recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אהרון דולב (דומניץ)** (נולד ב-1 בינואר 1928, ח' בטבת ה'תרפ"ח) הוא עיתונאי וסופר ישראלי, עיתונאי בכיר לשעבר בעיתון "מעריב" במשך עשרות שנים, שהתמקד ברפורטז'ות וכתבות שטח. זוכה "פרס שלמה מרץ לעיתונאות" מטעם מסדר ז'בוטינסקי.

ביוגרפיה
--------

נולד בתל אביב, בנם של דוד וג'ניה דומיניץ. לאחר קום המדינה, נסע לארצות הברית ללימודי עיתונאות באוניברסיטת קולומביה בניו יורק. בתקופת שהותו בארצות הברית, שיגר רשימות ורפורטז'ות לעיתון "העולם הזה".

בשנת 1951 התמנה לכתב הראשי של "העולם הזה". כעבור תקופה התמנה לכתב בעיתון "מעריב". אורי אבנרי, עורך "העולם הזה", סיפר שעזריאל קרליבך הביא את דולב מעיתונו, ובמסמך פנימי של מערכת "מעריב" כתב על יד שמו של דולב: "הוא בא מבית ספר מאוד טוב" (="העולם הזה").

תחילת פרסומו של דולב כעיתונאי שטח הייתה באירועי ואדי סאליב, שהיו ציון דרך בסיקור הנושא החברתי בעיתון "מעריב". דולב סיקר את האירועים מהשטח.

עבד כעיתונאי בכיר בעיתון במשך כארבעים שנה ופרסם מאות ואלפי רפורטז'ות וכתבות שטח, בעיתון ובמוסף השבועי שלו.

זכה ב"פרס שלמה מרץ לעיתונאות" מטעם מסדר ז'בוטינסקי.

היה נשוי לפסנתרנית דינה אברך, שסיקרה ב"מעריב" נושאים מוזיקליים.

ספרו
----

* **יאיר דורי: סיפורו של צנחן ישראלי בשבי המצרי**, תל אביב, 1974

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  5191 | Encyclopedia of the Founders and Builders of Israel, www.tidhar.tourolib.org
2. ↑  אתר למנויים בלבד עופר אדרת, הפסנתרנית שייעצה לא לאבד את הספונטניות, באתר הארץ, 11 בספטמבר 2014
3. ↑  יאיר דורי : סיפורו של צנחן ישראלי בשבי המצרי / מאת אהרון דולב, יאיר דורי | דולב, אהרן (דורי, יאיר, 1947- ) | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007428203205171
* BIBSYS: 90747384
* LCCN: n87822875
* VIAF: 311318461
* WorldCat: lccn-n87822875

 |
מנוף מים למילוי קטרי קיטור של תחנת הרכבת בתיר
**תחנת בתיר** הוקמה כחלק מהקמת קו הרכבת לירושלים צפונית לכפר בתיר, באפיקו של נחל רפאים. החל משנת 1892 היא שימשה כתחנת ביניים קטנה למטרות מפגשי רכבות ומילוי מים בקטרי הקיטור. כיום משמשת התחנה כתחנה תפעולית בלבד.

היסטוריה
--------

התחנה הוקמה כחלק מהקמת קו הרכבת לירושלים, בשנים 1892 היא שימשה כתחנת ביניים קטנה למטרות מפגשי רכבות ומילוי מים בקטרים.

בניין התחנה המקורי היה זהה למדי לבניינים שבתחנות הביניים הקטנות האחרות בקו ירושלים - לוד, סג'ד ודיר אבאן (בית שמש), וארבעתם הוגדלו בתחילת המאה ה-20 באמצעות הוספת קומה למבנה המקורי.

התחנה והבניין נשארו בשימוש גם בתקופת המנדט הבריטי, אך גג הרעפים של הבניין הוחלף בגג שטוח לקראת סוף המנדט. לאחר קום המדינה רכבת ישראל זנחה את הבניין עוד הרבה לפני סגירת הקו בשנת 1998, אבל המבנה נהרס סופית רק בעת שיקום הקו בתחילת העשור הנוכחי.

כיום
----

כיום התחנה משמשת שוב למפגשי רכבת, אבל אין בה תחנת נוסעים או משא. רוב מפגשי הרכבות של קו בית שמש-ירושלים מתקיימים בתחנת הרכבת בר גיורא ורק במקרים של איחורים משמעותיים של הרכבות בקו, מתבצעים מפגשים בתחנה זו. הבניין היחיד שנמצא בשימוש התחנה הוא מבנה שליטה ובקרה טיפוסי של רכבת ישראל שהוקם במסגרת שיקום הקו.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **תחנת הרכבת בתיר** |

| מסילת הרכבת יפו–ירושלים |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| (יפו) • (ת"א דרום) • כפר חב"ד • לוד • רמלה • (נען) • (נחל שורק) • (סג'ד) •  בית שמש • (בר גיורא) • (בתיר) • (ירושלים – גן החיות התנ"כי) • (ירושלים – מלחה) • (ירושלים)
מקרא: **כתב גדול** - אחת משבע התחנות המקוריות; **(בסוגריים)** - תחנת נוסעים שאינה פעילה כיום | הרכבת לירושלים מטפסת בתוואי נחל רפאיםהרכבת לירושלים מטפסת בתוואי נחל רפאים |

 |
B-boy מופיע בטורקיה כשהוא מוקף בקבוצת צופים.
**ריקוד היפ הופ** הוא מגוון של סגנונות ריקודי רחוב (אנ'), המבוצעים בעיקר למוזיקת היפ הופ, או שהתפתחו כחלק מתרבות ההיפ הופ. ריקוד ההיפ הופ מושפע ממגוון רחב של סגנונות ריקוד, שנוצרו במקור בשנות ה-70 של המאה ה-20 על ידי אפרו-אמריקאים, והפכו לפופולריים על ידי רקדנים אמריקנים שונים. תוכנית הטלוויזיה האמריקנית "Soul Train" (אנ') וסרטי הקולנוע האמריקנים "שיגעון הברייקדאנס", "Beat Street" ו-"Wild Style", אשר יצאו לאקרנים במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20, הציגו את הרקדנים ואת סגנונות הריקוד הללו בתקופה מוקדמת יחסית של ההתפחות שלהם, וסייעו באופן מהותי לספק חשיפה למיינסטרים עבור ריקוד ההיפ הופ.

בהמשך התפתחה גרסה מסחרית לריקוד ההיפ הופ, שזכתה לכינוי "New Style" ("הסגנון החדש") וסגנון של ריקוד ג'אז, שהושפע מריקוד ההיפ-הופ, שזכה לכינוי "ג'אז פאנק". רקדנים בעלי הכשרה קלאסית פיתחו את הסגנונות הללו, על מנת ליצור כוריאוגרפיה מריקודי ההיפ הופ, שבוצעו באותה העת ברחוב. בעקבות ההתפתחות הזו הפך ריקוד ההיפ הופ לפופולרי באולפני ריקוד רבים.

המסחור של ריקוד ההיפ הופ נמשך גם במהלך שנות ה-90 והעשור הראשון של המאה ה-21 כאשר באותה העת הופקו תוכניות טלוויזיה וסרטי קולנוע ששילבו ריקודי היפ הופ כגון "The Grind", "Planet B-Boy", "Rize", "StreetDance 3D", "America's Best Dance Crew", "Saigon Electric", וסדרת סרטי "סטפ אפ". מה שמבדיל את ריקוד ההיפ הופ מצורות ריקוד אחרות הוא שלעיתים קרובות מדובר בריקוד מאולתר (המכונה "Freestyle") ולא מעט מהרקדנים שמבצעים ריקודי היפ הופ, עוסקים לעיתים רבות בתחרויות ריקוד בסגנון חופשי - המכונות גם "קרבות" (Battles).

סרטי קולנוע, תוכניות טלוויזיה והאינטרנט תרמו רבות לאורך השנים לעלייה בפופולרית של ריקוד ההיפ הופ מחוץ לארצות הברית.

גלריית תמונות
-------------

* ריקוד היפ הופ בברצלונהריקוד היפ הופ בברצלונה
* תחרות בין רקדני היפ הופ בסטוקהולם, 2008תחרות בין רקדני היפ הופ בסטוקהולם, 2008
* רקדני היפ הופ בתאילנד, 2006רקדני היפ הופ בתאילנד, 2006
* סרטון וידאו המדגים ריקוד היפ הופ
* סרטון וידאו המדגים ריקוד היפ הופ

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ריקוד היפ הופ** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  What Is Hip Hop Dance? Learn the History & Moves at Home | STEEZY Blog, www.steezy.co
**קייזרין אונד קניגין מריה תרזיה** (בגרמנית: **SMS Kaiserin und Königin Maria Theresia)** הייתה אחת מהסיירות המשוריינות של צי האימפריה האוסטרו-הונגרית, והאוניה היחידה מסוגה. בשל התיישנותה, היא לא מילאה תפקיד משמעותי במלחמת העולם הראשונה. פירוש **SMS** הוא "אונית הוד מלכותו/ה" ובגרמנית: **Seiner Majestät Schiff**.

