recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
אפיפיט גדל על עץ מבלי להזיק לו.
שועל שלג מתבסס על הטרף של דוב לבן כדי לשרוד בחורף הארקטי.
**קוֹמֶנְסָלִיזְם** (בעברית מכונה גם: **סְמוּכָנוּת**) הוא סוג של סימביוזה (צַוותאוּת) בין שני יצורים חיים (אורגניזמים) ובה יצור אחד מפיק תועלת מן השיתוף עם השני, מבלי להועיל או להזיק לו. לפיכך סמוכנות שונה מהדדיות (מוטואליזם; מצב שבו שני היצורים מפיקים תועלת זה מזה), מאמנסליזם (אָלֵלוֹפַּתְיָה; מצב שבו מין אחד מזיק לשני מבלי להפיק ממנו תועלת) ומטפילוּת (במצב זה צד אחד נהנה מהשיתוף ובד בבד פוגע בשני).

שני צדדים לקומנסליזם:

* מפיק התועלת (הסְמוּכָן, קומנסָל)
* מארח הסְמוכן (הפונדקאי), אשר אינו מפיק תועלת מן השיתוף ולא ניזוק.

הסמוכן נהנה מהפונדקאי ללא גרימת נזק. לדוגמה, אפיפיטים, צמח נפוץ בג'ונגלים, נאחזים בצמחים אחרים אך אינם מזיקים להם. אורַח חייהם המיוחד מאפשר להם להגיע אל האור מבלי לגדול בקרקע, ובעזרת שורשי אוויר מיוחדים הם קולטים את המים מהאוויר הלח שסביבם. את המלחים הם קולטים מאבק ומעפר המצטבר בחריצים שבקליפות העצים.

אטימולוגיה
----------

את המילים **סְמוּכָנוּת** ו**סְמוּכָן** חידשה האקדמיה ללשון העברית בשנת 2009 בהשראת הביטוי "סָמוּךְ על שולחנו של-", כגון "גדול וסמוך על שֻלחן אביו – זהו קטן, קטן ואינו סמוך על שֻלחן אביו – זהו גדול..." (בבא מציעא יב ע"ב).

ראו גם
------

* זה נהנה וזה אינו חסר

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קומנסליזם** בוויקישיתוף
* קומנסליזם, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  סְמוּכָנוּת במילון ביולוגיה כללית (תשס"ט), 2009, באתר האקדמיה ללשון העברית
2. ↑  למד לשונך 84, באתר האקדמיה ללשון העברית, 14 באוגוסט 2010

| יחסי גומלין בין אורגניזמים |
| --- |
| יחסי +/- | טריפה • טריפה תחרותית • טפילות • פרזיטואידיות • חקיינות בטסיאנית • רמאות |  |
| יחסי -/- | תחרות |
| יחסי +/0 | קומנסליזם |
| יחסי -/0 | אללופתיה |
| יחסי +/+ | הדדיות (ניקוי הדדי) • אנדוסימביוזה • חקיינות מילריינית • זולתנות |
| אחר | חקיינות • סימביוזה • פונדקאי |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007542994805171
* BnF: cb145956171 (data)
* GND: 4278751-8
* LCCN: sh85028900

 |
**ג'ון כריסטופר** (באנגלית: **John Christopher**) הוא שם העט של **סמואל יוּד** (**Samuel Youd**;‏ 16 באפריל 1922‏ - 3 בפברואר 2012), סופר מדע בדיוני אנגלי. יצירתו המפורסמת ביותר היא סדרת הספרים "תלת רגליים".

פרט ל'ג'ון כריסטופר', כתב יוד בשמות עט נוספים: סטנלי וינצ'סטר (Stanley Winchester), הילרי פורד (Hilary Ford), ויליאם גודפריי (William Godfrey), ויליאם ויין (William Vine), פיטר גראף (Peter Graaf), פיטר ניקולס (Peter Nichols) ואנתוני ריי (Anthony Rye).

