recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**ג'ורג'יזם** (נקרא גם **גיאואיזם** או **גיאוליברליזם**) הוא פילוסופיה כלכלית ואידאולוגיה הטוענת, שלכל אדם ישנה זכות בעלות על הדברים שהוא יוצר, אולם כל הדברים הנמצאים בטבע, ובמיוחד קרקע, שייכים באופן שווה לכולם. היא מבוססת על כתביו של הכלכלן האמריקאי בן המאה ה-19 הנרי ג'ורג'.

הפילוסופיה הג'ורג'יסטית מזוהה בדרך-כלל עם הרעיון של **מס יחיד** על ערך קרקע. ג'ורג'יסטים טוענים, שמס ערך קרקע הוא יעיל כלכלית, צודק, ושוויוני, ושהוא יכול ליצור מספיק הכנסות למדינה, כך שיהיה אפשר להקטין או לבטל את כל שאר המיסים, שהם פחות יעילים ופחות צודקים (כגון מיסים על ייצור, מכירות והכנסה). מס על ערך הקרקע תואר על ידי רבים כמס פרוגרסיבי, כי נטל המס יוטל בעיקר על העשירים, ויקטין את אי-השוויון בהכנסות.

עקרונות
-------

הג'ורג'יזם מסכים עם הליברליזם על העיקרון, שלכל אדם ישנה זכות לבעלות על מה שהוא יוצר, ולפיכך רוב המיסים שהמדינה מטילה על הפרט (כגון מס הכנסה או מס קניה) אינם צודקים. אולם, הקרקע ומשאבי הטבע לא נוצרו על ידי אף אדם, ולכן הם שייכים באופן שווה לכולם. הערך הכלכלי של קרקע צריך להתחלק שווה בשווה בין האנשים בחברה, ולא להיות שייך לאנשים פרטיים.

ג'ורג' האמין, שאפשר לבחון תאוריות כלכליות, אמנם לא על ידי ניסויים מדעיים, אך על ידי ניסויים מחשבתיים ועל ידי השוואות בין חברות שונות. תוך שימוש בשיטה זו, הסיק ג'ורג' שחלק גדול מהבעיות החברתיות, כגון עוני, אי-שוויון, וכן מחזורי גאות ושפל בכלכלה, נובעים מהבעלות הפרטית על המשאב החיוני ביותר - קרקע.

בחיבורו המפורסם, קידמה ועוני, ג'ורג' טען ש: "אנו חייבים להפוך את הקרקע לרכוש משותף". אף על פי שאפשר לעשות זאת על ידי הלאמת הקרקע והחכרתה לאנשים פרטיים, ג'ורג' העדיף להטיל מס ערך קרקע. מס כזה לא יפגע באנשים שכבר קנו קרקע ושיפרו אותה, כי הם ישלמו רק על הערך הגולמי שלה, ללא שיפורים. מס כזה יגרום פחות זעזועים לכלכלה מהלאמה כוללת של הקרקעות.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Heavey, Jerome F. (יולי 2003). "Comments on Warren Samuels' "Why the Georgist movement has not succeeded"". *American Journal of Economics and Sociology*. **62** (3): 593–599. JSTOR 3487813. human beings have an inalienable right to the product of their own labor `{{cite journal}}`:  (עזרה)
2. ↑  Land Value Taxation: An Applied Analysis, William J. McCluskey, Riël C. D. Franzsen
3. ↑  *Progress and Poverty* - "Introduction: The Problem of Poverty Amid Progress
4. ↑  George, Henry (1879). "2". *Progress and Poverty: An Inquiry into the Cause of Industrial Depressions and of Increase of Want with Increase of Wealth*. Vol. VI. נבדק ב-2008-05-12.
***Aşka Kapandım*** (באנגלית: **I'm Closed in Love**) הוא המיני-אלבום השני של הזמרת-יוצרת הטורקייה, הדיסה. המיני-אלבום יצא לאור ב-19 בפברואר 2021, על יד חברת התקליטים פאסאג' מיוזיק. במיני-אלבום נכלל הלהיט "Küçük Bir Yol" שיצא לאור כבר בספטמבר 2020 והגיע למקום הרביעי בטורקיה טופ 40.

במיני-אלבום נכללו שני השירים החדשים "Olsun" ו-"Sen Hiç Yorulma".

רקע והפקה
---------

המיני-אלבום הופק על ידי דברים קראוגלו שלקח חלק בהפקת "Küçük Bir Yol" שהופץ כסינגל הראשון מתוכו בספטמבר 2020. לאחר שסיימה להוציא סינגלים מתוך אלבומה *Şampiyon*, הוציאה הדיסה את הסינגל "Geliyorum Yanına" כסינגל שלא מתוך אלבום וכסינגל האחרון שלה לשנת 2019. האלבום נקרא לבסוף *Aşka Kapandım*.

רשימת רצועות
------------


| *Aşka Kapandım* |
| --- |
| מס' | שם | משך |
| 1. | Olsun | 4:27 |
| 2. | Sen Hiç Yorulma | 3:37 |
| 3. | Küçük Bir Yol | 4:40 |
| **משך כולל:** | **11:29** |

קישורים חיצוניים
----------------

* ספוטיפיי Aşka Kapandım באתר ספוטיפיי
* Discogs Aşka Kapandım באתר Discogs

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  Aşka Kapandım - EP by Hadise, Genius (באנגלית)
2. ↑  Top 40 Music Charts from Turkey (04/09/2020 - 10/09/2020), Popnable.com (באנגלית)
3. ↑  *Hadise - Geliyorum Yanına*, נבדק ב-2021-05-28
**מועדון הכדורגל אוררטו** (בארמנית: **Ուրարտու ՖԱ**) הוא מועדון כדורגל מהעיר ירוואן שבארמניה, המשחק בליגת העל הארמנית.

היסטוריה
--------

המועדון נוסד ב-21 בינואר 1992, וכבר בעונתו הראשונה ניצחה קבוצתו את פיוניק ירוואן וזכתה בגביע הארמני. הקבוצה זכתה באליפות בעונות 2013/2014 ו-2022/2023, וסיימה כסגנית האלופה בעונות 2003, 2006, 2007, 2010 ו-2017/2018. הקבוצה גם זכתה בגביע הארמני בעונות 1992, 2007, 2016 ו-2022/2023.

בעונת 2003/2004 התמודדה הקבוצה לראשונה במפעל אירופי, והודחה כבר בסיבוב המוקדמות הראשון של הגביע אופ"א אחרי הפסד 2–3 במצטבר להפועל תל אביב. מאז התמודדה הקבוצה במפעלים האירופיים כמעט מדי שנה, אך הצליחה לעבור סיבוב רק פעם אחת, בעונת 2005/2006, כאשר הדיחה את לוקומוטיב טביליסי בסיבוב הראשון של גביע אופ"א והודחה על ידי דניפרו בסיבוב השני.

תארים
-----

* **אליפות ארמניה** (2): 2013/2014, 2022/2023.
	+ **סגנות** (5): 2003, 2006, 2007, 2010, 2017/2018.
* **הגביע הארמני** (4): 1992, 2007, 2016, 2022/2023.
	+ **סגנות** (6): 2003, 2004, 2008, 2009, 2010, 2021/2022.
* **הסופר קאפ הארמני** (1): 2014.
	+ **סגנות** (5): 2004, 2007, 2009, 2010, 2016.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוררטו** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**
*
**יוסף אוּר** (יֶזֶ'רסקי) (15 באפריל 1904 – 4 באפריל 1984, ב' בניסן תשמ"ד) היה מתרגם ישראלי, מהבולטים בתרגום ספרות המופת הפילוסופית האירופית לעברית.

קורות חיים
----------

יוסף בן זאב יז'רסקי (Jezierski) נולד בעיר לודז' שבפולין. בוגר הגימנסיה העברית בלודז'. בשנת 1925, כשהיה בן 21, עלה לארץ ישראל. למד באוניברסיטה העברית לתואר מוסמך במדעי הרוח (1933) ובהמשך השתלם באוניברסיטת פריז.

בעת לימודיו באוניברסיטה העברית החל לתרגם ספרי מופת פילוסופיים עבור הסדרה שייסד מורו, ח"י רות, ועד מהרה היה למתרגם הראשי של הסדרה. הספרים הודפסו תחילה בסטנסיל לשימושם של תלמידי החוג לפילוסופיה באוניברסיטה, ולבסוף יצאו לאור בהוצאת האוניברסיטה (מאוחר יותר הוצאת מאגנס).
נוסף על כתבים פילוסופיים, אור תרגם שירה צרפתית ורוסית ופרקים מכתבי זאב ז'בוטינסקי. בקיץ 1950 החל לעבוד במערכת "דברי הכנסת". בקיץ 1965 החל לשמש כעורך-משנה במערכת, עד פרישתו לגמלאות ב-1970.
אור היה רוויזיוניסט והיה חבר מערכת כתב העת "הירדן". התגורר כל ימיו בירושלים. בשנת 1958 נישא לחנה אור-לויתן.

בשנת 1951 זכה אור בפרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת (לצדם של עדה צמח, אהרן אמיר, יצחק זילברשלג, ומנשה לוין). גם ב-1943 ציינה ועדת הפרס את תרגומיו המעולים.

