****נשמת חיים**: שו"ת, דרושים**, שלוניקי, תקסד
* פירושו הגדול על הסמ"ג נשרף בשרפה הגדולה של איזמיר בשנת 1772

מלבד כתביו אלו, ידוע שחיבר "חידושי דינים" על כמה מצוות, כתב היד היה בידי הרב חיד"א שמצטט אותו בכתביו. שתי תשובות הלכתיות שלו נדפסו בסוף שו"ת "בעי חיי" של רבי חיים בנבנישתי על חושן משפט, חלק א (שלוניקי תקמ"א).

קישורים חיצוניים
----------------

* משה דוד גאון, "חיים בן דוד אבולעפיה", **יהודי המזרח בארץ ישראל** ח"ב, ירושלים, תרצ"ח, עמ' 6, באתר היברובוקס
* חיים אבולעפיה (השלישי), באתר "החכם היומי"

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007463563605171

 |
רבי **משה מרדכי השיל** (י"ז בסיוון ה'תרפ"ז, 17 ביוני 1927 – י"ז בניסן ה'תשל"ה, 29 במרץ 1975) היה האדמו"ר השלישי של חסידות קופיטשניץ.

תולדותיו
--------

נולד בווינה לרבי אברהם יהושע השיל, לימים האדמו"ר השני מקופיטשיניץ, ולשרה ברכה בתו של רבי משה מרדכי השיל, האדמו"ר ממז'יבוז'-וורשה.

נשא לאשה את בתו של צבי הירש הכהן ברלנדר. לאחר האנשלוס עזב יחד עם אביו את וינה ונסע לארצות הברית בה הקים אביו בשנת ה'תרצ"ט את חצרו. בהתחלה התגוררו באיסט סייד, ובשנת ה'תשכ"ה עברו לבורו פארק. בשנת ה'תשי"ד אמו נפטרה.

עסק במסחר.

לאחר פטירת אביו בט"ז תמוז ה'תשכ"ז סירב תחילה למלא את מקומו. ביום היארצייט הראשון של אביו החל לכהן כאדמו"ר בבית מדרשו בבורו פארק.

נפטר בליל שבת חול המועד פסח, בגיל 47. ארונו הובא לקבורה בארץ ישראל בחלקת אדמו"רי בית הוסיאטין בבית הקברות היהודי העתיק בטבריה.

ילדיו
-----

* בנו רבי יקותיאל זושא, החל לכהן בשנת תשע"ז כאדמו"ר מקופיטשיניץ בבית מדרשו בבורו פארק.

קישורים חיצוניים
----------------

* אדמו"ר רבי משה מרדכי העשיל מקופיטשניץ באתר mytzadik
* הרב משה מרדכי העשעל ווערט געקרוינט אלס קאפיטשיניצער רבי, דער טאג⁩, 15 יולי 1968⁩, באתר עיתונות יהודית היסטורית
חיילים סובייטים לאחר תום הקרב על ברלין לצד הגלובוס
**הגלובוס של היטלר** (הידוע גם בשם "**גלובוס הפיהרר**") היה גלובוס שתוכנן במיוחד עבור קנצלר גרמניה והפיהרר, אדולף היטלר (גלובוס נוסף הוכן עבור המפלגה הנאצית).

הגלובוס יוצר בברלין בשנות ה-30 של המאה ה-20 והיה ממוקם במשרדו של היטלר. הגלובוס נודע בארצות הברית, לאחר שהקומיקאי, צ'ארלי צ'פלין השתמש בו בפרודיה על היטלר, בסרטו "הדיקטטור הגדול" מ-1940. גם שלישית הקומיקאים, "The Three Stooges" לעגו לו בחלק מהסרטים הקצרים שלהם.

הגלובוס נחשב לייצוג אייקוני של היטלר לכבוש את העולם ולכונן את הסדר החדש שתכנן. קיימות סברות, כי היו להיטלר גלובוסים נוספים, ורבים מהם אף מסתובבים במקומות נוספים ברחבי העולם, אך האותנטיות של רובם מוטלת בספק.

היסטוריה
--------

הסצנה מהסרט "הדיקטטור הגדול" בה נראה צ'פלין בדמותו של היטלר משחק עם גלובוס שמבוסס על הגלובוס של היטלר
שתי מהדורות מוגבלות של העולם נוצרו בברלין באמצע שנות השלושים, אחת עבור המפלגה הנאצית ואחת נוספת עבור הדיקטטור הגרמני, אדולף היטלר עצמו. זו שיוצרה בעבור היטלר הייתה כמעט בגודל של מכונית פולקסווגן, ומאפיינה המיוחד היה שבשטח שהיה אתיופיה נראה השטח של מזרח אפריקה האיטלקית. הגלובוס השני שיוצר עבור המפלגה הנאצית, היה גלובוס סטנדרטי ללא מאפיינים מיוחדים. לא ניתן לאמת את מספר הגלובוסים שיוצרו בפועל, מכיוון שהמפעל שייצר את הגלובוסים, יחד עם ארכיוניו, נהרס בהפצצות אוויריות ב-1943.

היטלר צייר על הגלובוס קו בעיפרון, הקו אותו ציין הסנגור היה קו שעובר מצפון-דרום לאורך הרי אורל, מה שכנראה סימל את הגבול העתידי בין אזור ההשפעה של הנאצים לבין אזור ההשפעה של בעלת בריתם במזרח, האימפריה היפנית.

ב-1938 החליט היטלר כי לשכת קנצלר הרייך הישנה אינה גדולה דיה כדי לאכלס את משרדי הממשל של גרמניה הנאצית. הוא הורה לאדריכלו האישי, אלברט שפר לבנות מחדש את המשרדים. השיפוצים המסיביים הסתיימו בתחילת 1939, ולאחר התעקשות של היטלר, הועבר הגלובוס למשרדו החדש שבתוך מבנה המשרדים החדש. הגלובוס שכן במקום עד שהצבא האדום כבש את הבניין באפריל 1945 במהלך הקרב על ברלין.

אחת משתי המהדורות המוגבלות של הגלובוס, נגנב על ידי חייל אמריקאי בשם ג'ון ברסמיין, שלקראת מותו החליט להשתמש בהזדמנות זו כדי לספר על חוויות מהמלחמה במהלך מכירה פומבית בה מכר את הגלובוס במכירה פומבית בסן פרנסיסקו תמורת 100,000 דולרים.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר למנויים בלבד  Harry de Quetteville, ‏Globe made for Hitler is missing, says historian, The Telegraph, 21 September 2007
* Rubenstein, Steve (18 באוקטובר 2007). "Hitler's Globe Turns Up In Oakland Rumpus Room". *San Francisco Chronicle*. נבדק ב-10 באפריל 2015. `{{cite news}}`:  (עזרה)
* "The Fatal Attraction of Adolf Hitler". BBC. נבדק ב-10 באפריל 2015. `{{cite web}}`:  (עזרה)
* Kimmelman, Michael (18 בספטמבר 2007). "The Mystery of Hitler's Globe Goes Round and Round". *The New York Times*. נבדק ב-30 באפריל 2010. `{{cite web}}`:  (עזרה)
* כמה הייתם משלמים על הגלובוס של היטלר?, באתר וואלה!‏, 14 בנובמבר 2007

הערות שוליים
------------

1. ↑  *You Nazty Spy!* at threestooges.net
2. ↑  Speer, Albert (1970). *Inside the Third Reich*, p. 257. Macmillan Company, New York.
3. ↑  למכירה: הגלובוס של היטלר, באתר וואלה!‏, 16 באוקטובר 2007
4. ↑  סוכנויות הידיעות, גלובוס של היטלר נמכר בארה"ב ב-115 אלף דולר, באתר ynet, 14 בנובמבר 2007
ויכוח דתי בין מלומדים נוצרים ויהודים, חיתוך עץ של יוהאן פון ארמסשהיים מ-1483
**טוֹב שֶׁבַּגּוֹיִים הֲרוֹג** הוא חלק ממאמר המופיע בספרות חז"ל בשם רבי שמעון בר יוחאי. ביהדות המסורתית מספקים פרשנויות שונות למאמר, המעקרות או מחלישות את תוכנו.