בנייתה
------

הספינה נבנתה במקור ונועדה להיות החברה השלישית ב"מחלקת קרל הששי", ובמהלך הבנייה היא נקראה גם "Baunummer "C, כלומר יחידה עם שם הבנייה "C". כבר בתחילת הבנייה נחשבה למיושנת, ובדיוק בגלל זה ביקשה מחלקת האוניות לשדרג אותה תוך פרק זמן קצר, תוך שינויים מהותיים בתוכניות. דחיקתה הוגדלה ב-1,000 BRT (**ב**רוטו **ר**גיסטר **ט**ון), היא קיבלה שריון צד ומנועים חזקים יותר וארטילריה בינונית. אף על פי שבהתחלה נראה היה שהסיירת תיבנה באנגליה - וחמש חברות אנגליות התמודדו בהליך המכרז הציבורי - בסופו של דבר זכתה בחוזה חברה מקומית: Stabilimento Tecnico Triestino מהעיר טריאסטה. הנחת שדרית הספינה הייתה ב-1 ביולי 1891 בעוד ההשקה למים התרחשה ב-29 באפריל 1893. ההטמעה וכניסתה לשירות התעכבה מעט עד ה-24 במרץ 1895.

השתתפותה במהלכים הימיים
-----------------------

* ב-1895 השתתפה בפתיחת תעלת קיל עם יחידה ימית אחרת.
* שייט לבנט בשנת 1896
* ב-1897 השתתפה במצעד הצי הבינלאומי מול כרתים
* בשנת 1898, השתתפה בשליחות קיץ לחוף האיים הקריביים לרגל מלחמת ארצות הברית-ספרד.
* בין 1900 לבין 1902 בשירות במזרח אסיה עקב מרד הבוקסרים

עם התגברות מרוץ החימוש הספינה נבנתה מחדש, ולאחר 1910 מילאה תפקיד משמעותי בדרכי הים הזרות של האימפריה. בין השנים 1911–1913 הוצבה כאוניית תחנה בדרכים הימיות של הלבנט. בתחילת מלחמת העולם הראשונה כבר לא נחשבה לבעלת יכולת לחימה. בין 1914 לבין 1917 היא הייתה ספינת משמר בנמל שיבניק. ב-7 בפברואר 1917 הפליגה לפולה, שם הוצאה מהמשירות. מאז ואילך שימשה כספינת המגורים של צי הצוללות הגרמני הים תיכוני עד תום המלחמה. תותחיה פורקו והועברו ליבשה.

* באוקטובר 1918 היא עגנה בפולה כגוף ספינה שהוצאה משימוש.
* בסוף ינואר 1920, ועדת הבוררות הימית של ההסכמה המשולשת בפריז העניקה אותה לבריטניה. הצי הבריטי מכר אותה ל-Vaccaro & Co. Steelworks האיטלקית, שגררה אותה לפורטופראיו (Portoferraio) באי אלבה ופירקה אותה שם.

לקריאה נוספת
------------

* Marine Arsenal Band 27 / Podzun-Pallas Verlag, 1996

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קייזרין אונד קניגין מריה תרזיה** בוויקישיתוף
קיטל (שני משמאל) במהלך פגישת שר הביטחון אהוד ברק עם מזכיר ההגנה האמריקאי רוברט גייטס
**שלום קִיטָל** (נולד ב-22 בדצמבר 1947) הוא עיתונאי ישראלי, כיהן כמנכ"ל ועורך ראשי בחברת החדשות של ערוץ 2 בשנים 1995–2006. מגיש את התוכנית "יומן השבוע" בכאן ב.

ביוגרפיה
--------

קיטל נולד בפולין ועלה לישראל עם משפחתו בהיותו בן שנתיים וחצי. גדל בקריית אתא, והתחנך בבית הספר התיכון חוגים בחיפה. החל את דרכו בעולם העיתונות ב-1970 ככתב ועורך ב"קול ישראל" ובין שידוריו הזכורים היה טקס הגעת נשיא מצרים, אנואר סאדאת ב-1977.

ב-1993, לאחר שעבד 23 שנה בקול ישראל בתפקידים שונים, הצטרף לצוות ההקמה של חברת החדשות של ערוץ 2, וב-1995 לאחר פרישתו של מנכ"ל החברה הראשון, אילון שליו מונה למנכ"ל ולעורך הראשי של החברה. ב-1 במאי 2007 פרש מתפקידו.

קיטל היה מבין מנסחי אמנת כנרת השואפת ליצור מכנה משותף לזרמים והמחנות השונים בציבור היהודי (ימין-שמאל, דתיים-חילוניים וכו') ואף חתם עליה ביחד עם שורה של אנשי ציבור מהימין והשמאל.

בנובמבר 2007 קיבל פרס על מפעל חיים בכנס אילת לעיתונות מטעם אגודת העיתונאים בתל אביב.

ב-2008 התמודד במכרז הרדיו האזורי מטעם קבוצה בראשות המרכז הבינתחומי הרצליה.

בנובמבר 2008 מונה כיועץ ועמד בראש הקמפיין של אהוד ברק ומפלגת העבודה בבחירות לכנסת השמונה עשרה. לאחר הבחירות שימש כיועץ מיוחד לשר הביטחון ברק. בנובמבר 2009 פרש מתפקידו. במהלך 2012 מונה ליועץ אסטרטגי של מפלגת העבודה בראשות שלי יחימוביץ'.

במהלך 2016 הגיש במשך 3 חודשים את התוכנית הכל דיבורים ברשת ב של קול ישראל במקומה של עדי מאירי, בהגשה זוגית עם בני טיטלבוים.

לאחר סגירת רשות השידור והקמת תאגיד השידור הישראלי ב-18 במאי 2017, החל להגיש תוכנית שבועית בכאן ב' יחד עם דורון צברי ומינואר 2018 עם מרדכי גילת, ובנוסף מגיש את "יומן השבוע".

קיטל נמנה עם מנהלי עמותת ידיד לחינוך העוסקת בהפעלת גמלאים בהתנדבות במערכת החינוך.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שלום קיטל** בוויקישיתוף
* מירב קריסטל, אוהב רדיו חזק, באתר ynet, 29 בינואר 2008
* רועי כ"ץ, ריאיון עם שלום קיטל בתוכנית "תעודת עיתונאי" ברדיו תל אביב, 01 בנובמבר 2013

הערות שוליים
------------

1. ↑  אטילה שומפלבי, שלום קיטל פורש מלשכת ברק בשל חילוקי דעות, באתר ynet, 23 בנובמבר 2009
2. ↑  לילך ויסמן, ‏בחירות 2013: שלום קיטל יהיה היועץ האסטרטגי של מפלגת העבודה, באתר גלובס, 10 באוקטובר 2012

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007413010005171

 |
**פלגיה שפרינגר (הוצ'אק)** (בפולנית: **Pelagia Huczak Springer**;‏ 16 באפריל 1917 – 15 בפברואר 2007), ישראלית ממוצא נוצרי-פולנייה, אשר במלחמת העולם השנייה הצילה יהודים רבים ממוות בשואה. במרבית המקרים ההצלה נעשתה בעזרת בני משפחתה, שהוכרו אף הם כמוה, כחסידי אומות העולם.

פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים
--------------------------------

לפני המלחמה, עבדה פלגיה במפעל נעליים שהיה שייך לתאגיד לג'זרוויץ-שפרינגר בעיירה סוסנוביץ בפולין. בהתחלה הייתה פלגיה עובדת מן המניין, אך לאחר תהליך האריזציה שבא בעקבות הכיבוש הגרמני, הנאצים מינו את פלגיה כמנהלת המפעל. היא השתמשה בסמכותה ובתפקידה כמנהלת זמנית על מנת להציל את שלמה שפרינגר, שהיה בעל המפעל, ואת בנו זאב (וולף) שפרינגר בן ה-5. בשנת 1942, היא הצליחה להבריח את וולף מהגטו ולקחה אותו לביתה, בעקבות חשש לחייו. במהלך החודשים שוולף הסתתר בביתה של פלגיה, כל משפחתה, שכללה את אביה החורג, אמה, ושלושת אחיה, דאגו וטיפלו בו במסירות. אחרי מספר חודשים, פלגיה הצליחה לסדר לוולף מקום מסתור אחר, בדירה של מכרה שלה, אלמנה נוצרייה מכפר סמוך. היא שילמה עבור אחזקתו מחסכונותיה וממכירת תכשיטים שהיו ברשותה, וסיפקה לו ביגוד ומזון על מנת שהאלמנה תסכים לשמור עליו. לאחר חיסול גטו סוסנוביץ, פלגיה הבריחה את שלמה שפרינגר מתוך הגטו, תוך סיכון חייה, והחביאה אותו תחילה במפעל, ובמשך שנתיים בבית משפחתה, עד ב-27 בינואר 1945, שוחרר האזור מידי הנאצים על ידי ברית המועצות. ישנן עדויות נוספות, שפלגיה החביאה מספר יהודים נוספים בביתה. פלגיה ומשפחתה גם נתנו מחסה לאחיו של שלמה, פינקוס, לזמן קצר. כמו כן, במהלך אחת מהאקציות בגטו סוסנוביץ ובאזור, פלגיה הסתירה כ־20 יהודים בבית המלאכה של מפעל הנעליים, וכך הצילה את חייהם.