חוקר הפילוסופיה גרשון ויילר כתב על אור כי הוא "תרם יותר מכל אדם אחר לתרגומה של הספרות הפילוסופית הקלאסית לעברית... מה גדול החוב שחייב לו קהל קוראי הפילוסופיה בעברית, ומה חבל שלא הקדיש אור את כל מאמציו בכל שנותיו לעיסוק זה בלבד". לדבריו, מורו ח"י רות אמר על אור כי הוא מתרגם שאינו זקוק לעורך. עוד נכתב עליו בעיתון "דבר" כי "יוסף אור יוסיף לנו דעת מימים ימימה. הוא מבני-האור. הוא נושא לפיד, לפיד-החכמה בישראל, ממרחיבי הגבולות, גבולות-הדעת. הוא הרחיב את דעתנו".

תרגומים נבחרים
--------------

* רנה דקארט, מאמר על המתודה, 1930
* דויד יום, מסכת הטבע האנושי, 1930
* ג'ון סטיוארט מיל, התועלתיות, 1930
* ז'ן ז'ק רוסו, על האמנה החברתית, 1932
* דויד יום, מסכת טבע האדם, 1932
* רנה דקארט, הגיונות על הפילוסופיה הראשונית, בעריכת ח"י רות. 1932
* דוד יום, מחקר בדבר עקרוני המוסר 1934,
* ג'ון סטיוארט מיל, ממשל של נציגים, 1935
* ג'ון לוק, מסה על שכל האדם, 1935
* תומאס הובס, לוויתן, 1962
* גוטפריד וילהלם לייבניץ, מסות חדשות על שכל האדם, 1967
* אנרי ברגסון, ההתפתחות היוצרת, 1974
* אנרי ברגסון, מסה על הנתונים הבלתי אמצעיים של התודעה, 1977

לקריאה נוספת
------------

* גצל קרסל, **לקסיקון הספרות העברית בדורות האחרונים**, כרך א', עמ' 49–50.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוסף אור** בוויקישיתוף
* רשימת הפרסומים של יוסף אור, בקטלוג הספרייה הלאומית
* רוני חיימוביץ, מסכת טבע האדם ותרגומה לעברית על ידי יוסף אור (אורכב 18.02.2013 בארכיון Wayback Machine), עבודה סמינריונית למרים שלזינגר, אוניברסיטת בר-אילן

הערות שוליים
------------

1. ↑  ירושלים | מוסמכי האוניברסיטה – נושאי פרסים צרפתיים, הצופה, טור 1, 26 בינואר 1939.
2. ↑  יוסף אור פרש מן הכנסת, מעריב, 17 באוגוסט 1970.
3. ↑  יוסף אור בין זוכי פרס טשרניחובסקי, דבר, 7 בדצמבר 1951.
4. ↑  חתני פרס טשרניחובסקי, הצופה, 23 באוגוסט 1943.
5. ↑  גרשון ויילר, בורותה של הנקודה, דבר, 17 במרץ 1978.
6. ↑  אביר, עם ספר חדש של ברגסון, דבר, 30 בדצמבר 1977.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007301901805171
* GND: 127364706
* ISNI: 0000 0000 9985 8728
* LCCN: no91019150
* VIAF: 51252788
* WorldCat: lccn-no91019150

 |
**ארתור ורשנר** (בגרמנית: **Arthur Wreschner**; ‏ 9 ביולי 1866 - 5 בספטמבר 1932) היה פסיכולוג יהודי שווייצרי שעסק בפסיכואנליטיקה.

ביוגרפיה
--------

ורשנר נולד וגדל בברסלאו לרב זאב נחום ורשנר ולשרלוט לבית פאלק (צאצאית של ה"פני יהושע"). משפחתו, שהוציאה כבר מדענים ומלומדים, חינכה אותו בגישה דתית אורתודוקסית.

ורשנר החל את דרכו בסמינר לרבנים. לאחר מכן פנה ללימודי רפואה תוך שהוסמך וקיבל תואר דוקטור, במקביל ללימודי פילוסופיה באוניברסיטת וינה. עבודת הדוקטורט שלו באוניברסיטת ברלין עסקה בתאוריות הידע של קאנט ופלטנר.

בשנת 1900 עבר לציריך והחל את דרכו כמדריך בחוג לפסיכולוגיה במכון הטכנולוגי של ציריך ובאוניברסיטת ציריך, שבה מונה בשנת 1910 לפרופסור.  

ורשנר לימד במוסדות הללו הן קורסים בתחום הפסיכולוגיה והן בתחום הפילוסופיה. הוא פרסם מאמרים בכתבי עת וספרים מדעיים.

ספריו
-----

ורשנר כתב כמה ספרים מלומדים, בהם באים לידי ביטוי תחומי העניין הספציפיים שלו:

* *Methodologische Beitraege zu psychophysischen Messungen,* 1898 (בגרמנית)
* *Die Reproduktion und Assoziation von Vorstellungen,* 1907–09 (בגרמנית)
* *Die Sprache des Kindes,* 1912 (בגרמנית)
* *Das Gefuehl,* 1931. (בגרמנית)

חיים אישיים
-----------

היה נשוי לבלה לבית ממלוק. לזוג נולדו 3 ילדים, ביניהם וולטר ורשנר (1983-1904), שבמקצועו היה עורך דין וכיהן כנשיא הקהילה היהודית בציריך ואף שימש נשיא קרן היסוד בשווייץ.

אחיו היה יעקב יהודה ורשנר.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Arthur Wreschner 1866-1932, universitat zurich switzerland, ‏נלקח ב-22 בפברואר 2020 (ארכיון)
2. ↑  Arthur Wreschner, *jewishvirtuallibrary.org*, ‏נלקח ב-22 בפברואר 2020

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007520212005171
* GND: 1055123474
* NLG: 163594
* NTA: 07374977X
* SUDOC: 128849282
* VIAF: 5291448
* WorldCat: viaf-5291448

 |
**ניקולאס זייוולד** (בגרמנית: **Nicolas Seiwald**; נולד ב-4 במאי 2001 בקוכל שבאוסטריה) הוא כדורגלן אוסטרי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת ר.ב לייפציג ובנבחרת אוסטריה.

קריירת מועדונים
---------------

זייוולד הוא תוצר מחלקת הנוער של רד בול זלצבורג, אליה הגיע בשנת 2009. בשנת 2009 החל לשחק בליפרינג, קבוצת בת של המועדון.

ב-9 בספטמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו ברד בול זלצבורג, כשנכנס כמחליף בניצחון 10-0 על שוורץ-וייס ברגנץ במסגרת הסיבוב הראשון של הגביע האוסטרי לעונת 2020/2021. ב-21 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה האוסטרית, בהפסד 3-1 לשטורם גראץ במסגרת המחזור השמיני לעונת 2020/2021. בעונה זו, בה זכתה רד בול זלצבורג באליפות אוסטריה ובגביע האוסטרי, ערך זייוולד 15 הופעות ליגה.

ב-14 בספטמבר 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בתיקו 1-1 נגד סביליה במסגרת שלב הבתים לעונת 2021/2022.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-12 בנובמבר 2021 ערך זייוולד את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אוסטריה, בניצחון 4-2 על נבחרת ישראל במשחק ידידות.

תארים
-----

רד בול זלצבורג
* אליפות אוסטריה (2): 2020/2021, 2021/2022
* הגביע האוסטרי (2): 2020/2021, 2021/2022

#### ר.ב. לייפציג

* הסופר קאפ הגרמני: 2023

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ניקולאס זייוולד** בוויקישיתוף
* ניקולאס זייוולד, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
קבוצה מצנחני היישוב בתמונה מספטמבר 1944 בבארי שבאיטליה. מימין: ראובן דפני
**ראובן דפני** (11 בנובמבר 1913 - 15 ביוני 2005) היה מראשוני עין גב, מצנחני היישוב ודיפלומט.

ביוגרפיה
--------

ראובן דפני נולד ב-1913 בזגרב שבאוסטריה הונגריה, בשם "ראובן קאנט" (Ruben Kandt). כשהיה בן 14 עברה המשפחה לווינה, באוסטריה ושם נחשף לראשונה לאנטישמיות וזיקתו לציונות התחזקה. הוא החל ללמוד בבית ספר יהודי, ולמד עברית על מנת לעלות ארצה ולהתיישב בה. ב-1936 עלה לבדו ארצה והיה ממייסדי קיבוץ עין גב.

דפני התגייס לצבא הבריטי ב-1940, ושירת במחלקת שירות המודיעין של חיל האוויר המלכותי. ב-15 במרץ 1944 הוא הוצנח בצפון יוגוסלביה כחלק מקבוצה ראשונה של ארבעה צנחנים עברים: ראובן דפני, חנה סנש, יונה רוזן ואבא ברדיצ'ב. חודש ימים לאחר מכן הצטרפו אליהם גם יואל פלגי ופרץ גולדשטיין. על המשלחת הוטל לארגן העברה של שליחים לרומניה ולהונגריה ועל ראובן דפני הוטל "להישאר ביוגוסלביה ולשמש נקודת קשר בין החברים היוצאים אל הארצות ההן לבין המפקדות אשר בבארי ובקהיר, ולפעול בשטח היוגוסלבי". זמן קצר לפני יציאתה אל מעבר לגבול ההונגרי מסרה חנה לראובן את השיר אשרי הגפרור, עם בקשה שאם לא תחזור ימסור את השיר לחברים בשדות ים. בערב ראש השנה 1944, 17 בספטמבר, צנח ראובן דפני בפעם השנייה ליוגוסלביה וב-13 באוקטובר עזב את יוגוסלביה לחלוטין. במרץ 1945 השתחרר דפני משרותו הצבאי.