המאמר שימש כטענה מרכזית נגד היהדות ברבים מהויכוחים עם הנוצרים והמוסלמים, כגון במשפט פריז, בוויכוח שהתנהל בין המומר ניקולס דונין לבין רבינו יחיאל מפריז.

מקור ונוסח המאמר
----------------

המאמר מופיע במכילתא לפרשת בשלח:

> 
> ויקח שש מאות רכב בחור משל מי היו הבהמות... של הירא את דבר ה' נמצינו למדין הירא את דבר ה' הם היו תקלה לישראל מכאן היה רבי שמעון בן יוחאי אומר טוב שבגוים הרוג טוב שבנחשים רצץ את מחו
> 
> 
> 
> — מכילתא דר' ישמעאל על ספר שמות, פרק י"ד, פסוק ז'
> 

המאמר מוזכר גם בתלמוד ירושלמי ובמסכת סופרים. במדרש תנחומא מובא המאמר בלי הזכרת שמו של רשב"י.

פרשנויות
--------

בספרות היהודית קיים קונצנזוס שהמאמר אינו מהווה הוראה הלכתית כפשוטו, בכל מקום ובכל זמן. פוסקים רבים צמצמו את תחולתו למקרים מיוחדים, ויש שרואים בו 'פתגם בעלמא' או 'ביטוי לתחושת כאב כלפי שונאי ישראל' ולא הדרכה מעשית הלכתית.

בעלי התוספות מקבלים את המאמר להלכה, אך מצטטים בשם ירושלמי שהמדובר הוא בשעת מלחמה בלבד, ולא בזמן רגיל שעליו נאמרה הלכה אחרת – לא מורידין ולא מעלין, כלומר אין להסב מוות לגויים אך גם אין לעזור להם להינצל מסכנת מוות. כדבריהם פסקו להלכה הרמב"ם והשולחן ערוך.

לדעת רבינו בחיי בן אשר הכלל 'טוב שבגויים הרוג' נאמר גם לא בשעת מלחמה, אך מתייחס רק לגויים המורדים באלוהים.

יש שצמצמו את משמעות המאמר למצרים בלבד וגורסים 'טוב **שבמצריים** הרוג' לפי ההקשר שעוסק בעבדי פרעה. אך סביר להניח כי לא זו הגרסה המקורית.

פירוש אפולוגטי למאמר הוצע לפני האפיפיור בוויכוח במאה ה-14, לפיו הכוונה היא 'טוב שבגויים' – הטוב שיש בגויים הוא 'הרוג', כלומר מה שהם הורגים את החוטאים בלי לחקור יותר מידי כדיני הסנהדרין.

ראו גם
------

* גוי
* מורידין ולא מעלין
* גם הם קרויים אדם – הנכרי בעיני הרמב"ם

לקריאה נוספת
------------

* יחזקאל כהן, **היחס אל הנכרי במציאות ובהלכה בתקופת התנאים** ירושלים ה'תשל"ה
* מאיר רפלד, **גילגולה ההלכתי המפותל של מימרה רדופה - טוב שבגויים הרוג** דיני ישראל יט' ה'תשנ"ז עמודים 241–252. לקריאה מקוונת: באתר אוצר החכמה באתר נבו (למנויים בלבד)
* מנחם כשר, ****תורה שלמה** חלק ט' עמודים 146–150**, באתר היברובוקס

קישורים חיצוניים
----------------

* טוב שבגויים הרוג מאמר מאת הרב שלמה אבינר

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד ירושלמי, מסכת קידושין, פרק ד', הלכה י"א בחלק מהנוסחאות
2. ↑  מסכת סופרים טו י
3. ↑  פרשת בשלח פסקה ח'
4. ↑  מנחם כשר, ****תורה שלמה** חלק ט' עמודים 146–150**, באתר היברובוקס
5. ↑  מאיר רפלד במאמר המצוין להלן
6. ↑  תוספות על תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף כ"ו, עמוד ב'
7. ↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר נזקים, הלכות רוצח ושמירת נפש, פרק ד', הלכה י"א
8. ↑  שולחן ערוך, חושן משפט, סימן תכ"ה, סעיף ה'
9. ↑  רבינו בחיי על שמות יד
10. ↑  יחזקאל כהן, **היחס אל הנכרי במציאות ובהלכה בתקופת התנאים** ירושלים ה'תשל"ה עמוד 118
11. ↑  ויכוח דון שמואל אבראבאליא ודון שלמה הלוי, והאפיפיור מארקו פלורנטין, באתר דעת
**אנדריי בוריסנקו** (ברוסית:**Андрей Иванович Борисенко** ‏, נולד ב-17 באפריל 1964 בלנינגרד) היה קוסמונאוט רוסי. הוא השתתף טיסות לתחנת החלל הבין-לאומית, היה חבר בכמה משלחות ומפקד משלחת מס' 28 לתחנת החלל הבין-לאומית.

ביוגרפיה
--------

אנדריי בוריסנקו נולד בעיר לנינגרד. בשנת 1987 הוא סיים לימודי הנדסת מכונות במכון להנדסה בלנינגרד וקיבל תואר שני. בשנים 1987–1989 הוא עבד בחיל הים הסובייטי כאזרח. 

בשנת 1989 בוריסנקו עבר לתאגיד הטילים והחלל אנרגיה. הוא היה בצוות ניהול של פרויקט תחנת החלל מיר. בשנים 1999–2003 הוא היה ראש משמרת במרכז בקרת הטיסה של רוסקוסמוס.

בשנת 2003 בוריסנקו החל קורס במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים וסיים אותו בשנת 2005. הוא היה בחבר בצוות גיבוי של מספר משימות.

באפריל 2011 בוריסנקו טס לחלל בחללית סויוז TMA-21 (אלכסנדר סאמוקוטייב היה מפקד צוות) שהביאה לתחנת החלל את חברי משלחת מס' 27 לתחנת החלל הבין-לאומית החדשים (דמיטרי קונדרטייב היה מפקד המשלחת). לאחר סיום עבודת המשלחת הוא עבר למשלחת מס' 28 לתחנת החלל הבין-לאומית והיה מפקד המשלחת. הוא חזר לכדור הארץ לאחר 164 ימים בחלל.

באוקטובר 2016 בוריסנקו טס לחלל בחללית סויוז MS-02 (סרגיי ריז'יקוב היה מפקד צוות) שהביאה לתחנת החלל את חברי משלחת מס' 49 לתחנת החלל הבין-לאומית החדשים (אנטולי איוואנישין היה מפקד המשלחת). לאחר סיום עבודת המשלחת הוא עבר למשלחת מס' 50 לתחנת החלל הבין-לאומית בפיקוד של רוברט קימברו. הוא חזר לכדור הארץ לאחר 173 ימים בחלל.

בוריסנקו היה מועמד לטוס בחלליות אמריקאיות מהדור החדש שתוכננו לעשור השני של המאה ה-21. בפברואר 2021 הוא עזב את יחידת הקוסמונאוטים מסיבות רפואיות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדריי בוריסנקו** בוויקישיתוף
* ביוגרפיה
* ביוגרפיה באתר הכנת הקוסמונאוטים הרוסי
**קרב סולפרינו** נערך ב-24 ביוני 1859 בלומברדיה (בתחומי צפון איטליה של ימינו), כחלק מתהליך איחוד איטליה. בקרב ניצח צבא ברית צרפתי-סרדיני בראשות נפוליאון השלישי והמלך ויטוריו אמנואלה השני את צבא הקיסרות האוסטרית בראשות פרנץ יוזף קיסר אוסטריה. מוראות הקרב שימשו השראה להקמת ארגון הצלב האדום וניסוח אמנת ז'נבה.