קורות חיים
----------

יוד נולד בלנקשייר שבצפון-מערב אנגליה. בגיל 19 התגייס לחיל האתתים המלכותי ושירת בו עד 1946. מלגה מטעם קרן רוקפלר, אשר נועדה לסופרים שעבודתם הופרעה על ידי מלחמת העולם השנייה, אפשרה לו לכתוב באופן רציף. עד 1966 כתב בעיקר לנוער, ומשנה זו כתב גם למבוגרים.

כתיבתו
------

יוד נמנה עם סופרי התת-סוגה מדע-בדיוני חברתי. כתיבתו נסובה סביב החברה האנושית ובעיקר התמודדותה עם מצבים אפוקליפטיים (להבדיל מהמדע-בדיוני 'הקשה', שעיקרו תמורות, קידמה ורעיונות טכנולוגיים). בספרו **בכלות העשב** (1957), מתאר יוד את סיפורה של משפחה אנגלית בעולם שבו מגפה קטלנית השמידה את הגידולים החקלאיים. הרעב שנוצר ממוטט את הלבוש התרבותי של החברה האנושית, והעולם האפוקליפטי שמתאר יוד נסמך על כח, היכולת החברתית להתארגן ולהנהיג, וקבלת החלטות מוסריות קשות אך הכרחיות.

ביצירתו המפורסמת ביותר, "התלת רגליים" (שהוסרטה לטלוויזיה ולקולנוע ויצאה אף בעיבודי קומיקס), נכנסים הקוראים למציאות בה נכבש כדור-הארץ על ידי חוצנים שהחזירו את היכולות הטכנולוגיות של המין-האנושי לימי הביניים. הטרילוגיה שפורסמה בין השנים 1969-1968 (ויצאה בעברית בקובץ אחד בשנת 1987), מתארת מרד אנושי כלל-עולמי בכובש הזר, מרד הדורש מבני-האדם את הצורך ללמוד מבראשית אומנויות וטכנולוגיות שהושכחו מהם על ידי הכובש.

שניים מספרי הנוער של יוד, **מערות הלוטוס** ו**שולטי המחר**, תורגמו אף הם לעברית, ומתארים את סיפורו של נער החי בחברה בה המציאות המורכבת מוסתרת ממנו על ידי המבוגרים.

יוד היה סופר פורה וכתב 58 ספרים, לבד ממאמרים וסיפורים קצרים נוספים.

ספריו שתורגמו לעברית
--------------------

* **מערות הלוטוס** (The Lotus Caves, 1969), תרגם דורון תלמי, הוצאת יזרעאל, 1973.
* **שולטי המחר** (The Guardians, 1970), תרגמה אביבה גור, הוצאת יזרעאל, 1974.
* **בכלות העשב** (No Blade of Grass, 1957), תרגם עמוס גפן, הוצאת מסדה, 1979.
* **התלת רגליים** (The Tripods Trilogy, 1967-1968), תרגמה דורית לנדס, הוצאת עם עובד, 1987.

הסיפור הקצר "הציד" תורגם בידי אברהם קרני ופורסם במגזין המדע הבדיוני **פנטסיה 2000**, גיליון 22 (1981).

קישורים חיצוניים
----------------

* "המפלצת, המגיפה והדיסטופיות לילדים של ג'ון כריסטופר", בבלוג "המולטי יקום של אלי אשד"
* ביוגרפיה מלאה (אנגלית) (אורכב 30.07.2005 ב Bibliotheca Alexandrina)
* ג'ון כריסטופר, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* ג'ון כריסטופר, ברשת החברתית Goodreads

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007277073405171
* BIBSYS: 90177754
* BNE: XX850923
* BnF: cb11896846h (data)
* CANTIC: a10953371
* CiNii: DA05855924
* GND: 10514004X
* ISNI: 0000 0001 0910 1471
* LCCN: n50039796
* MusicBrainz: 7e18c622-efab-4084-85bf-13413206e211
* NDL: 00435987
* NKC: xx0010186
* NLA: 36057081
* NLK: KAC200703028
* NSK: 000139876
* NTA: 069192960
* RERO: 02-A000036144
* SUDOC: 082943753
* Trove: 1203704
* VIAF: 66465191
* WorldCat: lccn-n50039796

 |



1. ↑  "הציד", ג'ון כריסטופר, **פנטסיה 2000** 22, עמ' 74–76.
**יואל דר** (נולד בשנת 1938) הוא עיתונאי ישראלי. עבד כעיתונאי וכשדר במשך 42 שנה ב"קול ישראל" ובעיתונים רבים בישראל ובעולם.