באביב 1946 לאחר שחזר לקיבוץ, יצא ראובן לשליחות נוספת, הפעם למטרת רכש נשק בארצות הברית עבור ההגנה. ב-1948 עם הקמת משרד החוץ, יצא לגייס כספים בשביל המדינה הצעירה בניו יורק. הוא נבחר להיות בין ראשוני הדיפלומטים של מדינת ישראל, והיה הקונסול הראשון בלוס אנג'לס. בין השנים 1956-1953 שימש קונסול הסברה בניו יורק. ב-1960 קרא לו ראש הממשלה דוד בן-גוריון להקים ולנהל את מינהל הספורט והחינוך הגופני במשרד החינוך. עם סיום תפקידו ברשות הספורט ראובן יצא לבומביי וכיהן בתפקיד הקונסול כללי בהודו, ובראשית שנות השבעים שירת כשגריר בקניה. הוא היה דובר משרד החוץ, ומ-1975 - שגריר בתאילנד.

ב-1982 פרש ממשרד החוץ ובמשך 13 שנה שימש סגן יו"ר יד ושם. בשנים האלה התפתח והתרחב מפעל ההנצחה בהר הזיכרון ונחנכו האנדרטה ללוחמים ולפרטיזנים היהודים, יד לילד ובקעת הקהילות, הונחו היסודות להקמת המכון הבינלאומי למחקר, ובית הספר המרכזי להוראת השואה החל בפעילותו.

על פעילותו בתחומי החינוך, היחסים הבינלאומיים, ההנצחה ופיתוח החינוך הגופני הוענק לראובן דפני עיטור הכבוד "יקיר ירושלים".

במלאת 60 שנה למרד גטו ורשה הוא היה בין מדליקי המשואות בטקס הממלכתי ביום השואה ביד ושם.

ראובן דפני נפטר בשנת 2005 בגיל 91, והשאיר אחריו שני ילדים.

לקריאה נוספת
------------

* זרבבל גלעד-עורך, **מגן בסתר**, הוצאת הסוכנות היהודית לארץ ישראל, תש"ט.
* יואב גלבר, **צנחני התקווה**, הוצאת משרד הביטחון, התשנ"ה.
* יהודה סלוצקי, **ספר תולדות ההגנה-כרך שני**, הוצאת מערכות ועם עובד, 1972-1954.
* ארכיון ההגנה, **מכתבי הצנחנים היהודים שצנחו ביוגוסלביה**,תקופת תיוק 02/08/44- 29/10/44.
* יהודית קליימן, **אגרות "מאין-שם"**, הוצאת יד ושם, תשמ"ח.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ראובן דפני** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרשת השיר "אשרי הגפרור" של חנה סנש - ארכיון מפלגת העבודה, אתר יוטיוב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007303562705171
* BIBSYS: 90556441
* GND: 116012382
* ISNI: 0000 0000 6317 4105
* LCCN: nr91005807
* VIAF: 19532647
* WorldCat: lccn-nr91005807

 |
**אוריה** (שם מדעי: *Uria*) הוא סוג של עופות ימיים ממשפחת האלקיים. בסוג שני מינים שהם הגדולים במשפחה, כשהגדולה מכולם היא אוריה חייכנית ששוקלת עד 1.5 ק"ג ואורכה 40–48 ס"מ.

מאפיינים
--------

עופות אלה מזכירים פינגווינים וצבעם חום כהה-לבן עם ראשים כהים. המקור ארוך וחד ומותאם לתפיסת דגים והכנפיים מותאמות לשחייה אך לא למעוף מהיר. הם חיים בעיקר באזורים הארקטיים וצדים דגים סביב לחופי היבשות.

דמיונה של האוריה לפינגוין מהוה דוגמה לתופעת האבולוציה המתכנסת. הפינגוינים חיים בחציו הדרומי של כדור הארץ והאוריות בחציו הצפוני ואין קשר טקסונומי בין שני המינים. עם זאת, בשל תנאי החיים הדומים שלהם ואורח החיים הדומה שלהם, גם מבנה גופם דומה.

מינים
-----

* אוריה מצויה (*Uria aalge*)
* אוריה חייכנית (*Uria lomvia*)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוריה** בוויקישיתוף
* אוריה, באתר ITIS (באנגלית)
* אוריה, באתר NCBI (באנגלית)
* אוריה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* אוריה, באתר GBIF (באנגלית)
* אוריה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007553207205171
* LCCN: sh85088644

 |
**וורסקלה פולטבה** (באוקראינית: **Ворскла Полтава**) הוא מועדון כדורגל אוקראיני מפולטבה, המשחק בליגת העל האוקראינית. הישג השיא של המועדון היה זכייה בגביע האוקראיני בעונת 2008/09.

היסטוריה
--------

הקבוצה הוקמה ב-1955 ביוזמתו של מיכאיל סטאחורסקי, מזכ"ל הוועדה המחוזית של המפלגה הקומוניסטית של אוקראינה. בעת שהוקמה הקבוצה נקראה קולחוזניק. ב-1965 זכתה הקבוצה בגביע אוקראינה הסובייטית, והחלה להיקרא בשם "קולוס".

ב-1968 הקבוצה נקראה סלסטרוי ואחר כך סטרויטל. ב-1984 הקבוצה נקראה וורסקלה.

החל מעונת 1991 שיחקה הקבוצה בליגת המשנה האוקראינית, שם שיחקה עד להעפלתה לליגת העל האוקראינית בשנת 1996. בעונת הבכורה שלה בליגה האוקראינית, סיימה הקבוצה במקום השלישי וקיבלה את הזכות התמודד במפעלים האירופאיים לראשונה בתולדותיה. כמו כן, בעונה זו הצליחה וורסקלה לגבור בתוצאה 4:3 על דינמו קייב והייתה לקבוצה האוקראינית הראשונה בתולדות הליגה שהבקיעה 4 שערים לדינמו קייב.

במאי 2009 העפילה הקבוצה לראשונה בתולדותיה לגמר הגביע האוקראיני אחרי ניצחון על מטאליסט חרקוב ובגמר הקבוצה ניצחה את שחטאר דונצק וזכתה בגביע האוקראיני, שהיה לתואר הראשון שלה מאז 1965.

בשלבי המוקדמות של הליגה האירופית הפסידה הקבוצה לבנפיקה ליסבון 5:2 בסיכום הכללי.

בעונת 2010/2011 סיימה הקבוצה במקום השישי בליגה האוקראינית ובעונת 2011/2012 העפילה לשלב הבתים של הליגה האירופית והוגרלה מול פ.צ. קופנהגן, סטנדרד לייז' והנובר 96. זהו הישגה הטוב ביותר של הקבוצה מאז ההעפלה לסיבוב הראשון של גביע אופ"א בעונת 2000/2001. מלבד הישגים אלה הסתיימו הופעותיה של הקבוצה באירופה בהדחה בסיבוב המוקדמות השני, בעונת 1996/1997 על ידי אנדרלכט מבלגיה בגביע אופ"א ובעונת 1998/1999 על ידי פורטונה סיטארד מהולנד בגביע האינטרטוטו.

בעונת 2019/2020 העפילה לגמר הגביע האוקראיני אך הפסידה לדינמו קייב בדו-קרב פנדלים.

תארים
-----

* **גביע אוקראינה (1):** 2009
* **גביע אוקראינה הסובייטית (1)**: 1965

כדורגלנים מפורסמים ששיחקו בקבוצה
--------------------------------

* אוקראינהאוקראינה סרגיי בלנצ'וק
* אוקראינהאוקראינה אנדריי פיאטוב
* אוקראינהאוקראינה איוואן ירמצ'וק
* אלבניהאלבניה ארמנד דלקו
* אלבניהאלבניה דבטיק צורי
* סרביהסרביה יוואן מרקוסקי
* ברית המועצותברית המועצות יורי רזניק
* טורקמניסטןטורקמניסטן סרגיי צ'ויצ'נקו
* לוקסמבורגלוקסמבורג אוליביה טיל

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וורסקלה פולטבה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של וורסקלה פולטבה

* פרופיל, באתר אופ"א

* פרופיל, באתר Transfermarkt

* פרופיל, באתר Soccerway

* פרופיל, באתר WorldFootball.net

* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

| אוקראינהאוקראינה ליגת העל האוקראינית, עונת 2023/2024 בליגת העל האוקראינית |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אובולון קייב • אולקסנדריה • דינמו קייב • דניפרו-1 • וורסקלה פולטבה • ורס רובנו • זוריה לוהנסק • ל.נ.ז. צ'רקאסי • מינאי • מטאליסט 1925 חרקוב • פוליסיה ז'יטומיר • צ'רנומורץ אודסה • קולוס • קריבס קריבי ריה • רוך לבוב • שחטאר דונצק |

 |
**חיוויאי שחור־חזה** (שם מדעי: *Circaetus pectoralis*) הוא עוף דורס בינוני מהסוג חיוויאי. בעבר נחשב לתת־מין של חיוויאי הנחשים או של חיוויאי ביאודיום (*Circaetus beaudouini*).