לאחר המלחמה
-----------

לאחר המלחמה, בשנת 1947, שלמה שפרינגר התחתן עם פלגיה. הם עלו יחד עם בנו וולף לישראל. המשפחה התגוררה בחיפה. בשנת 1982 נפטר שלמה שפרינגר. בערוב ימיה חזרה פלגיה להתגורר בפולין באזור סוסנוביץ. היא נפטרה ב-2007. במסגרת מיזם "חסד אחרון" (מיזם משותף ל"יד ושם" ושב"כ שנערך במהלך 2021, ובמסגרתו אותרו קבריהם של חסידי אומות העולם שגרו ונקברו בישראל ונאסף אודותם מידע רב), נחקר גם סיפורה של פלגיה ונעשה מאמץ לאיתור מקום קבורתה, אולם לא ידוע היכן נקברה.

הכרה והנצחה
-----------

ב-25 בדצמבר 1984, יד ושם הכירו בפלגיה שפרינגר-הוצ'אק כחסידת אומות העולם, וב-21 במאי 1985, נערך טקס וניטע עץ לכבודה ביד ושם. ב־27 ביוני 1985, יד ושם הכירו גם באביה החורג, יאן רוגוזינסקי (Jan Rogoziński), באימה סלומיה (Salomea), ובשלושת אחיה אלפרד(Alfred) ויקטור(Viktor), ואדם(Adam) כחסידי אומות העולם, על תרומתם להצלה. בגן חסידי אומות העולם תושבי חיפה בשכונת רמת אלון בחיפה נקבעה אבן לזכרה.

לקריאה נוספת
------------

מרדכי, פלדיאל. "מצילים בעקבות הניצולים: על חסידי אומות העולם המתגוררים בישראל [כולל רשימה שמית של המצילים עם פרטים על פעילותם]", ילקוט מורשת, מ"א, 1986, 10-11.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  The Righteous Among the Nations Database Springer Pelagia (Huczak), באתר "יד ושם" (באנגלית)
2. ↑  ארכיון יד ושם, תיק מס' M.31.2/3118.
3. ↑  המכון ללימודי השואה, חסידי אומות העולם, באתר דעת, ‏פברואר, 2007
4. ↑  אור הלר, "חסד אחרון": המבצע של שב"כ ויד ושם להנצחת חסידי אומות העולם, באתר חדשות 13, 7 באפריל 2021
5. ↑  חגית הורנשטיין, הסודות של גן חסידי אומות העולם, באתר כלבו חיפה והקריות
**סיעה פנים-מפלגתית** היא התארגנות של חברי מפלגה במסגרת המפלגה ובתוכה, למען קידום אינטרס אישי או אידאולוגי מסוים (למשל סיעת הקיבוץ הדתי במפד"ל).

סיעה פנים-מפלגתית מוגדרת כ"כוח המתחרה ברכישת השפעה על המוסדות המרכזיים של השלטון הפנים-מפלגתי, על ניסוח מדיניות המפלגה ומינויה למשרות ציבוריות" (זריצקי).

יש המגדירים סיעה כ"קבוצה בעלת זהות קולקטיבית המושתתת על ערכים ו/או אינטרסים שווים, המטילה מרות ומשמעת על חבריה, מאורגנת לבצע פעולה שבמרכזה המרה או השפעה על המדיניות או ההנהגה של המפלגה. (ישי).

יש הרואים בסיעה בעלת כוח וארגון משל עצמה, קבוצה פנים-מפלגתית בעלת מטרות מובחנות.

בישראל
------

ברוב המפלגות בישראל פעלו מאז ומתמיד סיעות פנימיות. הדוגמה הבולטת ביותר הנה הסיעות הפנימיות המאורגנות שפעלו בתחום ההסתדרות, ארגוני העובדים, למשל "איגוד העובדים הליברלים", שפעלו במפלגה הליברלית, עת הייתה חטיבה בליכוד, "סיעת תכלת לבן" של תנועת החרות בהסתדרות, ופעילי ההסתדרות שפעלו כל העת במפא"י, מערך, ואחר כך מפלגת העבודה. כיום הסיעות הן סיעות בעלות גוון אישי יותר דהיינו: תומכות באישיות זו או אחרת במאבקה לזכות במיקום גבוה בצמרת המפלגה.

כאשר הוקמה קדימה היה הדבר ראשית סביב התארגנות סיעתית סביב אריאל שרון, אשר פרש מהליכוד במאבקו מול אישים אחרים כגון: בנימין נתניהו אשר נשאר במסגרת מפלגת הליכוד. (שוורץ)

הדמוקרטיה הפנים-מפלגתית בישראל ושיטות הבחירות הפנים-מפלגתיות: פריימריס או בחירות במרכז המפלגה מושפעות ממעמדן של הסיעות הפנים-מפלגתיות המחלקות ביניהן אזורי השפעה ועוצמה, המשפיעות על כל המערכת הפוליטית בישראל כמו גם בעולם (שוורץ,1991).

דוגמאות לסיעות פנים-מפלגתיות
----------------------------

* צעירי אגודת ישראל בתוך אגודת ישראל
* שלומי אמוני ישראל בתוך אגודת ישראל
* הליכודניקים החדשים והליכודניקים החדשים – הקבוצה הדמוקרטית שמקדמים אג'נדה ליברלית-דמוקרטית בתוך הליכוד

לקריאה נוספת
------------

* שוורץ דויד (1986), סיעה במפלגה - איגוד העובדים הליברלים במפלגה הליברלית בליכוד, עבודת גמר לתואר שני, חיפה, אוניברסיטת חיפה.
* שוורץ דויד (1991) ממפלגת אופוזיציה למפלגת שלטון תנועת החרות והליכוד, דוקטורט, ירושלים, האוניברסיטה העברית.

קישורים חיצוניים
----------------

* מפלגות,קואליציה,אופוזיציה-הספרייה הווירטואלית של מטח

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* HDS: 010091

 |
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**יוסף רקובר** (1905 - 1986) היה רופא פנימי ורופא ריאות, רופא יחידת פרטיזנים במלחמת העולם השנייה, מנהל מחלקת ריאות בבית חולים הדסה ירושלים ופרופסור לרפואה פנימית בבית הספר לרפואה באוניברסיטה העברית בירושלים.

קורות חיים
----------

רקובר נולד בשנת 1905 בוורשה, הבן השלישי מתוך ארבעה ילדים, בשנת 1925 יצא רקובר לפריס לאחר שהתקבל ללימודי רפואה באוניברסיטת סורבון. בפריס התחתן עם זיגריד שהייתה ממוצא גרמני.

במאי 1932 סיים רקובר את לימודי הרפואה והתמחה בפולין ברפואת ריאות ושחפת.

במהרה התמנה רקובר למנהל בית חולים לחולי שחפת בעיר נובוגרוד בפולין.

### מלחמת העולם השנייה

במלחמת העולם השנייה היה רקובר רופא של הפרטיזנים, נשוי לרופאה ואב לילד בן חמש. בעת מנוסתם מהנאצים, שמרו בני המשפחה מורפיום בארון למקרה חירום. באחד ממקומות המבטחים שאליהם הגיעו, אמרו להם שהנאצים עוברים מבית לבית ורוצחים יהודים, רקובר חיפש מקום מסתור, אבל הנאצים דפקו על הדלת ורעייתו זיגריד הזריקה לה ולבנה ברטי מורפיום. רקובר מצא אותם מתים והזריק לעצמו את מעט המורפיום שנשאר בבקבוק, אבל הכמות לא הספיקה להרוג אותו, אלא הביאה לעלפונו. את הגופות פינו לקבר אחים אזורי.

הפרטיזנים, שרקובר היה הרופא שלהם, לא הרימו ידיים עד שמצאו אותו בערימת המתים. הם גילו שיש לו עדיין דופק ונשימה והחיו אותו.

רקובר הצטרף לפרטיזנים בראשותו של הד"ר יחזקאל אטלס, והשניים הקימו בית חולים שדה בית החולים שירת יהודים ופרטיזנים רוסים גם יחד. רקובר שהיה רופא פנימי עסק בבית החולים בכל פעילות רפואית, שכללו ניתוחים כירורגים וגיניקולוגים.

בין שורות הפרטיזנים הכיר רקובר את רעייתו השנייה, שהייתה אחות במקצועה, לאחר שאיבדה את בעלה הראשון ובנם בשואה.

### ארץ ישראל

בשנת 1947 הזוג עלה לארץ ישראל, לאחר מסע ארוך דרך ונציה וקפריסין.

במלחמת העצמאות רקובר עבד בצפת ב"בית החולים הארצי לחולי ריאה בצפת", (בתקופת הקרבות עבר בית החולים לריאה לזכרון יעקב) והיה יד ימינו של מנהל בית החולים הד"ר פנחס וייל.

בשנת 1949 נולדה בתו נחמה.

בשנת 1952 עברו וייל ורקובר למרכז רפואי הדסה, בירושלים, לאחר שווייל נתמנה למנהל מחלקת ריאות ורקובר לסגנו.

בצאת הד"ר וייל לגמלאות רקובר נתמנה למנהל המחלקה, ולפרופסור בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים.

רקובר נפטר בשנת 1986.

משפחתו
------

לרקובר שתי בנות רופאות. פרופ' נחמה אורי רופאת אף אוזן גרון - מנהלת היחידה לאף ולסינוסים בבית חולים כרמל ופרופסור משנה בבית הספר לרפואה בטכניון ופרופ' גליה רהב, מנהלת המחלקה למחלות זיהומיות בתל השומר ופרופסור קליני בבית הספר לרפואה ע"ש סאקלר בבאוניברסיטת תל אביב.

