recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
שגיאות פרמטריות בתבנית:עיתון   
שימוש בפרמטרים מיושנים [ תמונה ] 

**טוטוספורט** (באיטלקית: **Tuttosport**) הוא עיתון ספורט איטלקי שנוסד ב-30 ביולי 1945. העיתון נוסד על ידי רנאטו קסלבורה כדו-שבועון.

ב-1946 הוא החל לצאת שלוש פעמים בשבוע, ומ-12 במרץ 1951 הוא מפורסם במהדורה יומית. לעיתון 4 מהדורות ראשיות, לערים טורינו, מילאנו, רומא וג'נובה ולכל מהדורה בין 28 ל-32 עמודים.

בשנת 2008 עמדה תפוצת העיתון על 115,533 עותקים.

בשנת 2003 החל העיתון לחלק את "פרס נער הזהב (Golden Boy)", לכדורגלן הצעיר (מתחת לגיל 21) הטוב ביותר שמשחק באירופה. בשנת 2020 החל העיתון לחלק גם את פרס "כדורגלן הזהב (Golden Player Man Award)" ושנה לאחר מכן את פרס "כדורגלנית הזהב (Golden Player Woman Award)" לכדורגלן והכדורגלנית הטובים ביותר שמשחקים באירופה. בשנת 2022 החל העיתון לחלק גם את "פרס נערת הזהב (Golden Girl)", לכדורגלנית הצעירה (מתחת לגיל 21) הטובה ביותר שמשחקת באירופה.

פרסים לכדורגלנים
----------------

### פרס "נער הזהב"

 ערך מורחב – **פרס נער הזהב**  

פרס "נער הזהב" מוענק לכדורגלן המבטיח ביותר שגילו נמוך מ-21 ומשחק באירופה. להלן טבלת זוכי הפרס:

### פרס "כדורגלן הזהב"

פרס "כדורגלן הזהב" מוענק לכדורגלן הטוב ביותר שגילו מעל 21 ומשחק באירופה. הפרס הוענק לראשונה ב-2020 והזוכה הראשון היה רוברט לבנדובסקי. להלן טבלת זוכי הפרס:

| שנה | שחקן | מדינה | קבוצה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2020 | רוברט לבנדובסקי | פוליןפולין פולין | באיירן מינכן |
| 2021 | רוברט לבנדובסקי | פוליןפולין פולין | באיירן מינכן |
| 2022 | קארים בנזמה | צרפתצרפת צרפת | ריאל מדריד |

### פרס "כדורגלנית הזהב"

פרס "כדורגלנית הזהב" מוענק לכדורגלנית הטובה ביותר שמשחקת באירופה. הפרס הוענק לראשונה ב-2021 והזוכה הראשונה הייתה ליקה מרטנס. להלן טבלת זוכות הפרס:

| שנה | שחקנית | מדינה | קבוצה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2021 | ליקה מרטנס | הולנדהולנד הולנד | ברצלונה |
| 2022 | אלכסיה פוטיאס | ספרדספרד ספרד | ברצלונה |

### פרס "נערת הזהב"

פרס "נערת הזהב" מוענק לכדורגלנית המבטיחה ביותר שגילה נמוך מ-21 ומשחקת באירופה. הפרס הוענק לראשונה ב-2022 והזוכה הראשונה הייתה ג'ול בראנד. להלן טבלת זוכות הפרס:

| שנה | שחקנית | מדינה | קבוצה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2022 | ג'ול בראנד | גרמניהגרמניה גרמניה | וולפסבורג |

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של טוטוספורט
* טוטוספורט, ברשת החברתית פייסבוק

* טוטוספורט, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* טוטוספורט, ברשת החברתית אינסטגרם

הערות שוליים
------------
פירוש נוסף ערך זה עוסק בעיתון עברי. אם התכוונתם לרשת מוסדות חינוך, ראו למרחב (רשת מוסדות חינוך).
  
שגיאות פרמטריות בתבנית:עיתון   
שימוש בפרמטרים מיושנים [ תמונה ] 

**למרחב** היה ביטאונה של מפלגת אחדות העבודה - פועלי ציון ויצא לאור בין השנים 1954 עד 1971. עורכי העיתון היו ישראל אבן נור, משה כרמל, אברהם תרשיש ודוד פדהצור אך הרוח החיה, קובע הקו האידאולוגי וכותב רוב המאמרים הפרוגרמטיים בעיתון היה ישראל גלילי.

היסטוריה
--------

הגיליון הראשון של כתב העת, שהוגדר כ"דו-שבועון מדיני", יצא ב-2 ביוני 1954, אולם החל מדצמבר 1954, בעקבות היפרדותה של המפלגה ממפ"ם, הפך כתב העת לעיתון יומי. עם הקמת מפלגת העבודה הישראלית ב-1968 עברה השליטה בו לידי הקיבוץ המאוחד. ב-31 במאי 1971 יצא גיליונו האחרון כעיתון עצמאי ולמחרת התמזג עם "דבר" (בדש הפנימי של "דבר" נכתב שמו הרשמי של העיתון: "דבר - מאוחד עם למרחב").

העיתון החזיק בדרך כלל ארבעה עמודים וכמעט לא היו בו תצלומים אלא בעיקר איורים.

משא
---

חשיבותו של "למרחב" מלבד היותו עיתון מפלגתי הייתה במוסף הספרותי שלו "משא", שצורף לו כל יום שישי. משא יצא כדו-שבועון עצמאי מ-1951, ומדצמבר 1954, עם הפיצול במפ"ם, הפך למסונף ל"למרחב". לאחר המיזוג עם "דבר", המשיך משא לצאת כמדור בעיתון זה.

את "משא" ערך במשך רוב שנותיו אהרן מגד. בנוסף למגד ערכו את "משא" גם אברהם שאנן ויצחק בצלאל. משא ריכז סביבו חבורה ספרותית בה היו חברים אמיר גלבע, זרובבל גלעד, בנימין גלאי, משה שמיר, מתי מגד, יגאל מוסנזון, חיים גורי, נתן שחם, חיים חפר, ע. הלל, ט. כרמי, חנוך ברטוב ודן בן אמוץ, כולם סופרי דור תש"ח שהיו מקורבים אידאולוגית באותה עת למפלגה. בין המשתתפים האחרים ב"משא" היו רם עברון (ביקורת קולנוע), אברהם עוז (ביקורת תיאטרון) ומשה נתן.

לקריאה נוספת
------------

* דן כספי ויחיאל לימור, **המתווכים – אמצעי התקשורת בישראל, 1948–1990**, עם עובד, תל אביב, 1995.
* אהרן מגד, ראשיתו של "משא", **מאזנים** מ"ח, 1979, עמ' 106–109. (**המאמר זמין לצפייה** במאגר JSTOR לאחר הרשמה)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **למרחב** בוויקישיתוף
* חיפוש וקריאה מקוונת בדפי עיתון "למרחב", באתר עיתונות יהודית היסטורית

* למרחב, באתר תנועת העבודה הישראלית
* משה שמיר, סופרי משא ויחסם אל בן-גוריון, **עיונים בתקומת ישראל** 2, 1992, עמ' 426-411
* אורלי צרפתי, ‏למרחב - גלגולו של עיתון בין פילוג לאיחוד, **קשר** 35, חורף 2007, עמ' 135-118.

| דגל ישראלדגל ישראל עיתונים יומיים בישראל |
| --- |
| עיתונים כלליים בתשלום | הארץ • ידיעות אחרונות • מעריב השבוע |
| עיתונים כלליים בחינם | ידיעות אחרונות (גרסה מקוצרת) • ישראל היום • מעריב הבוקר |
| כלכלה ועסקים | גלובס • כלכליסט • TheMarker |
| המגזר החרדי | המבשר • המודיע • הפלס • יתד נאמן |
| יומונים ושבועונים ברוסית | נאשה סטראנה • נובוסטי נדלי |
| עיתונים בשפות נוספות | אל-איתיחאד (בערבית) • ג'רוזלם פוסט (באנגלית) • הניו יורק טיימס הבינלאומי (באנגלית) |
| יומונים שהפכו לתקופונים | מקור ראשון |
| עיתונים שנסגרו | 24 דקות • דבר • הבקר • היום • הצופה • וסטי (ברוסית) • זמנים • חדשות • חרות • טלגרף • יום חדש • ישראלי • למרחב • מעריב • על המשמר • קול העם • שערים • חדשות ישראל (בגרמנית) • לעצטע נייעס (ביידיש) • רוסקי איזראילטיאנין (ברוסית) |
**רוברט מזרחי** (בצרפתית: **Robert Misrahi**;‏ 3 בינואר 1926 – 1 באוקטובר 2023) היה פילוסוף יהודי צרפתי, נשיא מועצת האינטלקטואלים היהודים למען ישראל.

ביוגרפיה
--------

מזרחי נולד בפריז למשפחה יהודית ספרדית שהגיעה מטורקיה לצרפת.

למד באוניברסיטת פריז (סורבון), שם הפך לבן חסותו של ז'אן פול סארטר.
פרופסור אמריטוס לפילוסופיה של אתיקה באוניברסיטת פנתיאון-סורבון (אוניברסיטת פריז הראשונה בסורבון).
פרסם יצירות רבות על הפילוסוף היהודי הולנדי ברוך שפינוזה והקדיש את רוב עבודתו לשאלת האושר. הוא פרסם כמה מאמרים באנציקלופדיה Encyclopædia Universalis, Le Dictionnaire des philosophies, בכתב העת Les Temps Modernes וגם בעיתונות החופשית, שרלי הבדו וב-Novel Observateur.