מאפיינים
--------

לחיוויאי חזה וראש שחורים או חומים כהים ובטן לבנה מתחת. גם החלק החיצוני של הכנפיים והזנב חומים כהים. אורכו של החיוויאי 65 ס"מ ומשקלו 1-2.5 ק"ג. הנקבות גדולות מהזכרים. כמו שאר החיוויאים העיניים שלו צהובות.

חיוויאי זה מצוי באזורים פתוחים מאתיופיה וסודאן עד דרום אפריקה ומערבה עד אנגולה. האוכלוסייה העולמית איננה נמצאת בסכנת הכחדה. הוא יכול לשרוד באזורים חמים וצחיחים כולל במדבר, אך צריך עצים לקנן עליהם וכן צל. את הנוזלים הוא משיג מטרפו שהוא צד. הוא מתמחה בציד נחשים כולל נחשים ארסיים כמו הקוברה והעכן. בנוסף על נחשים הוא יצוד לטאות, יונקים וצפרדעים.

הנקבה של החיוויאי מטילה ביצה אחת ומטפלת בה לבדה. הביצה בוקעת לאחר 50 יום והגוזל פורח לאחר 3 חודשים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חיוויאי שחור-חזה** בוויקישיתוף
* חיוויאי שחור-חזה, באתר ITIS (באנגלית)
* חיוויאי שחור-חזה, באתר NCBI (באנגלית)
* חיוויאי שחור-חזה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* חיוויאי שחור-חזה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* חיוויאי שחור-חזה, באתר GBIF (באנגלית)
* חיוויאי שחור חזה באתר הרשימה האדומה של IUCN

הערות שוליים
------------

1. ↑  חיוויאי שחור חזה באתר הרשימה האדומה של IUCN
**נוגזר טטאלשווילי** (בגאורגית: **ნუგზარ ტატალაშვილი**; נולד ב-20 במרץ 1990) הוא ג'ודוקא גאורגי. טטאלשווילי מתחרה בקטגוריית המשקל עד 81 ק"ג ומחזיק בשלוש מדליות מאליפויות אירופה.

קריירה
------

ביוני 2010 זכה טטאלשווילי במדליית ארד בטורניר World Cup Madrid. באליפות אירופה 2013 שנערכה בבודפשט זכה במדליית הכסף בקטגוריית המשקל עד 73 ק"ג לאחר שהפסיד בגמר לרוק דרקשיץ' הסלובני. במרץ 2014 זכה במדליה הראשונה שלו בתחרות מהסבב העולמי כאשר זכה במדליית זהב בגרנד פרי טביליסי שבמדינת הולדתו.

באליפות אירופה 2015, שנערכה בבאקו במסגרת המשחקים האירופיים, זכה שוב במדליית הכסף לאחר שניצח בארבעה מתוך חמישה קרבות. הוא החל להתחרות בסיבוב השני וניצח בזכות עונשים את פלורן אורני הצרפתי. בשמינית הגמר ניצח באיפון את לובישה קובצ'ביץ' הסרבי לאחר ריתוק מוצלח, ברבע הגמר ניצח בעונשים את רוק דרקשיץ' הסלובני ובחצי הגמר גבר על דירק ואן טיכלט בווזארי. בגמר הפסיד טטאלשווילי באיפון לשגיא מוקי הישראלי. בטורניר המאסטרס שנערך באותה השנה ברבאט, הוא זכה במדליית כסף ובדצמבר הוא זכה במדליית ארד בגראנד סלאם טוקיו לאחר שניצח את בן-ארצו לאשה שבדאטואשווילי הגיאורגי בקרב על המדליה.

באליפות אירופה 2016, שנערכה בקאזאן, זכה במדליית הארד לאחר ניצחון על דניס איארצב הרוסי. באותה שנה זכה גם במדליית זהב בגראנד פרי טביליסי ובמדליית ארד בגראנד פרי אלמטי.

לאחר שעבר להתחרות בקטגוריית המשקל עד 81 ק"ג זכה בפברואר 2018 במדליית ארד בגראנד סלאם פריז, כאשר ניצח בקרב על המדליה את אנטואן ולואה-פורטי הקנדי.

זכיות בתחרויות מהסבב העולמי
---------------------------

| שנה | קטגוריה | עיר | מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | גראנד פרי | טביליסי | גאורגיהגאורגיה גאורגיה |
| 2014 | גראנד פרי | אולן בטור | מונגוליהמונגוליה מונגוליה |
| 2016 | גראנד פרי | טביליסי | גאורגיהגאורגיה גאורגיה |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נוגזר טטאלשווילי** בוויקישיתוף
* נוגזר טטאלשווילי, ברשת החברתית פייסבוק
* נוגזר טטאלשווילי, באתר olympedia.org
* נוגזר טטאלשווילי, באתר איגוד הג'ודו העולמי
* נוגזר טטאלשווילי, באתר JudoInside.com

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרופיל וסטטיסטיקות אודות הג'ודוקא באתר sports-reference.com
2. ↑  מידע על הג'ודוקא באתר JudoInside.
**רוז מיד**, באנגלית: **Rose Mead** (4 בדצמבר 1867 - סוף מרץ 1946) הייתה ציירת דיוקנאות ילידת בריטניה שהציגה בתערוכת הקיץ של האקדמיה המלכותית והייתה עמיתה של אוגוסטוס ג'ון. מיד הייתה אמנית פורייה שפעלה בתחומים שונים - נופים, סצנות רחוב, טבע דומם ופרחים לצד עבודות הפורטרט שלה, תוך שימוש הן בשמן על בד והן בצבעי מים על נייר.

ביוגרפיה
--------

נערה קוראת, 1920
מיד נולדה בבורי סנט אדמונדס, בתו של שרברב, זגג וסייד בתים. היא הייתה בת 20 לפני שעברה הכשרה אמנותית רשמית כלשהי כאשר למדה בבית הספר לאמנות לינקולן. היא עזבה שם כדי ללמוד בבית הספר לאמנות ווסטמינסטר, בלונדון בשנת 1892, בהדרכתו של פרדריק בראון ממש לפני מינויו לפרופסור בבית הספר סלייד לאמנות. בתקופה זו היא ציירה דיוקן עצמי בזמן בישול. חברה שייצרה כיריים דומות לאלה שבציור הציעה 500.00 ליש"ט (57,800 ליש"ט נכון לשנת 2023) כדי להוסיף את שמם, סכום שהיא סירבה כיוון שלא הייתה מוכנה "למסחר" את האמנות שלה.  שהותה של מיד בווסטמינסטר הייתה קצרה לפני שנאלצה לחזור הביתה כדי לסעוד את אביה. לאחר מותו למדה מיד אצל אוגוסט ג'וזף דלקלוז בפריז,  שם הציגה דיוקן פסטל בסלון פריז. אותו דיוקן הוצג באקדמיה המלכותית ב-1896.

### חיים מאוחרים

מיד חזרה לבורי סנט אדמונדס ב-1897, ונותרה שם. באותה שנה הוצג הציור Cuisine en Boheme בתערוכת הקיץ של האקדמיה המלכותית. שני ציורים של ״יום שישי בבוקר בסנט מרי״ ו״אמא שלי״ הוצגו בתערוכה של 1899. רוז מיד טיפלה באמה עד מותה ב-1919, תוך שהיא מתפרנסת מציור דיוקנאות, בעיקר בהזמנת אנשים מכובדים מקומיים.  ב-1929 היא ביקרה בניולין בקורנוול, בקהילת האמנים שהייתה שם באותה תקופה. ציור אחד שלה בשם "צייר בסטודיו של דוד פרוקטר בניולין" הוא תוצאה של הביקור.

ב-1933 היא ביקרה בדרום צרפת, ציור צבעי מים של ״סנט פול דה ואנס״ מספק תיעוד של אותה תקופה. האמנית נודעה על ידי המקומיים בפניה לנערות ולצעירות שישמשו כמודלים עבורה. היא הייתה שואלת רשות מהוריהם. בזמן שציירה אותן, היא יעצה להן לא להתחתן, דחקה בהן למצוא הגשמה בקריירה. אחת הנערות נזכרה, שברגע שהאמנית גילתה שהיא התחתנה - "היא הרגישה שדי השתניתי ושזה השפיע לרעה על האישיות שלי ".

האמנית מעולם לא השיגה את ההבטחה שהציגה בתחילת הקריירה שלה. משערים כי בעיקר בגלל ההפסקות בציור שנגרמו על ידי מות אביה והצורך לטפל באמה עד גיל 52.