רקע
---

כחלק משאיפתה לאיחוד איטליה, אשר הייתה מפולגת בין צרפת, ספרד, אוסטריה ומדינת האפיפיור רצתה ממשלת סרדיניה-פיימונטה לסלק את האוסטרים משליטתם בלומברדיה. ראש ממשלתה קמילו קאבור שכנע את נפוליאון השלישי לסייע בסילוק האוסטרים מלוברדיה תמורת חלק מהשטחים שיושגו. נפוליאון השלישי, אשר כחלק מחזונו המדיני האמין כי תהילה והשגת שטחים במלחמות מחזקות את שלטונו מחוץ ומבית, הסכים לצאת בראש צבאו למלחמה באוסטרים, בתנאי שאלו ייזמו פעילות התקפית. בתחילה הגיבו האוסטרים במתינות להתגרויות ה"איטלקיות", אך ב-18 באפריל הכריזה אוסטריה מלחמה, הכרזה אשר אפשרה לצרפתים לפלוש ללומברדיה ולצאת למלחמה. לאחר שב-4 ביוני ניצח הצבא הצרפתי-סרדיני את האוסטרים בקרב מגנטה, נפגשו הכוחות הלוחמים בסולפרינו.

הקרב ותוצאותיו
--------------

הכוחות האוסטרים התקדמו לאורך צפון איטליה ופגשו בהתנגדות הכוח הצרפתי-סרדיני. הקרב העקוב מדם נמשך תשע שעות אשר בסופם זכו הצרפתים-סרדינים בניצחון, אך במחיר כבד לשני הצדדים. במהלך הקרב נפצעו יותר מ-23,300 חיילים ונהרגו כ-5,500 חיילים, חלקם נורו או נפגעו מכידוני רובים לאחר שנפצעו. חלק מהפצועים נותרו בשדה הקרב ללא טיפול רפואי, ולאחרים הוגשה עזרה מסוימת על ידי הכפריים באזור. לאחר הקרב הוכרזו כשבויים ונעדרים כ-12,000 חיילים.

בהשפעת האבדות הכבדות ובשל האיום הפרוסי ומחאות מבית החליט נפוליאון השלישי להגיע להסכם עם האוסטרים, עליו חתם בווילאפרנקה ב-12 ביולי 1859 ללא ידיעת האיטלקים. על פי ההסכם נמסרה לומברדיה לאיטלקים, אך ממלכתם, אשר הוקמה ב-1860, חסרה את אזור ונטייה (היום מחוז ונטו). אכזבת האיטלקים מההסכם התבטאה בהתפטרותו של קמילו קאבור.

השפעת הקרב על התנהגות בשדה קרב ויחס לפצועי מלחמה
------------------------------------------------

בעקבות התרשמותו האישית של ז'אן אנרי דינן, איש עסקים ופעיל חברתי שווייצרי, שהיה עד לקרב ותוצאותיו, הוא פרסם את ספרו "זכרונות מסולפרינו", והחל בקידום רעיונות התנהלות בשדה הקרב אשר היוו השראה להקמת ארגון הצלב האדום ולפרסום אמנת ז'נבה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרב סולפרינו** בוויקישיתוף
* קרב סולפרינו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007555946505171
* BNE: XX5191155
* LCCN: sh85124620
* NKC: ph405075

 |
הרב יהושע לייב לוינסון עם אשתו וילדיו
הרב **יהושע לייב לוינסון** (ה'תר"ן, 1890 - ה'תש"ד 1944[דרושה הבהרה]) היה משגיח בישיבת ראדין בשנותיה האחרונות.

ביוגרפיה
--------

יהושע לייב נולד ב 1890 לרבי צבי הירש לוינסון ולשרה בתו של החפץ חיים.

בצעירותו למד בישיבת קלם שבליטא, ולאחר מכן בישיבת ראדין.

בי"ג בסיון תרע"ה נשא לאישה את פרומה ליבה (נולדה בשנת תרנ"ג) בתם של יעקב משה ספיר ולאה לבית שלוסברג. החתונה נערכה בעיר שומיאץ שבמחוז מוהילוב שבבלארוס, שם שהתה באותה העת ישיבת ראדין.

בשנת ה'תרע"ט נדדה ישיבת ראדין, בעקבות מלחמת העולם, לעיר סנובסק, שהייתה אז בשליטת רוסיה. חודשים מספר לאחר פטירת רבי צבי הירש לוינסון בשנת ה'תרפ"א, בחודש אדר, יצאה הישיבה בדרכה חזרה לראדין. בשנת 1921 כששבה הישיבה לראדין נתמנה רבי יהושע למנהלה של הישיבה.

עם פריצתה של מלחמת העולם השנייה השתלטה ברית המועצות על ראדין. רוב תלמידי הישיבה עברו לווילנה שבליטא בעוד שמיעוטם נשאר בראדין, כאשר התנאים בווילנה נעשו קשים מדי החליטו, שוב, לפצל את הישיבה לשניים. מחצית אחת התמקמה באיישישוק בהנהגתו של יהושע לוינסון והאחרת באוטיאן. כאשר הסובייטים כבשו את ליטא הפסיקה הישיבה לתפקד.

כאמור, יהושע לייב כיהן כר"מ ומשגיח בישיבת ראדין לאחר פטירת אביו, וניהל אותה בשנותיה האחרונות. בהלווייתה 'חפץ חיים' הספידו רבי יהושע.

בזמן המלחמה גלה ליאנובה, משם גורש לגטו סלבודקה, לאחר מכן גורש בשנית למחנה הריכוז דכאו, שם נספה בשנת תש"ה 1944.

כמו כן אשתו פרומה ליבה ושמונת ילדיהם, נספו בתחילת מלחמת העולם השנייה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו יתד נאמן, **מוסף שבת קודש תשס"ד 30**, צו, באתר אוצר החכמה.
2. ↑  **בטאון דגלנו**, באתר אוצר החכמה
3. ↑  יש שכתבו שרבי יהודע הובל לאושויץ ומת שם, או שנהרג בגטו קובנה, ראו מאמרו של דוד זריז להלן בקישורים חיצוניים.
4. ↑  אלה אזכרה, ג, עמ 307-302; אשרי, חורבן ליטא, עמ 255.
5. ↑  שמותיהם: צבי הירש, חיים אברהם, אהרן יצחק, נפתל, אסתר פריידה, רחל, זלאטה פערל.
פירוש נוסף ערך זה עוסק בחומצת גרעין מלאכותית. אם התכוונתם לרשות הפלסטינית, ראו הרשות הפלסטינית.
**PNA** (ראשי תיבות באנגלית של **Peptide Nucleic Acid**, "חומצה פפטידו-גרעינית") חומצה הדומה במאפייניה ל-DNA ו-RNA אך שונה ב"עמוד השדרה" שלה. PNA נחשב תחליף חומצות אמינו מלאכותי, אך ישנן תאוריות שבאטמוספירת כדור הארץ הקדום נוצר כימיקל זה באופן ספונטני.

דוגמה למבנה PNA

מבנה
----

בעוד "עמוד השדרה" של RNA עשוי משרשראות ריבוז (דיאוקסיריבוז ב-DNA), "עמוד השדרה" של PNA עשוי מחומצות אמינו (בעיקר N-אמינומתיל-גליצין) מחוברות בקשרים פפטידים. אל החומצות אמינו מחוברים לסירוגין, על כל חומצה אמינית שנייה, בסיסים חנקניים בדומה ל-RNA או DNA כדוגמת אדנין, ציטוזין גואנין וכו'. המרווחים בין הבסיסיים החנקניים ב-PNA הם של 3.4 אנגסטרם, בדומה למרווח הקיים ב-DNA וב-RNA. לכן ניתן ליצור צימוד ווטסון-קריק רגיל בין גדילי PNA לגדילי RNA או DNA ולקבל דו-גדילים מעורבים של המולקולות השונות.