ילדותו ונעוריו
--------------

יואל דר נולד ב-1938 במוסול שבעיראק, בשם יואל דרויש, בעיר מוסול שבעיראק למשפחה דלת אמצעים ומרובת ילדים.
למד בבית ספר "אליאנס"-לימודי חולין, וב"חדר" לימודי תורה, שם למד עברית.
עלה לישראל בשנת 1951 והתגורר במעברה עד 1954. 
היה חבר ומדריך בתנועת הנוער "בית"ר" בקריית אתא.

השכלה
-----

דר הוא בוגר אוניברסיטת חיפה בחוגים: שפה ובספרות אנגלית, וספרות כללית.
בגיל 15 הוא החל לעבוד כמחלק עיתונים כדי לממן את לימודיו. באותה עת החל גם לכתוב בעיתון "חירות לנוער".

שירותו בצהל
-----------

דר שירת בשירות הסדיר בצה"ל כצפן. במילואים שרת בתפקידים שונים ביניהם: חוקר במודיעין, קצין קישור לאו"ם, סגן מנהל תחנת שידור בדרום לבנון ועוד.

עבודתו
------

לאחר שחרורו מצה"ל שימש כתב ב"חיפה העובדת", והחל מספטמבר 1959 ועד 1982 (עת פרש מעבודתו) שימש כתב בעיתון "דבר" לענייני הגליל המערבי והגליל העליון, כשעיקר סיקורו היה בנושא הערבים בישראל. משום שגילה בקיאות בנושא זה, דבר שאפשר לו לספק בשנים הבאות ידיעות בעלות חשיבות גם לעיתונים אחרים בישראל ובעולם. כתיבתו על הערבים זכתה לביקורת משמאל שהאשימה אותו בכתיבה סטריאוטיפית על הערבים.

בשנת 1961 השתלב בשידורים הערביים של "קול ישראל" ובעיתון באנגלית ה"ג'רוזלם פוסט".

לאחר מלחמת ששת הימים, שימש כראש המערכת בצפון של העיתון בערבית "אל-אנבא".
בשנת 1970 השתלב בקורס כתבים של רשות השידור ומאז ועד פרישתו סיקר את נושא הערבים בישראל בעיקר ברשת ב'.
בשנת 1979 נסע עם משפחתו ללונדון בזכות מלגה חלקית שקיבל מה"ג'רוזלם פוסט" ושם סיפק ידיעות לשבועון סאנדיי טיימס ולשבועון היהודי "ג'ואיש כרוניקל". עם שובו ארצה (בשנת 1980) השתלב גם ברשת ידיעות תקשורת של ידיעות אחרונות
בנוסף על כך העביר ידיעות ל"ניו יורק טיימס" ולסוכנות הידיעות האמריקאית "יונייטד פרס".

במרוצת שנות עבודתו זכה לקבל ממעבידיו עשרות תעודות הצטיינות על ידיעות בלעדיות. בשנת 2020 הוא וחביבה רוגר קיבלן פרס על מפעל חיים של אגודת העיתונאים חיפה וצפון.

חייו האישיים
------------

יואל דר נישא בשנת 1965 לרותי דר ולהם נולדו שלושה ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* יואל דר על הדרוזים בפורטל הכרמל כולל ראיונות מצולמים עם דר.
* יואל דר, "מה קרה בנצרת"
* יואל דר, ראיון עם האלוף רפאל איתן, רשת ב', 1973.

הערות שוליים
------------

1. ↑  מי יאמין להבטחות האויבים?, חרות, 7 בינואר 1954
2. ↑  כפר אכזיב מספר על עברו, דבר, 7 בינואר 1960
3. ↑  "אל"איתיחאד" תוקף את משטרו של קאסם בעיראק, דבר, 28 בדצמבר 1960
4. ↑  שום עסקן ערבי לא הצטרף עד כה למפלגה הליברלית, דבר, 18 במאי 1961
5. ↑  דברי־בלע מתחסדים בבעיותיהם של ערביי ישראל, על המשמר, 9 במרץ 1969
6. ↑
פירוש נוסף ערך זה עוסק בכדורגלן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו יצחק אשכנזי (פירושונים).