היא נמצאה מתה בתחתית מדרגות הסטודיו שלה ברחוב קראון, בורי סנט אדמונדס בסוף מרץ 1946 בגיל 78.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רוז מיד** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  Reeve, Christopher. Rose Mead; Artist of Bury St Edmunds, 1867 - 1946. Bury St Edmunds: St Edmundsbury Borough Council.
2. ↑  "Obituary report". Bury Free Press. 5 April 1946.
3. ↑  "Bury St Edmunds' Blue Plaques Trail". Bury St Edmunds And Beyond. 24 November 2020. Archived from the original on 21 September 2022. Retrieved 25 November 2020. During 1896 Rose (Mead) travelled to Paris where she was influenced by Auguste Joseph Delecluse, who specialised in still life and portraiture.
4. ↑  St Edmundsbury, Borough Council. "Paintings and Prints". Archived from the original on 29 June 2017

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"רוז מיד"**.
**אַגְרוֹפִּירוֹן** (שם מדעי: *Agropyron*) הוא סוג דגן רב שנתי, ממשפחת הדגניים.

טקסונומיה
---------

המינים המסווגים בסוג אגרופירון היו נושא לדיונים ושינויים. בצפון אמריקה היו נהוג שכל עשבי החיטה (wheatgrass) סווגו תחת סוג האגרופירון בעוד עשבי שיפון הבר (wildryes) סווגו תחת סוג אלימוס (אנ'). ג'ורג' בנתהאם (אנ') בשנת 1882 כלל בסוג כ-20 מינים, בעוד אדוארד הקל (אנ') כלל בסוג 32 מינים. 

החל משנות ה-70 של המאה ה-20 הוצא לקצץ במספר המינים בסוג על פי קריטריונים גנטיים, ביולוגיים ומורפולוגיים, וחלק מהמינים שסווגו בעבר בסוג אגרופירון הועברו ממנו לסוגים אחרים, בהם אל סוג הגלדן. דיואי הציע בשנת 1984 לכלול בסוג אגרופירון רק עשבי חיטה מצוייצים המהווים סדרה פוליפלואידית. במאה ה-21 מקובל שסוג אגרופירון כולל רק את Agropyron cristatum והמינים הדומים לו, אולם עדיין לצרכים שונים ישנם הכוללים בסוג אגרופירון את המינים של סוגים קרובים, כמו אוסטרלופירום (אנ'), דסיפירום (אנ') ואלימוס (אנ'). בהתאם, לדגניים לא מעטים, כמו גלדן סמרני וגלדן זוחל, יש שמות נרדפים שאחד מהם מבוסס על השתייכות עבר לסוג אגרופירון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אגרופירון** בוויקישיתוף
* אגרופירון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

* אגרופירון, באתר ITIS (באנגלית)

* אגרופירון, באתר NCBI (באנגלית)

* אגרופירון, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)

* אגרופירון, באתר Tropicos (באנגלית)

* אגרופירון, באתר GBIF (באנגלית)

* אגרופירון, באתר IPNI (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Richard Wang, Agropyron and psathyrostachys, 2011, pages 77-78
רבי **מרדכי טברסקי** (**ר' מאטאלע**, תר"י, 1850 - י"ז באייר תר"פ 1920) היה אחד מאדמו"רי רחמסטריווקא בדור השני לחסידות.

תולדותיו
--------

נולד כבן שני לרבי יוחנן טברסקי מרחמסטריווקה ולחנה נכדת רבי זאב וולף מז'יטומיר. היה חתנו של ר' חנינא ליפא שפירא מז'יטומיר בנו של רבי שמואל אבא מסלאוויטא, להם נולדו שני בנים. נישא בשנית לציזע בתו של דודו רבי דוד טברסקי מטולנא. עוד בחיי אביו התקבצו סביבו חסידים. התפרסם כפיקח וחסידיו הסוחרים היו מתייעצים איתו בעסקיהם.

בשנת תרס"ו (1906) עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים, וסביבו התקבצו חסידים רבים מירושלים, בהם ר' חיים הערש אייזנבאך מבתי ראנד. כונה בפי אנשי ירושלים בשם החיבה 'רבי מוטל'ה'. כדרכה של חסידות צ'רנוביל, נהג לאכול בצמצום.

בתקופת מלחמת העולם הראשונה סירב לברוח, וויתר על אזרחותו הרוסית לשם קבלת נתינות עותמאנית, על מנת להישאר בארץ.

בהוראת אביו עסק כל יום אחר התפלה בחריטה וגילוף בכסף ונחושת, עץ וציור, חלק מציוריו על עץ נשתמרו. לאחר כיבוש ירושלים בידי הגנרל אלנבי הכין ציור נאה כמתנה לגנרל. היה גם בעל ידע בחשמלאות.

נפצע בט"ז בניסן, במאורעות תר"פ, בדרכו חזרה מהכותל המערבי יחד עם שניים מחסידיו. חסידיו גוננו עליו וקיבלו את רוב המכות, אך למעשה הם החלימו מפצעיהם והוא נפטר מפצעיו כעבור חודש, יז אייר תר"פ. בהלווייתו השתתפו 5,000 איש והספידוהו הרב קוק, הרב יצחק ירוחם דיסקין והרב יוסף חיים זוננפלד. הוא חפץ להיקבר באוהל כמנהג צ'רנוביל, וביקש שיהפכו את חדר הטהרה בהר הזיתים, לאוהל.

את מקומו בירושלים מילא אחיו רבי מנחם נחום. שני בניו היו רבי משה שכיהן באדמו"רות באודסה ורבי פנחס טברסקי מאוסטילה שכיהן באוסטילה ובפשמישל.

המצבה על קברו

קישורים חיצוניים
----------------

* הדף לזכרו באתר לזכר האזרחים חללי פעולות האיבה, מטעם הביטוח לאומי ומשרד הרווחה.
* ערכו ב"מרכז מידע הר הזיתים".
**חריסטיאן קירובסקי** (במקדונית: **Христијан Кировски**; נולד ב-12 באוקטובר 1985) הוא כדורגלן מקדוני, המשחק בעמדת החלוץ בסקופיה.

קריירה
------

קירובסקי התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של וארדאר סקופיה, ובגיל 16 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת. שנה לאחר מכן, חתם ב-OFK בלגרד בה שיחק שלוש עונות וחצי, כאשר בינואר 2005 הושאל למטאלורג זפוריז'יה מליגת העל האוקראינית עד לסיום העונה, אז חזר לבלגרד.

בינואר 2006 חזר למקדוניה וחתם במקדוניה ג'ורג' פטרוב, בה כבש 4 שערים ב-11 משחקים ובנוסף זכה עם הקבוצה בגביע. בקיץ 2006 חתם באתניקוס אחנס מליגת העל הקפריסאית. בינואר 2007 חזר לווארדאר סקופיה. ביוני 2007 חתם ביריבה העירוני, רבוטניצ'קי, במדיה זכה בדאבל.

בינואר 2009 הצטרף לוואסלוי מליגת העל הרומנית. בקיץ 2010 חזר לליגה המקדונית בפעם הרביעית, הפעם לקבוצת סקופיה, במדיה רשם את עונת השיא שלו עם 20 שערים ב-29 הופעות בליגה, והפך למלך שערי הליגה בעונת 2010/2011.

בקיץ 2011 חזר לקפריסין וחתם באפולון לימסול. בקיץ 2012 חתם בהפועל רמת השרון מליגת העל. לאחר פרוץ מבצע עמוד ענן החליט לעזוב את רמת השרון.

בינואר 2013 חתם באירקליס סלוניקי מליגת העל היוונית. בהמשך הקריירה שלו, שיחק בצסק"א סופיה, בלחטוב, שקנדיה, פראצ'ואפ, צ'יאנג מאי, ואף חזר לקדנציה שנייה ברבוטניצ'קי ובסקופיה.

בקיץ 2019 חתם בסטרוגה.

בקיץ 2020 חתם בגוסטיבר.

ב-18 בינואר 2021 חתם בסקופיה מהליגה המקדונית השנייה.

לזכותו של קירובסקי שתי הופעות בנבחרת מקדוניה, אותן ערך במשחקי ידידות ששוחקו בשנת 2010.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  ליאור טימור, ‏חירסטיאן קירובסקי חתם בהפועל ניר רמה"ש לעונה, באתר ONE‏, 14 ביוני 2012
2. ↑  שירלי בר דיין, ‏גל נטישה: 2 זרים של הפועל רמת השרון עזבו את ישראל, באתר ערוץ הספורט, ‏21 בנובמבר 2012

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**בובי בוז'ינובסקי** | **מלך השערים בליגת העל המקדונית** 2011 | **הבא**:**פיליפ איבנובסקי** |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"חריסטיאן קירובסקי"**.
**מישל-אנז' בליקווישה** (בצרפתית: **Michel-Ange Balikwisha**; נולד ב-10 במאי 2001 בגנט שבבלגיה) הוא כדורגלן בלגי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת רויאל אנטוורפן מליגת העל הבלגית.

חיים אישיים
-----------

בליקווישה הוא אחיו של כדורגלן סטנדרד לייז' ונבחרת הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, ויליאם בליקווישה (אנ').

קריירת מועדונים
---------------

בליקווישה גדל במחלקות הנוער של אנדרלכט וסטנדרד לייז'. הוא ערך 32 הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת של סטנדרד לייז' במסגרת ליגת העל הבלגית, בהן הבקיע תשעה שערים.

