recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
פירוש נוסף ערך זה עוסק בכוכב כפול. אם התכוונתם לרובה צלפים, ראו רמינגטון M40.

**M40** או **וינקה 4** (**Winnecke 4** או **WNC 4**) הוא כוכב כפול עמום בקבוצת הכוכבים הדובה הגדולה ואחד משני העצמים היחידים בקטלוג מסיה שאינם ערפילית, צביר כוכבים או גלקסיה (השני הוא M73).

היסטוריה
--------

שארל מסיה צפה ב-M40 ב-24 באוקטובר 1764, כאשר לפי רישומיו, חיפש ערפילית שדווחה על ידי האסטרונום יוהנס האבליוס מעל הזנב של הדובה הגדולה. כשלא עלה בידו למצוא באזור ערפילית, הניח שהכוכב הכפול שמצא, דווח בטעות כערפילית וכלל אותו בקטלוג. מסיה תיאר את זוג הכוכבים כבעלי בהירות נראית דומה וכקרובים מאוד זה לזה, עד כדי קושי להפריד ביניהם באמצעות הציוד שבו השתמש. כיום משערים שהאבליוס התכוון בכלל לזוג הכוכבים הקרובים 74 ו-75 בדובה הגדולה, שבהירותם גדולה בהרבה.

בשנת 1863 הוסיף האסטרונום הגרמני פרידריך אוגוסט תאודור וינקה את הכוכב הכפול כ-WNC 4 לקטלוג של כוכבים כפולים שאותו ערך, זאת מבלי לדעת על הכללתו בקטלוג מסיה. וינקה ציין שבהירויותיהם של הכוכבים הן 9.0 ו-9.3, שהמרחק הזוויתי ביניהם הוא כ-49 שניות קשת ושהקו המחבר ביניהם הוא בזווית של כ-88 מעלות. רק בשנת 1965 גילה האסטרונום החובב ג'ון מאלאס את הזהות בין M40 ו-WNC 4, על ידי השוואת מיקומם ותאורם בשני הקטלוגים.

תכונות
------

ככל הנראה לא מדובר במערכת כוכבים אלא בשני כוכבים בלתי קשורים שרק במקרה נמצאים על אותו קו ראייה מכדור הארץ. כיום המרחק הזוויתי ביניהם גדל לכ-53 שניות קשת והקו המחבר ביניהם הוא בזווית של כ-77 מעלות, מה שמחזק את ההערכה שאין קשר בין הכוכבים. על פי מדידת היסט נראה שהמרחק לכוכב הבהיר מבין השניים, M40 A הוא כ-510 שנות אור ובמקרה כזה הוא ככל הנראה כוכב הסדרה הראשית מסוג ספקטרלי G0, מעט יותר חם ומסיבי מהשמש ובעל הארה של בערך פי 3 ממנה. 

המרחק לכוכב העמום יותר, M40 B, אינו ידוע בוודאות, אך אם מדובר גם כן בכוכב הסדרה הראשית, אז מסתו, טמפרטורת פני השטח שלו הארתו צריכים להיות גדולים עוד יותר בהתאם לסיווגו הספקטרלי כ-F8, כך שמרחקו גדול עוד יותר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **M40** בוויקישיתוף
* M40 באתר SEDS
* M40, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים

| קטלוג מסיה |
| --- |
| צבירי כוכבים | M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M18 • M19 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M28 • M29 • M30 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M41 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M50 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M62 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M75 • M79 • M80 • M92 • M93 • M103 • M107 |  |
| גלקסיות | M31 • M32 • M33 • M49 • M51 • M58 • M59 • M60 • M61 • M63 • M64 • M65 • M66 • M74 • M77 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M94 • M95 • M96 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M104 • M105 • M106 • M108 • M109 • M110 |
| ערפיליות | M1 • M8 • M16 • M17 • M20 • M27 • M42 • M43 • M57 • M76 • M78 • M97 |
| אחרים | M40 • M73 |
| שארל מסיה • קטלוג קלדוול • הקטלוג הכללי החדש |
**ננסי תאייר** (באנגלית: **Nancy Thayer**;‏ נולדה ב-14 בדצמבר 1943, אמפוריה (אנ'), קנזס) היא סופרת, אמריקאית. שכתבה 31 ספרים, שתורגמו ל-13 שפות בהן עברית.

ביוגרפיה
--------

ננסי נולדה באמפוריה שבקנזס ב-14 בדצמבר 1943, להוריה ג'יין ומייקל פטון, הבכורה מבין שתי בנותיהם בהמשך עברה המשפחה לויצ'יטה. ב-1964, ברחה מהבית ונישאה לתאייר, פרופסור לפסיכולוגיה, מבוגר ממנה ב-16 שנה, גרוש עם 2 בנות וכך הפכה בגיל 20 לאם חורגת לשתי בנות מתבגרות. לזוג שני צאצאים, הבן ג'ושוע והבת סמנתה, סופרת אף היא. הם התגרשו ב-1980, שנה בה גם התפרסם ספרה הראשון. ב-1984 נישאה לצ'ארלס וולטר ועברה לחיות בננטקט מסצ'וסטס, אי קטן באטלנטי, כ-40 קילומטרים מדרום לקייפ קוד.

השכלה ומסלול מקצועי
-------------------

לתאייר תואר ראשון ושני בספרות אנגלית מאוניברסיטת מיזורי. בהמשך לימדה במספר אוניברסיטאות. החל מ-1980, עם פרסום הרומן הראשון שלה, היא "סופרת בזמן מלא".

פעילותה הספרותית
----------------

ספרה הראשון "סטפינג" (Stepping) יצא (במשמעות הורות חורגת) ב-1980 בהוצאת Doubleday (אנ'). לפני כן פרסמה סיפורים קצרים במספר כתבי עת ספרותיים.

לרבים מספריה רקע אוטוביוגרפי. והם מתרחשים בננטקט.

הספר "סטפינג" עובד לסדרה בת 13 פרקים ששודרה ב-BBC.

הספר "Spirit Lost" עובד לסרט על ידי United Image Entertainment (אנ').

אותות הוקרה
-----------

* 1980–1985 - עמיתת ה-Middlebury Bread Loaf Writers’ Conference.
* 2015 - פרס Romantic Times (אנ')

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של ננסי תאייר (באנגלית)
* ננסי תאייר, ברשת החברתית פייסבוק
* ריאיון עם ננסי תאייר באתר Nantucket Today (באנגלית)
* רשימת הספרים של ננסי תאייר

הערות שוליים
------------

1. ↑  נכון ליולי 2020
2. ↑  חברים ובעלים, תרגום: מיטל שרון, הוצאת קוראים, 2000
3. ↑  האתר של Middlebury Bread Loaf Writers’ Conferences (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007307939205171
* BIBSYS: 90141342
* CANTIC: a11806564
* ISNI: 0000 0001 0921 6332
* LCCN: n79099922
* NKC: xx0027427
* NLA: 35947608
* NLP: a0000001802049
* NTA: 068956223
* RERO: 02-A003894768
* SUDOC: 057750564
* Trove: 1158504
* VIAF: 85470477
* WorldCat: lccn-n79099922

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בפיוט ליום הכיפורים. אם התכוונתם לניגוני חב"ד על הפיוט הזה, ראו כי אנו עמך (חב"ד).

| כִּי אָנוּ עַמֶּךָ (מנהג פולין) |  |
| --- | --- |
| אֱלֹהֵינוּ וֵאלֹהֵי אֲבוֹתֵינוּ |  |
| סְלַח לָנוּ |  |
| מְחַל לָנוּ |  |
| כַּפֶּר לָנוּ |  |
| כִּי אָנוּ עַמֶּךָ | וְאַתָּה אֱלֹהֵינוּ |
| אָנוּ בָנֶיךָ | וְאַתָּה אָבִינוּ |
| אָנוּ עֲבָדֶיךָ | וְאַתָּה אֲדוֹנֵנוּ |
| אָנוּ קְהָלֶךָ | וְאַתָּה חֶלְקֵנוּ |
| אָנוּ נַחֲלָתֶךָ | וְאַתָּה גוֹרָלֵנוּ |
| אָנוּ צֹאנֶךָ | וְאַתָּה רוֹעֵנוּ |
| אָנוּ כַרְמֶךָ | וְאַתָּה נוֹטְרֵנוּ |
| אָנוּ פְעֻלָּתֶךָ | וְאַתָּה יוֹצְרֵנוּ |
| אָנוּ רַעְיָתֶךָ | וְאַתָּה דוֹדֵנוּ |
| אָנוּ סְגֻלָּתֶךָ | וְאַתָּה אֱלֹהֵינוּ |
| אָנוּ עַמֶּךָ | וְאַתָּה מַלְכֵּנוּ |
| אָנוּ מַאֲמִירֶיךָ | וְאַתָּה מַאֲמִירֵנוּ |
| אָנוּ עַזֵּי פָנִים | וְאַתָּה רַחוּם וְחַנּוּן |
| אָנוּ קְשֵׁי עֹרֶף | וְאַתָּה אֶרֶךְ אַפַּיִם |
| אָנוּ מְלֵאֵי עָוֹן | וְאַתָּה מָלֵא רַחֲמִים |
| אָנוּ יָמֵינוּ כְּצֵל עוֹבֵר | וְאַתָּה הוּא וּשְׁנוֹתֶיךָ לֹא יִתָּמּוּ |

**כי אנו עמך** הוא פיוט הנכלל בחזרת הש"ץ בתפילות העמידה של יום הכיפורים, ובו שלל דימויים ליחס שבין עם ישראל לאלוהים. מחברו של הפיוט אינו ידוע. לפיוט גרסאות שונות במנהג אשכנז המערבי ובמנהג פולין.