בשנת 1974 הוא היה יועץ הדוקטורט של הנציב העליון העתידי של האו"ם לזכויות אדם, סרז'יו ויירה דה מלו.

בנובמבר 2002 פרסם פולמוס בטורים של Charlie Hebdo, על ספרה של העיתונאית האיטלקייה השנויה במחלוקת אוריאנה פלאצ'י, "la Rage et l'Orgueil".

במהלך מחקריו בסורבון, מזרחי היה פעיל בקבוצה הציונית הלוחמת לח"י (לוחמי חרות ישראל), אשר אז חוללה התקוממות יהודית לאומית נגד השלטון הבריטי בארץ ישראל. מזרחי גויס לבצע פיגוע על אדמת בריטניה. במהלך ביקור בלונדון במרץ 1947, מזרחי הניח פצצה במועדון הקולוניאלי, מתקן פנאי לסטודנטים וחיילים ממושבות בריטיות באפריקה ובאיי הודו המערבית. הפצצה, שהתפוצצה ב-7 במרץ 1947 פוצצה את דלתות וחלונות המתקן ופצעה קשה מספר חיילים.

השקפותיו
--------

מזרחי השתייך למפלגה הסוציאליסטית המאוחדת בצרפת והיה איש שמאל ציוני שקרא בצרפת להצטרפות לתנועה הציונית.

בהתייחסותו לשואה כתב "השואה הנאצית תהיה להבא נקודת ההתייחסות המוחלטת והרדיקלית של כל קיום יהודי".

בהתייחסותו לאושר טען כי: האושר הוא "הקרינה של השמחה על הקיום כולו או על החלק החי ביותר של עברו האקטיבי, ההווה הממשי שלו, ועתידו הניתן להעלות על הדעת".

חיים אישיים
-----------

מזרחי התגורר בפריז והיה נשוי לקולט.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ארנון יפה, הדים להצהרת חוואתמה בצרפת, על המשמר, 17 באפריל 1974
2. ↑  מזרחי ב-1966, על המשמר, 14 בספטמבר 1966
3. ↑  השם בצרפתית. באיטלקית: "La Rabbia e l'Orgoglio", תורגם לעברית על ידי עמנואלה לוי בשם "הזעם והגאווה".
4. ↑  לח"י בצרפת – העמותה להנצחת מורשת לח"י
5. ↑  אורחים מחו"ל במזכירות מפ"ם, על המשמר, 27 ביולי 1961
6. ↑  י. שיטרית, אנשי שמאל יהודיים בצרפת קוראים להצטרף לתנועה הציונית, על המשמר, 3 במאי 1971
7. ↑  מארקס בעד־נגד היהודים, על המשמר, 22 בספטמבר 1972
8. ↑  לוראן כהן, אותה אשמה, באתר ynet, 6 במרץ 2009
9. ↑  אתר למנויים בלבד קרולינה לנדסמן, עד שלא יופיעו בפיג'מות פסים, באתר הארץ, 6 באוגוסט 2015
10. ↑  מאתייה ריקאר, אושר אמרתם?, באתר nrg,‏ 10 ביוני 2010

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007265420805171
* BIBSYS: 98017073
* BNE: XX1034148
* BnF: cb11916289n (data)
* CANTIC: a12137194
* CiNii: DA06122995
* GND: 127193804
* ISNI: 0000 0001 2118 4994
* LCCN: n81085794
* NLG: 83606
* NLK: KAC200602679
* NSK: 000721667
* NTA: 068537719
* RERO: 02-A003598732
* SUDOC: 027031934
* VIAF: 4933990
* WorldCat: lccn-n81085794

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"רוברט מזרחי"**.
הרב **ישראל גולדפרב** (באנגלית: **Israel Goldfarb**;‏ 1879, שינאווה – 1956, ברוקלין) היה חזן ומלחין אשכנזי בארצות הברית. כמה מיצירותיו הפכו לקלאסיקה של הזמר היהודי הכללי, כמו ניגון "שלום עליכם", ברכות הדלקת נרות חנוכה ועוד.

קורות חיים
----------

נולד בעיירה שיניאווה שבגליציה, אוסטריה (כיום פולין), בשנת 1879, ובנעוריו, בשנת 1893, היגר לארצות הברית כרבים אחרים והתיישב בניו יורק. אחיו היה המוזיקאי והמלחין שמואל אליעזר גולדפרב (אנ'), ראש המחלקה למוזיקה במשרד החינוך בניו יורק. למד רבנות בבית המדרש לרבנים באמריקה (JTSA) וחינוך מוזיקלי באוניברסיטת קולומביה ובבית הספר ג'וליארד. ב-1902 הוסמך לרבנות, לצד מרדכי קפלן, מייסד תנועת הרקונסטרוקציוניזם. בשנים 1902–1905 שימש רב וחזן בקהילת סטטן איילנד. לאחר מכן מונה לחזן ראשי ומנהל בית ספר בקהילת בית ישראל אנשי אמת, ושנה לאחר מכן גם כרב, משרה שאותה החזיק עד לפטירתו.

בין השנים 1920–1942 עבד כמורה למוזיקה ליטורגית בבית המדרש לרבנים באמריקה (JTSA). שיטתו בהוראת חזנות אומצה במכון לחזנות בבית המדרש לרבנים באמריקה, בבית הספר לחזנות בישיבה יוניברסיטי ובמוסדות נוספים. בין היתר היה מורהו הפרטי של אהרן קופלנד, ופרסם חוברות שירים.

בין שיריו המפורסמים הוא הניגון ל-"שלום עליכם", שפורסם ב-*Jewish Songster* ב-1918. לדברי אליהו שלייפר ב-2006, שיר זה הוא מהפופולריים ביותר מבין זמירות השבת ומושר בכל החוגים ביהדות. לחנים נודעים נוספים שחיבר הם "יה ריבון עלם", "יפה נוף", "שומר ישראל שמור", "ל"ג בעומר" והנוסח האשכנזי המקובל למנגינת "ברכת הנרות" של הדלקת נרות חנוכה.

קישורים חיצוניים
----------------

* עופר רונן, ישראל גולדפרב, המרכז לחקר המוזיקה היהודית, האוניברסיטה העברית בירושלים
* ישראל גולדפרב באתר Milken Archive
**ראובן (רובי) שפירא** (7 באוגוסט 1950 – 14 בדצמבר 2001) היה איש עסקים ישראלי, ובעליה של קבוצת הכדורגל הפועל חיפה.

ביוגרפיה
--------

שפירא נולד בקריית חיים, לאב שהיה גזבר וחבר הנהלה בקבוצת הפועל חיפה. אחיו, יוסי, שהיה אוהד הקבוצה אף הוא, נפטר ממחלת הסרטן, עובדה שתרמה רבות להחלטתו של שפירא לתמוך במועדון, בין היתר כצעד להנצחת זכרו של אחיו ולאהבתו למועדון. בשנת 1980 עבר עם משפחתו לניגריה שבמערב אפריקה, ובמהלך שנות ה-80 התעשר מניהול בתי קירור לדגי מאכל והפך לאיש עסקים מצליח.

בתחילת שנות ה-90 חזר עם משפחתו לחיפה, ובמקביל המשיך לנהל את עסקי הדגים בניגריה. בעונת 1991/1992 החל לסייע כלכלית ובאופן אנונימי לקבוצת הפועל חיפה, שעלתה בסיום אותה העונה לליגה הראשונה. בעונת 1993/1994 רכש שפירא את הקבוצה מידי ההסתדרות. הוא השקיע ברכישת שחקנים בולטים, לרבות ראובן עטר, טל בנין וג'ובאני רוסו, במטרה לזכות בתואר אליפות ראשון בתולדות המועדון. הקבוצה הגיעה לשיא הצלחתה כשזכתה בתואר האליפות בעונת 1998/1999 בהדרכת המאמן אלי גוטמן. לרגל הזכייה נכתבו שני שירי אליפות שבהם מוזכר שמו, "אדום זה הצבע שלי" ו"אדום עולה עולה".

בתחילת עונת 1999/2000 החל שפירא לרכוש שחקנים לחיזוק הקבוצה לקראת התמודדותה במוקדמות ליגת האלופות. בקיץ 2001 פורסם כי שפירא החליט להפחית את השקעתו במועדון בצורה משמעותית. תקציב המועדון צומצם, עסקאות רכש שהיו מתוכננות בוטלו והשחקנים המובילים שוחררו. עם הזמן התברר כי מצבו הכלכלי של שפירא הידרדר וכי הוא נתון בחובות ועסקיו על סף פשיטת רגל. נכסי המועדון ובהם כרטיסי השחקן של כמה מהשחקנים הבולטים בקבוצה שועבדו לחברת דיג הולנדית לה היה חייב שפירא כספים. התקשורת המקומית בחיפה לא ראתה בעין יפה את ההשקעה ההולכת ופוחתת בקבוצה וביקרה אותו בחריפות באמצעי התקשורת השונים. ב-14 בדצמבר 2001, שם קץ לחייו ביריה מרובהו האישי בביתו שבניגריה.

חיים אישיים
-----------

שפירא היה נשוי לרחל ואב לשלושה.

מותו
----

הובא למנוחות בחיפה ב-17 בדצמבר 2001, לאחר שארונו הוצב ביום ההלוויה באצטדיון קריית אליעזר.

כיום קרויה קבוצת הנוער של הפועל חיפה על שמו ("הפועל רובי חיפה״) וכן מדי שנה נערך טורניר ילדים לזכרו.

