תלפיות מזרח במבט מצור באהר וברקע אום ליסון, ג'בל אלמוכבר, ערב א-סוואחרה, גדר ההפרדה ומאחוריה אבו דיס
תלפיות מזרח מכיוון גן אמת המים
בתים בתלפיות מזרח מכיוון גן אמת המים
מתנ"ס תלפיות מזרח ברחוב עולי הגרדום
שלט בתלפיות מזרח על כיבוש מוצב "הנקניק" במלחמת ששת הימים
**תלפיות מזרח** (או "**ארמון הנְציב**") היא שכונה בדרום-מזרח ירושלים, אשר נוסדה ב-1972, על שטח שסופח לירושלים לאחר מלחמת ששת הימים, כחלק מתוכנית שכונות הטבעת הירושלמית. מספר תושביה הוא כ-19,000 איש. שמה של השכונה בפי רוב תושבי העיר הוא **ארמון הנציב**, על שם המבנה הממוקם בגבולה הצפוני של השכונה. השכונה ממוקמת כ-4 ק"מ ממרכז העיר. רחובות השכונה קרויים על שמם של עולי הגרדום, וזהו שמו של אחד הרחובות המרכזיים בשכונה.

מיקום וטופוגרפיה
----------------

השכונה ממוקמת על מורדותיו הדרומיים של הר אצל (רכס ארמון הנציב), בשתי שלוחות שביניהן גיא (אמפיתיאטרון טבעי). המדרון התלול עליו בנויה השכונה הוא חלק מהירידה החדה של הרי יהודה לכיוון ים המלח. השכונה מהווה ישות אורבאנית נפרדת משכונות רמות רחל -ארנונה החדשה, תלפיות וארנונה המצויות מ**מערב** לה. , **מצפון לשכונה** ישנו ארמון הנְציב, טיילת האז ושכונת ג'בל מוכאבר, **ממזרח ודרום מזרח** - השכונות ערב א סוואחרה ואום ליסין, **מדרום** - שכונת צור באהר ו**מדרום מערב** - קיבוץ רמת רחל. בשוליה המערביים של השכונה נמצא מתחם קריית מוריה - קריה חינוכית של הסוכנות היהודית, הצמודה לחוות הלימוד של רחל ינאית בן-צבי.

היסטוריה
--------

ב-1929 שלחו הבריטים משלחת לאזור על מנת לבדוק אפשרויות מגורים מדרום לארמון הנְציב הבריטי, ליד הכפר הערבי צור באהר. המשלחת קבעה כי בשל תלילות הגבעות באזור הוא אינו ראוי למגורים. ואכן, עד לאחר מלחמת ששת הימים שימש האזור כשטחי מרעה לערביי הכפרים ג'בל מוכאבר וצור באהר.

עד למלחמת ששת הימים היה במקום מוצב של הלגיון הערבי. בגלל צורתו הארוכה והמעוגלת הוא כונה "מוצב הנקניק". מיד לאחר כיבוש ארמון הנְציב תקפו לוחמי הסיירת הירושלמית בסיוע טנקים את המוצב והצליחו לכבשו בזמן קצר ללא אבדות. במקום יש שלט המספר את סיפור הקרב. לאחר מלחמת ששת הימים יושב האזור שמתחת לארמון הנציב כחלק מתוכנית שכונות הטבעת בירושלים. בניית השכונה החלה בשנות ה-70, לפי צו הפקעת הקרקעות מאוגוסט 1970. הופקעו גם 2,500 דונם ברכס נציב שלושה ק"מ דרומית-מזרחית לעיר העתיקה. מתכנן השכונה היה האדריכל דוד בסט. 

בזמן האינתיפאדה הראשונה סבלו תושבי השכונה מהתנכלויות, ידויי אבנים ואף ממעשי חבלה ורצח של מחבלים פלסטינים, בעיקר מג'בל מוכאבר הסמוכה. מאז שנות ה-90 לא נשנו אירועי הטרור והשכונה אף קיבלה חיזוק תנופתי בדמות דרך ראשית נוספת המחברת אותה לדרך חברון וקרבתה למתחם הקניות והבילויים של אזור התעשייה תלפיות.

מערת תלפיות
-----------

 ערך מורחב – **מערת תלפיות**  

בשכונה נמצאת מערה שנטען שהיא מערת הקבורה של ישו ובני משפחתו. המערה התגלתה בשנת 1980, בזמן שנערכו במקום פיצוצים לשם בניית בתים חדשים, על ידי ילד מתושבי השכונה.