על הפיוט
--------

דימויים מהסוג המופיע בפיוט נכללים במדרש שיר השירים רבה, תוך ביסוס הדימויים על פסוקי התנ"ך, למשל: "הוא לי לשומר (תהילים קכ"א) הנה לא ינום ולא יישן וגו', ואני לו לכרם שנאמר: (ישעיה ה') כי כרם ה' צבאות בית ישראל". הפיוט ממשיך בדרך זו, וניתן לזהות את המקור בתנ"ך לכל אחד מהדימויים המוצגים בו.

הפיוט מתחיל בבקשה משולשת: "סְלַח לָנוּ, מְחַל לָנוּ, כַּפֶּר לָנוּ" שלאחריה הדימויים של היחס שבין עם ישראל לקב"ה מהווים מעין הנמקה לבקשה זו. שלוש השורות שלפני השורה האחרונה של הפיוט מציגות בתקבולת ניגודית את חטאי העם לעומת רחמי הקב"ה, והשורה האחרונה מציגה את אפסות האדם אל מול נשגבות האל.

לחנים לפיוט
-----------

### חב"ד

 ערך מורחב – **כי אנו עמך (חב"ד)**  

בחסידות חב"ד מושר הפיוט "כי אנו עמך" בשני לחנים, שאותם לימד האדמו"ר רבי מנחם מנדל שניאורסון, הניגונים מוכרים גם מחוץ לחסידות חב"ד, ומושרים בקהילות שונות, ואף מחוץ לעולם החסידות. כך בחסידות סאטמר ובישיבת פוניבז'. מצוי ששני הלחנים מושרים ברצף.

### ויז'ניץ

בחסידות ויז'ניץ קיים לחן עתיק לפיוט, שלפי המסורת האדמו"ר רבי מנחם מנדל הגר מחסידות קוסוב קנה את הלחן מרועה צאן. ניגון זה מושר גם כן על המזמור הללויה בתוך תפילת השופרות בתפילת מוסף של ראש השנה.

קישורים חיצוניים
----------------

* כי אנו עמך, באתר "הזמנה לפיוט"
* מהדורה אקדמית של הפיוט במנהג אשכנז המערבי ובמנהג פולין, מתוך מחזור גולדשמידט.

הערות שוליים
------------

1. ↑  שיר השירים רבה ב טז
2. ↑  דניאל גולדשמידט, **מחזור לימים נוראים**, כרך ב - יום כיפור, ה'תש"ל, עמ' 45–46
3. ↑  ישראל כהן, ‏מרהיב: כשבסאטמר שרו חב"ד • צפו בוידאו, באתר כיכר השבת, 19 באוקטובר 2014
4. ↑  ישיבת פוניבז' שרים "כי אנו עמיך", הקפות שניות תשע"ג, ביוטיוב
5. ↑  למשל: חיים ישראל באלבום "ירושלים": כי אנו עמך, חיים ישראל קובץ צליל; אלי מרקוס בכינוס השלוחים העולמי: כי אנו עמך - באתר Chabad.org
**כריסטופר לונד הנסן** (בדנית ובאנגלית: **Kristoffer Lund Hansen**; נולד ב-14 במאי 2002 בקרטמינדה שבדנמרק) הוא כדורגלן דני-אמריקאי המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת פלרמו מהסרייה ב'.

קריירת מועדונים
---------------

לונד גדל במחלקות הנוער של קרטמינדה ומיטיולן. ב-11 בפברואר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של מיטיולן, בניצחון 2-1 על אודנסה בולקלוב במסגרת הגביע הדני לעונת 2020/2021. ב-7 במרץ ערך את הופעתו היחידה בליגת העל הדנית, בהפסד 1-0 לאורהוס גימנסטיקפוינין במסגרת המחזור ה-20 לעונת 2020/2021.

ב-21 באפריל 2021 חתם לונד על חוזה לשלוש שנים באסביירג מליגת המשנה הדנית. ב-11 באוגוסט, עוד לפני ששיחק במדי אסביירג, חתם בהאקן מליגת העל השוודית, במדיה ערך 59 הופעות ליגה.

ב-21 באוגוסט 2023 חתם על חוזה לארבע שנים בפלרמו מהסרייה ב'.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net

הערות שוליים
------------

1. ↑  EfB henter back-talent i FCM באתר הרשמי של אסביירג, 21 באפריל 2021 (בדנית)
2. ↑  Officiellt: Kristoffer Lund klar för BK Häcken באתר Fotboll Transfers, ‏ 11 באוגוסט 2021 (בדנית)
3. ↑  LUND È ROSANERO, MERCOLEDÌ 23 AGOSTO LA PRESENTAZIONE באתר הרשמי של פלרמו, 21 באוגוסט 2023 (באיטלקית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"כריסטופר לונד"**.
**המכשפות והגריניגוג** (באנגלית: **The Witches and the Grinnygog**) היא סדרת טלוויזיה דרמת-פנטזיה-אפלה בריטית שעלתה לאוויר בשנת 1983. הסדרה מבוססת על ספרה של הסופרת דורות'י אדוארדס מ-1981 הנושא את אותו השם. הסדרה מיועדת לילדים אך סגנונה אינו קלאסי והיא ניחנת בתחושת אפלוליות וסכנה האופפת אותה.

מקור
----

מקור הסיפורים הוא בסיפורי מכשפות, מעברי זמן ועבודת אלילים מן התקופה הפרה-נוצרית באנגליה ששרדו עד לתקופה החדשה.

עלילה
-----

בעקבות החלטה להרוס את כנסיית סנט קת'ברט הנושנה, התושבים מארגנים מחאה ועקב כך מחליטים לפרק את הכנסייה לאבניה ולהעתיק אותה אל אתר חדש שם היא תיבנה בשנית מן הלבנים המקוריות שלה. בזמן העברתה, אחד מן הפסלים העתיקים והמוזרים בה - ה**גריניגוג** נופל ממשאית התובלה. הגריניגוג מתגלה על ידי אשה שלא מכירה את חשיבותו והיא מעניקה אותו לאביה המבוגר שמניח אותו בגינתו כגמד גינה. 

הכומר של סנט אדמונד מבין שהכנסייה פורקה מפני שסנט קת'ברט הייתה אפופה מסתורין ולא היה ידוע רבות על עברה. הכומר מחליט להקים מוזיאון להיסטוריית סנט אדמונד במכבסה ישנה ומפקיד את ילדיו על מבצע הקמת המוזיאון.

עם הופעת הגריניגוג, אירועים מוזרים מתרחשים: נראה כי הגריניגוג מנצנץ וזז ואחד הילדים טוען כי הוא דיבר אליו, מופיעים פסלים משונים ומגיעים אל הכפר גבר אפריקני השואל אודות הגריניגוג ושלוש נשים תמהוניות שנראה כאילו הן מחפשות משהו חבוי - ילד מעולם אחר. אנשי העיירה מפשפשים בעברם המשותף כדי לעזור, אך דווקא קבוצת הילדים מצליחה לפתור את החידה ולתקן את העוולה העתיקה.

קישורים חיצוניים
----------------

* "המכשפות והגריניגוג", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
**תרגומי הברית החדשה לעברית** נערכו מהטקסטים המקוריים הכתובים ביוונית קוינה או מתרגומי ביניים. **מהתנ"ך** בוצעו תרגומים אחדים של קטעים הכתובים בשפה הארמית המקראית ותרגומים מלאים של התנ"ך מעברית מקראית לעברית מודרנית. כמו כן בוצעו תרגומים לעברית של הספרים החיצוניים שנשתמרו ביוונית, בארמית ובלטינית.

התנ"ך
-----

 ערך מורחב – **תרגומי התנך#תרגום לעברית בת זמננו**  

התנ"ך נכתב בשפה העברית המקראית, וכולל מספר קטעים הכתובים בשפה הארמית המקראית: ספר דניאל פרקים ב'-ז' ואוסף תעודות המובא בספר עזרא. במשך השנים פורסמו מספר תרגומים לעברית של הקטעים הכתובים בארמית, וכן תרגומים מעברית מקראית לעברית מודרנית.

הספרים החיצוניים
----------------

 ערך מורחב – **הספרים החיצוניים#תרגומים לעברית**  

הספרים החיצוניים הם ספרים שלא נכללו בנוסח המסורה. חלקם בעלי אופי כיתתי כמו ספר היובלים, מלחמת בני אור בבני חושך, חזון עזרא, וחלקם בעלי אופי הקרוב ברוחו ליהדות הפרושית, כמו ספר משלי בן סירא. חלק מן הספרים החיצוניים נכללו בכתבי הקודש של כמה מן הזרמים הנוצריים. הספרים החיצוניים הגיעו אלינו בעיקר בשפה היוונית, בנוסח שנמצא בתרגום השבעים ונשמר על ידי הכנסייה הנוצרית. חלקם הגיע רק בתרגומים (משניים) מיוונית לשפות אחרות, כגון לטינית, ארמית נוצרית או שפת געז. במשך השנים תורגמו רבים מהספרים החיצוניים לעברית.

הברית החדשה
-----------

 ערך מורחב – **הברית החדשה#תרגומים לעברית**  

במשך השנים תורגמו ספרי הברית החדשה לעברית פעמים רבות, הן על ידי נוצרים והן על ידי יהודים.

