**רפובליקת בּוֹטְסְוָאנָה** (בסצוואנה: **Lefatshe la Botswana**) היא מדינה ללא מוצא לים בדרום יבשת אפריקה. בעבר הייתה מדינת חסות בריטית ונקראה בצ'ואנאלנד. בוצואנה אימצה את שמה החדש לאחר קבלת עצמאותה ב-30 בספטמבר 1966.

המדינה גובלת בדרום אפריקה בדרום, בנמיביה במערב, בזמביה בצפון ובזימבבואה בצפון-מזרח. כלכלתה תלויה רבות בכלכלת דרום אפריקה, ומורכבת בעיקר מגידול בקר וחציבת יהלומים. המדינה קרויה על שם הקבוצה האתנית הגדולה שלה, הצוואנה.

בוצואנה נחשבת לאחת המדינות הדמוקרטיות ביותר ביבשת.

היסטוריה
--------

באצוואנה מתייחס לקבוצה האתנית הגדולה של הארץ שבאה לשטח מדרום אפריקה במהלך מלחמת הזולו בסוף המאה ה-19. לפני הקשר עם אירופה, הבאצוואנה חיו כרועי צאן וחקלאים תחת חוקים שבטיים.

במהלך המאה ה-19 פרצה יריבות בין מתיישבי הבאצוואנה והבורים מהרפובליקה הדרום-אפריקאית ומהגרים משבט השוֹנֵה ממדבר הקלהרי. לאחר פניות מצד הבאצוואנה לעזרה, הקימה ממשלת בריטניה ב-31 במרץ 1885 את "בצ'ואנאלנד" כמדינת חסות. החלק הצפוני נשאר תחת ניהול ישיר של הממשל המקומי יחד עם השלטון הבריטי והוא בוצואנה של היום. החלק הדרומי הפך לחלק ממושבת הכף והוא כיום חלק מהאזור הצפון-מערבי של דרום אפריקה; רוב דוברי סצוואנה כיום חיים בדרום אפריקה.

כאשר נוצרה מדינת דרום אפריקה בשנת 1910 מהמושבות הבריטיות באזור, הייתה כוונה לכלול גם את בצ'ואנאלנד באיחוד בזמן מאוחר יותר. דבר זה לא התרחש מעולם, מאחר שבריטניה המשיכה לדחות את העברת השטחים בתואנה כי יש להתייעץ עם תושביהם. עלייתה לשלטון של מפלגת המיעוט הלבן בדרום אפריקה בשנת 1948 והנחלת האפרטהייד הובילו להסרת חברותה של דרום אפריקה מחבר העמים הבריטי בשנת 1961. דבר זה חתם את הגולל על כל אפשרות לצירוף השטחים למדינה.

התרחבות השלטון המרכזי הבריטי והתפתחות הזהות הפוליטית של הממשל השבטי המקומי הביאו לביסוס שתי ועדות מייעצות במדינה, האחת בריטית והשנייה אפריקאית, בשנת 1920. חוקים שונים ב-1934 ביססו את כוח השלטון והחוק של השבטים. שתי הוועדות אוחדו בשנת 1951.

ביוני 1964 קיבלה בריטניה את ההצעה לממשלה דמוקרטית עצמאית בבוצואנה. מושב הממשלה נקבע בעיר גבורון בשנת 1965. באותה השנה נחתמה חוקה והתקיימו הבחירות הראשונות במדינה. העצמאות הוכרזה באופן רשמי ב-30 בספטמבר 1966.

בשנת 2001 זכה אתר טסודילו בצפון המדינה בהכרה כאתר מורשת עולמית.

ב-25 במרץ 2020 התגלה חולה ראשון של מגפת הקורונה. עד סוף 2023 חלו כ-330 אלף אנשים, וכ-2,800 מהם נפטרו.

גאוגרפיה
--------

 ערך מורחב – **גאוגרפיה של בוטסואנה**  

רוב שטחה של בוצואנה, כ-70% משטח האדמה, מכוסה על ידי מדבר הקלהארי.