שימושים
-------

מכיוון שלשדרה הפפטידית ב-PNA אין קבוצות פוספט מחוברות אליה (זאת בניגוד ל-DNA או RNA) היא נטולת מטען שלילי. חוסר זה במטען השלילי מקל על שרשרת PNA חד-גדילית להתחבר לשרשרת DNA חד-גדילית באפיניות חזקה יותר מאפיניות הקישור בין שני גדילי DNA רגילים. לכן דו-גדילים מעורבים של PNA וDNA מסוג זה משמשים רבות בשבבי DNA ומסייעים בכך באנליזות גנטיות יעילות יותר.

העדר המטען על שלד ה-PNA יכול לסייע בעתיד לטיפולים תרפיוטים מבוססי PNA לחדור ביתר קלות את קרום תא. תכונה נוספת של PNA היא היכולת להוליך חשמל.

היפותזת תחילת החיים
-------------------

ישנם מדענים הגורסים כי עקב תכונות היציבות היחסית של ה-PNA ביחס ל-RNA, ישנה אפשרות שהחיים המוקדמים על פני כדור הארץ נשאו מידע גנטי מבוסס PNA, אשר קדם להופעת ה-RNA. עם זאת, הזרם המרכזי של המדע אינו תומך בהשערה זו ומעדיף את תאוריית עולם הRNA הקדום. זאת מכיוון שאין עדויות לקיום PNA בטבע ומשום שהיווצרות ספונטנית של PNA על כדור הארץ הקדמון היא בלתי סבירה.

ראו גם
------

* פולימרים
* הנדסה גנטית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **PNA** בוויקישיתוף
* מאמר על מודל תאים מלאכותיים מבוסס PNA מתוך המגזין מדע פופולרי (אנגלית)
רבי **משה טוביה מזונטהיים** (כ"ח בטבת ה'תקי"ג, 4 בינואר 1753, זונטהיים ליד היילברון – ד' בתשרי תקצ"א, 21 בספטמבר 1830, הנאו) רבה של הנאו, ומגדולי רבני יהדות גרמניה בתקופתו.

ביוגרפיה
--------

נולד בעיירה זונטהיים שליד היילברון, בצפון מדינת באדן-וירטמברג. בגיל שלוש נמסר על ידי אמו לקרוב משפחתם רבי נפתלי צבי קצנלנבוגן רבה של מרגנטהיים (אנ') שגידל וחינך אותו עד הגיעו לגיל שמונה עשרה, אז נישא לקרובתו זיסה זונדהיים, נכדתו של הרב הלל מינץ שהיה רב במנהיים. גיסו, אח אשתו היה הרב הלל מזונטהיים, שכיהן כרב באשאפנבורג (אנ').

אחרי נישואיו עבר לגור בעיר פירט, בה למד בישיבתו של הרב המקומי רבי יוסף שטיינהארט, ישיבת פיורדא. רעו לספסל הלימודים בישיבה זו היה הרב מרדכי בנט, לימים רבה של ניקלשבורג.

בשנת תקנ"ה (1795) התמנה לכהן כרבה של הנאו, בה הקים ישיבה לאחר שנה. עמד בקשרי מכתבים עם רבים מגדולי דורו ודבריו משוקעים בכתביהם. הוא היה בין הרבנים הלוחמים ברפורמים.

בשנת ה'תקע"ד (1813), לאחר המאורעות שחוותה הקהילה בעת המלחמות הנפוליאוניות, חיבר את "מגילת האנוי" המתארת את הקורות, וקבע את יום ו' במרחשוון כתענית ציבור לבני הקהילה.

שנה לאחר פטירת אשתו הראשונה, נישא בשנית בשנת תקפ"ג (1823) לגיטה בת אברהם בעער מבקנהיים, שגרה בגלנהויזן.

הרב משה טוביה מזונטהיים כיהן ברבנות הנאו במשך 35 שנים עד לפטירתו בד' בתשרי תקצ"א, 21 בספטמבר 1830. הוא נקבר למחרת היום בהנאו במעמד רבני האזור.

בנו, רבי נתן נטע אריה זונדהיים, התפרסם אף הוא כגדול בתורה וטוב לבריות.

ספרו
----

* ****אור פני משה****, פרנקפורט, תרפ"ח, באתר היברובוקס - הספר מאגד את חידושיו, וכן שאלות ותשובות מכתביו.

לקריאה נוספת
------------

* **תולדות הגאון הגדול ר' משה טוביה מזונטהיים**, בתוך: **אור פני משה**, פרנקפורט: דפוס חרמון, תרפ"ח.

קישורים חיצוניים
----------------

* יהודה א. הלוי הורוויץ, ****הגאון מהאנוי: רבי משה טוביה זונדהיימר****, בתוך: ישורון (מאסף תורני), כרך ב', ירושלים - ניו יורק, תשנ"ז, עמ' תרמב-תרסה, באתר היברובוקס

הערות שוליים
------------

1. ↑  מצורת פנייתם אליו ניתן להתרשם ממעמדו התורני; ראו לדוגמה: שו"ת **חתם סופר**, ח"ו סימן טו: "לי"נ שארי הגאון הגדול נשיא ישראל למלכים למואל אב לגולת ישראל ע"ה פ"ה כקש"ת מהו' משה טובי' נ"י אב"ד דק"ק האנוי' והמדינה יע"א".
2. ↑  משה טוביה מזונטהיים, מגילת האנוי, **אור פני משה**, פרנקפורט תרפ"ח, באתר היברובוקס.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007305527805171
* GND: 105315030X
* ISNI: 0000 0000 5135 6040
* LCCN: no2008000363
* VIAF: 39173339
* WorldCat: lccn-no2008000363

 |
**מועדון הכדורגל אסטרס טריפוליס** (ביוונית: **ΠΑΕ Αστέρας Τρίπολης**) הוא מועדון כדורגל יווני מהעיר טריפולי שבחבל ארקאדיה, אשר משחק בליגת העל היוונית.

היסטוריה
--------

המועדון נוסד בשנת 1931, אולם לא היה פעיל והתפרק יחד עם שאר המועדונים בטריפולי שנה לאחר מכן. המועדון שב לפעילות בשנת 1939 לאחר שהועברו אליו כל שחקני קבוצת הכדורגל "קרמיקוס" שלא הוכרה באופן רשמי. בשנה זו התחרה המועדון בליגה המקומית של ארקאדיה. עם פלישת גרמניה הנאצית ליוון במלחמת העולם השנייה הושהתה פעילות הכדורגל ביוון והמועדון התפרק בשנית.

ב-1947, לאחר המלחמה, נוסד המועדון מחדש תחת השם "נאוס אסטרס". אסטרס זכתה חמש פעמים ברציפות (1957/1962) באליפות הליגה של ארקאדיה. בהמשך, העפילה הקבוצה לליגת היוונית השנייה בה שיחקה שתי עונות (1961/1963) והייתה לקבוצה הראשונה מטריפולי שמעפילה לאחת הליגות הבכירות. ב-1963 התאחד המועדון עם אריס אטרומיטוס למועדון החדש שנקרא "מועדון הכדורגל טריפולי". האיחוד היה פעיל עד 1968 עת התפרק, ובהמשך התמזג עם קבוצת ארקדיקוס לקבוצה פנארקדיקוס.