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"תרגום הברית החדשה והתנ"ך לעברית"**.
**גפנית מחומשת** (שם מדעי: *Parthenocissus quinquefolia*) הוא צמח מטפס נשיר מהסוג גפנית שבמשפחת הגפניים שמוצאו מיבשת אמריקה.

צמיחה
-----

הגפנית המחומשת יכולה להגיע עד לגבהים של 20–30 מטר בטבע. באמצעות רפידות דבק חזק בגודל של 5 מ"מ הנמצאים על קצות קנוקנותיה.

פרחיה קטנים וירוקים וגדלים באשכולות באביב והם מבשילים בקיץ, אז צבעם הופך לסגול-שחרחר בקוטר של 5–7 מ"מ. הפרחים מכילים חומצה אוקסלית, רעל אשר יש לו השפעה בינונית על יונקים והם מהווים מקור מזון חשוב לציפורים בחורף.

הגפנית משמשת כצמח נוי והיא מפורסמת בעיקר בזכות הגוונים העזים אשר מקבלים עליה בשלכת. הגפנית משמשת גם כהצללה למבנים וקירות מתוך מטרה לסייע לוויסות הטמפרטורה במבנה.

בשלכת

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גפנית מחומשת** בוויקישיתוף
* גפנית מחומשת, באתר ITIS (באנגלית)
* גפנית מחומשת, באתר NCBI (באנגלית)
* גפנית מחומשת, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* גפנית מחומשת, באתר Tropicos (באנגלית)
* גפנית מחומשת, באתר GBIF (באנגלית)
* גפנית מחומשת, באתר The Plant List (באנגלית)
* גפנית מחומשת, באתר IPNI (באנגלית)

1. ↑  גפנית מחומשת באתר הרשימה האדומה של IUCN
נבחרת ישראל בשחייה ליד הגדר הטובה, חורף 1989.  

מימין למעלה - אירית אפרתי, רוית אלון, המאמן חנן גלעד. באמצע מימין - המנהל דוד סיבור, סהר אלוני, איריס קומן, מיכל אמין, רויטל וילנאי, תמי לוין, הדס פדה, עינת גבאי, אורת בש. למטה מימין - גלעד רפאלי, יואב ברוק, רזיאל רימר, אליאב טל, שגיא שטיגמן, שגב פורת, ערן הירש, ברק עטר וכרמל לויתן
**אליאב טל** (נולד ב-7 במאי 1972) הוא שחיין עבר, אלוף ישראל בשחייה.

ביוגרפיה
--------

טל התאמן בקבוצת הפועל נתניה בהדרכתו של שמריהו נאבל. בהיותו ילד צעיר זכה באליפות ישראל לגילאים הצעירים תוך כדי קביעת שיאים ישראלים. הוא היה חבר בנבחרות ישראל השונות לשחייה מגילאי נוער ועד בוגרים.

### 1982

באליפות ישראל בשחייה לילדים שנערכה בשנת 1982 קבע טל במשחה ל-100 מטר פרפר שיא ישראלי חדש לגילאי 10 של 1:16.35 דקות, שיא זה החזיק מעמד 33 שנים ונשבר ביולי 2015.

### 1985

ב**משחה נועם** (בריכת 25 מטר) שנערך בנהריה, בסוף דצמבר אותה שנה קבע טל 3 שיאים ישראלים חדשים לגילאי 13, במשחה ל-50 מטר חופשי (26.76 שניות), במשחה ל-200 מטר מעורב אישי (2:25.46 דקות) ובמשחה ל-200 מטר גב (2:25.22 דקות).

### 1986

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1986 קבע טל במשחה ל-200 מטר גב שיא ישראלי חדש לגילאי 14 של 2:20.53 דקות. במשחה נועם (בריכת 25 מטר) שנערך בנהריה בסוף דצמבר אותה שנה הוא קבע במשחה ל-100 מטר גב שיא ישראלי חדש לגילאי 15 של 1:03.44 דקות.

במסגרת תחרות רב אומות לנוער שנערכה באנטוורפן שבבלגיה זכה טל ב-6 מדליות, 2 זהב, 2 כסף ו-2 ארד.

### 1989

#### אלוף ישראל (בריכת 25 מטר)

באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בנהריה בפברואר זכה טל במדליית זהב במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:10.73 דקות.

#### המכביה

בתחרות השחייה של המכביה ה-13 שנערכה ביולי 1989 בבריכת השחייה באוניברסיטת תל אביב סיים טל פעמיים במקום שישי, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:00.55 דקות ובמשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:12.21 דקות.

#### אלוף ישראל

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט אותה שנה זכה טל ב-3 מדליות, אחת מכל סוג. מדליית זהב, במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:12.37 דקות, לפני גלעד רפאלי מהפועל בני שמעון (2:15.05 דקות) ועידו מירון מהפועל גלבוע (2:17.58 דקות), מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:00.95 דקות, אחרי ערן גרומי הפועל ירושלים (59.96 שניות), ולפני נמרוד ברקוביץ' ממכבי קריית ביאליק (1:01.39 דקות) ומדליית ארד, במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 59.20 שניות, אחרי גרומי (58.16 שניות) ואלון קובל (58.53 שניות).

### 1990

בתחרות שמונה האומות שנערכה באוסלו שבנורווגיה בסוף אפריל סיים טל פעמיים במקום שמיני במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:02.27 דקות ובמשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:13.60 דקות.

חייו האיישים
------------

טל נשוי, אבא לשלוש בנות ומתגורר ברמת השרון. הוא עובד בחברת קלאודזון בתל אביב.

קישורים חיצוניים
----------------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

* בית ברל אלופת הגברים בשחייה, מעריב, 11 בינואר 1987
* שיא נערים חדש לרז דר, מעריב, 19 בינואר 1987

הערות שוליים
------------

1. ↑  שחייני גש"מ שיפרו שיא שליחים בבריכת נהריה, מעריב, 29 בדצמבר 1985
2. ↑  אלכס פרלסמן, שיא ישראלי כמתנת פרידה מהחברים, מעריב, 8 באוגוסט 1986
3. ↑  אהרן ארנן, תחרות השחייה ע"ש נועם קרן: חממה של שיאי גילאים, מעריב, 28 בדצמבר 1986
4. ↑  אלכס פרלסמן, אליפות החורף בשחייה שפכה אור על בוגרים וותיקים, מעריב, 26 בפברואר 1989
**טניה כהן עוזיאלי** (ילידת איטליה, 1965) מכהנת כמנכ"לית מוזיאון תל אביב מאז ינואר 2019. לפני כן עבדה 18 שנה במוזיאון ישראל ובתפקידה האחרון שם בעבר שימשה אוצרת וראש האגף לשירותי אוצרות.

עוזיאלי החליפה במוזיאון תל אביב את סוזן לנדאו שפרשה לגמלאות.

בשלוש השנים הראשונות לכהונתה כמנכ"לית פקדו את מוזיאון תל אביב יותר מ-2 מיליון מבקרים, ונערכו בו תערוכות של אמנים ישראלים ובין-לאומיים מובילים כמו ג'ף קונס, צדוק בן דוד, אלכסנדר קלדר ויאיוי קוסמה. ביולי 2022 נבחרה למקום ה-32 ברשימת הנשים המשפיעות בארץ בירחון פורבס ישראל.

קורות חיים
----------

כהן עוזיאלי בעלת תואר ראשון ושני בארכאולוגיה ובתולדות האמנות מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ותוכנית אישית בתחום אמנות עתיקה. לאחר לימודיה עבדה ברשות העתיקות ובשנות ה-90 שימשה קצינת תרבות בקונסוליה בסן פרנסיסקו.

עם תחילת עבודתה במוזיאון ישראל שימשה כאוצרת באגף לאמנות ותרבות יהודית וכן בתערוכות בין תחומיות. היא הייתה אחראית על שחזור והקמת בית הכנסת הספרדי־פורטוגזי מסורינאם. לקראת שיפוץ וחידוש המוזיאון שימשה כמנהלת פרויקט באגף האמנות והתרבות היהודית, ולאחר מכן אצרה את שדרת בתי הכנסת.

משנת 2011 כיהנה כהן עוזיאלי כראש אגף שירותי אוצרות במוזיאון ישראל. בתפקיד זה הייתה אחראית על בניית מערך תערוכות שנתי וניהול אוספי המוזיאון. ב-2015 אצרה במוזיאון את התערוכה הרב תחומית "קיצור תולדות האנושות", שהציגה בהמשך גם בגרמניה. היא שימשה גם כאחת האוצרים של התערוכה שהוצגה בביתן הישראלי בביאנלה לאדריכלות בוונציה.

כהן עוזיאלי נולדה וגדלה ברומא ועלתה בגיל 19 לישראל. נשואה ואם לשלושה.

התפיסה האוצרותית
----------------

כהן עוזיאלי מצדדת בהנגשת המוזיאון לקהל הרחב, לא על חשבון האיכות. בראיון אמרה בעבר: ״אני רוצה להיות פופולרית ונגישה יותר לקהל רחב. אבל לא על חשבון איכות".

לדעתה, על המוזיאון לייצג אמנות מודרנית ועכשווית, וגם אמנות ישראלית. "יש לנו אחריות לייצג גם את האמנות הישראלית לדורותיה – לאורך היסטוריה של 100 שנה – ולייצג את יחסי הגומלין של האמנות הישראלית עם האמנות הבין־לאומית", אמרה.

