**תִּקְבּוֹלֶת** (בלועזית: **פָּרָלֶלִיזְם**) היא אמצעי ספרותי שרווח במיוחד בשירת המקרא, אך קיים לעיתים גם בפרוזה המקראית, בשירת ימי הביניים ובעת החדשה. שתי צלעות המקבילות זו לזו, בתוכן, בהטעמה, במקצב, בתבנית התחבירית או בחומר הסמנטי (לא כל תקבולת מתאימה בכל הקריטריונים הללו) - מכונות תקבולת. אברי התקבולת יכולים להיות שווים או שונים בגודלם או בצורתם, וההתקשרות יכולה לבוא על פי עקרונות שונים ואף על פי ניגודים.

מטרת התקבולת היא חזרה על הנושא במילים נרדפות, שונות ופעמים רבות ציוריות במיוחד, כדי להטמיע אותו בלב השומעים, וכדי לעטר את השיר או המבע באמצעים צורניים המייפים את הטקסט ומקלים על קליטתו.

הבישוף רוברט לאות' בספרו מ-1787 *Lectures on the Sacred Poetry of the Hebrews* היה בין הראשונים שהגדירו את המושג תקבולת, בזהותו שלוש צורות של תקבולות: נרדפת (סינונימית), ניגודית (אנטיתטית) ומשלימה (סינתטית).

סוגי תקבולות
------------

ניתן לסווג את התקבולות לשני סוגים: 

* לפי תוכן: כמו בתקבולת נרדפת או משלימה; התקבולת חוזרת על פרטים או מפרשת ומוסיפה פרטים.
* לפי צורה: כמו בתקבולת מוצלבת או חסרה; התקבולת מדגישה את המבנה.

### תקבולת נרדפת

צורת התקבולת הרווחת ביותר היא זו שבה מקבילות וחופפות שתי צלעות/איברים בשיר, מבחינת התוכן, הצורה והמקצב.

> 
> הַאֲזִינוּ הַשָּׁמַיִם, וַאֲדַבֵּרָה / וְתִשְׁמַע הָאָרֶץ, אִמְרֵי-פִי.  
> 
>  יַעֲרֹף כַּמָּטָר לִקְחִי / תִּזַּל כַּטַּל אִמְרָתִי,   
> 
>   כִּשְׂעִירִם עֲלֵי-דֶשֶׁא / וְכִרְבִיבִים עֲלֵי-עֵשֶׂב.
> 
> 
> 
> — ספר דברים, פרק ל"ב, פסוקים א'–ב'
> 

> 
> עָדָה וְצִלָּה שְׁמַעַן קוֹלִי / נְשֵׁי לֶמֶךְ, הַאְזֵנָּה אִמְרָתִי:
> 
> 
> 
> — ספר בראשית, פרק ד', פסוק כ"ג
> 

> 
> מְלִיצָתִי בְּדַאְגָתִי הֲדוּפָה /  
> 
> וְשִׂמְחָתִי בְּאַנְחָתִי דְחוּפָה
> 
> 
> 
> — שלמה אבן גבירול / מליצתי בדאגתי
> 

### תקבולת ניגודית

שני אברי התקבולת מביעים דבר והיפוכו

> 
> הִנֵּה עֲבָדַי יֹאכֵלוּ / וְאַתֶּם תִּרְעָבוּ  
> 
>  הִנֵּה עֲבָדַי יִשְׁתּוּ / וְאַתֶּם תִּצְמָאוּ  
> 
> הִנֵּה עֲבָדַי יִשְׂמָחוּ / וְאַתֶּם תֵּבֹשׁוּ
> 
> 
> 
> — ספר ישעיהו, פרק ס"ה, פסוק י"ג
> 

> 
> בֵּן חָכָם, יְשַׂמַּח-אָב / וּבֵן כְּסִיל, תּוּגַת אִמּוֹ
> 
> 
> 
> — ספר משלי, פרק י', פסוק א'
> 

### תקבולת משלימה

האיברים משלימים זה את זה

> 
> תּוֹרַת ה' תְּמִימָה / מְשִׁיבַת נָפֶשׁ  
> 
>   עֵדוּת ה' נֶאֱמָנָה / מַחְכִּימַת פֶּתִי
> 
> 
> 
> — ספר תהילים, פרק י"ט, פסוק ח'
> 

> 
> הֲרֵי אַתְּ מְקֻדֶּשֶׁת לִי בְּדֶשֶׁא  
> 
> בּרַחַשׁ שַַרְעַפוֹת וְדַרְדַּרִים.  
> 
> הֲרֵי אַתְּ מְזֻבֶּלֶת לִי בְּדֶשֶׁן,  
> 
> בְּגֶלֶל שֶל צֹאנִים וְעֲדָרִים
> 
> 
> 
> — אברהם שלונסקי / הרי את
> 