המועדון שב לפעילות תחת שמו הנוכחי בשנת 1978, ומאז ועד שנת 2003 התחרה במסגרת הליגה המקומית של ארקאדיה. משנת 2001 ועד נובמבר 2006 לא נוצחה הקבוצה ובתקופה זו העפילה ארבע ליגות עד שב-2007 העפילה לליגת העל היוונית. כבר בעונתה הראשונה בליגת העל ניצחה את אולימפיאקוס, פנאתינאיקוס, א.א.ק. אתונה ופאוק סלוניקי והייתה לקבוצה הראשונה שמנצחת את ארבעת המועדונים מיד לאחר העפלה מהליגה השנייה. את העונה סיימה אסטרס במקום השביעי, ואף על פי שלא רשמה הישגים בעונות שלאחר מכן, היא נותרה בליגה הראשונה.

עונת 2012/2013 הייתה המוצלחת ביותר בתולדות המועדון, כשסיים את העונה הסדירה במקום השלישי ואת הפלייאוף במקום הרביעי המוביל להשתתפות בליגה האירופית, והגיע לגמר הגביע היווני. במוקדמות הליגה האירופית, גברה הקבוצה על רובניימן פאלוסאורה האיסלנדית, בסיבוב השני. בסיבוב השלישי, ניצחה הקבוצה את מיינץ הגרמנית בבית ועלתה לשלב הפלייאוף. בפלייאוף היא פגשה את הקבוצה מכבי תל אביב הישראלית, ולמרות הפסד בחוץ, היא עלתה לשלב הבתים בזכות חוק שערי החוץ. את שלב הבתים סיימה במקום השלישי, והודחה מהטורניר.

את עונת 2014/2015 סיימה הקבוצה במקום השלישי בליגה - הגבוה ביותר בתולדותיה, והעפילה אוטומטית לשלב הבתים של הליגה האירופית. בשלב זה הודחה מהטורניר כאשר הצליחה לנצח רק פעם אחת כשגברה 0–2 על אפואל ניקוסיה בבית.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של אסטרס טריפוליס
* אסטרס טריפוליס, ברשת החברתית פייסבוק

* אסטרס טריפוליס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* אסטרס טריפוליס, ברשת החברתית אינסטגרם

* אסטרס טריפוליס, ברשת החברתית LinkedIn

* אסטרס טריפוליס, סרטונים בערוץ היוטיוב

* פרופיל, באתר אופ"א

* פרופיל, באתר Transfermarkt

* פרופיל, באתר Soccerway

* פרופיל, באתר WorldFootball.net

* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

| יווןיוון ליגת העל היוונית, עונת 2023/2024 |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| OFI כרתים • א.א.ק. אתונה • אולימפיאקוס • אטרומיטוס • אסטרס טריפוליס • אריס סלוניקי  וולוס • לאמיה 1964 • פאנסארייקוס • פאוק סלוניקי • פאנטוליקוס • פאס יואנינה • פנאתינאיקוס • פאס ג'יאנינה |

 |
**מיכאילובקה** (באוקראינית: **Михайлівка**) היא עיירה השוכנת במחוז זפוריז'יה בדרום מזרח אוקראינה שהייתה כפר הולדתו של שאול טשרניחובסקי.

היסטוריה
--------

האזור שבו שוכן הכפר היה מיושב בתקופות קדומות. עדות לכך הן תלוליות עפר שנחפרו ונמצאו בהם ארונות קבורה מתקופת הברונזה המאוחרת (סוף האלף השני לפנה"ס ומתקופת הסקיתים (המאה ה-8 לפנה"ס).

בשנת 1807 הוקם במקום כפר על ידי קבוצה של עשר משפחות אריסים שברחו ממקומות שונים באוקראינה. הקבוצה הקימה בתי עץ ליד האגם שבמקום והתפרנסה מחקלאות ומדיג.

בשנת 1810 הוקמה בכפר כנסייה מעץ וב-30 במאי של אותה שנה נערכה החנוכה החגיגית שלה ולכפר ניתן השם מיכאילובקה. נהוג לראות מועד זה כראשיתו של הכפר וב-30 במאי 1910 נערכו חגיגות לציון מאה שנים לייסודו של הכפר.

במרוצת השנים, עם התרחבות הקהילה הצטרפו לכפר איכרים מפולטבה ומקורסק שבסיביר. לאחר מכן הגיעו לכפר משפחות של טטרים, צוענים, יוונים ויהודים.

בשנת 1875 נולד בכפר שאול טשרניחובסקי. הוא חי בכפר את 15 שנותיו הראשונות עד שבשנת 1890 יצא ללימודים לעיר אודסה. את ילדותו בכפר תיאר באוטוביוגרפיה קצרה שפרסם בשנת 1918 בכתב העת "השילוח", ובהרחבה בחיבורו "מעין אבטוביוגרפיה" שכתב בשנותיו האחרונות. שירתו, על אהבת הטבע שבה, הושפעה רבות מחוויות ילדותו בכפר.

בשנת 1886 התגוררו בכפר 9,160 תושבים והיו בו 1,415 משקי בית, שלושה בתי ספר, סניף דואר, 18 חנויות, שלושה פונדקים, בית מרזח ותחנת רכבת. בשנת  1888 נפתח בכפר בית חולים קטן.

בשנת 1915 שימש כבר הכפר כמרכז קניות גדול והייתה בו תעשייה זעירה שכללה מפעלים ליצור סבון וממתקים ושלוש טחנות קמח. בכפר התנהל סחר של בשר בהיקף נרחב. באותה עת התגוררו בכפר 26,657 תושבים והיו בו שלוש כנסיות, בית כנסת ושישה בתי ספר יסודיים.

לאחר המהפכה הרוסית הפך הכפר בשנת 1923 למרכז המחוז המנהלי (ראיון) של כפרי הסביבה.

במחצית הראשונה של המאה ה-20 עברו על הכפר תלאות ואסונות; הרעב הגדול - ההולודומור, והכיבוש הנאצי בימי מלחמת העולם השנייה שבמהלכו הושמדו תושביו היהודים של הכפר ונרצחו רבים מתושביו האוקראינים.

לאחר המלחמה התפתח הכפר והתרחב מאוד ובשנת 1965 הוענק לו מעמד של עיירה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיכאילובקה** בוויקישיתוף
* רוחמה אלבג, בצהרי יום תמוז לוהט הגענו לשדה חמניות שבשוליו ניצב שלט גדול בעל אותיות אדומות - מיכאלובקה, באתר הארץ, 7 באוקטובר 2011

הערות שוליים
------------

1. ↑  שאול טשרניחובסקי, "אבטוביוגרפיה", בתוך: בעז ערפלי (עורך), **שאול טשרניחובסקי : מחקרים ותעודות**, מוסד ביאליק, 1994, עמ' 142-135
2. ↑  שאול טשרניחובסקי, "מעין אבטוביוגרפיה", בתוך: בעז ערפלי (עורך), **שאול טשרניחובסקי : מחקרים ותעודות**, מוסד ביאליק, 1994, עמ' 134-17

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 242767662
* WorldCat (עם VIAF): 242767662

 |
**ג'ינה מ. גרוסו** (באנגלית:  **Gina M. Grosso**) היא קצינה בדימוס בדרגת לוטננט גנרל, בתפקידה האחרון שירתה כראש אגף כוח אדם במטה חיל האוויר של ארצות הברית. היא האישה הראשונה שכיהנה בתפקיד זה.

ביוגרפיה
--------

גרוסו היא בתם של גרי וקמיל גרוסו. אמה היא אחות במקצועה, ואביה שירת כטייס C-47 במלחמת העולם השנייה והשתחרר בדרגת לוטננט קולונל. נשואה לבריאן אוקונור ששירת כטייס C-17 גלובמאסטר והשתחרר בדרגת קולונל.