היא דוגלת בהרחבת התכנים שמוצגים במוזיאון. "אנחנו צריכים להציג גם תערוכות אופנה ויותר תערוכות עיצוב ואדריכלות. המוזיאון צריך להיות כל הזמן עם היד על הדופק ולהגיב. כשמציגים אמנות עכשווית היא צריכה להיות מוצגת עם הקשרים רחבים".

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד מיה אשרי, טניה כהן עוזיאלי נבחרה לתפקיד מנכ"לית מוזיאון תל אביב לאמנות, באתר הארץ, 21 ביוני 2018
2. 1 2  32# טניה כהן־עוזיאלי, באתר Forbes Israel
3. 1 2  אתר למנויים בלבד נעמה ריבה, מנכ"לית מוזיאון ת"א החדשה: "אנחנו בועה בתוך בועה. ואת שתיהן צריך לפרוץ", באתר הארץ, 20 במאי 2019
4. ↑  קיצור תולדות האנושות, באתר מוזיאון ישראל
5. ↑  טניה כהן עוזיאלי תהיה מנכ"לית מוזיאון תל אביב לאמנות החל מ-2019, באתר וואלה!‏, 21 ביוני 2018
6. ↑  סוניה מרמרי, ‏"אנחנו מאבדים את הזהות שלנו כמוזיאון, דברים יצאו מפרופורציות", באתר גלובס, 22 בפברואר 2020
7. ↑  עדי אהרוני מילשטיין, ‏שער הניצחון בתחפושת: המלצות מנכ"לית מוזיאון ת"א לאמנות, באתר גלובס, 9 באוקטובר 2021
8. ↑  טניה כהן־עוזיאלי: רואה את התמונה הגדולה, באתר מגזין פורטפוליו, ‏2020-09-16

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007305571605171
* BnF: cb16651875d (data)
* GND: 1016269587
* ISNI: 0000 0001 0046 425X
* LCCN: no2010160970
* RERO: 02-A019057925
* SUDOC: 170852415
* VcBA: 495/325607
* VIAF: 149352525
* WorldCat (עם VIAF): 149352525

 |
**פתוחי פה** (שם מדעי: *Semaeostomeae*) היא סדרה של נבוביים מהמחלקה מדוזות סוכך אשר שוכנים באוקיינוסים הפתוחים ולעיתים גם במעמקי הים.

מדוזות אלה בעלות ארבע זרועות מוארכות בעלות תאים צורבים סביב פיהן ועוד ארבע קצרות יותר המצויות בקצה הגוף. הזרועות יכולות להגיע לאורך רב ואצל מדוזת רעמת האריה אורכן עשוי לעלות על 36 מטרים, מה שהופך אותה לגדולה שבמדוזות. 

למדוזות אלה פעמון רחב בעל מעין "קפלים" בקצוות, מערכת של ארבע "שקיות" היוצאות מתוך הקיבה המרכזית. 

כמו רוב המדוזות גופן שקוף עם זרועות בשרניות וצורבות. 

מדוזות אלה שטות לצד הזרם וניזונות מסרטנים ודגים קטנים הנלכדים בזרועותיהן.

משפחות
------

* *Cyaneidae* - בה מדוזת רעמת האריה
* *Drymonematidae*
* *Pelagiidae* - בה מדוזת סרפד פסיפית ומדוזת סרפד שחורה
* אורליות (*Ulmaridae*) - בה האורליה הכחולה והסטיגיומדוזה
* *Phacellophoridae* - בה מין יחיד מדוזת ביצת-עין (*Phacellophora camtschatica*).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פתוחי פה** בוויקישיתוף
* פתוחי פה, באתר ITIS (באנגלית)
* פתוחי פה, באתר NCBI (באנגלית)
* פתוחי פה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* פתוחי פה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* פתוחי פה, באתר GBIF (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007531767305171

 |
**עשינו עסק** היה שעשועון טלוויזיה נושא פרסים בהפקת ערוץ 2 ששודר בין השנים 1994–1996. השעשועון מבוסס על פורמט אמריקאי בשם "Let's Make a Deal", אשר שודר בארצות הברית משנות השישים ועד שנת 2003 וזכה להצלחה רבה יחסית לאורך השנים. גרסאות נוספות של השעשועון שודרו גם בארצות נוספות. מנחי השעשועון היו אברי גלעד וצביקה הדר.

המשחק
-----

כל פרק הורכב ממספר "הצעות עסקיות" בין מנחה התוכנית לבין משתתפים שונים מהקהל. המשתתפים בקהל נבחרו באופן אקראי על ידי המנחה לאורך התוכנית.

הפורמט של התוכנית שודר בווריאציות שונות. בפורמט הפשוט ביותר, ניתן למתחרה בהתחלה פרס יקר ערך, והמנחה הציע לו להחליף את הפרס בפרס אחר - המילכוד הוא שהפרס המוצע כתחליף הוסתר. לעיתים הפרס הוסתר מאחורי אחד מתוך שלושה וילונות על הבמה, לעיתים באחת משלוש קופסות אשר הוצבו על הבמה, ולעיתים בתוך קופסות קטנות אשר הובאו לקהל. לעיתים הפרס אותו קיבל המשתתף בהתחלה היה גם מוסתר. הפורמט השתנה רבות לאורך התוכנית.

הפרסים אשר הוצעו בתוכנית היו פרסים יקרי ערך כגון מוצרי אלקטרוניקה, רהיטים, ואף מכוניות. מאחורי הווילונות הנוספים בהם לא היו פרסים נהגו להציב דחלילים.

בנוסף, בסיום התוכנית, בעוד הכתוביות רצו על המרקע, נהג המנחה לנהל "עסקאות" מהירות עם משתתפים אקראיים מהקהל. העסקאות כללו בדרך כלל הצעות של מתן כסף למשתתפים אקראיים מהקהל תמורת פריטים מסוימים בבעלותם.

עשינו עסק פרסים
אחת הזוכות במכונית בעשינו עסק והמנחה אברי גלעד
הדחליל שהמתין לאלו שלא זכו בפרסים

עשינו עסק בישראל
----------------

בישראל שודרה התוכנית במסגרת שידורי הזכיינית קשת בערוץ 2 בשנים 1994–1996. את התוכנית הנחה בתחילה אברי גלעד, ולאחר שפרש מהנחיית התוכנית בסיום העונה השנייה, החליף את מקומו צביקה הדר למשך העונה השלישית.

ראו גם
------

* בעיית מונטי הול

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עשינו עסק** בוויקישיתוף
*

הערות שוליים
------------

1. ↑  ניר קיפניס, ‏הדחליל, באתר גלובס, 4 באוקטובר 2000
**אליעזר גלאובך-גל** (נולד ב-1933) הוא סופר ופעיל חברתי בישראל.

ביוגרפיה
--------

אליעזר גלאובך-גל נולד בשנת 1933 בכפר צ'רפקאוץ' (Cerepcăuți) שבצפון בוקובינה שברומניה (היום Cherepkivtsi שבמערב אוקראינה). אליעזר גלאובך הוא בנם של קלרה ושלמה גלאובך אשר ניהל חווה חקלאית גדולה.

בסוף שנת 1947 יצא אליעזר להכשרה של עליית הנוער בשם "אלניה" בהולנד.

אליעזר עלה ארצה שנה לאחר אימו, באוקטובר 1948. הוא נקלט בקיבוץ כפר גליקסון, ועבר להתגורר עם אימו בחיפה. בשעות היום היה אליעזר עובד בנמל ובערב הוא למד בבית הספר.

אליעזר התגייס לצה"ל ושירת כקצין חי"ר ועבר קורס חובלים.

בשנת 1957 התחתן אליעזר עם רחל זימרמן. בשנת 1958 עברו לירושלים, שם הוא השלים את לימודי התואר הראשון במדעי המדינה באוניברסיטה העברית. לימים השלים את לימודיו לתואר שני ושלישי בארצות הברית.

אליעזר היה מנהל בבית העם בירושלים ובשנת 1961 בוא הכין את בית העם למשפט אייכמן.

אליעזר מילא תפקידים ציבוריים רבים, ביניהם- סמנכ"ל החברה הממשלתית לתיירות, יושב ראש עולמי של ארגון יוצאי בוקובינה, חבר הנהלת חוות הנוער הציוני, אליעזר היה ממקימי מרכז תרבות עמים לנוער, וחבר מועצת יד ושם.

אליעזר היה חבר מועצת עיריית ירושלים ויועצו של ראש העירייה טדי קולק והוצב במקום סמלי ברשימת מפלגת העבודה לכנסת ב-2003.

במהלך השנים השתתף אליעזר בלמעלה משישים כינוסים בינלאומיים ברחבי העולם בנושא של הסדר שלום במזרח התיכון. בגיל גבורות זכה אליעזר בפרס ממלכתי על מפעל חיים על תרומתו לשיפור איכות החיים והסביבה בישראל, פרס לשנת 2014 שהוענק לו במעמד רשמי במשכן הכנסת.

משפחה
-----

בשנת 1940 נולד אחיו פישל-דגי. אביו שלמה ואחיו פישל-דגי נספו בשואה. בשנת 1957 התחתן אליעזר עם רחל זימרמן, לזוג נולדו שתי בנות - שלומית ורוויטל, ושלוש נכדות - רותם, דניאל ועינב.

ספריו
-----

אליעזר כתב מספר ספרים בנושא מעמדה המדיני של ירושלים וכן בנושא שואת יהודי בוקובינה ורומניה. מבין ספריו:

* **אנתולוגיה** (ירושלים: הוצאה עצמית, 2022). קישור לספר
* **הולודומור: מסעות ילדותי בשואה** (ירושלים: הוצאה עצמית, 2022). קישור לספר, קישור לסרטון
* **לצדו של ענק: טדי קולק** (ירושלים: הוצאה עצמית, 2020). קישור לספר
* **ר' משה זימרמן** (ירושלים: הוצאה עצמית, 2020). קישור לספר
* **ירושלים השלמה שסועה** (תל אביב: הוצאת ירון גולן, 1998).