שני ילדיה של אורי רופאים, ובתה של רהב, רופאה במרכז הרפואי מאיר בכפר סבא.

הערות שוליים
------------

1. ↑  נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1948-1799", איתי בחור - הוצאה לאור, מהדורה שנייה, מרץ 2012, ערך: רקובר, יוסף פרופ' עמודים 399-400
2. ↑  ד"ר יוסף רקובר- ארגון הפרטיזנים, לוחמי המחתרות והגטאות eng.thepartisan.org/document
3. ↑  נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1948-1799", איתי בחור - הוצאה לאור, מהדורה שנייה, מרץ 2012, ערך: וייל, פנחס עמודים 196–197
4. ↑  נדב מן, שנהיה בריאים: 100 שנה לבית החולים בצפת, באתר ynet, 5 במרץ 2010
5. ↑  "המעגל המרגש של משפחת הרופאים" - רוני רהב לומדת בבית הספר החדש לרפואה בצפת, באותו מבנה שבו סבה פרופ' יוסף רקובר החל את הקרירה שלו בארץ לאחר שניצל מהנאצים עדי חשמונאי, 5 בפברואר 2012
**קניון שער הצפון** הוא מרכז קניות הנמצא סמוך למחלף אתא דרום בקריית אתא, ובסמוך לכביש 22 ("כביש עוקף קריות").

היסטוריה
--------

הקניון הוקם בשיתוף חברת שיכון ובינוי מקבוצת אריסון וקבוצת ברונפמן-פישר בהשקעה של כ-600 מיליון שקלים, ותוכנן על ידי משרד משה צור אדריכלים. הקניון מחובר לסניף קריית אתא של "איקאה", החנות הצפונית של הרשת בישראל, כך שמסדרונות הקניון מובילים ישירות אל הסניף וממנו, ללא צורך במעבר לבניין נפרד.

קניון שער הצפון פתח את שעריו לציבור באוקטובר 2014 והוא הקניון הראשון בישראל שהוא בעל תקן לבנייה ירוקה בכלל ובעל הסמכת "LEED" בפרט. התכנון שלו שילב בתוכו כיכרות כניסה, המשמשות גם כמקומות עצירה ומנוחה. בנוסף, תקרת הקניון היא שקופה, לצורך מתן אפשרות לאור השמש לחדור פנימה, כחלק מפעילותו כקניון בבנייה ירוקה.

בקניון הוסדרו 200 חניות לאופניים.

שטח הקניון הוא כ-60,000 מ"ר ופועלים בו כ-100 בתי עסק. ביניהם, סופרמרקט של רשת שופרסל, חנויות אופנה והנעלה ובתי קפה. החל מאפריל 2018, בשטח הקניון ממוקמת גם לשכה של רשות האוכלוסין וההגירה.

הקניון ממותג כ"קניון המשפחות של הצפון". משנת 2015 ועד אמצע 2018, הובילה הקומיקאית ליטל שוורץ את הקמפיין הפרסומי שלו.

מנכ"ל הקניון הוא דותן שלום. בשנת 2021 בסמוך לקניון הוקם מתחם Redesign.

בתוך הקניון נמצאים משרדים של רשות ההגירה והאוכלוסין המשמשים את תושבי הצפון. המשרדים בקומה שנייה ליד חנות שופרסל.

גלריית תמונות
-------------

|  |
| --- |
| * כניסה למתחם חיסון קורונה של שירותי בריאות כללי בקניון שער הצפון, ינואר 2021כניסה למתחם חיסון קורונה של שירותי בריאות כללי בקניון שער הצפון, ינואר 2021
* משרדי רשות האוכלוסין וההגירה בקניון שער הצפון בקריית אתאמשרדי רשות האוכלוסין וההגירה בקניון שער הצפון בקריית אתא
* מראה כללי של הקניון מבחוץמראה כללי של הקניון מבחוץ
* מראה בתוך הקניון מראה בתוך הקניון
 |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קניון שער הצפון** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של קניון שער הצפון

הערות שוליים
------------

1. ↑  רותם כבסה, קניון שער הצפון נפתח לקהל הרחב, באתר "בלינקר", 5 באוקטובר 2014
2. ↑  שמעון בן עמי, השקת הקניון שער הצפון בקריית אתא של קבוצת שיכון ובינוי וברונפמן פישר, באתר zepo‏, 5 באוקטובר 2014
3. ↑  משה בנימין, ליטל שוורץ תוביל את מהלך המיתוג של קניון 'שער הצפון' - מתחם איקאה, באתר אייס, 13 ביולי 2015
טיפת מים יוצרת צורה עגולה כדי להקטין את שטח המגע עם העלה ההידרופובי
**אפקט הידרופובי** (מיוונית: **הידרו**= מים, **פובי**= מפחד) היא התכונה של מולקולות לא קוטביות ליצור צברים (אגרגטים) בתמיסה מימית.

ניתן לראות את האפקט ההידרופובי כשמערבבים יחדיו מים (מולקולה קוטבית) ושמן (מולקולה לא קוטבית). המים ושכבת השמן ייפרדו ויצרו שתי שכבות בעלות שטח מגע מינימלי בינן.

דוגמאות לאפקט ההידרופובי בטבע
-----------------------------

ברמה המולקולארית ניתן לראות את האפקט ההידרופובי ככוח העיקרי המניע את תהליך קיפול חלבונים. אפקט זה הוא הכוח המניע ליצירת ממברנות ביולוגיות מליפידים (lipid bilayer membrane). כמו כן לאפקט ההידרופובי חשיבות ביצירת המבנים של חומצות גרעין ובחלק מהאינטראקציות בין חלבוניים.

אמפיפטיות
---------

 ערך מורחב – **אמפיפיליות**  

אמפיפטיות הן מולקולות בעלות קבוצות הידרופוביים והידרופיליים גם יחד. מולקולות אמפיפטיות יוצרות מבנים ייחודיים, בהם שטח המגע בין הקבוצות ההידרופוביות קטן.

* monolayer - מבנה בו המולקולות האמפיפטיות מפנות את האזור ההידרופובי הרחק מהממס ההידרופילי, כך שנוצרת שכבה אחידה של המולקולה האמפיפטית כנגד הממס הקוטבי.
* מיצלה - צורה כדורית, חד שכבתית (מיצלה היא סוג של monolayer). נוצרות ממולקולות אמפיפטיות בעלות קבוצה הידרופובית קטנה, יחסית. דטרגנטים הם מולקולות אמפיפטיות, ובעזרתם נוצרות המיצלות האופייניות לחומרי סבון.
* bilayer - מבנה דו שכבתי האופייני לליפידים ממברנליים. הקבוצות ההידרופוביות פונות זו אל זו, והקבוצות הפולריות פונות לכיוון הממס הפולרי, משני צידי המבנה.

קיפול חלבונים
-------------

האפקט ההידרופובי עוזר להבין את הסיבה האנרגתית לקיפול חלבונים. חומצות האמינו בעלות השייר ההידרופובי (ואלין, מתיונין, לאוצין, פנילאלנין,איזולאוצין ואלנין) מניעות את קיפול החלבון בשל האפקט ההידרופובי בינן לבין המים, כך שנוצר לחלבונים גרעין קיפול (ליבה) הידרופובי סגור. המצב המועדף תרמודינמית הוא המצב בו לקבוצות הידרופוביות יש אינטראקציה מינימלית עם הסביבה המימית.

האפקט ההידרופובי בסביבה הידרופובית
----------------------------------

במידה והממס או הסביבה יהיו הידרופוביים (שומני, לדוגמה) האפקט ההידרופובי פועל כך שקבוצות קוטביות יתרחקו מהממס. כלומר, חלבונים יתקפלו הפוך מאשר קיפולם במים (inside-out): הקבוצות ההידרופוביות יפנו כלפי חוץ והקבוצות הפולריות בגרעין קיפול הידרופילי.

קישורים חיצוניים
----------------

* חדשנות מהטבע ארגון הביומימיקרי הישראלי, ‏המשטח היבש בעולם, באתר "הידען", 7 בינואר 2014
פירוש נוסף ערך זה עוסק במונח. אם התכוונתם לספר מאת אלבר קאמי, ראו אדם הראשון (ספר); אם התכוונתם לדמות מקראית, ראו אדם (דמות מקראית).
**אדם הראשון** (ידוע גם כ**האדם הראשון**, **אדם קדמון**, **אב קדום**, **האב הקדום** או **אם קדומה**. באנגלית הוא ידוע כ-**ancestor** או **Progenitor**) הוא מונח הבא לתאר אחת ממספר אפשרויות:

אב השושלת (אחד מהורי הוריו של הצאצא) עד האב הקדום המשותף של כל האנשים החיים על פני כדור הארץ. אדם כרומוזום Y וחוה המיטוכונדרית שהיא אם כל האנושות, או אדם שהוא האדם הנבון הראשון, רמוס ורומולוס שהם אבות הרומאים או האב הקדמון הכולל של כל היצורים החיים על פני כדור הארץ.

כמעט לכל תרבות אנושית יש מיתוס או סיפר של ראשית החיים. יש מישהו שנחשב כאב האנושות או האדם והאישה הראשונים.