היא בעלת תואר ראשון בהצטיינות במתמטיקה שימושית והנדסת תעשייה וניהול מאוניברסיטת קרנגי מלון, בעלת תואר שני במנהל עסקים ממכללת ויליאם ומרי, בוגרת המכללה לפיקוד ומטה של חיל האוויר ובעלת תואר שני בלימודי ביטחון לאומי ואסטרטגיה מהמכללה לפיקוד ומטה של הצי.

התגייסה לחיל האוויר במסגרת תוכנית הכשרת קציני המילואים של החיל. החלה את שירותה כמנתחת מערכות בבסיס נליס שבנבדה ובהמשך שירותה ביצעה תפקידים בתחום כוח האדם בפיקוד הטקטי ובפיקוד הקרב ובמטה חיל האוויר.

בשנים 1999–2001 פיקדה על טייסת התמיכה 51 בבסיס אוסאן שבקוריאה הדרומית. בשנים 2001–2003 שירתה במחלקת ההגנה של ארצות הברית, כעוזרת לענייני כוח אדם וכעוזרת הצבאית של תת-מזכיר מחלקת ההגנה. ביולי 2004 מונתה למפקדת להק האימונים 737, האחראי על הכשרת הטירונים בחיל האוויר. בשנים 2006–2007 שירתה כראש אגף כוח אדם במטה כוחות חיל האוויר בפיקוד האוקיינוס השקט של ארצות הברית. במרץ 2009 מונתה למפקדת כנף בסיס האוויר 87 ומפקדת הבסיס המשותף מגוויר-דיקס-לייק-הרסט בניו ג'רזי. לקראת סיום תפקידה קודמה לדרגת בריגדיר גנרל. בשנים 2011–2014 שירתה כקצינת כוח אדם במחלקת ההגנה. בפברואר 2014 מונתה לראש תחום מניעה וטיפול בהטרדות מיניות בחיל האוויר.

בנובמבר 2015 קודמה לדרגת לוטננט גנרל ומונתה לראש אגף כוח אדם במטה חיל האוויר. היא שירתה בתפקיד עד ספטמבר 2018.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ינה גרוסו** בוויקישיתוף
* ביוגרפיה באתר חיל האוויר של ארצות הברית

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  Grosso pins on 3rd star to become first female USAF personnel chie, אייר פורס טיימס, 16 בנובמבר 2015
**דן ספטרו** (ברומנית: **Dan Spătaru**;‏ 2 באוקטובר 1939 - 8 בספטמבר 2004) היה כדורגלן, זמר ושחקן קולנוע רומני.

חייו
----

ספטרו נולד בכפר "אלימאן" באזור קונסטנצה, חבל דוברוג'ה, רומניה, במשפחה של מורים. כשהיה בן 12 התייתם מאימו ועבר לגור אצל דודתו במדג'ידיה, שם למד בבית הספר התיכון והתחיל קריירה של כדורגלן. ספטרו שיחק בחוליית הקישור והופיע בפרוגרסול בוקרשט ובשטיינצה בוקרשט. בו זמנית למד בפקולטה לחינוך גופני וספורט, אך בשנה השלישית סבל מפריצת דיסק, לכן עזב את הכדורגל לטובת הלימודים והמוזיקה. הוא התחיל לזמר בתקופת לימודיו, בבית הסטודנטים וכיוון את עצמו למוזיקה קלה, בעיקר מוזיקה איטלקית, שזכתה להצלחה רבה באותה תקופה ברומניה.

ספטרו נישא ב-1974 ולזוג נולדה בת. ספטרו כיכב בסרט המוזיקלי שירי הים (Cîntecele mării), הפקה משותפת רומנית - סובייטית מ-1971.

ב-26 במאי 1984, בחנוכת תעלת דנובה-הים השחור, הזמרים דן ספטרו ומיראבלה דאואר ביצעו דואט הקרוי Magistrala Albastra (הדרך המהירה הכחולה), שם שהפך לשם נרדף לתעלת דנובה הים השחור. את השיר חיבר אאורל סטורין ואת המוזיקה הלחין ואסילה ואסילאכה.

קישורים חיצוניים
----------------

* דן ספטרו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* דן ספטרו, באתר ספוטיפיי
* דן ספטרו, באתר Last.fm (באנגלית)
* דן ספטרו, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* דן ספטרו, באתר Discogs (באנגלית)
* Ediţie de colecţie - Dan Spătaru (ברומנית)
* דן ספטרו שר "עוברת התזמורת הצבאית" (ברומנית)
* דן ספטרו, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Magistrala Albastră (ברומנית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: 45151ada-1382-4130-8904-3d58673e2bad
* VIAF: 8764154260364324480001
* WorldCat: viaf-8764154260364324480001

 |
**יע"ל קג"ם** הם ראשי התיבות של שש מחלוקות בתלמוד הבבלי שבהן נפסקה הלכה כאביי לעומת רבא, מבין מאות מחלוקות שבתלמוד, שבהן הכלל הרגיל הוא שהלכה כרבא. זהו כלל פסיקה קדום, המצוי כבר בתלמוד עצמו, אף כי אפשר שזמנו הוא לאחר תקופת האמוראים.

פירוט דיני 'יעל קגם'
--------------------

מחלוקות יע"ל קג"ם לפי שיטת רש"י הן:

* **י**אוש שלא מדעת - בדיני אבדה ומציאה. האם במציאת אבדה בה ברור כי כשהבעלים יגלו שאיבדו הם יתייאשו, אך כרגע לא ידוע האם הבעלים גילו; הלכה כאביי שלא נחשב יאוש ואסור לקחת. (תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף כ"א, עמוד ב').
* **ע**ד זומם – האם עד שנמצא שקרן נפסלות עדויות שהעיד בעבר (למפרע משעה שהעיד) או רק משעה שנמצא שקרן (משעה זו). הלכה כאביי שלמפרע הוא נפסל להעיד (תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף כ"ז, עמוד א').
* **ל**חי העומד מאליו - האם ניתן להכיר באובייקט הקיים לצורך אחר, כסימון של עירוב לשבת. (תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף ט"ו, עמוד א'); הלכה כאביי שכשרה, אבל צריך שישימו לב אליה לפחות מערב שבת (וראה דעות אחרות בהמשך).
* **ק**ידושין שלא נמסרו לביאה - האם נישואים חלים גם כאשר קיימת בעיה הלכתית הכרוכה בהם; למשל, מי שמקדש אחת משתי אחיות בלי לציין את מי מהן קידש. הלכה כאביי שיש להם תוקף. (תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף נ"ב, עמוד א').
* **ג**ילוי דעת בגט - האם הבעת שמחה מאי ביצוע גט נחשב כרצון לבטלו והאם בכוחו לבטל את הגט; הלכה כאביי שאינו מועיל ומגורשת. (תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף ל"ד, עמוד א').
* **מ**ומר אוכל נבלות להכעיס - האם אדם הידוע כעובר עבירות באופן שיטתי ובמזיד על מנת להכעיס (דהיינו דווקא על מנת לעבור עבירה) ולא מסיבות תועלת, חשוד להעיד עדות שקר ועדותו פסולה. (תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף כ"ז, עמוד א'); הלכה כאביי שפסול לעדות.

### דעות נוספות בפירוש ה'יעל קגם'

על פי שיטתו של רבנו תם, האות ל' אינה מייצגת לחי העומד מאליו, אלא שאלה בנושא **ל**ידה - האם זבה שילדה ולא ראתה דם מחשיבה את הימים לצורך לספירת זבה (תוספות, מסכת קידושין, דף נ"ב, עמוד א').

על פי שיטתם של חכמי נרבונא, האות ל' מייצגת את המחלוקת לגבי מי שיכול לא ליהנות מאיסור, אך אינו מתכוון ליהנות ממנו - 'אפשר ולא מתכוון' (שם). רבא אוסר, ואביי מכשיר כדעת ר' שמעון שמתיר דבר שאינו מתכוון.