### תקבולת מדורגת

התפתחות הנושא באיברים

> 
> נָשְׂאוּ נְהָרוֹת, ה' /  
> 
> נָשְׂאוּ נְהָרוֹת קוֹלָם /  
> 
> יִשְׂאוּ נְהָרוֹת דָּכְיָם
> 
> 
> 
> — ספר תהילים, פרק צ"ג, פסוק ג'
> 

### תקבולת מוצלבת/מצטלבת (כִיאַסְטית)

 ערך מורחב – **תקבולת מוצלבת**  

סדר המילים המקבילות הפוך בשתי הצלעות.

> 
> שֹׁפֵךְ דַּם הָאָדָם / בָּאָדָם דָּמוֹ יִשָּׁפֵךְ
> 
> 
> 
> — ספר בראשית, פרק ט', פסוק ו'
> 

### תקבולת חסרה

האבר השני מחסיר חלק מהמשפט שקיים באבר הראשון לדוגמה בשירת למך:

> 
> כִּי שִׁבְעָתַיִם יֻקַּם-קָיִן / וְלֶמֶךְ, שִׁבְעִים וְשִׁבְעָה
> 
> 
> 
> — ספר בראשית, פרק ד', פסוק כ"ד
> 

> 
> כִּי אִישׁ הָרַגְתִּי לְפִצְעִי / וְיֶלֶד לְחַבֻּרָתִי.
> 
> 
> 
> — ספר בראשית, פרק ד', פסוק כ"ג
> 

### תקבולת יאנוס

 ערך מורחב – **תקבולת יאנוס**  

תקבולת יאנוס או תקבולת דו פרצופית; מילה נושאת שתי משמעויות מקבילות (או יותר): האחת על פי מה שנכתב לפניה, והשניה על פי הנכתב לאחריה.  תופעה זו מכונה כך על שם האל הרומי יאנוס, בעל שני הפרצופים, אחד מביט מלפנים ואחד לאחור. 

בדוגמה הבאה המילה זמיר היא בשני מובנים: זמירה וציפור שיר.

> 
> הַנִּצָּנִים נִרְאוּ בָאָרֶץ   
>  עֵת **הַזָּמִיר** הִגִּיעַ   
> וְקוֹל הַתּוֹר נִשְׁמַע בְּאַרְצֵנוּ
> 
> 
> 
> — מגילת שיר השירים, פרק ב', פסוק י"ב
>

לקריאה נוספת
------------

* בנימין הרשב, "מקצבי המקרא", בספרו **תולדות הצורות של השירה העברית מן התנ"ך עד המודרניזם**, אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ח, עמ' 27–40.
* מנחם זהרי, **נתיבות בשירה המקראית**, כרמל, 1933
* יהושע מנחם רוזנברג, אמצעים ספרותיים בשירה המקראית, **על המקרא ועל הוראתו**, חוב' א', משרד החינוך והתרבות – המינהל הפדגוגי – האגף לתוכניות לימודים, תשנ"ג, עמ' 48–76.
* יצחק אבישור, **החזרה והתקבולת בשירה המקראית והכנענית**, פרסומי מרכז ארכאולוגי, 2002.
* **מבוא למקרא**, יחידות 3 ,4 ,5, האוניברסיטה הפתוחה, תשמ"ח 1988–תש"ן 1990, עמ' 50–59.

קישורים חיצוניים
----------------

* תקבולת - מט"ח, המרכז לטכנולוגיה חינוכית
* האוניברסיטה הפתוחה, דפוסי השירה המקראית
* בת-שבע ברוש, הוראת התקבולת בשירה המקראית, משרד החינוך
* תקבולת, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  בנימין הרשב, "מקצבי המקרא", בספרו **תולדות הצורות של השירה העברית מן התנ"ך עד המודרניזם**, אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ח, עמ' 27–40; וראו גם: מנחם זהרי, **נתיבות בשירה המקראית**, כרמל, 1933.
2. ↑  כך, בפסוק א' בשירת האזינו (דברים לב) קיימת התאמה סמנטית ומקצבית בין שתי הצלעות, מתוך שוני במבנה התחבירי. ראו: פרנק פולק, **הסיפור במקרא: בחינות בעיצוב ובאמנות,** מוסד ביאליק, 1994, עמ' 485.
3. ↑  Book: Janus Parallelism in the Book of Job, faculty.washington.edu