* ביהדות ובשאר הדתות האברהמיות אלו הם אדם וחוה.
* בהינדואיזם זהו מנו
* על פי טקיטוס בספרו "גרמאניה", במיתולוגיה הגרמאנית, האדם הראשון היה מנוס(אנ'), בנו של האל טויסטו(אנ')
* אצל הסינים פנגו
* אצל היפנים איזאנגי ואיזאנמי
* אצל היוונים האלים יצרו את פנדורה כאישה הראשונה
* בגרסה אחרת של המיתולוגיה היוונית, איו היא האם הראשונה, שצאצאיה הם ראשית כל העולם המוכר על ידי היוונים
* הקיקויו מאמינים שגיקויו ומומבי היו הזוג הראשון
* בפרו ובוליביה (והסביבה) מאמינים שאל השמש הוריד את האדם הראשון והאישה הראשונה על אי השמש באגם טיטיקקה (בחלק הבוליביאני) וביקש מהם להוליד ילדים

אדם הראשון לפי משה
------------------

גר בחברון.

אדם הראשון לפי דרווין
---------------------

גר באפריקה.

אדם הראשון לפי האוקראינים
-------------------------

גר במאדים.

ראו גם
------

* ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אדם הראשון** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4385397-3
* NKC: ph1000916

 |
**ברוך ברלינר** (נולד בשנת 1942) הוא מלחין, כלכלן ומשורר ישראלי. מחברן של מאות יצירות מוזיקליות, שירים, ספרים ומאמרים.

ביוגרפיה
--------

ברוך ברלינר נולד בתל אביב. הוא סיים את לימודי הדוקטורט במתמטיקה באוניברסיטת ציריך בשווייץ, שם גם עבד כאקטואר בחברה השווייצרית לביטוח משנה "סוויס רי", חברת ביטוח המשנה הגדולה בעולם, עד שנת 1990, בה חזר עם משפחתו לישראל.

משנת 1990 עד פרישתו בשנת 2007 שימש כחוקר בכיר בפקולטה לניהול באוניברסיטת תל אביב וכיושב ראש המכון המדעי לביטוח על שם ארהרד. במסגרת עבודתו ומחקריו, הוזמן להרצות באוניברסיטאות רבות ובכנסים אקטואריים. כתב שני ספרים ומעל 100 מאמרים בנושאי אקטואריה, מימון וכלכלה.

עוסק זה שנים בכתיבת שירה בעברית, בגרמנית ובאנגלית. מלבד היצירה "בריאת העולם", יצירות נוספות כ"אברהם" שהיא פואמה סימפונית לתזמורת פילהרמונית, קריין ומקהלת גברים, וכן ריקודים דרום אמריקניים ונעימות במקצב הוואלס. בשנת 2016 נערך קונצרט זיכרון בקייב שציין 75 שנה לטבח בבאבי יאר. בקונצרט אותו הנחה אלכס אנסקי, ניגנה התזמורת הסימפונית של אוקראינה את יצירותיו של ברלינר: "אברהם" ו"קין והבל", לאחר מכן בוצעו יצירותיו בפסטיבל הוברמן בפולין, בבולגריה, ארצות הברית, מולדובה, רוסיה, צרפת, סרביה, אוסטריה, אסטוניה, קזחסטן, ארמניה, אוסטריה ורומניה. כמו כן, בכורה ליצירתו "סולם יעקב". 20 קונצרטים שהיו אמורים להתקיים במהלך 2020, כולל קונצרטים בלייפציג ובהמבורג שבגרמניה, בוטלו עקב וירוס הקורונה.

בנוסף יצא בשנת 2020 ספר שיריו ההומוריסטי בגרמנית.

במהלך שנת 2021 הוצגו לראשונה קונצרטים מיצירותיו העוסקות בתורה במדינות מוסלמיות כמו טורקיה, קירגיזסטן וקזחסטן.

בשנת 2022 מתוכנן לצאת הסרט "הכתובת על הקיר" שמסכם את הביקור והקונצרט בקייב.

לקריאה נוספת
------------

* Baruch berliner, **Limits of insurability of risks**, Prentice Hall College Div, 1982

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ברוך ברלינר** בוויקישיתוף
* ברוך ברלינר, סרטונים בערוץ היוטיוב
* ריאיון עם אלכס אנסקי על הקונצרט מיצירותיו של ברלינר, באתר (nrg)
* ביקורת על קונצרט מיצירותיו של ברלינר, באתר (הבמה)
* ריאיון עם נחום סלוצקר וד"ר ברוך ברלינר על יצירותיו בתוכנית "מה יהיה" עם יואב גינאי ברשת ב'. 2 בספטמבר 2016
* כתבה על הקונצרט (אורכב 13.02.2017 בארכיון Wayback Machine) בקייב באתר האוקראיני (KNK)
* ג'ני אלעזרי, המתמטיקאי שהתאהב במוזיקה: "נולדתי מחדש" ידיעות השרון
* גדעון דוקוב, ‏זו התחושה שלי בקונצרטים האלה, שאני שליח שמעביר את התורה לעולם, בעיתון מקור ראשון, 3 באוקטובר 2021
* ריאיון עם ברוך ברלינר בערוץ ILTV *Nachum Slutzker, Musician & Producer and Dr Baruch Berliner, Composer, Poet & Actuary*, נבדק ב-2021-05-25

הערות שוליים
------------

1. ↑  ILTV, Nachum Slutzker, Musician & Producer and Dr Baruch Berliner, Composer, Poet & Actuary, Youtube, ‏18 בינו׳ 2018
2. ↑  Frieling-Verlag, Umgestülpter Humor, Amazon.de, ‏אוגוסט 2020
3. ↑  אינסה גולזרובה, קסם המוסיקה מאת ברוך ברלינר ופבל כרמנוב, באתר nuz.uz, ‏10 באפריל 2021

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007513404105171
* GND: 1032896736
* ISNI: 0000 0004 0304 3321
* VIAF: 299396642
* WorldCat: viaf-299396642

 |
**קופולה** (ברוסית: **Купол**) היא מערכת לוויינית לקבלת התרעה על שיגור טיל בליסטי. המערכת החליפה מערכת Oko ומהווה דור שלישי של מערכת מסוג זה. הלוויין הראשון שוגר בשנת 2014.

היסטוריה
--------

תכנון המערכת החל בתחילת המאה ה-21 כאשר האחריות הייתה על תאגיד הטילים והחלל אנרגיה. החוזה הוענק בשנת 2007 עם תוכנית לבצע שיגור ניסוי ראשון בשנת 2009. מסיבות שונות יישום הפרויקט נדחה ורוסיה המשיכה בשיגור לוויינים של המערכת הישנה Oko.

השיגור הראשון בוצע בשנת 2015 מקוסמודרום פלסצק. לצורכי המערכת פותחו לוויינים מדגם "טונדרה" אך שיגורים מבוצעים בשם "קוסמוס.

עד למאי 2020 המערכת הגיע למתכונת מינימלית של 4 לוויינים. בנובמבר 2022 המערכת הגיע ל-6 לוויינים פעילים.

משקל של כל לוויין הוא כ-3,700 ק"ג והוא פועל במסלול גאוסינכרוני דומה למסלול מולניה. הלוויינים מתוכננם לעבודה במשך כ-7.5 שנים.

רשימת שיגורים
-------------

כל השיגורים בוצעו מקוסמודרום פלסצק בעזרת משגר מדגם סויוז 2.1B.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| תאריך שיגור | לוויין | הערות |
| 17 בנובמבר 2015 | קוסמוס 2510 |  |
| 25 במאי 2017 | קוסמוס 2518 |  |
| 26 בספטמבר 2019 | קוסמוס 2541 |  |
| 22 במאי 2020 | קוסמוס 2546 |  |
| 25 בנובמבר 2021 | קוסמוס 2552 |  |
| 2 בנובמבר 2022 | קוסמוס 2563 |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* תיאור הפיתוח
* רשימת שיגורים
* ציואר המערכת והלוויינים

הערות שוליים
------------

1. ↑  תוכניות ביצוע
2. ↑  מתכונת מינימלית של המערכת
**פנדורה** (Pandora) הוא שירות רדיו מקוון אשר מספק המלצות מוזיקה המבוססות על טעמו האישי של הגולש, על סמך נתונים מפרויקט הגנום המוזיקלי. השירות הושק במהלך שנת 2000.

השירות, אשר אותו מפעילה חברת Pandora Media, Inc. זמין רק בארצות הברית, אוסטרליה וניו זילנד. נכון לשנת 2022 לפנדורה היו כ-50 מיליון לקוחות

על מנת להפעיל את השירות המשתמש צריך לכתוב שיר או אמן/להקה אהובים במיוחד, ולאחר מכן השירות מנגן ברצף מגוון רחב של שירים אשר לכאורה דומים מבחינה מוזיקלית. בעת שהשירים מתנגנים המשתמש יכול לספק משוב על השירים שנבחרים - לסמן ששיר מסוים שמתנגן הוא מוצלח או לא מוצלח; נתונים אלו משמשים את פנדורה כדי שהשירים שייבחרו בעתיד יהיו תואמים במידה רבה יותר לטעמו האישי של המאזין. בעת בחירת השיר הבא שמתווסף לרשימת ההשמעה, נלקחים בחשבון מעל ל-400 תכונות מוזיקליות שונות (בהם סינקופה, טון, הרמוניה, וכדומה).

משתמשים רשומים רשאים ליצור בפרופיל המשתמש שלהם עד 100 "תחנות רדיו" אישיות שונות עם ז'אנרים מוזיקליים שונים.