### מקומות נוספים שהלכה כאביי

הסבוראים הוסיפו שהלכה כאביי גם במקרה של אדם שעבר עבירה, כאשר תחילתה הייתה בפשיעה, וסופה באונס (דעת אביי שחייב במקרה זה ובבבא מציעא מב, א נפסק שתחילתו בפשיעה וסופו באונס חייב- כדעת אביי). עם זאת, פסיקה זו לאו דווקא סותרת את הכלל "יע"ל קג"ם", מאחר שהכלל מדבר על מחלוקות שחלקו מדעת עצמם ובמחלוקת זו חלקו מהי דעתו של רבה (שהיה רבם). אולם הרמב"ן כתב שאין הלכה כמותו בתחילתו בפשיעה וסופו באונס.

בעניין מלאכת מעמר חלק אביי על רבא ופסק כי אין מלאכת מעמר אלא בגידולי קרקע,וכן פסקו כמותו הרמב"ם והטור, וכך הביא להלכה השולחן ערוך. באור זרוע מובא שרבי אליעזר ממיץ חשש לדעה שיש עימור בדברים שאינם גדולי קרקע, ומשום כך אסר איסוף ביצים שהתפזרו. אמנם, דעה זו היא דעת מיעוט בקרב הפוסקים, ואף בספר יראים שכתב רבי אליעזר עצמו, משמע שעימור שייך רק בגידולי קרקע.

קישורים חיצוניים
----------------

* דף לימוד בנושא ממכון "שפע"
* יחזקאל לנדא, **דרוש בשיטת יע"ל קג"ם**, בספר "דורש לציון", מהדורת מפעל נודע ביהודה השלם, תשנ"ה, דרוש 13, באתר היברובוקס

הערות שוליים
------------

1. ↑  רש"י, מסכת קידושין, דף נ"ב, עמוד א'; מסכת בבא מציעא, דף כ"ב, עמוד ב' ובמקבילות
2. ↑  בבא מציעא לו, ב
3. ↑  ב"מ לו, ב
**לארס לוקאס מאי** (בגרמנית: **Lars Lukas Mai**; נולד ב-31 במרץ 2000 בדרזדן שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת הבלם בקבוצת לוגאנו.

קריירת מועדונים
---------------

### באיירן מינכן

מאי הצטרף למחלקת הנוער של באיירן מינכן מהבונדסליגה ממחלקת הנוער של דינמו דרזדן בחודש יולי 2014. ב-21 באפריל 2018 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3-0 על הנובר 96 במסגרת המחזור ה-31 בליגה לעונת 2017/2018. הוא שיחק משחק מלא, והפך ליליד שנות ה-2000 הראשון שמשחק במדי באיירן מינכן. בסך הכל ערך שתי הופעות ליגה בעונה זו. בין השנים 2017–2020 שיחק בעיקר בבאיירן מינכן II, קבוצת המילואים של המועדון. ב-27 באפריל 2018 חתם מאי על חוזה לשלוש שנים בבאיירן מינכן, החוזה המקצועני הראשון שלו במועדון.

### ההשאלה לדרמשטאדט 98

ב-21 ביולי 2020 האריך מאי את חוזהו בבאיירן מינכן, והושאל לדרמשטאדט 98 מהבונדסליגה השנייה למשך עונת 2020/2021. ב-13 בספטמבר הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון על פ.צ. מגדבורג במסגרת הסיבוב הראשון של הגביע הגרמני. ב-19 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה במדי המועדון, בהפסד 3-2 לזנדהאוזן במסגרת המחזור הראשון בליגה. במשך עונת ההשאלה ערך מאי 29 הופעות ליגה במועדון.

### ההשאלה לוורדר ברמן

בחודש יולי 2021 הושאל מאי לוורדר ברמן מהבונדסליגה השנייה לקראת עונת 2021/2022. ב-24 ביולי הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד הנובר 96 במסגרת המחזור הראשון בליגה.

קריירה בינלאומית
----------------

מאי היה חלק מסגל נבחרת גרמניה עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21, בו זכתה נבחרתו, וערך הופעה אחת בטורניר.

תארים
-----

נבחרת גרמניה עד גיל 21
* אליפות אירופה עד גיל 21 (1): 2021

באיירן מינכן
* אליפות גרמניה (1): 2017/2018

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Debütant Lars Lukas Mai überzeugt bei Bayern München und wird mit Profivertrag belohnt באתר הרשמי של הבונדסליגה, 22 באפריל 2018 (בגרמנית)
2. ↑  Nachwuchsspieler Lars Lukas Mai unterschreibt Profivertrag באתר הרשמי של באיירן מינכן, 27 באפריל 2018 (בגרמנית)
3. ↑  Lukas Mai extends Bayern contract and will go on loan to Darmstadt באתר הרשמי של באיירן מינכן, 27 ביולי 2020 (באנגלית)
|  |
| --- |
| **ערך זה עוסק במוצר מתוכנן שעתיד לצאת לשוק** |
| ייתכן שישנם פרטים שהם בגדר הערכה, העשויים להשתנות כאשר המוצר יופץ ומידע נוסף אודותיו יהיה זמין. |

**אופטימוס** או בכינויו השגור **טסלה בוט** (באנגלית: **Tesla Bot**‏ ,**Optimus**), הוא רובוט דמוי אדם (אנ') לשימוש כללי בפיתוח חברת טסלה.

אבטיפוס של אופטימוס בתערוכה

היסטוריה
--------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
הרובוט הוכרז באירוע יום הבינה המלאכותית (AI) של החברה ב-19 באוגוסט 2021. מנכ"ל החברה אילון מאסק טען במהלך האירוע כי טסלה ככל הנראה תבנה אב טיפוס עד 2022.

בספטמבר 2023 פרסמה חברת טסלה סרטון של אב טיפוס של הרובוט מבצע משימות שונות, בצירוף הודעה כי התוכנה ברובוט מורכבת מרשתות נוירונים מקצה לקצה: משלב החישה ועיבוד התמונה ועד שלב פעולות התגובה.

מאפיינים
--------

טסלה בוט מתוכנן להיות בגובה 173 ס"מ ובמשקל 57 ק"ג. על פי המצגת שהוצגה במהלך אירוע יום הבינה המלאכותית, טסלה בוט יהיה "נשלט על ידי אותה מערכת AI שמפתחת טסלה עבור מערכת הסיוע המתקדמת לנהג המשמשת במכוניות שלה". הוא יכול לשאת עד 20 ק"ג ולהרים עד 68 ק"ג וכן ללכת במהירות של 5 קמ"ש. המשימות שהמוצר יוכל לבצע הן כאלה שהן "מסוכנות, חוזרות על עצמן ומשעממות", כגון מתן סיוע בייצור.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אופטימוס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  "Tesla says it is building a 'friendly' robot that will perform menial tasks, won't fight back". *Washington Post* (באנגלית). ISSN 0190-8286. נבדק ב-2021-08-20.
2. ↑  Leswing, Kif (2021-08-20). "Elon Musk says Tesla will build a humanoid robot prototype by next year". *CNBC* (באנגלית). נבדק ב-2021-08-20.
3. ↑  סרטון ברשת אקס
4. ↑  "Tesla Bot: AI-controlled humanoid robot revealed". *Motor Authority* (באנגלית). נבדק ב-2021-08-20.
5. ↑  James Morris, Optimus Is Coming: Are You Ready For Tesla’s Robot Humanoid Invasion?, Forbes (באנגלית)
6. ↑  "Tesla Promised a Robot. Was It Just a Recruiting Pitch?". *Wired* (באנגלית). ISSN 1059-1028. נבדק ב-2021-08-27.