בתחילת שנת 2014 הוקמה קבוצת אוהדים בשם הפועל רובי שפירא חיפה, בעקבות טענות של חלק מהאוהדים כלפי צורת הניהול של הפועל חיפה בבעלותו של יואב כץ. הקבוצה קרויה על שמו של שפירא, ובני משפחתו - אלמנתו ואחד מילדיו חברים בעמותה האחראית. על שמו כיכר בחיפה.

באפריל 2021 הכריזה עיריית חיפה כי תקרא רחוב בעיר על שמו של שפירא, כמו גם על שם יעקב שחר, בעליה של מכבי חיפה.

קישורים חיצוניים
----------------

* עצומה למען הנצחת זכרו של רובי שפירא בעיר חיפה
* פורטל לזכרו באתר ynet
* פינת ההנצחה לזכרו במוזיאון הפועל חיפה באתר "אדומים!"
* פינת הנצחה לזכרו באתר הפועל חיפה "הר געש באדום"
* איפה ישנם עוד אנשים כמו האיש ההוא / עמית סלונים נזכר ברובי שפירא, באתר mako

הערות שוליים
------------

1. ↑  אשר גולדברג, רובי שפירא החל בצעדים לעזיבת הפועל חיפה, באתר הארץ, 20 ביוני 2001
2. ↑  אשר גולדברג, רובי שפירא לשחקנים: אתם רשאיים לעזוב, באתר הארץ, 19 ביולי 2001
3. ↑  אשר גולדברג, רובי שפירא שם קץ לחייו, באתר הארץ, 15 בדצמבר 2001
4. ↑  שלמה וייס‏, בקרוב בחיפה: רחובות יעקב שחר ורובי שפירא, באתר וואלה!‏, 8 באפריל 2021

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987010820415405171

 |
**יֶבְהֶן יבהנוביץ' שאחוב** הידוע גם כ"יבגני שאחוב הבן" (באוקראינית: **Євген Євгенович Шахов**; נולד ב-30 בנובמבר 1990) הוא כדורגלן אוקראיני המשחק בעמדות הקשר בקבוצת זוריה לוהנסק.

ביוגרפיה
--------

נולד בעיר דנייפרופטרובסק במשפחתו של יבגני שאחוב כדורגלן סובייטי ידוע ששיחק אז בקבוצת דנייפר דנייפרופטרובסק. בשנת 1991 חתם האב על חוזה במכבי פתח תקווה ועבר עם משפחתו לישראל. יבהן שאחוב גדל בארץ עד גיל 7, אז חזר עם משפחתו לאוקראינה.

### קריירה

החל את קריירת הכדורגל שלו במועדון הכדורגל  דניפרו. הוא גדל במחלקת הנוער שלה וב-2005 קודם לקבוצה הבוגרת. שאחוב הבן שיחק תחילה בקבוצת המילואים של המועדון ובשנת 2007 עלה לראשונה למשחק במדי הקבוצה הבוגרת. בשנים הראשונות שיחק שאחוב משחקים מועטים במדי הקבוצה (וברובם הוא נכנס כמחליף לקראת סיום המשחק). בשנת 2010 ו-2012 הוא הושאל לתקופה קצרה לקבוצת ארסנל קייב. גם לאחר שחזר מהשאלה לא מצא שאחוב מקום בהרכב הקבוע של הקבוצה ושימש בעיקר כשחקן מחליף. הוא שותף כמחליף גם בגמר הליגה האירופית 2015, בו הפסידה דניפרו 2–3 לסביליה. ביוני 2016 חתם יבהן שאחוב חוזה לשלוש שנים עם הקבוצה היוונית פאוק סלוניקי. ב-29 ביוני 2019 שאחוב חתם בלצ'ה העולה החדשה לסרייה א'. ב-19 בספטמבר 2020 חתם בא.א.ק. אתונה לשנתיים.

### נבחרת

שאחוב הבן שיחק בכל שכבות הגיל של הנבחרות הלאומיות של אוקראינה. בנובמבר 2005 שיחק את משחקו הראשון בשורות נבחרת הנערים של אוקראינה. לאחר 22 משחקים במדי נבחרת הנערים עבר לנבחרת הנוער של אוקראינה.

הוא שיחק בנבחרת הנוער במשך שנתיים. ב-2009 השתתף עם הנבחרת באליפות אירופה בכדורגל לנבחרות עד גיל 19 וזכה עמה במקום הראשון. מנבחרת הנוער המשיך שאחוב לנבחרת הצעירה. הוא שיחק 20 משחקים, הבקיע 3 שערים.

לנבחרת הלאומית של אוקראינה זומן לראשונה בספטמבר 2016. משחקו הראשון במדי הנבחרת היה מול איסלנד במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018. את שערו היחיד במדי הנבחרת הבקיע בנובמבר 2016 במהלך המשחק נגד סרביה.

תארים
-----

* מקום ראשון באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 19
* הגביע היווני בכדורגל : 2017, 2018, 2019.
* אליפות יוון : 2018/2019.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **יבהן שאחוב** |

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* ראיון עם יבהן שאחוב באתר "ואללה ספורט" (עברית)
**לוץ'** (ברוסית:**Луч**, קרן אור) היא סדרת לווייני תקשורת שפותחה בברית המועצות ודור שני שלה פותח ברוסיה. השיגורים של הדור הראשון בוצעו בשנים 1985–1995, שיגורים של הדור השני החלו בשנת 2011. החלליות נוצלו בעיקר לצרכים צבאיים אך גם לצרכים אזרחיים.

תכנון הלוויינים בוצע ב"מערכות המידע הלווייניות רשטניוב" בהתאם להחלטת הממשלה מ-17 בפברואר 1976 על הקמת דור שני של מערכת תקשורת לצרכים צבאיים (חלק נוסף של מערכת זו התבסס על לווייני סדרת "פוטוק"). המערכת הייתה צריכה לאפשר קשר אמין עם חלליות מאוישות ואוניות הצי. מערכת אישפרה בין היתר להגדיל פי 2 משך הקשר עם תחנת החלל מיר. משיבי החללית היו יכולים להעביר היקף גדול של מידע דיגיטלי. חללית היה מצויד במנוע והייתה לו יכולת לשינוי מסלול. מערכות הלוויין נשלטו על ידי מחשב מרכזי שהותקן בחללית. במהלך בדיקות התברר שניתן להקצות ערוצי תקשורת לצרכים אזרחיים כולל העברת שידורי טלוויזיה. משקל החללית היה כ-2400 ק"ג. פאנל סולארי בשטח 40 מ"ר סיפק כ-1750 ואט. אורך חיים המתוכנן של הלוויין היה 3–5 שנים.

הסדרה הראשונה כללה 5 לוויינים.

לאחר שבשנת 1998 לווייני הסדרה הפסיקו את פעילותם הוחלט לפתח סדרה נוספת "לוץ' 2". מסדרה זו שוגרו 3 חלליות וחללית נוספת נמצא בייצור. נכון לשנת 2023 כולם פעילים. מתוכנן שיגור נוסף, מועד טרם נקבע.

רשימת שיגורים
-------------

כל השיגורים בוצעו מקוסמודרום בייקונור בעזרת משגר לוויינים וחלליות מסדרת פרוטון

| דור ראשון‏,1995-1985 |
| --- |
| תאריך שיגור | חללית |
| 25 באוקטובר 1985 | קוסמוס 1700 |
| 26 בנובמבר 1987 | קוסמוס 1897 |
| 27 בדצמבר 1989 | קוסמוס 2054 |
| 16 בדצמבר 1994 | לוץ' 1 |
| 11 באוקטובר 1995 | לוץ' 2 |

| דור שני‏, -2011 |
| --- |
| תאריך שיגור | חללית |
| 11 בדצמבר 2011 | לוץ' 5A |
| 2 בנובמבר 2012 | לוץ' 5B |
| 28 באפריל 2014 | לוץ' 5C |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לוץ'** בוויקישיתוף
* חללית לוץ'
* תיאור המערכת
**משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים** (באנגלית: **United Nations Office for the Coordination of Humanitarian Affairs**, בראשי תיבות: **OCHA**) הוא סוכנות של האומות המאוחדות האחראית לסיוע הומניטרי באזורי מצוקה בעולם. המשרד הוקם בדצמבר 1991 בהחלטת העצרת הכללית של האומות המאוחדות. גוף זה נועד לחזק ולרכז את תגובת האו"ם במצבי חירום ואסונות טבע. מיולי 2021 בראש המשרד עומד מרטין גריפית'ס.

המשרד מיזג לתוכו ארגונים מוקדמים יותר של האו"ם שעסקו בנושאים הומניטריים - המחלקה לעניינים הומניטריים (DHA) ומשרד הסעד לנפגעי אסונות (UNDRC) - למשרד מאוחד בעל מעמד משקיף בקבוצת הפיתוח של האו"ם.

המשרד מספק מגוון שירותים המאפשרים תגובה יעילה במקרים של אסון הומניטרי. הוא מתאם תגובה הומניטרית, ועוסק בהסברה הומניטרית וניטור מימון הומניטרי.

משרדים אזוריים של הארגון נמצאים בכל היבשות, ובין השאר בערים: פנמה סיטי, דקר, קהיר, יוהנסבורג, בנגקוק, וירושלים.
וכן במדינות: אפגניסטן, הרפובליקה המרכז-אפריקאית, צ'אד, קולומביה, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, אתיופיה, חוף השנהב, סרי לנקה, סודאן (כולל משרד בג'ובה, דרום סודאן), סוריה וזימבבואה.
צוותי ליווי ותמיכה יושבים בניו יורק ובז'נבה. צוות הארגון מונה כ-1,900 עובדים.