תוך כדי ההאזנה, למשתמשים יש אפשרות לרכוש את השירים שהם שומעים, או את האלבומים שבהם נכללים אותם השירים, בחנויות מקוונות שונות.

משתמשי פנדורה יכולים להשתמש בחשבון חינמי, אשר מציג או משמיע בפני המשתמשים פרסומות, או לחלופין לרכוש מנוי בתשלום שאיננו מציג או משמיע פרסומות. נכון לאוקטובר 2014, פחות מ-5% מהמאזינים היו בעלי מנוי בתשלום.

בנובמבר 2014 ספריית השירים של פנדורה הכילה 1.5 מיליון שירים.

לאחרונה מעניקה פנדורה למאזינים שליטה רבה יותר באילו שירים מנגנות תחנות הרדיו המותאמות אישית שלהם עם תכונה חדשה בשם "Pandora Modes". ישנם שישה מצבי האזנה: התחנה שלי, שהיא האלגוריתם המקורי של פנדורה; "Crowd Faves", שתעדיף את השירים שמקבלים את הציון הגבוה ביותר של משתמשים אחרים באותה תחנה; "Deep Cuts", שיגיש שירים פחות ידועים של אמן או בז'אנר; "Discovery", שינגן יותר אמנים שלא מופיעים בדרך כלל בתחנה זו; "Newly Released", אשר יבחר רק את השירים החדשים ביותר מאמן או בז'אנר; ו- "Artist Only", שיאפשר למלא לחלוטין בקטלוג של אמן בודד.

בשנת 2019 השרות נמכר ל-Sirius XM.

ראו גם
------

* פרויקט הגנום המוזיקלי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פנדורה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פנדורה (באנגלית)
* פנדורה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* פנדורה, ברשת החברתית אינסטגרם
* האתר הרשמי של השירות (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מספר לקוחות בשנת 2022
2. ↑  Dani Deahl, THE VERGE, Pandora now lets you change its algorithm for selecting music, ‏19-3-2019

| שירותי מוזיקה דיגיטליים |
| --- |
| שירותים פעילים | Anghami • אפל מיוזיק • בנדקמפ • ביטפורט • בליפ.קום • בומפליי מיוזיק • CD Baby •‏ דיגיטלי אימפורטד • דיטו מיוזיק • דיג'יי-שופ • הופלה • אייסקאסט • iHeartRadio •‏ חנות האייטונס • ג'מנדו • ג'ונו רקורדס • לייב-365 • LiveXLive (Slacker) •‏ מגנטון • מלון • מיקסקלאוד • מוב • מיוזיק גלו • נימביט • NoiseTrade •‏ ONErpm •‏ פנדורה • פפטארי • קובוז • רדיו.קום • רוק-מיי-ראן •‏ רוקסי • ספינלט • ספוטיפיי • סאונדקלאוד •‏ יאנדקס. מוזיקה • טיידל • אמזון מיוזיק • ‏Last.fm • שזאם • דיזר • יוטיוב מיוזיק • eSound |
| שירותים לא פעילים | בלאקברי וורלד • גוגל פליי מיוזיק • גרובשרק • קאזה • רדיו |
**רחוב האבירים** (ביוונית: **Οδό των Ιπποτών**) הוא רחוב עתיק ברודוס אשר הוכרז על ידי אונסק"ו כאתר מורשת עולמית כחלק מ**עיר ימי הביניים ברודוס**.

זהו הרחוב המפורסם, החשוב והמרשים ביותר באזור הקולאכיום שבעיר העתיקה, המוביל ל**ארמון ראשי המסדר של אבירי רודוס**. הרחוב כולו מרוצף אבנים שחורות לבנות. 

ברחוב העתיק שכנו בתי האבן ששימשו את הקבוצות האתניות שכונו "הלשונות" - קבוצות האבירים שהרכיבו את מסדר ההוספיטלרים. הבתים נבנו בצורה אחידה כשבקומת הקרקע היו הסוסים והקומות העליונות נועדו לאבירים. לכל אחת משבע קבוצות האבירים ב"לשונות" איטליה, אוברן, אנגליה, גרמניה, פרובאנס וספרד, שהתפצלה ב-1462 לקסטיליה ולאראגון, היה מבנה משלה.

בתי האבן שנבנו בסגנון גותי, שימשו את האבירים ללינה, ארוחות משותפות וכינוסים. כיום הבתים העתיקים משמשים גופים ממשלתיים. הרחוב מתחיל בארמון ראשי המסדר של אבירי רודוס במערב ומסתיים במבנה בית החולים של האבירים ובכנסייה המוקדשת לבתולה במזרח.

הרחוב הוכרז בשנת 1988 כאתר מורשת עולמית על ידי ארגון אונסק"ו, כחלק מעיר ימי הביניים. בנימוקים להכרזה נכתב, בין היתר, כדלקמן:

> 
> "העיר העליונה (הקולאכיום) עם ארמון הגראנד מאסטר, בית החולים ו**רחוב האבירים**, היא אחד המתחמים העירוניים היפים ביותר מהתקופה הגותית. בעיר התחתונה מתקיימת אדריכלות גותית לצד מסגדים, בתי מרחץ ציבוריים ומבנים אחרים מהתקופה העות'מאנית"
> 
> 
> 
>

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* הרחוב ב-1844הרחוב ב-1844

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רחוב האבירים ברודוס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  UNESCO World Heritage Centre, Medieval City of Rhodes, UNESCO World Heritage Centre (באנגלית)

| אתרים בעיר רודוס |
| --- |
| עיר ימי הבניים | ארמון ראשי המסדר של אבירי רודוס • בית החולים של האבירים • רחוב האבירים ברודוס |  |
| יהדות רודוס | בית הקברות היהודי ברודוס • המוזיאון היהודי של רודוס • לה ג'ודריה • בית הכנסת קהל שלום |
| מוזיאונים | המוזיאון הארכאולוגי של רודוס |
**סודיום בנזואט** הוא חומר משמר שנוסחתו הכימית C6H5COONa. כתוסף מזון הוא מסומן כ-**E211**.

החומר הוא מלח של חומצה בנזואית המסיס במים, ניתן לייצרו באמצעות ריאקציה בין נתרן הידרוקסידי וחומצה בנזואית (C6H5COOH).

שימושים
-------

סודיום בנזואט הוא חומר משמר נפוץ למדי בתעשיית המזון. החומר מדכא התפתחות של בקטריות במזון וכן מונע צמיחת פטריות (Fungistatic). החומר אפקטיבי רק בתנאי חומציות גבוהה (pH < 3.5), אך מרבית מוצרי המזון והמשקאות עונים לדרישות אלה.

סודיום בנזואט מצוי במשקאות מוגזים, בריבות, ברטבים, במיצים ובחמוצים שונים כמו גם במוצרי הגיינה אישיים כגון משחות שיניים ואחרים.

סודיום בנזואט בטבע
------------------

סודיום בנזואט ניתן למצוא בכמויות קטנות בחמוציות ובסוגים שונים של פירות הניתנים לייבוש, כגון שזיפים ותפוחים, וכן תבלינים כגון קינמון.

סכנות בריאותיות
---------------

סודיום בנזואט הוא חומר שנוי במחלוקת; הסכנות הבריאותיות הטמונות בו אינן חד-משמעיות, אולם מספר מחקרים מצביעים על מגמה המוכיחה כי סודיום בנזואט עלול לגרום לבעיות ב-DNA האנושי, כמו גם נזקים שונים למערכת העצבים ובמקרים קיצוניים אף לסוגים מסוימים של סרטן. רשות המזון והתרופות האמריקנית (FDA) מאפשרת שימוש של עד 0.1% ממסת המוצר בחומר בכל סוג מזון או משקה, פרט למוצרים בהם נמצא החומר באופן טבעי, כך שבמיץ חמוציות, למשל, עשויות להיות כמויות גדולות יותר מהמקובל. "התוכנית הבינלאומית לבטיחות מחומרים" (The International Programme on Chemical Safety) ממליצה על כמות של עד 825 מ"ג ביום לכל ק"ג ממשקל הגוף.
במחקר בו נבדקה השפעת תערובות צבעי מאכל ותוספי מזון ובהם סודיום בנזואט על התנהגות של ילדים נמצאה עליה מובהקת בתסמינים של היפראקטיביות אצל ילדים ששתו מיץ המכיל 45 מ"ג סודיום בנזואט (בתערובת עם חומרים אחרים) לעומת ילדים ששתו מיץ "פלצבו" ללא תוספים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סודיום בנזואט** בוויקישיתוף
* סודיום בנזואט - דו"ח בריאות
* יעל גרוס, מי ישמור אותנו מפני E-211?, באתר nrg‏, 21 ביוני 2007
* דפנה ורדי, המשקה קל, הנזק כבד, באתר nrg‏, 28 במאי 2007
* מחקר על צבעי מאכל מלאכותיים וחומרים משמרים שנעשה בממלכה המאוחדת (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אחד המחקרים הפופולריים בנושא נערך בממלכה המאוחדת. לעיון: לחצו כאן
2. ↑  לעיון נוסף לחצו כאן
3. ↑  Donna McCann et al; Food additives and hyperactive behaviour in 3-year-old and 8/9-year-old children in the community: a randomised, double-blinded, placebo-controlled trial; **Lancet** 2007; 370: 1560–67
המחשה של מערכת הקואורדינטות האקליפטית
**מערכת הקואורדינטות האקליפטית** היא סוג של מערכת קואורדינטות שמימית המשמשת לתיאור מיקום גופים בחלל, בה מישור המלקה (Ecliptic בלעז) מהווה את קו הרוחב 0 (קווי הרוחב מקבילים לו וקווי האורך מאונכים לו). כמו במערכת הקואורדינטות המשוונית, גם במערכת זו מונח קו האורך 0 על נקודת שוויון האביב, והקווים מקבלים ערכים חיוביים מזרחית לו. הזווית בה נמצא הגוף מזרחית לנקודת שוויון האביב מסומנת באות λ. וזווית הנטייה של הגוף יחסית למישור המלקה מסומנת באות β. קווי הרוחב 90°+ ו- 90°- הם קטבי המלקה ונמצאים בהמשך האנך העובר דרך מרכז המערכת הנמצא בכדור הארץ או בשמש.