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  אליעזר גלאובך-גל, באתר יד ושם
2. ↑  קישור למצגת על טקס קבלת פרס שיפור איכות החיים והסביבה בישראל

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1080973370
* VIAF: 45148874694949622696
* WorldCat (עם VIAF): 45148874694949622696

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"אליעזר גלאובך-גל"**.
**משכן האמנים**, הנקרא גם "בית הסופר", הוא מתחם לאמנות ותרבות בהרצליה, הכולל גלריה, תוכנית אירוח וחללי עבודה לאמנים מתחומים שונים.

היסטוריה
--------

בשנת 1936 הציע ועד המושבה הרצליה אזור ג' לאגודת הסופרים, 10 דונמים של קרקע בחינם, כדי לבנות מקום מנוחה ועבודה לסופרים ויוצרים. זמן רב אגודת הסופרים לא עשתה בנידון כלום, כלומר, הם הסכימו להצעה אך לא פעלו למען הקמת המתחם.

בשנת 1947, בנימין גיצ'קו, שהיגר מרוסיה לארצות הברית לפני מלחמת העולם הראשונה, ועבד עם סופרים, עלה ארצה. כשהגיע לארץ, שמע על הרעיון להקמת בית הסופר, והוא הציע את שירותו לטפל בהתנדבות ובגיוס כספים. עוד פעיל, ורדימון, מנהלו של קולנוע מוגרבי באותה תקופה, קיבל על עצמו את תפקיד הגשת תוכניות הבניין, והתקשורת עם הקבלנים. עוד פעילים שהיו חברים באגודת הסופרים והצטרפו היו - אשר ברש, יו"ר אגודת הסופרים דאז, אליעזר שטיינמן, ישראל כהן, דוד שמעוני, ראובן גרוסמן ושמעון הלקין. צורף גם בן ציון מיכאלי, ראש מועצת הרצליה.

תורמים ארגנטינאים מבקרים בגבעת הסופר
התוכנית שאושרה על ידי האגודה כללה מבני מגורים לסופרים, חדרים לספריה וחדרי עיון, אולמות כנסים והרצאות, חדר אוכל ומטבח. אגודת הסופרים האמינה כי ימצאו תורמים שיממנו את הבנייה, מהארץ ומחו"ל. סכומים מעטים נאספו - בנימין גיצ'קו נסע לארצות הברית והצליח לגייס מעט כסף, בארץ נמצאו כמה תורמים, ומועצת הרצליה הקציבה למתחם 2,000 לירות.

אבן הפינה הונחה במאי 1952. במהלך הבנייה, העבודה הופסקה עקב מחסור בכספים. גיצ'קו נסע שוב, הפעם לארגנטינה, וחזר עם משלחת יהודית, שתרמה סכום נכבד. העבודה חודשה והחליטו לקרוא לאחד הבניינים ע"ש התורמים - "ביתן ארגנטינה". התורמים חזרו לארצם, בהבטחה לשלוח עוד כסף, אך לא קיימו את הבטחתם. העבודה נפסקה, ואחר חודשה ושוב הופסקה.

הבניינים עמדו ריקים, ולכן עיריית הרצליה השכירה את המקום והסבה אותו לבית ספר לילדי שגרירים. אחר כך הפך ל"מרכז נוער", כלומר, מעין מעון. בהמשך, הפך ל"בית המדרש למורי ציור" - חוג ציור למסיימי תיכון, ולאחריו, ננטשו הבניינים פעם נוספת. בהמשך, הוקמה בריכה בחלק מהמתחם.

רק בשנות ה-90, אחד המבנים הפך למתחם ספורט ואת השני החליטו להסב למשכן האמנים. ורדה גנוסר שהייתה מנכ"לית אגודת הסופרים אז, עסקה בפרויקט "דירות אירוח לסופרים" ברחבי הארץ, וכשעברה להרצליה, שמעה על המבנה שיועד להיות כמעט מה שהיא רצתה שיהיה. היא פנתה מיד לראש העיר דאז, אלי לנדאו והציעה לו לחדש את המבנה. "לשמחתי מצאתי אוזן קשבת והתלהבות לנושא. הוחל בשיפוץ הבניין והוא חולק לשלוש דירות אירוח ליצירה, עם חידוש שהוספתי - לא רק לסופרים, אלא ליוצרים מכל התחומים." גנוסר ניהלה את משכן האמנים עד לשנת 2012, לאחריה ניהלו את המשכן טל קובו וד"ר אורי הולנדר.

החל מנובמבר 2015 מנהל משכן האמנים הוא האוצר רן קסמי-אילן.

ראו גם
------

* שאול טשרניחובסקי

לקריאה נוספת
------------

* בן ציון מיכאלי, **הרצליה ראשיתה והתפתחותה**, הוצאת מלוא בע"מ, תשמ"ט, 1989
* מרדכי נאור, **סיפורי הרצליה - ממושבה חקלאית למרכז היי-טק ומה"באסה" ועד פארק הרצליה**, הוצאת ספריית יהודה דקל, המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, תשע"ג, 2013

קישורים חיצוניים
----------------

* TheArtistsResidence.org - אתר האינטרנט של משכן האמנים
* משכן האמנים, באתר העיר הרצליה

הערות שוליים
------------

1. ↑  סיפורי הרצליה, עמ' 154
2. ↑  הרצליה ראשיתה והתפתחותה, עמ' 238
3. ↑  ורדה גינוסר, מתוך מהמעברות עד ההכרזה לעיר, עמ' 157
פירוש נוסף ערך זה עוסק ברכס הרים באפגניסטן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו רכס ניקולאס.

**רכס ניקולאס** (בפרסית: **سلسله کوه نیکلاس**), המכונה גם **סלסלה-י כוה-י ואח'אן** (**سلسله کوه واخان**) הוא רכס הרים בהרי פמיר שעל הגבול בין אפגניסטן וטג'יקיסטן.

הרכס מפריד בין עמק פמיר הקטן לעמק פמיר הגדול ברמת וואחאן.

פסגות הרכס מגיעות לגובהים שבין 5,500 ל-5,800 מטרים מעל פני הים.

אורכו של הרכס כ-160 קילומטרים.

הגבול בין אפגניסטן וטג'יקיסטן עובר לאורך פסגות החלק המזרחי של הרכס.

היסטוריה
--------

### מקור השם

שמו של הרכס ניתן לו במהלך ועדת גבולות משותפת בין רוסיה ובריטניה ב-11 במרץ 1895, שדנה בגבולות באזור פמיר.

הבריטים הסכימו כי הרכס יקרא על שמו של הצאר ניקולאי השני, ובתמורה הסכימו הרוסים כי אגם זורקול הסמוך יקרא "אגם ויקטוריה" על שמה של ויקטוריה, מלכת הממלכה המאוחדת.

לקריאה נוספת
------------

• Ewan W. Anderson, **Global Geopolitical Flashpoints: An Atlas of Conflict**, P 358

קישורים חיצוניים
----------------

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  ראו ב"לקריאה נוספת" בספרו של Ewan W. Anderson
2. ↑  מיקום רכס ניקולאס באתר summitpost
|  |
| --- |
| **הערך נמצא בשלבי עבודה**: כדי למנוע התנגשויות עריכה ועבודה כפולה, אתם מתבקשים שלא לערוך את הערך בטרם תוסר ההודעה הזו, אלא אם כן תיאמתם זאת עם מניח התבנית. |
| אם הערך לא נערך במשך שבוע ניתן להסיר את התבנית ולערוך אותו, אך לפני כן רצוי להזכיר את התבנית למשתמש שהניח אותה, באמצעות הודעה בדף שיחתו. |

**גידו קרצ'מר** (בגרמנית: **Guido Kratschmer**; נולד ב-10 בינואר 1953) הוא אתלט עבר מגרמניה המערבית. זוכה מדליית כסף (מונטריאול 1976) ושיאן עולם בקרב עשר (1982-1980). בנוסף להישגיו הבינלאומיים היה קרצ'מר אלוף מערב גרמניה בקרב עשר (1980-1975), בריצת 110 מטר משוכות (1978) ובריצת 60 מטר משוכות (1976, 1980, 1986).

ביוגרפיה
--------

גידו קרצ'מר נולד ב1953 בעיירה קלוצנהוף (Klotzenhof), מערב גרמניה. את הקריירה הספורטיבית שלו החל החל ב-1974 ובמהלכה זכה במדליית כסף אולימפית בקרב עשר באולימפיאדת מונטריאול (1976). לאחר שקרע את גיד אכילס ב-1988 פרש מתחרויות האתלטיקה והחל להתאמן במזחלות שלג זוגיות אך ב-1992 פרש לאחר שנכשל להתקבל לנבחרת גרמניה לקראת אולימפיאדת אלברוויל. למד ספורט וביולוגיה.

קריירה ספורטיבית
----------------

### 1974

באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה ברומא, איטליה זכה קרצ'מר במדליית ארד בקרב עשר בתוצאה של 8,132 נקודות אחרי רישרד סקורונק (אנ') מפולין (שיא אליפות 8,207 נקודות) ואיב לה רוי (אנ') מצרפת (8,146 נקודות).