הסניף הפלסטיני
--------------

בשנת 2002 הוקמה שלוחה של הארגון כדי לטפל באוכלוסייה הפלסטינית, והיא מכונה "משרד האו״ם לתיאום עניינים הומניטריים בשטח הפלסטיני הכבוש". השלוחה פעילה בירושלים ובשטחי הרשות הפלסטינית במטרה, כעולה מפרסומיו, לתאם את המאמצים הבינלאומיים למניעת פגיעה במצב ההומניטרי בשטח זה.

מרכזו של שלוחה זו בירושלים ויש לו סניפים בערים שכם, רמאללה, חברון ועזה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים (באנגלית)
* אתר האינטרנט הרשמי של משרד האו״ם לתיאום עניינים הומניטריים ב**שטח הפלסטיני הכבוש**
* משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, ברשת החברתית פייסבוק

* משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, ברשת החברתית אינסטגרם

* משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, ברשת החברתית LinkedIn
* משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  לפי אתר הבית של הסניף
2. ↑  בשטח ההפקר, בשדרות בר-לב, סמוך לכיכר פיקוד מרכז

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007370488105171
* GND: 10005600-3
* ISNI: 0000 0004 0527 5935
* LCCN: no98078420
* NKC: ko2006359182
* NLA: 49784608
* NLG: 117112
* VIAF: 262911522
* WorldCat: lccn-no98078420

 |
**מרטין בטורינה** (בקרואטית: **Martin Baturina**; נולד ב-16 בפברואר 2003 בספליט שבקרואטיה) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת דינמו זאגרב מליגת העל הקרואטית.

קריירת מועדונים
---------------

בטורינה גדל במחלקות הנוער של היידוק ספליט, ר.נ.ק. ספליט ודינמו זאגרב. בשנת 2021 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הקרואטית. בשלוש העונות הראשונות שלו במועדון זכה שלוש פעמים באליפות קרואטיה, ופעם אחת בסופר קאפ הקרואטי.

קריירה בינלאומית
----------------

בטורינה היה חלק מסגל נבחרת קרואטיה עד גיל 21 לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בטורניר 2023.

חיים אישיים
-----------

בטורינה הוא בנו של כדורגלן נבחרת קרואטיה לשעבר מטה בטורינה.

תארים
-----

דינמו זאגרב
* אליפות קרואטיה (3): 2020/2021, 2021/2022, 2022/2023
* הסופר קאפ הקרואטי (1): 2022/2023

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרטין בטורינה** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מרטין בטורינה"**.
כוס יין צעיר-משקה בעל עכירות גבוהה
**יין צעיר** המוכר בשפות אחרות גם כ**יין חדש**, **פדרווייסר**, (מגרמנית: **Federweißer** –נוצה לבנה) וכינויים רבים נוספים, הוא כינוי למשקה שעבר את התהליך הראשוני של הכנת היין.

יצור
----

הכנת יין צעיר מתבצעת בחודשים הראשונים של הסתיו, ספטמבר-אוקטובר, על ידי סחיטת המיץ מענבים ירוקים או אדומים (אך יין מענבים ירוקים הוא נפוץ יותר), וסינון גס בלבד של המרכיבים המוצקים לקבלת מיץ פרי ללא הקליפות והגרעינים אך בעל עכירות גבוהה.

הוספת שמרים למיץ הענבים הסחוט יוצרת תהליך מהיר של תסיסה. הפרוקטוז שבמיץ מתפרק בתהליך של גליקוליזה, לאלכוהול ולפחמן דו-חמצני. המשקה מוכן לשתייה כאשר ריכוז האלכוהול מגיע לרמה של כ-4% אך היין הצעיר ממשיך בתהליך התסיסה עד לפירוק כל הפרוקטוז שבמיץ.

לאחר מספר ימים הופך היין הצעיר לבעל צבע כהה יותר. הוא לא ניתן לאחסון במשך זמן רב, ויש לצרוך אותו בתוך 5 ימים לכל היותר מיום הכנתו, זאת בשל הקושי באיטום מכלי היין, הצורך בהחזקת מכלי האחסון במצב אנכי על מנת לאפשר שחרור שוטף של הגזים הממשיכים להיווצר בתהליך התסיסה אשר ממשיך כל העת לייצר פחמן דו-חמצני העלול לגרום לפיצוץ הבקבוקים, והשינוי בטעם המשקה כתוצאה מעליית אחוז האלכוהול והירידה במתיקות הנובעת מהפחתת כמות הסוכר.

צריכה
-----

צורת הגשה מסורתית-פשטידת בצל בצירוף יין צעיר
שתיית יין צעיר כמשקה קל נחשבת על ידי רבים כמרעננת במיוחד ועדיפה על צריכת משקאות דומים כגון מיץ ענבים מעורב במי סודה, בשל האלכוהול הנוסף שבו, וגם על שתיית יין נתזים או יין תוסס אחר, בשל רמת המתיקות הגבוהה יותר שלו.

שתיית יין צעיר כמשקה קל מקובלת מאוד במדינות מרכז וצפון אירופה. הדרישה לצריכה מיידית של המשקה גרמה להתפתחות מסורת מקומית של מכירת היין הצעיר בקרבת אתרי היצור שלהם כלומר בחנויות ובדוכנים הקרובים ליקבים. לא נדיר כלל לראות לקוחות העוצרים בדוכני היקבים בצידי הדרכים, ובידיהם מכלי פלסטיק בני מספר ליטרים, הממולאים במקום מתוך מכלי ענק.

היין הצעיר מוגש לשולחן כמשקה קל בעל תסיסה קלה המכיל אחוז אלכוהול נמוך לעומת יין רגיל. מקובל לצרוך את היין הצעיר בתוספת למאכלים מתובלים ובעיקר כמשקה נלווה לפשטידת בצל (Zwiebelkuchen)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יין צעיר** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007539928005171
* GND: 4267397-5
* LCCN: sh2007007343

 |
מגפיים מדגם קלאסי של החברה
**UGG** (לשעבר **UGG Australia**, נהגה אַג) היא חברה אמריקאית המתמחה בייצור מוצרי הנעלה מפרווה וצמר כבשים.

החברה הוקמה ב-1978 בקליפורניה על ידי בריאן סמית', גולש אוסטרלי שהיגר לארצות הברית. סמית' מכר את החברה ב-1995 לחברת "Deckers Outdoor Corp". בשנת 2000 זכתה החברה לפרסום כשאופרה וינפרי העניקה את מגפי החברה ל-350 הנוכחים בקהל תוכניתה ובשנים לאחר מכן בחרה במוצרי החברה לרשימת המוצרים האהובים עליה, תמיכתה של וינפרי הביאה לגידול ניכר בביקוש למוצרי החברה. ב-2006 פתחה החברה בסוהו שבניו יורק את החנות הקמעונאית הראשונה שלה, ובאותה שנה פתחה את החנות הראשונה גם מחוץ לארצות הברית, במרכז טוקיו שביפן.

בשנת 2011 חתמה החברה על חוזה חסות עם כוכב הפוטבול טום בריידי. עם בריידי כפרזנטור פתחה החברה בקמפיין שיווקי על מנת לפנות גם לקהל הגברי, וב-2012 השיקה לראשונה חנות ייעודית לגברים בשדרה החמישית בניו יורק. במהלך השנים התרחב המותג גם לתיקי יד ואביזרי אופנה נוספים.

היקף המכירות של החברה בשנת 2018 הסתכם בכ-1.53 מיליארד דולר אמריקני, מתוכם 888 מיליון דולר מכירה סיטונאית ו-645 מיליון דולר מכירה ישירה ללקוחות סופיים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **UGG** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של UGG (באנגלית)

* אתר האינטרנט הרשמי של UGG (באנגלית)
* UGG, ברשת החברתית פייסבוק

* UGG, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* UGG, ברשת החברתית אינסטגרם

* UGG, באתר פינטרסט

הערות שוליים
------------

1. ↑  דוחות 2019 באתר חברת האם
**שפיכה הפוכה** (בלועזית: **Retrograde ejaculation**) היא מצב רפואי בו נוזל הזרע שאמור להיפלט דרך השופכה אל מחוץ לפין מנותב במקום זאת לשלפוחית השתן. שפיכה הפוכה נגרמת כתוצאה מסוגר שלפוחית שאינו מתפקד כראוי או עקב חסימת צינור השופכה. במצב תקין, סוגר שלפוחית השתן מתכווץ טרם השפיכה ומונע מעבר של נוזל הזרע לתוך שלפוחית השתן. עם זאת, במצבים בהם סוגר השלפוחית אינו מתפקד כראוי, נוזל הזרע עלול להיפלט לשלפוחית השתן ובכך להיווצר שפיכה הפוכה. הזרע שנפלט לשלפוחית השתן מופרש במהלך ההשתנה הבאה. שפיכה הפוכה מכונה לעיתים גם "אורגזמה יבשה" או "שפיכה רטרוגרידית". שפיכה הפוכה היא אחד הגורמים לאי-פוריות גברית. בתרבויות מסוימות, כמו בקהילת אונידה, שפיכה הפוכה שומשה כאמצעי מניעה ובפילוסופיית הדאואיזם, שפיכה הפוכה שומשה על מנת "לשמור את האנרגיות בתוך הגוף".