בגלל נקיפת ציר כדור הארץ מתרחשת נדידת נקודת שוויון האביב, דבר שגורם לשינוי מתמיד בערכים הניתנים במערכת זו. לכן חשוב לציין יחד עם נתוני המיקום גם את הזמן בו הם נמדדו. זמן זה נקרא "תקופת היחוס".

לרוב, במרכז המערכת ממוקם כדור הארץ, כך המערכת אמנם יותר נוחה לתיאור תנועת גרמי השמים ביחס לצופה האנושי, אולם אין היא משקפת את נתוני המסלול האמיתיים. זאת ועוד, במידה ורוצים לתאר בצורה טובה את הגופים כפי שנראים לצופה אנושי, נראה שעדיפה מערכת הקואורדינטות המשוונית. לכן לעיתים ממוקמת השמש במרכז המערכת, במקרה הזה היא נקראת גם **מערכת הקואורדינטות ההליוצנטרית**, ואז נתוני מיקום הגופים מתוארים יחסית לצופה היפותטי העומד במרכז השמש.

כבכל מערכת קואורדינטות שמימית, כדי לדעת את מיקומו הממשי של גוף בחלל, ולא רק את מיקומו הנראה על כיפת השמים, יש לנקוב בפרמטר נוסף, הוא מרחק הגוף מהעצם שמוקם במרכז המערכת (השמש, או כדור הארץ).

מערכת הקואורדינטות האקליפטית עתיקה יותר מזו המשוונית, על-אף שניתן לחשוב שהמערכת המשוונית היא יותר אינטואיטיבית.

המרת נתונים מהמערכת האקליפטית למשוונית
--------------------------------------

* יהיו λ ו-β קווי האורך והרוחב (בהתאמה) האקליפטיים.
* יהיו α ו-δ הנטייה והעלייה הישרה (בהתאמה).
* יהיה ε זווית הנטייה של ציר כדור הארץ, שהיא 23.439281°

### מאקליפטי למשווני

sin δ = sin ε sin λ cos β + cos ε sin β

cos α cos δ = cos λ cos β

sin α cos δ = cos ε sin λ cos β - sin ε sin β 

### ממשווני לאקליפטי

sin β = cos ε sin δ - sin α cos δ sin ε 

cos λ cos β = cos α cos δ 

sin λ cos β = sin ε sin δ + sin α cos δ cos ε 

### אזהרה לגבי פתירת מערכות המשוואות

על אף שנראה מתבקש "לפשט" את מערכות המשוואות ולהישאר עם ביטוי אחד לכל רכיב, אין הדבר כדאי שכן הפונקציות הטריגונומטריות אינן חד-חד ערכיות. לדוגמה, במערכת השנייה ניתן לחלק את שתי המשוואות האחרונות זו בזו ולקבל ביטוי יחיד ל-tan λ ({\displaystyle \tan \lambda ={\frac {\sin \epsilon \sin \delta +\sin \alpha \cos \delta \cos \epsilon }{\cos \alpha \cos \delta }}}), אולם צעד זה לא יהיה כדאי מאחר שפונקציית tan-1 "מניחה" שהזווית המבוקשת היא בין 0-180° בעוד ש-λ יכולה לקבל כל ערך בין 0-360°. כאשר מדובר ב-β הדבר לא משמעותי מאחר הערך שלה מוגבל מראש ל-90°- עד 90°+.

בפועל, כאשר מדובר בעצמים הקרובים למישור המלקה, מספיקה משוואה אחת כדי לקבוע את λ, בגלל שהיא באותו רביע כמו α.

לקריאה נוספת
------------

* יגאל פת-אל - **אסטרונומיה - מדריך להכרת השמים**, הוצאת קוסמוס (1998).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מערכת הקואורדינטות האקליפטית** בוויקישיתוף
**איסמעיל חאלדי** (בערבית: **إسماعيل خالدي**; נולד ב-1971) הוא הדיפלומט הבדואי הראשון במשרד החוץ הישראלי והשגריר המיועד בטורקמניסטן. בשנים 2020–2022 כיהן כשגריר ישראל לא-תושב באריתריאה.

ביוגרפיה
--------

חאלדי נולד בכפר ח'וואלד, הוא השלישי מבין אחד עשר ילדים. הוא חי באוהל בדואי עד גיל שמונה והלך 6 קילומטרים כדי ללמוד בבית ספר. חאלדי הוא בעל תואר ראשון במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה ותואר שני במדעי המדינה ויחסים בינלאומיים מאוניברסיטת תל אביב. הוא שירת במשרד הביטחון, במשטרת ישראל ובצבא ההגנה לישראל כאנליסט פוליטי.

חאלדי יזם פרויקט בשם "טיול ולמידה עם בדואים בגליל", שהביא אלפי צעירים יהודים לח'וואלד כדי ללמוד על התרבות וההיסטוריה של הבדואים. לדבריו, המפגשים הללו עוררו בו השראה להיות דיפלומט.

חאלדי החל לעבוד בשירות משרד החוץ בשנת 2004. ביוני 2006 מונה לסגן קונסול בקונסוליית ישראל בסן פרנסיסקו. באוגוסט 2009 מונה חאלדי ליועץ המדיני של שר החוץ אביגדור ליברמן.

חאלדי טוען כי יש עדיין דרך ארוכה לפני שהמיעוט הבדואי ישיג שוויון זכויות מלא בישראל, אך המצב משתפר, ויותר בדואים מסיימים בית ספר תיכון, מתקבלים לאוניברסיטאות ומשיגים משרות טובות יותר מאי פעם. לדבריו, "יש הבדלים במסורת ובדת בינינו, אבל בסוף היום כולנו אזרחי ישראל". הוא רואה את עצמו כבדואי גאה ורואה את מדינת ישראל כמועילה לקהילה הבדואית.

בשנת 2020 מונה לתפקיד שגריר ישראל באריתריאה, השגריר הישראלי הראשון ממוצא בדואי. אריתריאה מעולם לא אישרה את מינויו, ללא מתן נימוק כלשהו, ועל כן הוא עבד כשגריר לא-תושב מישראל עד שביולי 2022 הוחלט לסגור את השגרירות.

בספטמבר 2022 הוחלט על מינויו של חאלדי לשגריר בטורקמניסטן, בכפוף לאישור הממשלה.

ספרו
----

* A Shepherd's Journey: the story of Israel's first Bedouin diplomat, 2010 מסת"ב 978-965-555-473-1

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **איסמעיל חאלדי** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של איסמעיל חאלדי

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ishmael Khaldi: A Bedouin, a Muslim And an Unlikely Israeli Diplomat
2. ↑  Israel’s First Bedouin Diplomat Visits Santa Barbara
3. ↑  Israel’s first Bedouin envoy, באתר ynet‏, 22 ביוני 2006
4. ↑  מירית קושניר, רועה הצאן הבדואי הפך ליועץ של ליברמן, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 28 בינואר 2011
5. ↑  From Bedouin Shepherd to Israeli Diplomat
6. ↑  איתמר אייכנר, לראשונה: שגריר בדואי בשירות החוץ הישראלי, באתר ynet, 5 ביולי 2020
7. ↑  איתמר אייכנר, "האריתריאים כמו קיר": לפיד החליט לסגור את השגרירות הישראלית, באתר ynet, 9 ביולי 2022
8. ↑  אריאל כהנא, תמיר מורג, רשמית: זו השגרירה המיועדת של ישראל בטורקיה, באתר ישראל היום, 19 בספטמבר 2022.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007489460905171
* ISNI: 0000 0003 5998 3956
* LCCN: no2012005762
* VIAF: 221494237
* WorldCat: lccn-no2012005762

 |
**קידוד חיזוי ליניארי** (באנגלית: **Linear Predictive Coding** או בקיצור **LPC**) הוא כלי המשמש בעיקר לעיבוד אותות אודיו ולעיבוד דיבור לייצוג המעטפה הספקטראלית של אות דיבור דיגיטלי בצורה דחוסה, תוך שימוש במידע של מודל חיזוי ליניארי. זוהי אחת הטכניקות החזקות ביותר לניתוח דיבור, ואחת השיטות היעילות ביותר עבור קידוד דיבור באיכות טובה בקצב סיביות נמוך, ומספק הערכות מדויקות ביותר של פרמטרי דיבור.