מיצפתל
------

 ערך מורחב – **מצפתל**  

הגבעה שבין השכונה לבין ארמון הנציב היא אתר טבע עירוני בירושלים. מהגבעה נוף למדבר יהודה כולל הרי מואב שמעבר לים המלח, הרודיון, אגן העיר העתיקה והר הבית. בסתיו מכוסה הגבעה מרבד חצבים וחודש פברואר היא מכוסה במרבדי תורמוס ההרים. חברי מכינת בית ישראל מטפחים את המקום מאז 2017 והקימו במקום ספסלי תצפית ופרגולת עץ.

בשנים האחרונות כפר הסטודנטים של בני עקיבא אמון על פיתוח המקום, בשיתוף עם חניכי מכינה קדם-צבאית בית ישראל.

חינוך
-----

בתלפיות מזרח פועלים כ-10 גני ילדים, 5 בתי ספר יסודיים - תל"י רמת מוריה (בזרם הממלכתי), קשת תלפ"ז (המשלב למידת תלמידים דתיים, חילוניים ומסורתיים), ובית הספר היסודי הממלכתי-דתי "איתן", בית הספר לחינוך מיוחד "בית הספר הדביר החדש", שנועד לתלמידים בעלי מוגבלות שכלית עמוקה, ובית הספר "הלל" המשלב שיטות למידה חדשניות.

רק בית ספר על-יסודי אחד פועל בשכונה: בית הספר התיכון ע"ש סליגסברג (כיתות ז'-י"ב בזרם הממלכתי). החל משנת הלימודים תש"פ נקרא בית הספר בשם חדש: "קשת רא"ם ע"ש סליגסברג".

בחינוך הבלתי פורמלי, פועלים בשכונה מועדון הנוער "אינטרו" וכן סניפים של תנועות הנוער המחנות העולים, בני עקיבא, נוע"ם והצופים. בשנת 2019 נפתח שבט צופים בשכונה, שבט "אמיר".

בית ספר תיכון קשת ראם ע"ש סליגסברג - שער הכניסה עם כיתוב השם החדש (2023)

שכונה צעירה
-----------

מתחילת שנת 2011, פועלת בשכונת תלפיות מזרח תוכנית "שכונה צעירה" בשיתוף עם "צעירים במרכז". במסגרת התוכנית מוצבת רכזת מטעם "צעירים במרכז" במינהל הקהילתי של השכונה. 

רכזת שכונה צעירה אמונה על פיתוח הקהילתיות, ריכוז פרויקטים ויוזמות תושבים, ייצוג קול המשפחות הצעירות בפורומים שונים. בין תחומי העיסוק: פיתוח המרחב הציבורי, הפקת אירועי תוכן, יצירת הזדמנויות להכרות בין המשפחות, שדרוג מסגרות החינוך והגיל הרך, חיזוק הקהילתיות בשכונה.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **תלפיות מזרח** |

* אתר השכונה
* פרויקט שכונה צעירה בתלפיות מזרח
* מיכאל יעקובסון: סקירה אדריכלית על בניין המרכז הקהילתי תלפיות מזרח, באתר 'חלון אחורי', 7.12.13
* יוסף וקסמן, המתנדבים של שכונת תלפיות מזרח, מעריב, 31 באוגוסט 1976
* מידע על אתר תלפיות מזרח, בארכיון המנדטורי באתר רשות העתיקות
* תלפיות מזרח (ירושלים, ישראל), דף שער בספרייה הלאומית
* שכונת תלפיות מזרח באתר עיריית ירושלים

הערות שוליים
------------

1. ↑  אורי חודי, ‏"מי שמכיר את הקו הירוק בתוך ירושלים זה רק פוליטיקאים", באתר גלובס, 20 במאי 2012
2. ↑  יהודה בלו, האומנם נתגלתה מערת הקבורה של ישו? מגזין אימגו.
3. ↑  כך מצאתי את עצמי בוקר אחד כ"מגלה הקבר של ישוע"... בלוג של אריאל מעוז, הילד שגילה את המערה, בתפוז בלוגים.
4. ↑  מסלולים: פריחת תורמוסים מצפה מצפתל ארמון הנציב

| שכונות ירושלים |
| --- |
| 

| העיר העתיקה |
| --- |
| הר הבית • הרובע הארמני • הרובע היהודי • הרובע המוסלמי • באב אל חוטה • הרובע הנוצרי • שכונת המוגרבים |

 |
| 

| כפרים קדומים שצורפו לעיר |
| --- |
| אום טובא • א-טור • בית צפאפא • דיר יאסין • כפר עקב • ליפתא • מלחה • סילואן • עין כרם • עיסאוויה • צור באהר • שועפאט • שייח' באדר • שרפאת |