### 1976

באולימפיאדת מונטריאול זכה קרצ'מר במדליית כסף בקרב עשר (8,411 נקודות) אחרי ברוס ג'נר מארצות הברית (שיא עולם 8,618 נקודות) ולפני מיקולה אבילוב (אנ') מברית המועצות (8,369 נקודות)

### 1980

ביוני 1980 קבע קרצ'מר שיא עולם בקרב עשר בתחרות שנערכה בעיירה ברנהאוזן (אנ'), מערב-גרמניה בתוצאה של 8,649 נקודות תוך שיפור שיאו של דיילי תומפסון מבריטניה ב-27 נקודות. שיאו של קרצ'מר נשבר במאי 1982 על ידי תומפסון שקבע 8,704 נקודות.

באתה שנה נמנעה מקרצ'מר ההשתתפות באולימפיאדת מוסקבה בגלל החרם שהטילו מדינות המערב על האירוע.

### 1982

באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה באתונה, יוון סיים קרצ'מר במקום התשיעי בקרב עשר בתוצאה של 8,015 נקודות.

### 1983

באליפות העולם באתלטיקה שנערכה בהלסינקי, פינלנד סיים קרצ'מר במקום התשיעי בקרב עשר בתוצאה של 8,096 נקודות.

### 1984

באולימפיאדת לוס אנג'לס סיים קרצ'מר במקום הרביעי בקרב עשר בתוצאה של 8,326 נקודות

### 1986

באליפות אירופה באתלטיקה שנערכה בשטוטגרט, מערב-גרמניה השתתף קרצ'מר בקרב עשר אך ויתר על הקפיצה לרוחק לאחר פציעה בירך ונאלץ לפרוש.

### 1988

באימונים לקראת אולימפיאדת סיאול, במהלך ריצת 100 מטר, קרע קרצ'מר את גיד אכילס, כשל במבחנים ופרש מספורט.

אותות ומדליות
-------------

* עלה דפנה כסף (1976) (אנ')
* ספורטאי השנה של גרמניה (1980)
* Rudolf Harbig Memorial Award (1981) (אנ')

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גידו קרצ'מר** בוויקישיתוף

* גידו קרצ'מר, באתר sports-reference.com (אורכב)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אבילוב זכה במדליית זהב בקרב עשר באולימפיאדת מינכן (1972)

קטגוריה:אתלטים גרמנים]]
קטגוריה:שיאני עולם גרמנים: אתלטיקה]]
קטגוריה:זוכי מדליית כסף אולימפית]]
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת מונטריאול (1976)]]
קטגוריה:אתלטים באולימפיאדת לוס אנג'לס (1984)]]
קטגוריה:גרמנים שנולדו ב-1953]]
בענף המתמטי העוסק בחוגים, **חוג פשוט למחצה** הוא חוג המהווה מודול פשוט למחצה כמודול (שמאלי) מעל עצמו. תנאי זה סימטרי להחלפת ימין ושמאל. 

המבנה של חוגים פשוטים למחצה (ארטיניים - ראו להלן) ידוע מאז משפטי המבנה של ג'וזף ודרברן ואמיל ארטין, והם מהווים אבן פינה בתורת המבנה הכללית של החוגים: לפי משפט ודרברן-ארטין, חוג R הוא פשוט למחצה אם ורק אם הוא איזומורפי למכפלה ישרה
{\displaystyle M\_{n\_{1}}(D\_{1})\times M\_{n\_{2}}(D\_{2})\times \cdots \times M\_{n\_{r}}(D\_{r})} כאשר {\displaystyle D\_{i}} הם חוגים עם חילוק ו-{\displaystyle M\_{n}(D)} הוא חוג המטריצות בגודל {\displaystyle n\times n} מעל D.

לפי משפט משקה, עבור שדה F וחבורה סופית G, חוג החבורה {\displaystyle F[G]} הוא פשוט למחצה אם ורק אם המאפיין של F לא מחלק את סדר החבורה.

ההגדרה
------

חוג נקרא פשוט למחצה אם, כמודול שמאלי מעל עצמו, הוא מהווה מודול פשוט למחצה. כלומר, אם הוא מתפרק לסכום של אידיאלים שמאליים מינימליים. מכיוון שלחוג יש איבר יחידה, די במספר סופי של אידיאלים כאלו. 

בספרות מופיעה גם הגדרה חלשה יותר: חוג הוא פשוט למחצה במובן החלש אם חיתוך האידיאלים המקסימליים שלו הוא אפס. חוג הוא פשוט למחצה במובן החלש אם ורק אם הוא מכפלה תת-ישרה (כלשהי) של חוגים פשוטים, באופן אנלוגי לשימוש במלה "למחצה" במקרים אחרים בתורת החוגים: חוג הוא ראשוני למחצה אם הוא מכפלה תת-ישרה של חוגים ראשוניים, ופרימיטיבי למחצה אם הוא מכפלה תת-ישרה של חוגים פרימיטיביים. חוג הוא פשוט למחצה במובן שלנו אם ורק אם הוא פשוט למחצה במובן החלש, וארטיני.

תכונות של חוגים פשוטים למחצה
----------------------------

התנאים הבאים שקולים עבור חוג עם יחידה *R*:

1. *R* פשוט למחצה.
2. *R* הוא מכפלה ישרה סופית של חוגים פשוטים ארטיניים, כלומר חוגי מטריצות מעל חוגים עם חילוק.
3. *R* הוא חוג ראשוני למחצה ארטיני.
4. כל מודול מעל *R* הוא פרויקטיבי.
5. כל מודול ציקלי מעל *R* הוא פרויקטיבי.
6. כל מודול מעל *R* הוא אינג'קטיבי.
7. כל אידיאל שמאלי של ***הפענוח נכשל (SVG (אפשר להפעיל MathML בעזרת הרחבת דפדפן): תשובה בלתי־תקינה ("Math extension cannot connect to Restbase.") מהשרת "http://localhost:6011/he.wikipedia.org/v1/":): R*** הוא אינג'קטיבי כמודול.
8. כל מודול ציקלי מעל *R* הוא אינג'קטיבי (Osofsky).
9. כל מודול מעל *R* הוא פשוט למחצה.
10. כל סדרה קצרה מדויקת מעל *R* מתפצלת.
11. כל אידיאל שמאלי של R נוצר על ידי אידמפוטנט.

לפי משפטי גולדי, כל חוג גולדי ראשוני למחצה אפשר לשכן כחוג שברים בחוג פשוט למחצה. כל חוג רגולרי פון-נוימן נותרי הוא פשוט למחצה. הממד הגלובלי של חוג פשוט למחצה הוא 0.

### חוגים פרימיטיביים למחצה

חוג שרדיקל ג'ייקובסון שלו הוא אפס נקרא פרימיטיבי למחצה (לפעמים גם "פשוט למחצה לפי ג'ייקובסון", או "{\displaystyle J}-פשוט למחצה"). כל חוג פשוט למחצה הוא פרימיטיבי למחצה, אבל ההפך אינו נכון בדרך כלל. חוג פרימיטיבי למחצה ארטיני הוא פשוט למחצה.

קישורים חיצוניים
----------------

* חוג פשוט למחצה, באתר MathWorld (באנגלית)
המבנה הפנימי של כדור הארץ
**בּידוּל פְּלָנֵטָרִי** הוא התהליך של הפרדת מרכיבים שונים בגוף פלנטרי כתוצאה מהתנהגותם הפיזית או הכימית, כאשר הגוף מתפתח לשכבות נבדלות זו מזו בהרכבן. בתהליך הבידול החומרים הצפופים יותר של הפלנטה (כוכב הלכת) שוקעים למרכז, בעוד חומרים פחות צפופים עולים לפני השטח. בתהליך כזה נוצרים ליבה ומעטפת וביניהן שכבות ביניים. לפעמים נוצר קרום הנפרד בהרכבו הכימי על גבי המעטפת. תהליך הבידול הפלנטרי התרחש בפלנטות, פלנטות ננסיות, באסטרואיד וסטה ובלוויינים טבעיים (כמו הירח).

תנועת חומרים מהשמש
------------------

בראשית ההיסטוריה של מערכת השמש, לאחר שהשמש הוצתה במרכז ערפילית השמש, התאדו המימן, ההליום וחומרים נדיפים אחרים באזור שסביב השמש. רוח השמש ולחץ הקרינה הרחיקו את החומרים האלה מהשמש, בשל צפיפותם הנמוכה. כך סולקו חומרים אלה מסביבת השמש והחלו להצטבר כפרוטופלנטים (גושי חומר ראשוניים שחגו סביב השמש).

חימום
-----

בתחילה היו ריכוזים גבוהים של יסודות רדיואקטיביים בפרוטופלנטים, אך כמותם פחתה עם הזמן בשל דעיכה רדיואקטיבית. הפעילות הרדיואקטיביות גרמה לחימום הפרוטופלנטים, פגיעות ולחץ כבידה גרם להצטברות של פרוטופלנטים תוך גידול גושי החומר הראשוניים ותחילת התהוותם של כוכבי לכת.
באזורים הפנימיים בהם הייתה הטמפרטורה גבוהה חומרים עברו התכה. כך החלו חומרים צפופים יותר לשקוע לכיוון המרכז, בעוד חומרים קלים יותר עלו לפני השטח. ההרכבים של כמה מטאוריטים (achondrites) מראים כי הבידול התרחש גם בכמה אסטרואידים (למשל וסטה), שהם גופים קטנים יחסית שמהם התפתחו גושים גדולים יותר. האיזוטופ הרדיואקטיבי Al26 שהיה בעל זמן מחצית חיים קצר, היה ככל הנראה מקור החום העיקרי.