מבט על
------

קידוד חיזוי ליניארי מתחיל עם ההנחה כי אות דיבור מיוצר על ידי זמזום בקצה של צינור (קולות דיבור), כאשר מדי פעם נוספים קולות של שריקות ופיצוצים (עיצורים שורקים ועיצורים סותמים). למרות שמודל זה נראה גס, הוא למעשה קירוב טוב של המציאות של קולות דיבור. הגלוטיס (החלל שבין הקפלים הקוליים) מייצר את הזמזום, המאופיין בעוצמתו (עוצמת קול) ותדירות (גובה הצליל). מערכת הקול (הגרון והפה) יוצרת את הצינור, המאופיין על ידי התהודה שלו, אשר מעוררים פורמנטים בצליל המיוצר.

קידוד חיזוי ליניארי מנתח את האות דיבור על ידי אמידת פורמנטים, הסרת ההשפעות שלהם מאות הדיבור, והערכת העוצמה והתדירות של הזמזומים הנותרים. התהליך של הסרת פורמנטים נקרא סינון הפוך, והאות הנותר לאחר חיסור של האות המסונן נקרא אות שארית (residue).

את המספרים המתארים את האינטנסיביות ואת התדירות של הזמזום, הפורמנטים, ואת אות השארית, ניתן לאחסן או להעביר אותם בנפרד. שיטת קידוד החיזוי הליניארי מסנתזת את אות הדיבור על ידי הפיכת התהליך: משתמשת בפרמטרים של הזמזום ואות השארית כדי ליצור אות מקור, אחר כך משתמשת בפורמטים כדי ליצור מסנן (המייצג את הצינור), ולבסוף מעבירה את המקור דרך המסנן, כדי לייצר דיבור.

בגלל שאותות הדיבור משתנים עם הזמן, תהליך זה נעשה על חתיכות קצרות של אות הדיבור, אשר נקראים מסגרות; בדרך כלל 30 עד 50 מסגרות לשנייה מניבות דיבור מובן עם דחיסה טובה.

ייצוג מקדמים של קידוד חיזוי ליניארי
-----------------------------------

קידוד חיזוי ליניארי משמש לעיתים קרובות לשידור מידע לגבי המעטפת הספקטרלית, ולכן הוא צריך להיות מסוגל לספוג שגיאות שידור. העברת מקדמי המסנן ישירות אינה רצויה, שכן הם רגישים מאוד לשגיאות. במילים אחרות, טעות קטנה יכולה לעוות את כל הספקטרום, או גרוע מכך, טעות קטנה עלולה להפוך את מסנן החיזוי לבלתי יציב.

קיימות שיטות מתקדמות לייצוג המקדמים כגון מקדמי החזרה LAR ו -LSP. כאשר האחרונה צברה פופולריות שכן היא מבטיחה יציבות של החזאי ושגיאות ספקטרליות הן מקומיות עבור סטיות מקדמים קטנות.

ראו גם
------

* דחיסת שמע
* עיבוד אותות קול

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קידוד חיזוי ליניארי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Deng, Li; Douglas O'Shaughnessy (2003). *Speech processing: a dynamic and optimization-oriented approach*. Marcel Dekker. pp. 41–48. ISBN 0-8247-4040-8.
**סירל** (באנגלית: **Cearl**) היה מלך ממלכת מרסיה בראשית המאה השביעית. סירל מלך בממלכה ככל הנראה בין שנת 606 לערך (או, לפי מספר מקורות משנת 615) ועד שנת 626 לערך.

סירל הוא הראשון מבין מלכי מרסיה המוזכר בספרו של בדה ונרביליס "תולדות הכנסייה של האומה האנגלית" (Historia ecclesiastica gentis Anglorum).

לא ידועה שייכותו המשפחתית לגנאלוגיה המלכותית של מרסיה. "דברי הימים האנגלו סקסים" אינם מזכירים אותו בגנאלוגיה המלכותית. הנרי מהנטיגטון, ההיסטוריון בן המאה ה-12, ציין כי סירל מלך אחרי פיבה אך לא היה בנו, אלא בן שבטו. 

על פי בדה ונרביליס הייתה לסירל בת אחת, קוונבר (Cwenburh) אשר נישאה לאדווין, מלך ברניקיה, ונולדו להם שני בנים אוספרית' (Osfrith) ואדפירת' (Eadfrith). ההיסטוריונים למדים מנישואים אלה הן על ברית בין ברניקיה (לימים ממלכת נורת'מבריה עם מרסיה) והן על עצמאותה של מרסיה ועוצמתה. ישנה סברה כי ברית זו נועדה להגן על מרסיה מפני ממלכת מזרח אנגליה.

לא ידוע הקשר בין סירל לבין פנדה אשר מלך אחריו, וייתכן כי היו יריבים.

הערות שוליים
------------

1. ↑  "ההיסטוריה אנגלורום" בתרגומה של דיאנה גרינווי, ספר שני, פרק 27, עמ' 111.

| מלכי מרסיה |
| --- |
| מלכי ממלכות ההפטרכיה | מרסיה • נורת'מבריה • וסקס • מזרח אנגליה • קנט • סאסקס • אסקס |
| מלכים | איסל • קנבה • קינוולד • קראודה • פיבה • סירל • פנדה • אווה • פידה • אוסוויו • וולפיר • אתלרד הראשון • קואנרד • קואלרד • קאולוולד • אתלבולד • באורנרד • אופה • אקגפירת' • קואנוולף • קנלם • קאולוולף הראשון • באורנוולף • לודקה • ויגלף • אגברט • ויגמונד • ויגסטאן • אלפלאד השני • באורטוולף • ברגרד • קאולוולף השני • אתלרד השני • אתלפלד • אלפווין |
| שושלות ממלכות ההפטרכיה | איקלינגאס • דיירה • ברניקיה • סרדיקינגאס • ואפינגאס • קנט • סאסקס • אסקס |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**פיבה** | **מלכי מרסיה** 606 לערך - 626 | **הבא**:**פנדה** |
תגובת ההלם של מסנן Raised cosine עומדת בקריטריון נייקוויסט ל-ISI. תגובות הלם משורשרות של Raised cosine מציגות את תכונת חוסר ה-ISI ברגע הדגימה. ב t=0 הפולס האמצעי נמצא במקסימום שלו וסכום שאר הפולסים מתאפס.
בתקשורת, **קריטריון נייקוויסט ל-ISI** מתאר את התנאים בהם צריך ערוץ תקשורת לעמוד (כולל תגובות תדר של מסנני שידור וקליטה), על מנת שלא יהיו הפרעות בין סימבולים שכנים (ISI). קריטריון זה מספק שיטה עבור בניית פונקציות מוגבלות-סרט על מנת להתגבר על השפעות של ISI.

כאשר מספר סימבולים משודרים ברצף (אחד אחרי השני) מעל ערוץ באפנון ליניארי (לדוגמה ASK, QAM וכו'), תגובת ההלם (או באופן שקול, תגובת התדר) של ערוץ גורם לסימבול משודר להתפשט בתחום הזמן. זה גורם ל-ISI, כי סימבולים ששודרו בעבר משפיעים על סימבולים שנקלטים כעת, ובכך מקטינים את הסיבולת לרעש. משפט נייקוויסט מקשר את התנאי הזה בתחום בזמן למקביל בתדר-תחום.

קריטריון נייקוויסט קשור באופן הדוק למשפט הדגימה של שאנון-נייקוויסט, רק עם נקודת מבט שונה.

קריטריון נייקוויסט
------------------

אם נסמן את תגובת ההלם של הערוץ כ- {\displaystyle h(t)}, אז התנאי עבורו אין ISI  הוא:

{\displaystyle h(nT\_{s})={\begin{cases}1;&n=0\\0;&n\neq 0\end{cases}}}
עבור כל מספר טבעי n, כאשר {\displaystyle T\_{s}} הוא זמן סימבול. משפט נייקוויסט אומר שהמשוואה הנ"ל בתחום הזמן שקולה למשוואה הבאה בתחום התדר:

{\displaystyle {\frac {1}{T\_{s}}}\sum \_{k=-\infty }^{+\infty }H\left(f-{\frac {k}{T\_{s}}}\right)=1\quad \forall f},
כאשר {\displaystyle H(f)} הוא התמרת פורייה של {\displaystyle h(t)}. זהו קריטריון נייקוויסט ל-ISI.

קריטריון זה יכול להיות מובן באופן אינטואיטיבי באופן הבא: העתקים מוזזים בתדר של H(f) צריכים להסתכם לערך קבוע.

בפועל, קריטריון זה מוחל על סינון baseband על ידי התייחסות לרצף הסימבולים כהלמים ממושקלים (הלם של דיראק). כאשר מסנני ה-baseband במערכת התקשורת עומדים בקריטריון נייקוויסט, סימבולים יכולים להיות משודרים מעל ערוץ בעל תגובת תדר שטוחה ברוחב פס מוגבל ללא ISI. דוגמאות למסנני baseband כאלה הם מסנן Raised cosine או מסנן Sinc כמסנן האידיאלי.

ראו גם
------

* מסנן Raised cosine
* מסנן Root-raised-cosine
* משפט הדגימה של שאנון-נייקוויסט

לקריאה נוספת
------------

* John G. Proakis, "Digital Communications, 3rd Edition", McGraw-Hill Book Co. 1995. מסת"ב 0-07-113814-5

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"קריטריון נייקוויסט ל-ISI"**.