**יצחק (איציק) אשכנזי** (נולד ב-26 ביוני 1934), הוא כדורגלן עבר ומאמן כדורגל ישראלי.

קורות חיים
----------

אשכנזי נולד בתל אביב ב-1934 ובהשפעת אחיו יוסף, ששיחק בהפועל תל אביב, החל לשחק כרץ ימני בקבוצת השחר תל אביב, ממנה הועבר בגיל 13 לקבוצת הנוער גדנ"ע יהודה, בה הוכתר למלך שערי הקבוצה במשך חמש שנים רצופות. עוד לפני גיוסו לצה"ל, הספיק להופיע שלוש פעמים במדי הפועל רמת גן ובאחד המשחקים כבש פעמים מול הפועל חיפה. 

לאחר שיחרורו מהצבא שיחק בקבוצת הכח תל אביב, משם עבר מספר קבוצות עד שהגיע להפועל חיפה. ב-1958 התמודדה הפועל חיפה שיחקה בגמר "גביע העשור" מול הפועל ירושלים. מלך השערים והחלוץ המרכזי של הקבוצה, אברהם גינזבורג חלה, ואשכנזי נקרא למלא את מקומו בעמדה שהכיר היטב בנעוריו. הוא הצדיק את האמון שנתן בו המאמן זלאטקו צ'ייקובסקי וכבש צמד, שהעניק להפועל חיפה את הגביע הראשון בתולדותיה.
את השער הראשון כבש אשכנזי בבעיטה חזקה לפינת השער, ואת השער השני כבש מקרוב לאחר כדרור מאמצע המגרש.

אשכנזי היה שותף מלא גם לזכייה השנייה של הפועל חיפה בגמר גביע המדינה בשנת 1963. במשחק זה הוא שימש כקפטן הקבוצה והחל את המהלך שהוביל לשער הניצחון.

ב-1966, שלוש שנים לאחר שהניף את גביע המדינה כקפטן הפועל חיפה, פרש ממשחק פעיל.

קריירת האימון
-------------

בתחילת שנות ה-70 אימן אשכנזי את הפועל זכרון יעקב אשר בהדרכתו עלתה לליגת המשנה.

לאחר פרישתו אימן אשכנזי במחלקת הנוער של הפועל חיפה במשך 22 עונות. בין השחקנים הבולטים אותם אימן בקבוצות ילדים ונערים היו אלי לוונטל, האחים יוסי ואבי ליפשיץ, יצחק אינצ'י, עדן בן בסט, יובל אבידור ושמעון הרוש.

תארים והישגים בולטים בספורט
---------------------------

* 1958 - זכייה בגביע עשור, הפועל חיפה מול הפועל ירושלים 0:2. השערים: יצחק אשכנזי דקה 69, 72.
* 1963 - זכייה בגמר הגביע, הפועל חיפה מול מכבי חיפה 0:1. יצחק אשכנזי קפטן הקבוצה מקבל את הגביע מראש העיר אבא חושי.

קישורים חיצוניים
----------------

* יצחק אשכנזי, באתר הרשמי של אוהדי הפועל חיפה

הערות שוליים
------------

1. ↑  ד"ר סובבויץ' וד"ר קאופמן, **הפועל חיפה סיפורה של אגודה**, עמ' 63
2. ↑  2 שערים תוך 3 דקות הביאו את גביע העשור לחיפה, מעריב, 9 בנובמבר 1958
3. ↑  הפועל חיפה זכה בגביע המדינה, דבר, 28 במאי 1963
**עידו שבת** (נולד ב-11 בפברואר 1999) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הרכז בקבוצת מכבי ראשון לציון מהליגה הלאומית.

ביוגרפיה
--------

שבת נולד בגבעון החדשה משחק במועדון הכדורסל של עירוני נס ציונה מכיתה ג בקט-סל ועד קבוצת הבוגרים.