לעיתים קרובות, גברים מבחינים במצב זה במהלך אוננות בכך שהם מבחינים בכך שאין להם שחרור זרע, אך הם חשים אורגזמה. אבחון שפיכה הפוכה מתבצע בדרך כלל באמצעות דגימת שתן המתקבלת זמן קצר לאחר השפיכה, כשבדיקה של נבדק עם שפיכה הפוכה תכיל רמה לא תקינה של זרע. בדיקה זו משמשת להבחין בין שפיכה הפוכה לבין מצבי חוסר שפיכה. סיבות אפשריות לפגיעה בסוגר שלפוחית השתן כוללות פגיעה עצבית המכונה דיסאוטונומיה, סיבוך של ניתוח בפרוסטטה או באשכים, תופעת לוואי של תרופות מסוימות כמו טמסולוסין ותרופות נוגדות דיכאון וסיבוך של סוכרת. הטיפול בשפיכה תלוי בסיבה העומדת בבסיס ההפרעה. תרופות כמו אימיפראמין, כלורפנירמין, אפדירין ופנילאפרין עשויות לעזור במקרים הכוללים נזק עצבי קל שנגרם כתוצאה מסוכרת, טרשת נפוצה או פגיעה קלה בעמוד השדרה. עם זאת, בשאר המקרים התרופות לרוב פחות יעילות ובמקרים אלו ניתן לבצע ניתוח לתיקון הסוגר. בנוסף, באשר לאי-פוריות שנגרמת עקב מצב רפואי זה ניתן לבצע הפריה באמצעות הזרעה או הפריה חוץ גופית.

ראו גם
------

* שפיכה

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Retrograde ejaculation - MayoClinic.com".
2. ↑  The condition known as retrograde ejaculation Merck, Sharpe & Dohme. Retrieved on 2010-03-02
3. ↑  Retrograde ejaculation treatments Infertility factors portal. Retrieved on 2010-03-02
4. ↑  Francoeur, Robert T. (1991). *A Descriptive Dictionary and Atlas of Sexology*. Westport, Connecticut: Greenwood Press. pp. 114, 547. ISBN 0313259437.
5. ↑  Wile, Douglas (1992). *Art of the bedchamber: the Chinese sexual yoga classics including women's solo meditation texts*. Albany, N.Y: State University of New York Press. ISBN 0-7914-0886-8.
6. ↑  Explanation on Retrograde ejaculation MedlinePlus. Retrieved on 2010-03-02
7. ↑  What is Retrograde Ejaculation? (אורכב 02.03.2010 בארכיון Wayback Machine) Mama's Health portal. Retrieved on 2010-03-02

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**יהדות באהבה** (נקרא בעבר **באהבה ובאמונה**) הוא עלון פרשת שבוע בהוצאת מכון מאיר.

העלון החל להופיע בשנת תשנ"ה, כדף A4 בצבע אחד, ומבנה העלון ועיצובו שופרו במשך השנים. המאמר הפותח את העלון, בכותרת "נכון לעכשיו", נכתב בידי ראש המכון, הרב דב ביגון, ועוסק לרוב בקישור האקטואליה לתכני פרשת השבוע.

בעלון מתפרסם מדי שבוע מאמר של הרב שלמה אבינר, שבו מתפרסמות שאלות שהופנו אל הרב, הדרכות לחיים או מאמרים בנושאים תורניים-הלכתיים והשקפתיים. בעבר התפרסמו בעלון סיפור לילדים, גם הוא מאת הרב אבינר, "פינת החינוך" של הרב אלישע אבינר, ומאמר של הרב יעקב פילבר עם נגיעה לאירועים אקטואליים. רבנים נוספים שכותבים בעלון הם הרב עזריאל אריאל והרב ערן טמיר.

בכסלו תשס"ח, הגיליון התרחב לחוברת בגודל A4 מהודקת בסיכות. בעקבות קשיים כלכליים של מכון מאיר, צומצם מספר העמודים בשנת 2014 לארבעה.

במשך שנים רבות יצא העלון לאור על ידי חברת "פרסומי ישראל ושות'", אך בפברואר 2010 נוצר סכסוך בין מכון מאיר למו"ל על רקע סירוב העלון לכלול בו מאמר של הרב פרופ' נריה גוטל על היחס לאקדמיה. בעקבות הסכסוך הופסקה ההתקשרות העסקית בין המכון למו"ל אשר החל להוציא עלון בשם "גילוי דעת", ו"באהבה ובאמונה" עבר להוצאה עצמית של מכון מאיר.

בכ"ה בטבת תשע"ב נמתחה ביקורת על העלון לאחר שתמונתה של רות פוגל הופיעה בפרסום בעיתון כשהיא מטושטשת. לאחר הסערה שחלה פרסם העלון התנצלות בעמוד הראשי.

העלון מופץ בשש שפות: עברית, אנגלית, רוסית, צרפתית, גרמנית וספרדית.

קישורים חיצוניים
----------------

* ארכיון העלונים, באתר המכון.
* עלוני "באהבה ובאמונה", באתר "מורשת".

הערות שוליים
------------

1. ↑  קובי נחשוני, פילוג בעלון השבת - בגלל עיסוק באקדמיה, באתר ynet, 11 בפברואר 2010
2. ↑  אורי פולק, "באהבה ובאמונה" צנזרו את פניה של רות פוגל ז"ל, באתר כיפה, ‏כ"ה בטבת ה'תשע"ב, 20 בינואר 2012
3. ↑  צוריאל הורוביץ, אחרי הסערה שעורר "מכון מאיר" כשטשטש את פניה של רותי פוגל, הוכיח השבוע העלון כיצד ראוי לנהוג במקרה של טעות. המעלעל מתפעל, באתר כיפה, ‏ה' בשבט ה'תשע"ב, 29 בינואר 2012
רבי **יצחק יוחנן הגר** הוא האדמו"ר מויז'ניץ מונסי בויליאמסבורג (ברוקלין).

ביוגרפיה
--------

נולד בויליאמסבורג, ברוקלין, לאביו רבי מרדכי הגר האדמו"ר מויז'ניץ מונסי, ולאמו סימא מירל בת רבי יעקב יוסף טברסקי מסקווירה.

כבחור, נסע לארץ ללמוד בישיבת סבו רבי חיים מאיר הגר מויז'ניץ, שם למד בקיאות בספרו - 'אמרי חיים', ומאות ואלפי עובדות סיפורים על סבו, כמו כן בדרשותיו נוהג רבי יצחק יוחנן להזכיר את סבו.

בשנת ה'תשל"ג, נישא לחיה מינדל, בת רבי משה הלברשטאם, האדמו"ר מקיוויאשד בויליאמסבורג, ולאחר חתונתו למד בכולל של חמיו בעיר.

אחרי שחמיו עבר לעיר מונסי, קיבל הרב את תפקיד רבה של קהילת ויז'ניץ בויליאמסבורג. האדמו"ר אף מוכר בקרב קהילתו כ"צדיק תמים ונשגב".

הרב מעורב בכל ענייני הקהילה, ונושא על כתפיו טיפול גם בכל פרט קטן. הוא מוביל את הקהילה ביד רמה.

רב יצחק יוחנן מרבה להתפלל את תפילת שחרית בתלמוד תורה של חסידות ויז'ניץ בעיר, יחד עם ילדי הת"ת.

בכ"ט באדר תשע"ח, לאחר פטירת אביו רבי מרדכי הגר מונה לאדמו"ר וממשיך של אביו בעיר מגוריו. קהילתו מונה כ-500 משפחות, וענף רחב של מוסדות וקמפים לילדים בקיץ.

משפחתו
------

לרבי יצחק יוחנן 8 ילדים, מתוכם בן אחד ו-7 בנות, בהם:

* בתו, בת שבע, נשואה לחיים מאיר הורוביץ דיין החסידות, בן האדמו"ר הקודם ממליץ.
* בתו, חנה רחל, נשואה לדוד, בן דודה רבי אברהם דוב טברסקי, רב קהילת רחמסטריווקה במונסי.
* בתו, ברכה, נשואה לאברהם זרח אריה לייבוש, בן רבי מנחם נחום טברסקי, האדמו"ר מצ'רנוביל.
* בתו, ריבא מלכה, נשואה לחיים מאיר בן דודה רבי אהרן הגר האדמו"ר מויז'ניץ מונסי במונטריאול, קנדה.
* בנו, חיים מאיר, נשוי לציפורה ברכה בת דוד רבי ברוך שמשון הגר, ה אדמו"ר מויז'ניץ מונסי בבית שמש.
* בתו, מרגליא, נשואה לדוד, בן דודה רבי מנחם מנדל הגר, ה אדמו"ר מויז'ניץ קיימישא לייק.
* בתו, ביילא, נשואה לשלום מרדכי, בן רבי יוסף חיים פרידמן, אב"ד ברעזאן ניו יורק.
* בתו, ציפורה, נשואה לשמואל צבי, בן דודה רבי יעקב יוסף הגר, האדמו"ר מויז'ניץ בורו פארק.
**"קוואנט"** (ברוסית: Квант) הוא ירחון מדעי פופולרי לפיזיקה ולמתמטיקה, שהופיע במוסקבה בברית המועצות החל משנת 1970, וממשיך להתפרסם ברוסיה. הירחון נועד לתלמידי בית ספר ולמוריהם. תרגומים של מאמרים ותרגילים שפורסמו ב"קוואנט" הופיעו בשנים 1990–2001 ב"קוואנטום מגזין" האמריקאי ותורגמו ופורסמו בשנים 1994–2001 גם ביוון.

היסטוריה
--------

"קוואנט" התחיל כמיזם משותף של האקדמיה למדעים של ברית המועצות ושל האקדמיה למדעי חינוך של ברית המועצות. בתקופה הסובייטית וכמה שנים אחר כך (1992-1970) פורסם המגזין על ידי ההוצאה לאור "נאאוקה" ("המדע") ב-200,000 עותקים. בשנים 1993–2010 הוא פורסם על ידי ההוצאה לאור "ביורו קוואנטום" והחל משנת 2010 על ידי המכון למתמטיקה על שם ו.א. סטלקוב. כיום המגזין נפוץ ב-5000 עותקים.