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"אופטימוס"**.
רבי **יצחק בכר דוד** (קרוב לשנת ה'ת"ן, 1690 - ה'תקט"ו, 1755) היה רב בקושטא, מחבר הספר "דברי אמת". נודע כאחד מגדולי דורו.

ביוגרפיה
--------

לא ידועים פרטים ביוגרפיים רבים אודותיו, מלבד שם אביו דוד. הוא נולד בקושטא וכנראה גם נפטר בה. למד כנראה בישיבתו של הרב שמואל הלוי. הוא נחשב לאחד הדרשנים המצוינים בעירו, ופסק בשאלות הלכתיות סבוכות.

בשנת ה'תק"ב התמנה כדיין בבית הדין של קושטא, לצד הדיינים רבי אליהו גלמידי ורבי חיים אבן שנג'י. רוב תשובותיו אבדו וחלקן נדפסו לאחר מותו בספר "דברי אמת".

הוא התפרסם כאחד מגדולי הדור בכל רחבי אירופה. רבי יחזקאל לנדא, רבה הנודע של פראג, מתאר אותו בשבחים מופלגים בספר השו"ת שלו "נודע ביהודה": "מי כמוהו דעה מורה, שר התורה, ארך האברה, חכמתו פניו תאירה, ה"ה כבוד מעלת יקר תפארת ישראל, ראש גולת אריאל, איש חי רב פעלים מקבצאל, רב הרבנים גאון הגאונים פאר העתים חמדת הימים, ראש הבשמים, המאור הגדול מאיר עיני הגולה החכם הכולל, אין גומרין עליו את ההלל, המפורסם לשבח בתורה ובמעשים טובים, לתורתו הכל תאבים, מרביץ תורה לרבים, שמו הקדוש והטהור הכל מפארים ומשבחים, **חכם יצחק בכר דוד**..." (נודע ביהודה, אבן העזר, סימן עד).

פסיקה אחת מפורסמת שלו היא ביטול המנהג לתקוע בשופר בשעת הנץ החמה בבוקר ראש השנה.

ספרו "דברי אמת" נעשה לספר למדני קלאסי, לפי עדות מאיר בניהו, חלק של הספר בשם "מערכות דברי אמת" שלא נדפס אז, "לא ירד מעל שולחנם שלחכמי קושטא ונעשו ממנו העתקות הרבה". חלקם אף הדפיסו חיבורים שעיקרם הערות ודיונים בספרו. חיבורו של "הסבא קדישא" רבי שלמה אליעזר אלפנדרי על דברי אמת, הודפס בירושלים (מכון ירושלים תשל"ז) בצמוד למהדורה הראשונה של "מערכות דברי אמת" בשם "אשא עיני".

שלושת בניו כיהנו כולם כרבנים בקושטא: רבי יעקב, רבי דוד ורבי אברהם בכר יצחק. חתנו היה רבי אברהם בן אביגדור, ראב"ד קושטא, מחבר הספר "זכור לאברהם" (קושטא תקפ"ז) הכולל שאלות ותשובות, חידושים על התלמוד הבבלי וחידושים על משנה תורה לרמב"ם.

קישורים חיצוניים
----------------

* שלמה אברהם רוזאניס, **רבי יצחק בכר דוד**, בספרו **קורות היהודים בתורקיה וארצות הקדם**, ח"ה, סופיה תרצ"ח, עמ' 13. באתר היברובוקס

ספריו
* ****דברי אמת****, מהדורת קושטאנדינה, תק"כ, באתר היברובוקס
* ****דברי אמת****, מהדורת הלברשטאדט, תרכ"א, באתר היברובוקס
* שלמה אליעזר מרגליות (עורך), ****מערכות דברי אמת** עם **אשא עיני****, מודפס לראשונה מכתב יד, ירושלים: מכון ירושלים, תשל"ז, באתר אוצר החכמה
* יצחק בכר דוד, באתר "החכם היומי"

הערות שוליים
------------

1. ↑  השם במקורו הוא יצחק בן דוד, יצחק בכ"ר [=בן כבוד רבי] דוד, ובמהלך השנים השתרש בצורתו הנוכחית.
2. ↑  התאריכים לפי מפעל הביבליוגרפיה העברית בערכו.
3. ↑  להרחבה על כך ראו: חיד"א, שו"ת **חיים שאל**, סימן י' אות ג'.
4. ↑  בניהו, רבי רפאל ביטראן רבותיו וחיבוריו, בתוך: **מדות טובות: פירוש המכילתא**, ירושלים: יד הרב נסים, תשמ"ט. עמ' טו.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007520999305171
* LCCN: n78066943
* VIAF: 50486582
* WorldCat: lccn-n78066943

 |
**בי-קיוריוס** (**Bi-curious**, "סקרן לגבי ביסקסואליות"; מילולית "**בי-סקרן**") הוא אדם בעל נטייה מינית הטרוסקסואלית או הומוסקסואלית, שיש לו סקרנות או פתיחות מסוימת בנוגע לקיום פעילות מינית עם אדם מהמין שאינם מעדיפים. המונח משמש לעיתים לתיאור רצף רחב של נטייה מינית שהיא בין הטרוסקסואליות וביסקסואליות. רצפים כאלה כוללים אנשים שהם "בעיקר-הטרוסקסואלים" או "בעיקר-הומוסקסואלים", אך ניתן להזדהות ככאלה גם מבלי להזדהות כביסקסואלים. המונחים "הטרופלקסיבל" (heteroflexible, "גמיש לגבי הטרוסקסואליות") ו"הומופלקסיבל" (homoflexible, "גמיש לגבי הומוסקסואליות") נחשבים גם הם כבי-סקרנות ("בי-קיוריוסיטי"), אם כי יש כותבים המייחדים את ההטרופלקסיביליות (או ההומופלקסיביליות) בתור חוסר הרצון להתנסות במיניות מסוימת, להבדיל מן השם "בי-קיוריוס" שמשתמע ככזה שמתאר אדם שיש לו רצון להתנסות באותה המיניות.

המונח בי-קיוריוס רומז כי לאדם אין ניסיון הומוסקסואלי כלל (או שיש לו ניסיון מצומצם) במקרה של אנשים הטרוסקסואלים, או שאין לו ניסיון הטרוסקסואלי כלל (או שיש לו ניסיון מצומצם), במקרה של אנשים הומוסקסואלים, אך אלה עשויים להמשיך להזדהות עצמית כבי-קיוריוס אם הם לא מרגישים שבדקו את הרגשות האלה במידה מספקת, או אם הם לא רוצים להזדהות כביסקסואלים.

למונח, כמו לעוד מונחים רבים מעולם הלהט"ב, אין מילה מקבילה (רשמית) בעברית, ולרוב משתמשים בצורה המתועתקת של המונח מאנגלית – "בי-קיוריוס".

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Definition of BI-CURIOUS". *www.merriam-webster.com* (באנגלית). נבדק ב-2019-09-21.
2. ↑  Frank, Katherine (2008). "'Not Gay, but Not Homophobic': Male Sexuality and Homophobia in the 'Lifestyle'". *Sexualities*. **11** (4): 435–454. doi:10.1177/1363460708091743.
3. ↑  Savin-Williams, Ritch C.; Joyner, Kara; Rieger, Gerulf (2012). "Prevalence and Stability of Self-Reported Sexual Orientation Identity During Young Adulthood". *Archives of Sexual Behavior*. **41** (1): 103–110. doi:10.1007/s10508-012-9913-y. PMID 22302504.
4. ↑  Smorag, Pascale (14 במאי 2008). "From Closet Talk to PC Terminology: Gay Speech and the Politics of Visibility". *Transatlantica*. נבדק ב-13 בפברואר 2011. `{{cite journal}}`:  (עזרה)