ב-4 ביולי 2021 חתם ברויאל אנטוורפן מליגת העל הבלגית. בעונת 2022/2023 זכה עם המועדון באליפות בלגיה ובגביע הבלגי.

קריירה בינלאומית
----------------

בליקווישה הוא חלק מסגל נבחרת בלגיה עד גיל 21.

תארים
-----

רויאל אנטוורפן
* אליפות בלגיה (1): 2022/2023
* הגביע הבלגי (1): 2022/2023
* הסופר קאפ הבלגי (1): 2023

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net

הערות שוליים
------------

1. ↑  Foot-Belgique: deux léopards sauvent le Standard de Liège באתר Election Net, ‏ 27 בספטמבר 2020 (בצרפתית)
מדליין לנינגר
פרופסור **מדליין לנינגר** (באנגלית: **Madeleine Leininger**‏; 13 ביולי 1925 – 10 באוגוסט 2012) הייתה תאורטיקנית של סיעוד שפיתחה את התאוריה של סיעוד בין-תרבותי. התאוריה שלה פורסמה לראשונה ב-1961, והיא תרמה לפיתוח הדיון הסיעודי לגבי "מהו טיפול".

קורות חיים
----------

לנינגר נולדה בשנת 1925 בנברסקה. הוסמכה לאחות בשנת 1948 בבית החולים לאחיות סנט אנטוני. בהמשך היא קיבלה תואר ראשון מקולג' מאונט סיינט שולסטיקה ומאוניברסיטת קרייגטון. היא קיבלה תואר שני במדעי הסיעוד מהאוניברסיטה הקתולית של אמריקה. מאוחר יותר למדה תרבות ואנתרופולוגיה סוציולוגית באוניברסיטת וושינגטון, שם קיבלה ב-1966 דוקטורט. לנינגר קיבלה שלושה תוארי דוקטור של כבוד.

לנינגר לימדה באוניברסיטת סינסינטי ובאוניברסיטת קולורדו. בהמשך שימשה כדיקנית בית הספר לרפואה באוניברסיטת וושינגטון ובאוניברסיטת יוטה. היא הייתה פרופסור אמריטה באוניברסיטת וויין סטייט וחברת סגל חוץ במרכז הרפואי של אוניברסיטת נברסקה באומהה. היא נפטרה בביתה, בשנת 2012.

תאוריית "טיפול תואם תרבות"
--------------------------

התאוריה של לנינגר התפתחה כפועל יוצא מעבודתה עם ילדים בעלי הפרעות בשנות ה-50 של המאה ה-20. בעבודה זו התוודעה לשוני התרבותי והשלכותיו.

על פי תאוריה זו, כדי לתת שירות סיעודי טוב, יש להיות מודעים לכך שלכל מטופל יש רקע תרבותי ייחודי. לפיכך, הטיפול הסיעודי צריך להיות מותאם לרקע זה, ומשכך ימנע אי נעימויות בין המטופל לאחות.

**שלוש עקרונות בטיפול מותאם תרבות**

1. **שמירה על תרבות המטופל** - על הצוות המטפל להיות מודעים לרקע התרבותי של המטופל, וזאת על מנת להתאים את הטיפול לתרבותו ובכך לסייע למניעת התדרדרות מצבו הרפואי ולהחלמה.
2. **טיפול רפואי באמצעות משא ומתן** - על הצוות לפעול באופן יצירתי כדי לעזור למטופל להסתגל להליכים רפואיים חשובים אך מבלי לפגוע בתרבותו, כך שיקבל טיפול רפואי הולם.
3. **שינוי אורח חיים** - במידה וישנן בעיות רפואיות שנובעות מאורח החיים של תרבות המטופל, צריך הצוות הרפואי לשבת עם המטופל ולעזור לו לתקן את אורח חייו, כל זאת תוך כדי שימור תרבותו במידת האפשר.

לנינגר לא השתמשה במושג "התערבות רפואית". לטענתה, מושג זה מתייחס לפן המקצועי של התפקיד, ולא לפן הבין-אישי.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007437415305171
* GND: 1175220841
* ISNI: 0000 0000 6318 8259
* LCCN: n79135268
* NDL: 00514558
* NKC: xx0122680
* NTA: 069921598
* SELIBR: 243456
* SUDOC: 075540975
* VIAF: 47485057
* WorldCat: lccn-n79135268

 |
אחת מהמפות של רנאט של ג'ונגאר
**יוהאן גוסטב רנאט** (בשוודית: **Johan Gustaf Renat**;‏ 1682 – 1744) היה חייל וקרטוגרף יהודי-שוודי. הוא ידוע בעיקר בתפקידו בהבאת מפות מפורטות של מרכז אסיה לאירופה לאחר קרוב לשני עשורים בשבי הרוסי.

ביוגרפיה
--------

### קריירה מוקדמת ושבי רוסי

רנאט היה בנם של מהגרים יהודים הולנדים לשוודיה, שזכו באזרחות שוודית בשנת 1681, שנה לפני לידתו.

במהלך המלחמה הצפונית הגדולה נגד רוסיה, הוא שירת בצבאו של קרל ה־12 כקצין (*styckjunkare*) בתותחנים. הוא נלקח בשבי לאחר קרב פולטבה בשנת 1709. בשנת 1711 נשלח לטובולסק שם הוחזקו קצינים שוודים רבים כאסירי מלחמה. הוא נכנס לשירות הרוסי בתנאי שלא יילחם נגד שוודיה. רנאט עזר ביצירת מפות של סיביר עבור ממשלת רוסיה.

בשנת 1716 השתתפו רנאט ושבויי מלחמה שוודים אחרים במסע של איוון בוחהולץ לחקור את מרבצי הזהב סביב אגם יאמיש על נהר אירטיש. המשלחת נפלה למטרה של כוח ג'ונגארי, ורנאט שהה בשבע עשרה השנים הבאות בשבי הג'ונגאר.

### שבי ג'ונגארי וחזרה לשוודיה

בחאנות ג'ונגאר, רנאט עזר חאנים צוואנג רבטאן וגלדן צרן לארגן את המערכות שלהם נגד צ'ינג במרכז אסיה. בין היתר הוא ארגן גדוד ארטילרי ועזר בחימוש תותחים.

רנאט פגשה גם אישה שוודית שהייתה גם היא שבויה. זו היה בריגיטה שרזנפלדט, שמוצאה מסקונה. אלמנה פעמיים היא התחתנה עם אסיר גרמני שהצטרף לשירות רוסי ונשלח לסיביר. השיירה שלהם נתפסה על ידי שודדי ג'ונגאר בשנת 1716, שהרגו את בעלה. בהמשך התחתנה עם רנת.

בשנת 1733 הורשו רנאט ואשתו לעזוב. הם חזרו בשנה שלאחר מכן לסטוקהולם, בליווי ארבע משרתות מג'ונגאר, שהוטבלו כשהגיעו לשוודיה. משפחתו של רנאט קנתה בית בגמלה סטאן שם התיישבה. בשנת 1739 הועלה רנאט לדרגת קפטן בצבא השוודי. באותה שנה הוא נישא בשנית לתעשיינית אליזבט פריץ.

מפות מרכז אסיה
--------------

רנאט הביא לשוודיה שתי מפות מפורטות של מרכז אסיה. אך מפות אלה הושארו באפלוליות יחסית במשך שנים רבות. בשנת 1878 התגלו עותקים של המפות על ידי הסופר השוודי אוגוסט סטרינדברג, אז עוזר ספרן בספרייה המלכותית השוודית. הוא נתן חסות לפרסומם מחדש ברוסיה בשנת 1881. עשור לאחר מכן התגלה המקור בספרייה של אוניברסיטת אופסלה, שם הם עדיין מוחזקים.

ראו גם
------

* טובול (סרט)

ביבליוגרפיה
-----------

* Renat, Johan Gustaf. Carte de la Dzoungarie: dressée par le suédois Renat pendant sa captivité chez les kalmouks de 1716-1733. St. Petersburg: Societé Impériale Russe de Géographie, 1881.

קישורים חיצוניים
----------------

* מפות רוסיות בספרייה המלכותית (בשוודית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "August Strindberg, "En svensk karta över Lop-nor och Tarimbäckenet" (in Swedish)". אורכב מ-המקור ב-2007-09-28. נבדק ב-2007-08-16.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1236636066
* LCCN: no2020107249
* SUDOC: 253647150
* VIAF: 1563160062404235790006
* WorldCat (עם VIAF): 1563160062404235790006

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בתוכנה למערכות Unix. אם התכוונתם לאפליקציה ורשת חברתית לצילום והפצת סרטונים קצרים, ראו Vine.

**Wine** (ראשי תיבות של **W**ine **I**s **N**ot an **E**mulator) הוא יישום שמטרתו להריץ תוכנות שנכתבו במקור למערכת Windows על מערכות דמויות Unix למיניהן כגון לינוקס, סולאריס ו-BSD.

היסטוריה
--------

ב-25 באוקטובר 2005 יצאה גרסת הבטא הראשונה לתוכנה (גרסה 0.9), וזאת לאחר 12 שנות פיתוח. ביוני 2008, הגיעה Wine לגרסה הראשונה היציבה שלה לאחר קצת יותר מ-15 שנות פיתוח.