רעיון הקמתו היה של פיוטר קפיצה. עורכיו הראשונים היו הפיזיקאי איסאק קיקואין והמתמטיקאי אנדריי קולמוגורוב. ב-1985 הנהלת המערכת כללה 18 חברים מן המניין וחברים בהתכתבות של האקדמיה למדעים של ברית המועצות ושל האקדמיה למדעי חינוך של ברית המועצות, 14 דוקטורים למדעים ו"קנדידטים" למדעים.

### עורכים ראשיים

* 1984-1970 - איסאק ק. קיקואין
* 2008-1985 - יורי א. אוסיפיאן
* 2008-2010 - ס.ס. קרוטוב
* 2012-2010 - ולרי ו. קוזלוב
* 2012-2018 - אלכסיי ל. סמיונוב
* 2018 - - אלכסיי גייפולין

תרגומים
-------

### קוואנטום מגזין

"קוואנטום מגזין" היה דו-ירחון שפורסם בארצות הברית בשנים 1990–2001 על ידי האיגוד הלאומי של המורים למדעים של ארצות הברית (NSTA). מגזין זה פרסם גם מאמרים שתורגמו מ"קוואנט".

### מבחר תרגומים מ"קוואנט"

בשנת 1999 פרסמה החברה האמריקאית למתמטיקה תרגומים של מאמרים נבחרים מ"קוואנט" בתחום האלגברה והאנליזה המתמטית בשני כרכים בסדרות *Mathematical World*.

### תרגומים אחרים

שני כרכים של מאמרים נבחרים פורסמו בעבר גם בצרפת.

### זמינות

כל הגליונות של קוואנט זמינים חופשית באינטרנט.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של קוואנט
* אתר הארכיון של "קוואנט" ברוסית
* האתר של Quantum Magazine
* הגרסה היוונית של Quantum Magazine

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: n84095421
* VIAF: 183896101
* WorldCat (עם VIAF): 183896101

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:עיתון   
שימוש בפרמטרים מיושנים [ תמונה ] 

"**קול מבֿשׂר**" היה שבועון ביידיש שיצא לאור באודסה שבאימפריה הרוסית בשנים 1862–1873, והיה כתב העת המודרני הראשון ביידיש. 

השבועון העברי "המליץ", שהתחיל לצאת לאור ברוסיה ב-1860 בעריכתו של אלכסנדר צֶדֶרבוים, קיבל רישיון לפרסום בשתי שפות: עברית וגרמנית (באותיות עבריות). לאחר שהתברר שאין עניין בכתבות בגרמנית, נוצל הרישיון להחלפת התוספת בגרמנית לתוספת ביידיש. 

הגיליון הראשון של "קול מבֿשׂר", בעריכתו של צדרבוים, הופיע ב-23 באוקטובר 1862, כתוספת ל"המליץ". ב-1869 החל "קול מבשר" להופיע כשבועון עצמאי, והמשיך לצאת לאור עד 1873. העיתון נכתב בניב האוקראיני של יידיש, והופץ ברחבי מזרח אירופה. השבועון עסק בחדשות מהעולם היהודי ומהעולם הרחב, וכן במדע, חינוך, היסטוריה וספרות. סיפורו הראשון של מנדלי מוכר ספרים ביידיש, "דאס קליינע מענטשעלע", נדפס (בעילום שם) ב"קול מבשר", וכן נדפסו בו יצירות של אברהם גולדפדן, יהודה לייב גורדון, שלמה אטינגר ויצחק יואל לינצקי.

השבועון הודפס בבית הדפוס של משה אליעזר בילינסון. בשנת 1871 עבר צדרבוים עם עיתונו "המליץ" לבירה סנקט פטרבורג, לאחר שקיבל אישור להעביר לשם את הדפסת עיתונו העברי "המליץ" ועיתונו הרוסי "וֶסטניק", אולם "קול מבשר" נותר באודסה, שכן השלטונות לא התירו להדפיס בעיר הבירה עיתון ב"ז'ארגון". צדרבוים מינה את משה לייב לִילְיֶנבְּלוּם לעוזרו הראשי (והעורך בפועל) ב"קול מבשר", אולם חילוקי דעות עם בילינסון גרמו לו לעזוב את המערכת בקיץ 1871. צדרבוים הציע את המשרה לאחד העם, אולם זה לא הסכים לתנאיו, ובילינסון היה לעורך בפועל של העיתון. הוא חתם על מאמריו בכינוי הספרותי 'מאב"ן' (=משה אליעזר בן נחמן).

קישורים חיצוניים
----------------

* קול מבשר באתר הספרייה הלאומית
* חיפוש וקריאה מקוונת בדפי "קול מבשר", באתר עיתונות יהודית היסטורית
* נח זבולוני, ראשיתה של ספרות היידיש ברוסיה, חרות, 3 באוגוסט 1962

הערות שוליים
------------

1. ↑  דאס קליינע מענטשעלע, קול מבשר, 1 בדצמבר 1864, המשך
2. ↑  יוסף קלוזנר, **היסטוריה של הספרות העברית החדשה**, ירושלים: אחיאסף, 1960, עמ' 397.
**הרוסים** היא סדרת טלוויזיה קומית ששודרה בערוץ 10 החל מ-4 בנובמבר 2016. הסדרה נוצרה על ידי ארם רבינוביץ' ולב ברודינסקי (שמשחקים גם תפקידים ראשיים בסדרה), הופקה על ידי טדי הפקות ובמאי הסדרה היה רובי דואניאס.

סקירת הסדרה
-----------

| עונה | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל) |
| --- | --- | --- |
| הפרק הראשון | הפרק האחרון |
|  | 1 | 12 | 4 בנובמבר 2016 | 21 בינואר 2017 |

עלילה
-----

דימה וולדימיר, שני אחים רוסים המתגוררים בכרמיאל ביחד עם סבא וסבתא, מנסים להתפרסם בתור ראפרים בכל דרך אפשרית ולהשתלב בחברה הישראלית למרות הפערים התרבותיים, הרוסיות והזרות המובהקת.

דימה האח הבוגר בטוח שיש להם הכל בשביל להפוך לכוכבי ראפ מהשורה הראשונה. הוא חולם להפוך לסלב עם אחיו, לכבוש את הקהל הישראלי ובמיוחד את סימה, אהובת נפשו. ולדימיר צעיר מדימה בשנתיים אך תלוי בו לחלוטין. מסתכל על העולם דרך עיניים של ילד. תמים, נאיבי, הולך כמו עיוור אחרי אחיו ואפילו עזב את לימודי הכינור שלו כדי להפוך לראפר. שני האחים תלויים אחד בשני, לא יכולים להסתדר לבד. בדרך הצופים פוגשים דמויות המלוות את הראפרים ומרכיבות את עולמם בכרמיאל. הסבתא, טיפוס קשוח ומיושן, מנסה להוציא להם את הראפ מהראש ולחנך את הנכדים לפי הערכים הרוסיים הנוקשים, אך בגלל אופיים החולמני של הראפרים והפערים זה לא מסתדר כפי שהיא רוצה. הסבא הוא ההפך המוחלט מהסבתא. לא מנסה לחנך אף אחד, רק רוצה שיעזבו אותו בשקט ולצפות בטלוויזיה. במדרחוב בכרמיאל הם פוגשים את סימה הקוסמטיקאית (חן אמסלם), בעלת קליניקה פרטית, שנמצאת בהליכי גירושין מבעלה איציק, דימה מאוהב בה אהבה חד צדדית לחלוטין. ליטל (רוני דלומי), המוכרת במעדניה, מאוהבת קשות בוולדימיר אך ולדימיר לא שם לב לכך, מפני שדימה משכנע אותו שהיא רוצה דווקא אותו.

לראפרים יש עוד חבר - יבגני מטאל. יבגני רק ממלמל בצורה לא ברורה והראפרים הם היחידים שמצליחים להבין אותו.

בכל פרק הראפרים יוצאים להרפתקה חדשה, בניסיון להכיר ולהתקרב עוד צעד בדרכם להשתלב בחברה הישראלית. דבר שכנראה לעולם לא יקרה.

שחקנים
------

* ארם רבינוביץ - דימה
* לב ברודינסקי - ולדימיר
* רוני דלומי - ליטל
* חן אמסלם - סימה
* רמי ורד - ראובן פאר
* קובי פרג' - הרב ביטון
* אנטה היימן - סבתא צ'רנובסקי
* יצחק פקר - סבא סמיון
* יוסי ירום - יבגני מטאל
* מתן לקס - אושר הגדול
* רמי ורד - ראש עיריית כרמיאל
* דיאנה גולבי -בתפקיד עצמה, מוצגת בפרק האחרון כדודניתו של הצלם שלהם.
* שליו בן מוחה-לירן

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של הרוסים

* "הרוסים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* "הרוסים", באתר אידיבי

* "הרוסים", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* הרוסים בהופעה -
**Ace** היא רשת שיווק ישראלית, זכיינית של רשת Ace הבינלאומית, העוסקת בשיווק מוצרים לבית לחצר ולרכב. נכון לשנת 2021 מונה הרשת 34 סניפים בישראל. הרשת היא בבעלות החברה הציבורית מולטי ריטייל גרופ בע"מ

הרשת פועלת תחת המותגים "אייס" בתחום תחזוקת הבית ו"אוטו דיפו" בתחום אביזרי הרכב. בעבר כללה הרשת גם את המותג "אייס אלקטריק" בתחום מוצרי החשמל לבית.