בוצואנה היא מדינה ללא מוצא אל הים, בחלקה הדרומי של אפריקה, צפונית לדרום אפריקה. שטחה הכולל הוא 600,370 קמ"ר, מתוכם 585,000 קמ"ר הם יבשה. לבוצואנה קו גבול באורך כולל של 4,013 ק"מ, אשר מתוכם 1,360 ק"מ שייכים לגבול של בוצואנה ונמיביה; 1,840 ק"מ עם דרום אפריקה; 813 ק"מ עם זימבאבווה ו-2 ק"מ עם זמביה.

### אקלים

האקלים של בצוואנה יבש למחצה. הקייצים במדינה חמים מאוד, ומלווים בדרך כלל בסופות ורוחות חמות וחזקות.

### פני שטח

רוב האדמה בבוצואנה שטוחה, אם כי יש אזורים בהם ניתן למצוא גבעות והרים נמוכים, שם בדרך כלל מתבצעות עבודות כרייה.

באזור הדרום-מערבי מצוי חלק ממדבר הקלהארי. בצפון-מערב המדינה, מצויה דלתת האוקוונגו, שהיא הדלתה היבשתית הגדולה ביותר בעולם. בצפון המדינה מצוי "פארק המקחאדיחאדי", בו מצויים אגני מלח צחיחים. מישור המלח הגדול מקאגאדיקגאדי הממוקם בצפון היה פעם ימה, אך משהתייבש נותרו משקעי מלח גדולים באזור.

הנקודה הנמוכה ביותר בבוצואנה היא הצטלבותם של נהר הלימפופו עם נהר השאשה בגובה של 513 מ' מעל פני הים. הנקודה הגבוהה ביותר נמצאת בגבעות טסודילו, ברום של 1489 מ' מעל פני הים. בשנת 1999 התברר שגבעת אוצה מגיע לגובה של 1491 מ'.

### אוצרות טבע

בבוצואנה אוצרות טבע ומחצבים רבים כגון: יהלומים, נחושת, ניקל, מלח, סודה לשתייה, אשלגן, ברזל וכסף.

פוליטיקה
--------

מאז הכרזת החוקה בשנת 1965 והכרזת העצמאות ב-1966, בוצואנה היא רפובליקה דמוקרטית. הנשיא הוא ראש המדינה וגם ראש הממשלה. נשיאה הראשון היה סרטסה קחאמה. המפלגה הדמוקרטית במדינה זכתה עד כה בכל מערכות הבחירות. נשיאה הנוכחי של בוצואנה (משנת 2018) הוא מוקגווצי מסיסי.

נכון לשנת 2018, על פי מדד הדמוקרטיה של האקונומיסט, נמצאת בוצואנה במקום השלישי מבין מדינות אפריקה (אחרי מאוריציוס וכף ורדה), ובמקום הראשון מבין המדינות באפריקה היבשתית.

כלכלה
-----

מאז קבלת העצמאות כלכלתה של בוצואנה גדלה והתפתחה במהירות. ההכנסה לנפש עלתה בכ-9% בשנה בין 1966 ל-1999. הממשל הפגין תוכנית כלכלית יציבה ששרדה על אף קיצוצים בתקציב וחוב לאומי קטן יחסית. דירוג האשראי של המדינה הוא הגבוה באפריקה. הכלכלה ניזונה ממכרות היהלומים, אותם מפעילה חברה שמחציתה בבעלות הממשלה. ההכנסות ממכירות יהלומים סיפקו בשנות ה-90 50% מסך הכנסות הממשלה.

על אף זאת, הואטה צמיחת הכלכלה בשנים האחרונות, לאחר משברים שונים בתקציב וכן לאור עלייה בדרישות למימון שירותי בריאות. בוצואנה נפגעה קשות מנגיף האיידס ומוערך שכשליש מהאוכלוסייה הם נשאים. הממשלה הכירה בסיכון שהמגפה מהווה על המדינה והקימה מספר רב של תוכניות למניעת התפשטותה.