שם התוכנה הוא ראשי תיבות רקורסיביים של "**W**ine **I**s **N**ot an **E**mulator" שמשמעותן "Wine אינו אמולטור". בתחילה משמעות ראשי התיבות שיוצרי התוכנה נתנו לה הייתה "**WIN**dows **E**mulator". צורת הכתיבה הרשמית של השם, שנקבעה על ידי הקבוצה המפתחת, הוא Wine, על-אף שלעיתים נעשה שימוש במסמכים רשמיים בשמות WINE ו-wine.

התוכנה זוכה לפופולריות בקרב משתמשי מערכות הפעלה מבוססות קוד פתוח, מאחר שהיא מנגישה למערכות אלו שירותים פופולריים אשר יועדו במקור למערכות הפעלה אחרות (כגון חלונות או macOS).

טכנולוגיה
---------

Wine מממשת ספריות מסוימות בתשתית של חלונות במרחב המשתמש של מערכת ההפעלה המארחת ללא הרצה של הליבה של מערכת ההפעלה חלונות. עם עדכון התוכנה היא תומכת בעוד ועוד מרכיבים ותוכנות של חלונות.

תאימות
------

למרות מאמצים רבים לכתוב את התוכנה באופן שיהיה זהה ככל האפשר לחלונות, ישנם עדיין הבדלים במימושי הספריות שעשויים לגרום לתוכנות בעיות שונות ואף לכשלונות הרצה.

### ספריות מקוריות

Wine יכולה להיקשר גם עם חלק מהספריות (dll-ים) המקוריות של מיקרוסופט ובכך לשפר את רמת התאימות אולם הרצה באופן זה מצריכה בדרך כלל רישיון של חלונות.

### appDB

קהילת משתמשי Wine מנהלת מאגר מידע אודות תוכנות שונות לחלונות ואיכות התאימות וההרצה שלהן בגרסאות ומערכות הפעלה מגוונות. כיום מונה המאגר יותר מ-26,500 סוגי תוכנות.

Wine ומיקרוסופט
---------------

עד שנת 2020, מיקרוסופט לא הביעה דעות ציבוריות לגבי Wine. עם זאת, תוכנת Windows Update חוסמת עדכונים ליישומי מיקרוסופט הפועלים ב־Wine. ב־ 16 בפברואר 2005, איוון ליאו פוטי גילה שמיקרוסופט החלה לבדוק את מפתח תצורת Wine ברישום Windows ותחסום את Windows Update לכל הרכיבים. כפי שציין פוטי: "זו גם הפעם הראשונה שמיקרוסופט מכירה בקיומה של Wine."

ראו גם
------

* ReactOS
* PlayOnLinux
* CrossOver
* Windows on Windows

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **Wine** |

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של Wine (באנגלית)
* WineHQ - אתר התוכנה הרשמי
* Wine, ברשת החברתית פייסבוק

הערות שוליים
------------

1. ↑  מדף הבית של אתר התוכנה
2. ↑  Ivan Leo Puoti, Microsoft genuine downloads looking for wine, ‏Wed Feb 16 15:28:59 CST 2005
**מקס סלפוגט** (בגרמנית: **Max Slevogt**‏; 8 באוקטובר 1868 – 20 בספטמבר 1932) היה צייר ומאייר אימפרסיוניסטי גרמני, הידוע בעיקר בנופיו. הוא היה, יחד עם לוביס קורינת ומקס ליברמן, אחד הנציגים המובילים בגרמניה של ציור ישיר מהטבע. חבר הזצסיון הברלינאי.

קורות חיים
----------

הוא נולד בלנדשוט, גרמניה, בשנת 1868. בין השנים 1885–1889 למד באקדמיה של מינכן, וציוריו המוקדמים כהים, וממחישים את הסגנון הרווח במינכן. בשנת 1889 ביקר סלפוגט בפריז, שם השתתף באקדמיה ז'וליאן. בשנת 1896 צייר קריקטורות למגזינים Simplicissimus ו-Jugend, ובשנה שלאחר מכן הציג תערוכת יחיד ראשונה בווינה.

לקראת סוף שנות ה-90 של המאה ה-19 השתנה לוח הצבעים שלו. הוא נסע שוב לפריז בשנת 1900, שם היה מיוצג בביתן הגרמני של התערוכה העולמית עם העבודה "שחרזדה", והתרשם מאוד מציוריו של אדואר מאנה. בשנת 1901 הצטרף לזצסיון הברלינאי.

מקס סלפוגט, דיוקן רקדנית
במסע במצרים בשנת 1914 הפיק 21 ציורי שמן בסגנון בהיר ורענן, כמו גם מספר רב של צבעי מים ורישומים; בנסיעה חזרה הוא עצר באיטליה. ביוני רכש את בית בנויקסטל. לאחר פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוא נשלח כצייר מלחמה רשמי לחזית המערבית. חוויית המלחמה הביאה לחיפוש אחר סגנון חדש המתאים לביטוי זוועות המלחמה. באותה שנה הוא הפך לחבר באקדמיה הפרוסית לאמנויות בברלין.

הוא עיצב תפאורה להופעה של "דון ג'ובאני" של מוצרט באופרה הממלכתית בדרזדן בשנת 1924. בשנת 1929 הוענק לו תערוכת יחיד ליום הולדתו 60 באקדמיה הפרוסית לאמנויות בברלין. בשנה האחרונה לחייו עבד על ציור הקיר הדתי גולגאתה בכנסיית השלום בלודוויגסהאפן שעל הריין. הוא נהרס על ידי הפצצה במהלך מלחמת העולם השנייה.

מקס סלפוגט נפטר בליינסוויילר (אנ') שבבוואריה בשנת 1932. נקבר במקום קבורת המשפחה בנויקסטל.

גלריה
-----

* סדה יאקו סדה יאקו
* רחוב בברלין רחוב בברלין
* הבן האבוד הבן האבוד
* בזר באסואן בזר באסואן
* הלן קוסלווסקי-לוין הלן קוסלווסקי-לוין
* ילדים ביער ילדים ביער
* הצייר ומשפחתו הצייר ומשפחתו
* בית ספר להאבקות בית ספר להאבקות

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מקס סלפוגט** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Olympedia – Max Slevogt, www.olympedia.org
2. ↑  German masters of the nineteenth century: paintings and drawings from the Federal Republic of Germany, libmma.contentdm.oclc.org (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007273615005171
* AAG: 1143
* BnF: cb134803760 (data)
* GND: 118614940
* ISNI: 0000 0001 2281 7028
* KulturNav: b38f3d42-0fcf-41a9-98d4-c97f3ab91687
* LCCN: n81029100
* MusicBrainz: a40014bc-41dd-4b90-9656-818e46fc42fe
* NKC: jn19990008024
* NTA: 069008418
* PIC: 29377
* RKD: 73044
* SNAC: w6gm9s9b
* SUDOC: 035357738
* ULAN: 500016330
* VIAF: 71542179
* WorldCat: lccn-n81029100

 |
**בוואריה תחתית** (בגרמנית: **Niedabayern**) הוא אחד משבעת האזורים המנהליים של בוואריה, גרמניה, הממוקם במזרח המדינה.

גאוגרפיה
--------

בוואריה תחתית מחולקת לשני אזורים – לנדסהוט ודונאו-ולד. חלק זה של בוואריה כולל את היער הבווארי, יעד תיירותי ידוע בגרמניה, ואת הרמה הבווארית התחתונה. תוצאות הבחירות האחרונות מסמנות אותה כחלק השמרני ביותר בגרמניה, בדרך כלל פערים גדולים לטובת המפלגה הנוצרית-סוציאלית בבוואריה.

### מחוזות באזור

1. דגנדורף
2. דינגולף-לנדאו
3. פריונג-גרפנאו
4. קלכהיים
5. לנדסהוט
6. פסאו
7. רגן
8. רוטל-אין
9. שטראובינג-בוגן

### ערי מחוז חופשיות

1. לנדסהוט
2. פסאו
3. שטראובינג

אוכלוסייה
---------

היסטוריה של אוכלוסייה| שנה | אוכלוסייה | שינוי |
| --- | --- | --- |
| 1900 | 678,192 |  |
| 1910 | 724,331 | +0.66% |
| 1939 | 755,980 | +0.15% |
| 1950 | 1,041,333 | +2.95% |
| 1960 | 927,399 | -1.15% |
| 1970 | 977,166 | +0.52% |
| 1980 | 998,192 | +0.21% |
| 1990 | 1,078,110 | +0.77% |
| 2000 | 1,176,206 | +0.87% |
| 2005 | 1,196,923 | +,0.35% |
| 2010 | 1,189,701 | -0.12% |
| 2015 | 1,212,119 | +0.37% |
| 2019 | 1,244,169 | +0.65% |

כלכלה
-----

התוצר המקומי הגולמי (תמ"ג) של האזור עמד על 48.5 מיליארד אירו בשנת 2018, ומהווה 1.4% מהתפוקה הכלכלית הגרמנית. התמ"ג לנפש המותאם לכוח הקנייה היה 36,100 אירו, שהוא 120% מהממוצע של EU27 באותה שנה. התמ"ג לעובד היה 100% מהממוצע באיחוד האירופי.