כאשר פרוטופלנטים מצטברים נוצר גוש חומר גדול המגיע לקוטר של עשרות קילומטרים. בגוש זה מוסיפים לפגוע גושי חומר קטנים יותר. האנרגיה הנובעת מפגיעת גושי חומר חיצוניים גורמת לחימום מקומי. בנוסף לחימום זה, כוח הכבידה בגוף הגדול יוצר לחצים וגורם לעליית הטמפרטורה. תנאים אלה המאפשרים התכה של חלק מהחומרים. במצב המותך של החומרים מתרחשות תגובות כימיות ונוצרים הבדלי צפיפות המאפשרים הפרדת חומרים, כאשר חומרים קלים נעים אל פני השטח והחומרים הצפופים שוקעים לעבר הליבה.

דוגמה לבידול
------------

בראשית מערכת השמש, אם נמצא גוש ברזל מותך צפוף יותר, בהשוואה לחומר היבשתי, על פני כדור הארץ, הפרשי הצפיפות גרמו לתנועת הברזל כלפי מטה. הברזל נע דרך הקרום אל המעטפת ומשם המשיך לנוע לעבר ליבת כדור הארץ. במערכת השמש החיצונית ייתכן תהליך דומה אך עם חומרים קלים יותר: הם היו עשויים פחמימנים כמו מתאן, מים נוזלים, קרח, או פחמן דו-חמצני קפוא.

קישורים חיצוניים
----------------

* הפרדה פלנטרית - דיפרנציאציה, באתר (אסטרונומיה בפעולה)

הערות שוליים
------------

1. ↑  de Pater, I. and Lissauer, J.J. 2001. Planetary Sciences, Cambridge Univ. Press.
2. ↑  Prialnik D. Merk R. 2008. Growth and evolution of small porous icy bodies with an adaptive-grid thermal evolution code. I. Application to Kuiper Belt objects and Enceladus. Icarus 197: 211–220.
**דניס מארי קיניונס אאוגוסט** ׁ(בספרדית: **Denise Marie Quiñones August**; נולדה ב-9 בספטמבר 1980 בפונסה, פוארטו ריקו) היא דוגמנית ושחקנית טלוויזיה פוארטו ריקנית. מיס תבל 2001.

קריירה
------

בשנת 2001 נבחרה תחילה למיס פוארטו ריקו וייצגה את פוארטו ריקו בתחרות שנערכה במדינתה, בה זכתה במקום הראשון. בנוסף זכתה בתואר "מיס פוטוגניק" ובשני פרסים נוספים.[דרושה הבהרה] כמיס תבל החדשה עברה להתגורר בניו יורק. 

לאחר סיום שנת כהונתה כמיס תבל, החלה קיניונס ללמוד בבית ספר לקולנוע וטלוויזיה בניו יורק, ומאז היא עוסקת במשחק. השתתפה בסדרות טלוויזיה בעיקר בתפקידים מניצבת וביט ועד שחקנית אורחת. תפקידיה המשמעותיים הם במיני-סדרה "יומני בדפורד" (אנ') ובסדרה הפוארטו ריקנית "Incógnita".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דניס קיניונס** בוויקישיתוף
* דניס קיניונס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* דניס קיניונס, ברשת החברתית אינסטגרם
* דניס קיניונס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* דניס קיניונס, באתר AllMovie (באנגלית)
* דניס קיניונס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Información del municipio, Portal Oficial del Gobierno de Puerto Rico
**ליביו יון אנטל** (ברומנית: **Liviu Ion Antal**; נולד ב-2 ביוני 1989 בשימלאו סילבאניי שברומניה) הוא כדורגלן רומני המשחק בעמדות הקשר ההתקפי והחלוץ בקבוצת ז'לגיריס וילנה.

קריירה
------

אנטל החל את דרכו המקצועית בקונקורדיה קיאז'נה הרומנית בה שיחק במשך עונה אחת, ערך 21 הופעות וכבש שני שערי ליגה. בעונת 2008/2009 שיחק בטרגו מורש ובמדיה כבש שישה שערים ב-26 הופעות.

בתחילת עונת 2009/2010 חתם אנטל באוצלול גאלאץ ועד מהרה הפך לחלק חשוב בקבוצה שזכתה באליפות הראשונה שלה בעונת 2010/2011. בעונה שלאחר מכן שיחק עם הקבוצה בשלב הבתים של ליגת האלופות. בסך הכל שיחק שלוש שנים בקבוצה, במדיה ערך 83 הופעות וכבש 16 שערי ליגה.

ב-14 ביוני 2012 חתם אנטל לארבע שנים בקבוצת וסלוי. את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה כבש אנטל ב-1 באוגוסט 2012, בתיקו 1-1 מול פנרבחצ'ה בסיבוב המוקדמות השלישי של ליגת האלופות. בעונתו השנייה בקבוצה סיים אנטל כמלך השערים של ליגת העל הרומנית עם 15 כיבושים. ביולי 2014 הכריזה וסלוי על פשיטת רגל ואנטאל שוחרר מהמועדון והפך לשחקן חופשי.

אנטל עזב את רומניה לראשונה בקריירה שלו כשחתם בגנצ'לרבירליגי מהליגה הטורקית. את שערו הראשון בקבוצה כבש ב-25 באוקטובר 2014, במשחק מול פנרבחצ'ה. בסך הכל שיחק חצי עונה בקבוצה, ערך תשע הופעות ליגה בהן כבש שער אחד, וכבש שלושה שערים במסגרת הגביע הטורקי.

ב-1 בפברואר 2015 הגיע אנטל לישראל וחתם בבית"ר ירושלים עד לתום העונה עם אופציה לעונה נוספת. ב-9 בפברואר 2015 ערך אנטל את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 3:4 על הפועל חיפה במסגרת המחזור ה-21 בליגת העל. באותו משחק כבש אנטל בפנדל את שער הבכורה שלו בקבוצה. ב-22 במרץ 2015 כבש אנטל צמד שערים בניצחון 1:2 על עירוני קריית שמונה במסגרת המחזור ה-27 בפלייאוף העליון. בסך הכל ערך בעונה זו 14 הופעות במדי בית"ר ירושלים, בהן כבש שלושה שערים, ובסופה סיים את דרכו במועדון.

ב-1 באוגוסט 2015 חתם אנטל לארבע שנים בהפועל תל אביב. ב-16 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה, במשחק מול מכבי פתח תקווה שנערך באצטדיון בלומפילד במסגרת גביע הטוטו. ב-13 בספטמבר 2015 כבש את שערו הראשון במדי הקבוצה, במשחק מול מכבי נתניה במסגרת המחזור השלישי של ליגת העל. בסך הכל כבש אנטל שני שערים ב-16 הופעות ליגה במדי הפועל תל אביב, ובינואר 2016 חזר לרומניה והושאל לפאנדורי טרגו ז'יו. בתום העונה, הושאל אנטל לפאנדורי לעונה נוספת. ב-10 בפברואר 2017 חתם בקלוז'. ב-20 ביוני 2017 חתם בז'לגיריס וילנה הליטאית. ב-4 בינואר 2021 חזר לרומניה וחתם בUTA אראד. בפברואר 2022 עבר לזלאגרסגי ט.א. ההונגרית.

### קריירה בינלאומית

לזכותו של אנטל שתי הופעות במדי הנבחרת הצעירה של רומניה. בשנת 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת רומניה הבוגרת, במשחק ידידות נגד פרגוואי.

תארים
-----

אוצלול גאלאץ
* אליפות רומניה: 2010/2011
* הסופר קאפ הרומני: 2011

תארים אישיים
* מלך השערים של ליגת העל הרומנית: 2013/2014

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ליביו אנטל** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  עמית גולדשטיין‏, הפועל תל אביב: ליביו אנטל חתם רשמית לארבע שנים, באתר וואלה!‏, 1 באוגוסט 2015
**עכן** (שם מדעי: *Cerastes*) הוא סוג של נחש ארסי בתת-משפחת הצפעונים. הוא נפוץ באזורי מדבר מצפון אפריקה מזרחה עד לחצי האי ערב ואיראן. קיימים שלושה מינים המוכרים בסוג זה, שאת כולם ניתן למצוא בישראל.

תיאור
-----

העכן הוא נחש קטן, עם אורך ממוצע של קצת פחות מ-50 ס"מ, אך בעל מבנה מוצק. הראש רחב, שטוח ונבדל מן הצוואר. הראש מכוסה בקשקשים קטנים כאשר במינים מסוימים מופיעים כמעין קרניים מעל העיניים. החוטם קצר והעיניים רחבות ובגודל קטן עד בינוני. הגוף קצר ומוצק והזנב קצר. 

למרות שעכנים מכונים בדרך כלל "צפעים מקורננים", רק לשני המינים הגדולים יותר, עכן חרטומים ועכן גדול, יש קרניים, וגם במינים אלו, לא בכל הפרטים הם קיימים. ייתכנו פרטים ללא קרניים אפילו בין פרטים מאותה השרצה. 

כאשר קיימת, הקרן בנויה מקשקש אחד ארוך, דמוי קוץ, המצוי מעל כל עין. הקרניים שכיחות יותר בפרטים שחיים באזורי מדבר חוליים לעומת פרטים מאזורי מדבר סלעיים.

מרחב גאוגרפי
------------

העכן מצוי במדבריות של צפון אפריקה מזרחה דרך חצי האי ערב ועד איראן במערב. הנגב משמש כמין אזור חציצה בין 3 המינים של העכן, וכולם מצויים בו.