חלק ממשברי התקציב במדינה נובעים מעלותו הגבוהה של הצבא הסדיר. ביקורות רבות נשמעות על הצבא, שיש הטוענים כי אין בו צורך והסיכוי למלחמה בבוצואנה הוא קטן. כמו כן, העסקת ילדים עדיין קיימת במדינה, אך הממשל הכריז על תוכנית למיגורה במהלך השנים הקרובות.

בשנים האחרונות מנסה בוצואנה לגוון את כלכלתה מעבר לניצול משאבי הטבע בשטחה. בשל כך בוצואנה החלה לעודד השקעות זרות במדינה וכן בעלות זרה של חברות. מיסים בהקשרים אלו הורדו או בוטלו כליל במטרה לעודד דבר זה. רמת השחיתות בבוצואנה נחשבת לאחת הנמוכות בעולם. הפורום הכלכלי העולמי מדרג את בוצואנה כאחת משתי המדינות בעלות הכלכלה התחרותית ביותר באפריקה.

דמוגרפיה
--------

אוכלוסיית בוצואנה מונה כ-2.4 מיליון נפש. 98% מהאוכלוסייה היא מהשבטים הילידים וישנו מיעוט בן 2% של לבנים. 73% מהאוכלוסייה היא נוצרית, 20% אתאיסטים ושאר האוכלוסייה מאמינה בדתות מקומיות. השפה הרשמית היא אנגלית. אחוז הבערות במדינה עומד על 14%.

ממוצע הילודה לאישה הוא 2.7 צאצאים. תוחלת החיים היא 69.8 שנים. 20% מהאוכלוסייה הם נשאים של מגפת האיידס ומחלת המלריה נפוצה אף היא במדינה. 
כאשר פסטוס מוגאה נבחר לנשיא המדינה בשנת 2004 הוא יזם תוכנית רחבה למלחמה באיידס ושיעור החולים במחלה זו אכן ירד באופן משמעותי.

תרבות
-----

החגים בבוצואנה הם בעיקר חגים נוצריים, כגון חג המולד וחג הפסחא.

צבא
---

בעת הכרזת העצמאות לא היה לבוצואנה צבא. כוח צבאי הוקם לראשונה לאחר תקיפת הצבא הרודזי בשנת 1977. הצבא מונה כיום כ-12,000 חיילים ונחשב לצבא ממושמע ורב יכולת. לאחר שהתרחשו מספר שינויים פוליטיים לטובה באזור, עיקר פעילות הצבא היא בנושאים הומניטריים. רוב קציני הצבא קיבלו את הכשרתם ממומחי צבא אמריקאים.

יחסי בוצואנה–ישראל
------------------

 ערך מורחב – **יחסי בוטסואנה–ישראל**  

למדינת ישראל ישנם קשרים רשמיים עם בוצואנה, אך לא קיימת שגרירות, ולבוצואנה אין שגרירות בישראל. קיימים הסכמי שיתוף פעולה ממשלתית ועסקית של המגזר הפרטי.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימסע מדריך למטייל בוויקימסע: **בוטסואנה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **בוטסואנה** |

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בוטסואנה
* אתר הרשמי של ממשלת בוצואנה
* אתר הפרלמנט של מדינת בוצואנה
* רשימת שליטי בוצואנה
* תמונות מבוצואנה
* מידע על בוטסואנה בקטלוג הספרייה הלאומית
* בוטסואנה, תקציר ונתונים סטטיסטיים באתר ספר העובדות על מדינות העולם של ה-CIA (באנגלית)
* מולה יפה, בוצואנה: אפריקה כפי שהיתה בימי בריאת העולם, באתר ynet, 8 במרץ 2013
* רום בן-אליהו‏, קרחנה בבוטסואנה: אני והקרוקודילים בביצה הגדולה בעולם, באתר וואלה!‏, 2 באוקטובר 2014
* אייל ברטוב, ‏בוצואנה: מסע אל דלתת האוקוונגו, באתר GoTravel
* בוטסואנה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* בוטסואנה, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  דירוג שטח יבשתי - מתוך אתר Worldometer, כפי שפורסם ב-28 במאי 2021
2. 1 2  בצ'ואנה הפכה למדינה עצמאית, דבר, 2 באוקטובר 1966
3. ↑  דירוג אוכלוסייה - מתוך אתר Worldometer
4. ↑  דירוג תמ"ג - מתוך אתר הבנק העולמי, כפי שפורסם ב-1 ביולי 2023
5. ↑  מדד הפיתוח האנושי לשנת 2022 בדו"ח שפורסם ב-2024 על ידי אתר מינהל הפיתוח (UNDP) של האומות המאוחדות
6. ↑  Democracy Index 2018: Me too?, The Economist
7. ↑  דר. אסף רוזנטל, ‏דלתת האוקוונגו בבוטסואנה שבאפריקה הוכרזה אתר מורשת עולמי, באתר "הידען", 19 באוקטובר 2014
8. ↑  Democracy Index 2018: Me too?, The Economist