אתרים מרכזיים
-------------

באזור בתי המגורים הדוכסיים לשעבר בלנדסהוט ושטראובינג והעיר האפיסקופלית הבארוקית פסאו, כמו כן העיר קלהיים עם הבפרייונגשלה ומנזר ולטנבורג המהווים אטרקציות תיירותיות מרכזיות. לאטרקציות הציוריות שייכים נהר הדנובה כולל דונאודרשברוך בוולטנבורג והיער הבווארי עם הר גרוסר ארבר.

היסטוריה
--------

דוכסות בוואריה תחתית נוצרה לראשונה עם החלוקה הבווארית הראשונה בשנת 1255 תחת הדוכס הנרי (אך לא הייתה זהות מדויקת עם הטריטוריה הנוכחית). לאחר האיחוד ב-1340 בוואריה חולקה שוב ב-1349, ולאחר מכן ב-1353 נוצרו הדוכסיות בוואריה-שטראובינג ובוואריה-לנדסהוט בבוואריה התחתונה. בשנת 1505 התאחדה בוואריה לצמיתות.

השליטה בבוואריה התחתונה הייתה אחת הסוגיות המעורבות במלחמת הירושה הבווארית בשנים 1778–1779.

לאחר ייסוד ממלכת בוואריה בעקבות פירוק האימפריה הרומית הקדושה ב-1805, המדינה אורגנה מחדש לחלוטין, וב-1808 חולקה ל-15 מחוזות מנהליים (בגרמנית: Regierungsbezirke). הם נוצרו בצורת החלוקות הצרפתיות, די אחידות בגודל ובאוכלוסייה, ונקראו על שם הנהרות העיקריים שלהם. בשנים הבאות, עקב שינויים טריטוריאליים צומצם מספר המחוזות ל-8. אחד מהם היה אונטרדונאוקרייס (מחוז הדנובה התחתון). בשנת 1837, המלך לודוויג הראשון מבוואריה שינה את שמו של הקרייז על שם שמות טריטוריאליים ושבטים היסטוריים. זה היה כרוך גם בשינויי גבולות או החלפות טריטוריאליות, כך עבר האונטרדונאוקרייס לבוואריה התחתונה. בירת המחוז הועברה מפסאו ללנדסהוט.

בשנת 1972 עוצבה מחדש בוואריה תחתית כך שהמחוזות הכפריים באזור עוצבו מחדש.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בוואריה תחתית** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בוואריה תחתית
* בוואריה תחתית, ברשת החברתית פייסבוק

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007557471105171
* BnF: cb126523553 (data)
* GND: 4042177-6
* LCCN: n82024316
* NKC: ge327450
* SUDOC: 050604988
* VIAF: 129023089
* WorldCat: lccn-n82024316

 |
**לואיש הנריקש דה בארוש לופש** (בפורטוגזית: **Luís Henriques de Barros Lopes**; נולד ב-16 בפברואר 2000 בליסבון שבפורטוגל), הידוע בכינוי **דוק** (בפורטוגזית: **Duk**), הוא כדורגלן פורטוגזי שמוצאו מכף ורדה המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת אברדין מליגת העל הסקוטית ובנבחרת כף ורדה.

קריירת מועדונים
---------------

לופש גדל במחלקות הנוער של מונטלבארנסש, ספורטינג ליסבון, אואיראש, בלננסש ובנפיקה ליסבון. בשנת 2020 החל לשחק בקבוצת המילואים של בנפיקה ליסבון במסגרת הליגה הפורטוגלית השנייה, במדיה ערך 42 הופעות ליגה והבקיע 11 שערים.

ב-15 ביולי 2022 חתם לופש על חוזה לשלוש שנים באברדין מליגת העל הסקוטית. ב-31 ביולי ערך לופש את הופעת הבכורה שלו בליגה, בהפסד 2-0 לסלטיק במסגרת המחזור הראשון לעונת 2022/2023. ב-6 באוגוסט הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 4-1 על סנט מירן במסגרת המחזור השני בליגה.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-11 ביוני 2022 ערך לופש את הופעת הבכורה שלו בנבחרת כף ורדה, בהפסד 1-0 לנבחרת אקוודור במשחק ידידות.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"לואיש לופש"**.
**קומסומולסק על אמור** (ברוסית: **Комсомольск-на-Амуре**) היא עיר במחוז חברובסק, מזרח רוסיה. אוכלוסייתה מונה (נכון לשנת 2021) 241,072 בני אדם. העיר משתרעת על כ-30 ק"מ לאורך הנהר אמור, ומהווה מרכז תעשייתי חשוב וצומת במסילת הרכבת באיקל-אמור.

היסטוריה
--------

בתחילת שנות ה-30 הממשל הסובייטי פעל לפיתוח אזור המזרח הרחוק הסובייטי. בהתאם לכך, ב-10 במאי 1932 אוניות הביאו לאזור את בוני העיר החדשה. באזור היה רק כפר קטן ולא היו תשתיות של ממש לאלפי בוני העיר, שהתגוררו באוהלים. לפי המידע הרשמי, העיר נוסדה על ידי צעירי הקומסומול ואסירי גולג. בתקופה הסובייטית תפקידם של האסירים בבניית העיר הושתק. עתה, נושא זה מהווה נושא מרכזי במוזיאון העיר.

באופן רשמי העיר נוסדה ב-10 בדצמבר 1932.

העיר שוכנת על שפת הנהר אמור כ-348 ק"מ מחברובסק. בחודשי החורף הטמפרטורות יורדות מתחת ל-30 מעלות מתחת לאפס. הקיץ קצר אך הטמפרטורה יכולה לעלות למעל ל-30 מעלות. למרות שהעיר שוכנת דרומית ממוסקבה האקלים בה קשה ודומה לאקלים באזורים הצפוניים של רוסיה.

בחלוקה היסטורית העיר כוללת שני אזורים. "העיר" הוא האזור שנבנה בתחילת שנות ה-30 סביב מפעל לבניית אוניות. האזור השני התפתח סביב מפעל לבניית מטוסים בסוף שנות ה-30. מעשית, כל אזור מהווה יישוב עצמאי ולעיר עצמה אין מרכז אחיד. בשיא התפתחותה, בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20, התגוררו בעיר מעל ל-300 אלף תושבים. לאחר התפרקות ברית המועצות מורגשת הגירה שלילית ומספר תושבי העיר ירד באופן משמעותי.

העיר מהווה מרכז תעשייתי חשוב. מפעל המטוסים הוא אחד המפעלים הגדולים בעיר. המפעל קשור עם משרד תכנון הסוחוי ומתמחה בבניית מטוסי קרב בתכנון משרד זה. בנוסף לכך, בעיר פועל בית זיקוק גדול כמו גם מפעל לבניית ותיקון אוניות, שבו נבנות צוללות גרעיניות עבור הצי הרוסי. בשל ריבוי מפעלי תעשייה ביטחונית בעלי רגישות גבוהה, בתקופה הסובייטית הכניסה לעיר הייתה אסורה לזרים [דרוש מקור].

קומסומולסק מהווה מרכז תחבורתי חשוב וצומת כבישים ומסילות רכבת. בקרבתה נמצאים שני שדות תעופה - האחד משרת את מפעל המטוסים, ובדרך כלל לא מנוצל לטיסות אזרחיות; השני היה סגור תקופה ארוכה, אך לאחרונה חידש את הפעילות וממנו יוצאות טיסות סדירות.

החל משנת 1955 פועלת בעיר אוניברסיטה, ובנוסף לה פועלים מוסדות נוספים להשכלה גבוהה.

מכיוון שהעיר נוסדה בתקופה הסובייטית, עד לשנות ה-90 של המאה ה-20 לא היו בה מוסדות דת. מאז, הוקמו מספר כנסיות ומסגד. כמו כן פועלת קהילה יהודית המסונפת לפדרציית הקהילות היהודיות של רוסיה.

ספורט
-----

בעיר יש תשתית ספורטיבית טובה ובה מתקני ספורט שונים.

### כדורגל

מועדון הכדורגל הגדול בעיר הוא מועדון הכדורגל סמנה המתמודד בליגת הכדורגל המקצוענית של רוסיה. משנת 2011 העיר זוכה לייצוג גם בליגת הכדורגל החובבנית של רוסיה, בה מתמודדת קבוצת DSI.

ערים תאומות
-----------

לעיר שלוש ערים תאומות:

* יפןיפן קאמו (אנ'), ניאיגטה, יפן
* הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין ג'יאמוסי (אנ'), חיילונגג'יאנג, הרפובליקה העממית של סין
* הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין ויינאן (אנ'), שאאנשי, הרפובליקה העממית של סין (מ־2016)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קומסומולסק על אמור** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קומסומולסק על אמור (ברוסית)
* קומסומולסק על אמור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007552844805171
* GND: 4279799-8
* LCCN: n82010867
* MusicBrainz: 5397f551-74e2-4c14-8a09-33f3acbb2d32
* NKC: ge687309
* VIAF: 129022009
* WorldCat: lccn-n82010867

 |