 |
| 

| התקופה העות'מאנית, עד 1890 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| הבנייה היהודית | אבן ישראל • אהל משה • בית דוד • בית יוסף • בית יעקב • בית ישראל • בתי ויטנברג • בתי ניסן ב"ק • ימין משה • כרם אברהם • כפר השילוח התימני • מאה שערים • מוצא (נבנתה כמושבה וסופחה ב-1993) • מזכרת משה • מחנה יהודה • מחנה ישראל • משכנות ישראל • משכנות שאננים • נחלאות • נחלת שבעה • נחלת צדוק • סוכת שלום • שערי צדק |
| הבנייה הנוצרית | המושבה האמריקאית • המושבה הגרמנית • המתחם הצרפתי בירושלים • הר הזיתים • הר ציון • מגרש הרוסים • רחוב הנביאים • שכונת החבשים |
| הבנייה המוסלמית | אבו תור • ואדי אל-ג'וז • טנטור • מוסררה • שכונת החוסיינים • שכונת נשאשיבי |

 |

 |
| 

| התקופה העות'מאנית, מ-1890 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| בנייה עות'מאנית | העיר העתיקה • תחנת הרכבת ירושלים • רחוב יפו |
| בנייה יהודית | אוהל שלמה • בתי אונגרין • בתי ברוידא • בתי הורנשטיין • בתי ורשה • בתי נייטין • בתי ראנד • שמאעה • גבעת שאול • ג'ורת אל-ענב (כיום חוצות היוצר) • זיכרון משה • חצר שטרויס • נחלת שמעון • עזרת ישראל • שכונת אחווה • שכונת הבוכרים • שכונת הגורג'ים • שמעון הצדיק • שערי חסד • שערי ירושלים |
| בנייה ערבית | באב א-זהרה • בקעה • ממילא • שייח' ג'ראח |
| בנייה יוונית | המושבה היוונית |

 |

 |
| 

| בנייה בתקופת המנדט, 1948-1918 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| בנייה בריטית | המשולש |
| בנייה יהודית | מקור ברוך • ארנונה • בתי מונקאטש • גאולה • "המשולש" • הר הצופים • יפה נוף • מחניים • מקור ברוך • מרחביה • נווה יעקב (מושבה) • נווה שאנן • נחלת אחים • סנהדריה • עטרות • עץ חיים • קריית שמואל • רוממה • רחוב המלך דוד • שיכון פאג"י • תל ארזה**שכונות הגנים בירושלים**: בית הכרם • בית וגן • מקור חיים • קריית משה • רחביה • תלפיות |
| בנייה ערבית | בית חנינא • ג'בל מוכאבר • טלביה • קטמון • ראס אל-עמוד • שייח' ג'ראח • שייח' סעד |

 |

 |
| 

| בנייה ישראלית 1967-1949 |
| --- |
| גבעת מרדכי • גבעת רם • הולילנד • ניות • קריית אונסדורף • קריית הממשלה • קריית וולפסון • קריית מטרסדורף • קריית צאנז • קריית שומרי אמונים • רמת דניה • שיכון חב"ד • עיר גנים • פת • קטמונים • קריית היובל • קריית מנחם • שמואל הנביא |

 |
| 

| בנייה ישראלית מאז מלחמת ששת הימים, 1967- |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| שכונות הבריח | גבעת המבתר • הגבעה הצרפתית • מעלות דפנה • צמרת הבירה • קריית הממשלה (מזרח ירושלים) • רמת אשכול |
| שכונות הטבעת | גבעת המטוס • גבעת משואה • גילה • נווה יעקב • פסגת זאב • רמות אלון • רמות פולין • תלפיות מזרח |

גבעת אורנים • גבעת משה • הר חוצבים • הר חומה • הר נוף • מעלה הזיתים • נוף ציון • סנהדריה המורחבת • עזרת תורה • קריית בעלז • רמת בית הכרם • רמת שלמה • רמת שרת |

 |
| 

| שונות |
| --- |
| פרויקט הכניסה לעיר • קריית הלאום • הר הרצל • הר המנוחות • בית ישראל (קיבוץ) • רמת רחל • שכונת חצר • מחנה הפליטים שועפאט • שכונות חרדיות • גבעת הארבעה • קטגוריה שכונות ירושלים • פורטל שכונות ירושלים |

 |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007493929005171
* VIAF: 316602103
* WorldCat (עם VIAF): 316602103

 |