| מדינות אפריקה |
| --- |
| מדינות | אוגנדה • אלג'יריה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בורונדי • בורקינה פאסו • בוטסואנה • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • לוב • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • מצרים • מרוקו • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניז'ר • ניגריה • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה • סיישל • סיירה לאון • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה • תוניסיה | אפריקה |
| חבלי ארץ "לא מוכרים" | סומלילנד • רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית |
| שטחים תלויים | הטריטוריה הבריטית באוקיינוס ההודי • סנט הלנה, אסנשן וטריסטן דה קונה • האיים הקנריים • סאוטה • מלייה • מדיירה • מיוט • ראוניון • סוקוטרה |

| חבר העמים הבריטי |
| --- |
| מדינות חברות | 

|  |  |
| --- | --- |
| **ממלכות חבר העמים** | אנטיגואה וברבודה • אוסטרליה • איי שלמה • איי בהאמה • בליז • ג'מייקה • גרנדה • הממלכה המאוחדת • טובאלו • ניו זילנד • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פפואה גינאה החדשה • קנדה |
| אחרות | אוגנדה • אסוואטיני • בוטסואנה • בנגלדש • ברוניי • ברבדוס • גאנה • גיאנה • דומיניקה • דרום אפריקה • הודו • ונואטו • זמביה • טונגה • טנזניה • טרינידד וטובגו • לסוטו • מאוריציוס • מוזמביק • מלאווי • מלזיה • מלטה • נאורו • ניגריה • נמיביה • סיירה לאון • סיישל • סינגפור • סמואה • סרי לנקה • פיג'י • פקיסטן • קיריבטי • קמרון • קניה • קפריסין • רואנדה |

 |  |
| חברות לשעבר | אירלנד • גמביה • המלדיביים • ניופאונדלנד • זימבבואה |
| נושאי משרה | צ'ארלס השלישי, ראש חבר העמים • מושל כללי |
| אירועים וסמלים | משחקי חבר העמים • דגל חבר העמים • יום חבר העמים |
| מסמכי יסוד | הצהרת בלפור (1926) • חוק וסטמינסטר • הצהרת לונדון • הצהרת סינגפור • הצהרת לוסקה • הצהרת לאנגקאווי • הצהרת הארארה • הצהרת אדינבורו |

| מדינות האיחוד האפריקאי |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| אוגנדה • אלג'יריה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • הרפובליקה המרכז-אפריקאית1 • הרפובליקה של קונגו • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • לוב • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • מצרים • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • קמרון • קניה • רואנדה • רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית • תוניסיה

---

**הערות:** **1**חברותה הושעתה בעקבות מלחמת האזרחים שפרצה בסוף 2012 | אפריקה |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007547798305171
* BIBSYS: 90352435
* BNE: XX453563
* BnF: cb12073186f (data)
* GND: 4007857-7
* HDS: 003437
* ISNI: 0000 0001 2155 4000
* LCCN: n79079238
* MusicBrainz: e5e11b08-d26d-341c-af28-69d3c26607f7
* NARA: 10035827
* NDL: 00560911
* NKC: ge128803
* NLA: 35020582
* NLK: KAB202016109
* NSK: 000504086
* RERO: 02-A000022006
* SUDOC: 185752322
* Trove: 794817
* VIAF: 128459392
* WorldCat: lccn-n79079238

 |