היסטוריה
--------

הרשת הוקמה כמיזוג של שתי רשתות עשה זאת בעצמך שהחלו לפעול בשנת 1993: רשת "קנה ובנה" ורשת "אייס". ב-1995 רכשה "קנה ובנה" את אייס. הרשת הממוזגת נקראה תחילה "אייס קנה ובנה", אך בהמשך נותר השם אייס בלבד. הרשת הממוזגת הייתה בבעלות של שופרסל, כלל סחר וחברת טמבור. בשנת 1998, לאחר שאיש העסקים גד זאבי רכש את חברת כלל סחר, הוא הגדיל את אחיזתו באייס עד להיות בעל השליטה בחברה, לאחר שהחברה שבבעלותו "זאבי רשתות" רכשה חלק מהבעלות משופרסל ומטמבור.

בשנת 2008 רכשה אייס את רשת "נרות בשנקין".

בינואר 2006, בעקבות פשיטת רגל של זאבי, הציע כונס הנכסים של חברת ההחזקות שלו, למכירה את רשת אייס. את החברה רכשו קבוצת גאון החזקות ושלמה זבידה. הם הנפיקו את החברה, בשם אייס אוטו דיפו בע"מ, בבורסה לניירות ערך בתל אביב בנובמבר 2007.

ב-2012 החברה נכנסה להקפאת הליכים עקב קשיים כלכליים, נמכרה לאלקטרה מוצרי צריכה ונמחקה מהמסחר. ב-2017 רכשה קרן קדמה את פעילות החברה. מינואר 2021 הרשת נסחרת מחדש בבורסה לניירות ערך בתל אביב, כחלק מקבוצת מולטי ריטייל גרופ בע"מ. ב-2023 התברר כי אייס אינה אומדת באמות המידה הפיננסיות להן התחייבה בפני נושיה.

קישורים חיצוניים
----------------

 אתר האינטרנט הרשמי של אייס

* שני מוזס, ‏"כתוב לי בתוכנית העבודה שעד גיל 50 אנהל את שופרסל": מנכ"ל אייס כבר מסמן את התפקיד הבא, באתר גלובס, 14 בדצמבר 2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  איתמר לוין, גד זאבי פתח במהלך להחלפת חלק מרואי החשבון בקבוצת כלל סחר, באתר גלובס, 12 במאי 1998
2. ↑  שלמה פרידמן,לזאבי יש תיאבון: השתלט על רשת אייס קנה ובנה לפי שווי של 72.2 מיליון שקל, באתר גלובס, 2 באוגוסט 1998
3. ↑  אייס אוטו דיפו רכשה את נרות בשנקין ב-6.3 מיליון שקל, באתר דה מרקר, 15 בינואר 2008
4. ↑  ורד שרון-ריבלין, ‏גאון וזבידה השלימו רכישת רשתות אייס ואוטו דיפו לפי שווי של 29 מיליון דולר, באתר גלובס, 29 בינואר 2006
5. ↑  שרון שפורר, IPO ראשון אחרי חודשיים של בצורת: אייס אוטו דיפו גייסה 196 מיליון שקל במניות ובאג"ח, באתר TheMarker‏, 18 בנובמבר 2007
6. ↑  אבי שאולי, ‏ביהמ"ש אישר את מכירת אייס לאלקטרה מוצרי צריכה, באתר גלובס, 22 בפברואר 2012
7. ↑  גולן חזני, אלקטרה צריכה מוכרת לקדמה את אייס ואוטו דיפו ב-190 מיליון שקל, באתר כלכליסט, 15 בדצמבר 2016
8. ↑  נורית קדוש, רשת אייס שוב נקלעת לקשיים פיננסיים, כלכליסט, 2 ביולי 2023
**אפקט פֿורר** (באנגלית: **Forer effect**; על שם הפסיכולוג ברטרם פורר) הוא הטיה קוגניטיבית המכונה גם **אפקט ברנום** (בשל אימרתו של הקרקסאי פי. טי. ברנום "קרקס טוב צריך שיהיה בו משהו לכל אחד"). על פי הטיה זו, אדם נוטה להעניק דירוג נכוֹנוּת גבוה לתיאור חיובי, המתייחס כביכול אליו באופן אישי, גם כשבפועל התיאור כללי ומעורפל דיו כדי להתאים למגוון רחב של אנשים. אפקט פורר מסייע להסביר את נטייתם של אנשים רבים לקבל את נכונותם של תחומים פסאודו-מדעיים, כמו אסטרולוגיה, גרפולוגיה או ניבוי עתידות.

ניסוי פורר
----------

פורר ערך בשנת 1948 ניסוי במסגרת קורס מבוא לפסיכולוגיה, שבו השתמש בתיאור אישיות מעורפל שהופיע בטור אסטרולוגי בעיתון כלשהו. התיאור, לפי פורר, היה עשוי להתאים כמעט לכל אדם:

> 
> יש לך צורך שאנשים אחרים יאהבו ויעריצו אותך, אך אתה נוטה להיות ביקורתי כלפי עצמך. אף על פי שיש לך כמה חולשות אנושיות, אתה מסוגל בדרך כלל לפצות עליהן. יש לך יכולות רבות שאינך משתמש בהן ושלא ניצלת לתועלתך. אמנם כלפי חוץ אתה נראה בעל משמעת ושליטה עצמית, אך בתוכך אתה נוטה להיות מודאג וחסר ביטחון. לעתים יש לך ספקות אם קיבלת את ההחלטות הנכונות או את הדבר הנכון. אתה מעדיף מידה של שינוי וגיוון ומאבד את הסיפוק כאשר מוטלים הגבלות ואיסורים על פעולתך. אתה גם מתגאה ביכולתך לחשוב באופן עצמאי, ואינך מקבל את הצהרותיהם של אנשים אחרים בלי שתינתנה לך הוכחות מספקות. למרות זאת גילית כי לפעמים לא כדאי להיות גלוי מדי בפני אחרים. לעתים, אתה מתנהג באופן מוחצן וחברותי ומפגין חיבה לאחרים, אך במקרים אחרים אתה מופנם, מהוסס ומרוחק. חלק משאיפותיך נוטות להיות לא מציאותיות.
> 
> 
> 
> 

במסגרת הניסוי, ערך פורר מבחן אישיות לתלמידי קורס המבוא, התעלם מתשובותיהם, ונתן לכל אחד מהתלמידים את ההערכה שלעיל. הוא ביקש מהם לדרג את ההערכה שקיבלו בציון שבין 0 ל-5, כש-5 הוא הציון להערכה המתאימה באופן "מעולה" לאישיותו, 4 סימן התאמה "טובה", וכן הלאה. הציון הממוצע היה 4.26 בפעם הראשונה בה ערך פורר את הניסוי. פורר ואחרים חזרו על הניסוי מאות פעמים נוספות עם תלמידי פסיכולוגיה, כשהציון הממוצע נותר בערך 4.2. 

התוצאות המובהקות של הניסוי יכולות להסביר, לפחות באופן חלקי, מדוע אנשים רבים סבורים כי אבחונים פסבדו-מדעים כמו אסטרולוגיה, ביוריתמוס, קריאה בכף היד, גרפולוגיה ודומיהם מספקים להם תיאור אישיות מדויק. פורר סבר כי הסיבה לדירוג הדיוק הגבוה-במובהק של הניתוח הסתמי, היא שאנשים נוטים להאמין לטענות הנוגעות אליהם, ביחס ישר לרצון שלהם שהטענות תהיינה נכונות.

ראו גם
------

* קריאה קרה
* האפקט האידיאומוטורי
* הטיית אישור

לקריאה נוספת
------------

* Forer, B. R. (1949). The fallacy of personal validation: A classroom demonstration of gullibility. *Journal of Abnormal and Social Psychology*, 44, 118-123.

קישורים חיצוניים
----------------

* אפקט פורר במילון הספקנים
פירוש נוסף ערך זה עוסק במפלגה בעבר בגרמניה. אם התכוונתם למפלגה בעלת אותו שם בלבנון, ראו המפלגה הליברלית הלאומית (לבנון).

חיתוך עץ מ-1878 המציג את בכירי המפלגה. שורה עליונה (משמאל לימין) וילהלם ורפפניג, אדוארד לסקר, היינריך פון טרייצ'קה ויוהאן פון מיקל. שורה תחתונה: פרנץ פון רוגנבאך, קרל בראון, רודולף פון גניישט ולודוויג במברגר
**המפלגה הליברלית הלאומית** (בגרמנית: **NLP, Nationalliberale Partei**) הייתה מפלגה ליברלית-לאומית בתקופת הקיסרות הגרמנית. המפלגה, שהתקיימה בין 1866 ל-1918, חרתה על דגלה חתירה לאיחוד לאומי-גרמני של המרכיבים הגרמניים השונים בקיסרות על ידי כלכלה חופשית בעלת שוק ומטבע משותפים, תפיסה תרבותית-צבורית חילונית ותמיכה במודרניזם וקידמה על ידי תיעוש. המפלגה הייתה ביתם של התעשיינים, בעלי ההון והבורגנים האמידים, שראו ברכה בהתפתחות המואצת של הכלכלה הגרמנית תחת שלטונו של אוטו פון ביסמרק. עקב האחוז הגבוה יחסית של יהודים בקרב קבוצות אלה, התמסדה מסורת של תמיכה יהודית במפלגה, שהתבטאה במקביל בפטריוטיות גרמנית מוקצנת של היהודים תומכי המפלגה. בין בכירי המפלגה נמנו הכלכלן היהודי לודוויג במברגר והמשפטן היהודי אדוארד לסקר, אך גם ההיסטוריון האנטישמי היינריך פון טרייצ'קה.