התנהגות ותזונה
--------------

העכן הוא נחש לילי שוכן קרקע, שלעיתים קרובות מתחבא על ידי התחפרות בחול. למרות שלרוב מתוארים כאיטיים, נחשים אלו מסוגלים לנוע בתנועה צידית. כאשר הם נעים כך, הם מסוגלים לנוע במהירות על החול.

הנחש לא ידוע כבעל מזג חם, אך כאשר הוא מאוים הוא לרוב יעבור למצב סלילי דמוי "C", בו קשקשיו יתחככו זה בזה וייצרו רעש מרתיע (בדומה לאפעה) וישיב מלחמה.

העכן צד מן המארב, שקוע בחול, ממתין לטרף שיעבור לידו. התזונה שלהם כוללת בעיקר מכרסמים, לטאות וציפורים.

שלושת המינים של העכן מטילי ביצים. הביצים של עכן קטן בוקעות שעות לאחר ההטלה, בעוד הביצים של שני המינים האחרים בוקעות שבועות אחרי.

ארס
---

בניגוד לאפעה, בעל המראה הדומה, לעכן אין מזג רגזני, וארסו לא ארסי כמו זה של האפעה. הכשה יכולה להיות כואבת ותמיד צריך להתייחס אליה ברצינות. אולם, מעט ארס מוזרק, ומספר מועט בלבד של מקרי מוות מוכרים. רוב הנשיכות קורות באזור סואץ.

מינים
-----

| שם | מין | אזור גאוגרפי |
| --- | --- | --- |
| עכן חרטומים | C. cerastes | צפון אפריקה (מרוקו, סהרה המערבית, מאוריטניה, מאלי, אלג'יריה, תוניסיה, ניז'ר, לוב, צ'אד, מצרים, סודאן וסומליה) דרך סיני לנגב. בחצי האי ערב נפוץ בתימן וערב הסעודית |
| עכן גדול | C. gasperettii | מצוי בערבה ומזרחה דרך ירדן ועיראק עד לאיראן |
| עכן קטן | C. vipera | צפון אפריקה: מאוריטניה, סהרה המערבית, מרוקו, מאלי, אלג'יריה, תוניסיה, לוב, ניגר, צ'אד ומצרים. כמו כן מצוי בסיני ובישראל |

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **עכן** |
| ויקימינים טקסונומיה בוויקימינים: **Cerastes** |

* עכן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* עכן, באתר ITIS (באנגלית)

* עכן, באתר NCBI (באנגלית)

* עכן, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)

* עכן, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)

* עכן, באתר GBIF (באנגלית)
* מחפשים עקבות: עכנים בסכנת הכחדה, 22 במרץ 2010
ליטוגרפיה של אוטו מולר (Otto Mueller) משנת 1921.
**סצנת רחוב בברלין** (1914), רישום של ארנסט לודוויג קירכנר.
קבוצת **הגשר** (בגרמנית: **Die Brücke**) היא קבוצת ציירים אקספרסיוניסטים גרמנים אשר התקיימה בין השנים 1905–1913. 

הקבוצה הוקמה ב-1905 בדרזדן על ידי פריץ בלייל, אריך הקל, ארנסט לודוויג קירכנר וקרל שמידט-רוטלוף. ב-1906 הצטרפו לקבוצה הציירים אמיל נולדה ומקס פכשטיין וב-1910 הצטרף אוטו מולר וולטר גרמטה.

חברי הקבוצה נפגשו בבית הספר לאדריכלות, מהר מאוד הלימודים נמאסו עליהם והם מצאו את עצמם כבולים בתוך חוקים לא להם. בהדרגה הם עברו לציור ולבסוף החליטו להתמסר לו. הם שכרו מבנה ברובע פועלים, שבה הם גרו ופעלו. הם חיו כמו בקומונה והציגו את עבודותיהם ביחד. נושאי ציוריהם היו מראות הרחוב בו הם גרו: נופי עיר והדמויות שבה. 

סגנון ציוריהם היה הפוך מהסגנון האקדמי הקלאסי. הם למדו אינטואיטיבית והושפעו מאוד מהאמנים האוונגרדים של התקופה. 
חברי הגשר היו בעלי אידאולוגיה משותפת, שכללה רעיונות חברתיים ואמנותיים. הם התנגדו לחברה הבורגנית השבעה. האמנות שלהם מתארת את חיי הפועל ומצוקתו במטרה שתיאור המציאות הקשה תביא את האנשים לפעול. 

חברי הקבוצה הוציאו לאור כתב עת – חוברת בטכניקה של הדפס עץ שבה פרסמו את יצירותיהם. בצורה זו, הם רצו שגם לאדם הפשוט תהייה גישה לאמנות. בחוברת הראשונה שהדפיסו נראה גשר (ומכאן שם הקבוצה) המחבר שני חלקים ולצדו כתבו את המניפסט של הקבוצה: הם רוצים ליצור גשר בין כל הכוחות המהפכניים והאנטי-ממסדיים. במניפסט שפרסמו הם לא מצהירים מה יהיה הסגנון האמנותי שלהם אלא מה לא יהיה להם. עצם השימוש בטכניקה של הדפס מדגיש את הגסות והחספוס המנוגד לאקדמיה, במידה רבה המשיכו חברי התנועה את גישת תנועת הזצסיון הווינאי והיוגנדסטיל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הגשר** בוויקישיתוף
* ההדפסים של תנועת הגשר, אתר של המוזיאון לאמנות מודרנית בניו יורק.
* הגשר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007605081105171
* GND: 63342-2
* ISNI: 0000 0001 2170 4267
* LCCN: n80128691
* NKC: kn20050602005
* SELIBR: 113256
* SUDOC: 027221628
* VIAF: 140721077
* WorldCat: lccn-n80128691

 |
**מַדְּרֵגַת האדם** היא סדרת חוברות ממאמריו של רבי יוסף יוזל הורוביץ, "הסבא מנובהרדוק", המכילות את תמצית משנתו של זרם ישיבות נובהרדוק בתנועת המוסר.

החוברות ראו אור בפולין ובאוקראינה בשנות העשרה וה-20 של המאה ה-20, כשעמן מתפרסמות החלטות שוטפות מן הוועידות הכלל-ארציות של רשת ישיבות נובהרדוק.

היסטוריה
--------

מאמרי מדרגת האדם החלו נדפסים בפולטבה כבר בשנת ה'תרע"ח, 1918, עוד בחיי ה"סבא". נדפסו בפולטבה החוברות: בתקופות העולם, בתיקון המידות, בבירור המידות, בדרכי התשובה, ובחרת בחיים, בדרכי הביטחון.

יתר החוברות נכתבו כבר בחייו והתגלגלו בעותקים פרטיים בין תלמידי הישיבות ברשת נובהרדוק. חוברות אלו נדפסו בפיוטרקוב, פולין, בידי תלמידי סניף נובהרדוק בפיוטרקוב, והופצו בין ישיבות הרשת: ביראה ואהבה, בבקשת השלמות, בנקודת האמת, בדרכי החיים, בחשבון הצדק, במזכה הרבים. 

לאחר מותו של "הסבא מנובהרדוק" (דצמבר 1919) נלמדו מאמריו בקביעות ברשת ישיבות נובהרדוק לפי חודשי השנה, בכל חודש התמקד הלימוד בחוברת אחרת.

כיום נדפסים המאמרים כולם בספר אחד המרכז את משנתו של "הסבא מנובהרדוק". הספר זכה למהדורות דפוס רבות, ולמהדורה מנוקדת.

עיקרי השיטה
-----------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.

רשימת החוברות
-------------

* מאמר **מדרגת האדם** בתקופת העולם
* מאמר **מדרגת האדם** בתיקון המידות
* מאמר **מדרגת האדם** בבירור המידות
* מאמר **מדרגת האדם** - ובחרת בחיים
* מאמר **מדרגת האדם** בדרכי הביטחון
* מאמר **מדרגת האדם** ביראה ואהבה
* מאמר **מדרגת האדם** בבקשת השלמות
* מאמר **מדרגת האדם** בדרכי החיים
* מאמר **מדרגת האדם** בנקודת האמת
* מאמר **מדרגת האדם** בחשבון הצדק
* מאמר **מדרגת האדם** במזכה הרבים
* מאמר **מדרגת האדם** בדרכי התשובה

בסדר הלימוד המחזורי בישיבות נובהרדוק נלמד מאמר תקופת העולם בחודש תשרי, מאמר מדרגת האדם בתיקון המידות בחודש חשון וכן הלאה לפי סדר החוברות כפי שהוצג כאן.

קישורים חיצוניים
----------------

* הרב י. ל. נעקריטש, ישיבות נוברדוק, באתר "דעת"
* **מדרגת האדם**, ניו יורק תש"ז, באתר היברובוקס

חלק ממאמרי הסדרה
* **מדרגת האדם בתקופות העולם**, פאלטווא תרע"ח, באתר היברובוקס
* **מדרגת האדם בתיקון המידות**, פאלטווא תרע"ח, באתר היברובוקס
* **מדרגת האדם ביראה ואהבה**, פיעטרקוב תרפ"ב, באתר היברובוקס
* **מדרגת האדם בחשבון הצדק**, פיעטרקוב תרפ"ב, באתר היברובוקס
* **מדרגת האדם בדרכי החיים**, פיעטרקוב תרפ"ב, באתר היברובוקס

הערות שוליים
------------

1. ↑  מבוא למהדורת ירושלים תשס"ב, עמ' 21.