בבחירות הראשונות לרייכסטאג של גרמניה המאוחדת ב-1871 זכתה המפלגה ל-30.1% מקולות המצביעים והייתה למפלגה הגדולה ביותר בבית. המפלגה זכתה להצלחה בעיקר בחלקי גרמניה החדשים שמחוץ לפרוסיה, כהנובר, שלזוויג-הולשטיין והסן. מבין 161 המושבים שלה בריכסטאג הראשון, 91 היו מחוץ לפרוסיה. עד שנת 1879 היו המפלגה ואנשיה יד-ימינו של ביסמרק ברפורמות שהנהיג לקראת מדינה מאוחדת, חילונית במרחב הציבורי, הפועלת לפי עקרונות השוק החופשי ומנהלת יחסי חוץ מועילים. בין היתר תרמה המפלגה ליצירת הרייכסבנק, הבנק המרכזי של גרמניה והמטבע המאוחד, הגולדמרק, שתרמו לאיחוד הכלכלות של מרכיביה וסייעו ליצירת משק מודרני. ב-1879 פנה ביסמרק למדיניות פרוטקציוניסטית (הגבלות על השוק החופשי, בעיקר סגירות כלכלית על ידי מכסי מגן), דבר שהוביל לקרע בינו ובין המפלגה. ב-1884 פרש הפלג השמאלי-פרוגרסיבי מן המפלגה והחלק הנותר אימץ עמדות שמרניות ולאומיות יותר מבחינה מדינית. כך תמכה המפלגה בהקמת והרחבת הצי הגרמני הקיסרי לפי תוכניתו של האדמירל אלפרד פון טירפיץ ווילהלם השני, קיסר גרמניה, גם כאשר הדבר הוביל למרוץ חימוש מול בריטניה.

בתקופת מלחמת העולם הראשונה הייתה המפלגה חלק מקואליציית המלחמה וצידדה בבניית צי מלחמה גדול, סיפוח שטחים לגרמניה ומלחמת צוללות בלתי מוגבלת. במשך כל קיומה הלך והתחדד במפלגה קרע בין פלג ימני ופלג שמאלי. עם תבוסת גרמניה ב-1918 התפצלה המפלגה לשתיים, המפלגה הדמוקרטית הגרמנית משמאל ומפלגת העם הגרמנית בראשותו של גוסטב שטרזמן מימין.

לקריאה נוספת
------------

* Dan S. White, The Splintered Party: National Liberalism in Hessen and the Reich, 1867-1918, Harvard University Press, 1976 מסת"ב 978-0674833203

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המפלגה הליברלית הלאומית** בוויקישיתוף
* ערך על המפלגה באתר הלקסיקון האוניברסלי (בגרמנית)
* פריטים הקשורים למפלגה באתר הארכיון ההיסטורי הגרמני (בגרמנית)
* המפלגה הליברלית הלאומית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Jews and the German State: The Political History of a Minority, 1848-1933 עמ' 225

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007265980805171
* GND: 39525-0
* LCCN: n97016147
* SUDOC: 139634134
* VIAF: 137375537
* WorldCat: lccn-n97016147

 |
| יחסי לוב–סרביה |
| --- |
| לובלוב | סרביהסרביה |
|  |
|  |  |
| **לוב** | **סרביה** |
| **שטח (בקילומטר רבוע)** |
| 1,759,540 | 77,474 |
| **אוכלוסייה** |
| 6,919,992 | 5,579,072 |
| **תמ"ג (במיליוני דולרים)** |
| 45,752 | 63,502 |
| **תמ"ג לנפש (בדולרים)** |
| 6,612 | 11,382 |
| **משטר** |
| ממשלת מעבר | רפובליקה |
|  |  |

**יחסי לוב–סרביה** הם היחסים הדיפלומטיים בין **לוב** ל**סרביה**.

היסטוריה
--------

בתקופת שלטונו של מועמר קדאפי היו היחסים הדיפלומטיים בין לוב ליוגוסלביה טובים במיוחד. יחסים אלו המשיכו גם לאחר הקמת סרביה.

אחד מהקשרים החשובים יותר בין שתי המדינות היה הסחר בנשק, תחילה בין הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה ללוב, ולאחר מכן עם סרביה לאחר התפרקות יוגוסלביה. מספר מטוסים של חיל האוויר ג'מהיריאן (אנ') הלובי שנתפסו או שימשו כדי להגן על נאמניו של קדאפי, יוצרו על ידי יצרנית המטוסים היוגוסלבית SOKO בבוסניה והרצגובינה של ימינו. מרבית מתושבי סרביה אמרו כי הם תומכים במשטרו של קדאפי.

### מלחמת האזרחים הראשונה בלוב

ב-25 באוגוסט 2011 הכירה סרביה רשמית במועצת המעבר הלאומית כממשלת בלוב.

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Novosti - Vlada Srbije priznala pobunjenike u Libiji (Serbian) - August 25, 2011". ארכיון מ-19 בספטמבר 2011. נבדק ב-2 באפריל 2012. `{{cite web}}`:  (עזרה)
**סאלם אבו סיאם** (בערבית: **سالم أبو سيام**; נולד ב-8 במרץ 1983) הוא כדורגלן עבר ערבי-ישראלי ששיחק בעמדת המגן השמאלי.

קריירה
------

אבו סיאם גדל במחלקת הנוער של  מכבי תל אביב, ועם קבוצת הנוער של המועדון זכה בשנת 2001 באליפות ליגת העל לנוער, כאשר שנה לאחר מכן זכה עמה בדאבל ועלה לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון. במקביל שיחק אבו סיאם בנבחרת הנוער של ישראל, ולאחר מכן ערך 14 הופעות במדי הנבחרת הצעירה. בעונת 2002/2003 זכה עם מכבי תל אביב באליפות המדינה, ובעונת 2004/2005 העפיל עם הקבוצה לשלב הבתים של ליגת האלופות, לראשונה בתולדותיה, וזכה עמה בגביע המדינה.

לקראת עונת 2006/2007 עבר אבו סיאם לקבוצת בני יהודה תל אביב, במדיה שיחק שנתיים ולאחר מכן שוחרר מהמועדון.

את עונת 2007/2008 החל אבו סיאם ללא קבוצה, עד שבחלון ההעברות של ינואר הוחתם בקבוצת הפועל עכו על ידי המאמן ירון הוכנבוים. הקבוצה שיחקה באותה עונה בליגת המשנה, ובסיום העונה העפילה לליגת העל.

באוקטובר 2009 חתם אבו סיאם בקבוצת הפועל פתח תקווה מליגת העל, במדיה שיחק עונה אחת.

לקראת עונת 2010/2011 חתם בקבוצת הפועל בני לוד מהליגה הלאומית. בעונת 2014/2015 זכה עם הקבוצה בגביע הטוטו לליגה הלאומית, ובסך הכל שיחק שבע שנים במדי הקבוצה.

בקיץ 2017 חתם בשמשון כפר קאסם מליגה ב' דרום א', ובתום העונה העפיל עם הקבוצה לליגה א'. בנובמבר 2018 חתם אבו סיאם בשמשון בני טייבה מליגה ב'.

תארים
-----

מכבי תל אביב
* אליפות: 2002/2003
* גביע המדינה: 2004/2005

הפועל בני לוד
* גביע הטוטו (הליגה הלאומית): 2014/2015

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Soccerway
* לי בוץ, סאלם אבו סיאם: "יבוא יום ואצחק על הרגע הזה", באתר ynet, 5 בדצמבר 2008

הערות שוליים
------------

1. ↑  דורון בן דור, ‏סאלם אבו סיאם ורועי דיין חתמו בהפועל עכו, באתר ONE‏, 30 בדצמבר 2008
2. ↑  דרור רוזנפלד, ‏חוזר לליגת העל: אבו סיאם חתם בהפועל פ"ת, באתר ONE‏, 29 באוקטובר 2009
**טומאני קמארה** (בצרפתית: **Toumani Camara**; נולד ב-8 במאי 2000) הוא כדורסלן בלגי שמשחק בקבוצת פורטלנד טרייל בלייזרס מליגת ה-NBA, בעמדות הסמול פורוורד והפאוור פורוורד. קמארה הוא השחקן הבלגי השני אי פעם שנבחר בדראפט ה-NBA (אחרי אקסל הארוול), וכן הבלגי השני ששיחק בליגת ה-NBA (אחרי די. ג'יי. מבנגה).

קריירת מכללות
-------------

קמארה נולד בבריסל, בלגיה, ובגיל 16 עבר למיאמי שבארצות הברית על מנת להשתתף בליגת התיכונים האמריקאית.

בשנת 2019 החל ללמוד ולשחק באוניברסיטת ג'ורג'יה, יחד עם כוכב ה-NBA לעתיד אנתוני אדוארדס. בשתי עונותיו עם ה"בולדוגס" קלע 9.3 נקודות בממוצע למשחק. בשנת 2021 עבר ללמוד באוניברסיטת דייטון אשר בדייטון, אוהיו. בשתי עונותיו בדייטון העמיד ממוצעים של 12.4 נקודות ו-7.8 ריבאונדים למשחק.

קריירה ב-NBA
------------

קמארה נבחר על ידי פיניקס סאנס בבחירה ה-52 של דראפט ה-NBA‏ 2023. בספטמבר 2023, כשלושה חודשים לאחר הדראפט, הועבר עם ג'רו הולידיי ודיאנדרה אייטון לפורטלנד טרייל בלייזרס במסגרת טרייד אשר שלח את דמיאן לילארד למילווקי באקס, ואת גרייסון אלן, יוסוף נורקיץ', נאסיר ליטל וקיאון ג'ונסון לפיניקס.

קישורים חיצוניים
----------------