קריירה
------

שבת החל את פעילותו במועדון עירוני נס ציונה בכיתה ג' ועבר דרך כל הקבוצות הצעירות של המועדון. עם קבוצת הילדים זכה באליפות ילדים א.
בתיכון למד בגימנסיה הריאלית ובכיתה י"א זכה עם נבחרת בית הספר באליפות התיכונים לעונת 2015/16. במשחק הגמר נגד תיכון בליך רמת-גן קלע 25 נקודות, נתן 8 אסיסטים וקלט 7 ריבאונדים.  

שבת ערך הופעת הבכורה בקבוצת בוגרים בעונת 2016/17. בעונה זו עירוני נס ציונה עלתה מהליגה הלאומית בכדורסל אל ליגת העל בכדורסל. בעונת 2017/18 שיחק במכבי שוהם מהליגה הארצית בכדורסל כחלק מ "שחקן אמיתי". בעונת 2018/19 שיחק במסגרת הכרטיס הכפול בהפועל כפר סבא וב עירוני נס ציונה. בעונת 2019/20 שיחק בעירוני נס ציונה. לקראת עונת 2020/21 חתם בקבוצת אליצור יבנה.

לקראת עונת 2022/2023 חתם במכבי מעלה אדומים מהליגה הלאומית בכדורסל.

באוגוסט 2023 חתם במכבי ראשון לציון גם היא מהליגה הלאומית

### בנבחרות הלאומיות

שבת, שיחק בכל הנבחרות הצעירות של ישראל.
ב-2015 שיחק תחת המאמן רמי הדר באליפות אירופה דרג א' לנבחרות עד גיל 16 בטורניר שנערך בליטא. בשנים הבאות המשיך להיות חלק מסגל של נבחרת הנוער, אולם נעדר מטורנירי אליפות אירופה עקב פציעות.
ביולי 2018 זכה עם נבחרת העתודה של ישראל בכדורסל תחת מאמן הנבחרת אריאל בית הלחמי באליפות אירופה בכדורסל עד גיל 20 שנערכה בגרמניה. בקיץ של השנה שלאחר מכן השתייך לנבחרת העתודה אך פספס את מרבית ההכנה לאליפות עקב פציעה ונופה רגע לפני תחילת האליפות.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל השחקן(הקישור אינו פעיל) באתר איגוד הכדורסל בישראל
* פרופיל השחקן באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
**אנה (אנושקה) (חנה) ויצמן** (1886, מוטול, פלך פינסק, האימפריה הרוסית – 17 בפברואר 1963, רחובות) הייתה פרופסור לכימיה במכון ויצמן למדע. אחותו של חיים ויצמן.

ביוגרפיה
--------

נולדה בעיירה מוטול שבפלך גרודנה של האימפריה הרוסית, בחבל פּוֹלֶסיה (כיום בבלארוס), בתם של רחל לאה לבית צ'מרינסקי ושל עוזר ויצמן, סוחר יערות וחסיד סטולין. מצד אביה הייתה אחייניתו של עסקן החינוך חיים פיאלקוב; קרוב משפחה אחר היה הסופר חיים צ'מרינסקי (ר' מרדכילע). כמו שנים עשר אחיה ואחיותיה, הכימאי משה ויצמן, הכימאי, הפעיל הציוני ונשיא מדינת ישראל חיים ויצמן, הרופאה מינה ויצמן והמוזיקאית גיטה דוניה-ויצמן, אף היא קיבלה חינוך מסורתי וכללי, וכמו שבעה מאחיה פנתה לקריירה מדעית, בעצת אביה. 

את חוק לימודיה התיכוניים השלימה בקייב ולאחר שקיבלה תעודת בגרות החלה בלימודי דוקטורט בכימיה בציריך. כשסיימה את לימודיה חזרה לרוסיה על מנת להיפרד מאמה ולהצטרף לאחיה חיים ויצמן במנצ'סטר, אך אז פרצה מלחמת העולם הראשונה והדבר עיכב את הקריירה שלה. קודם עבדה במכון קסקון שבמוסקבה ולאחר מכן שירתה את המחקר והמדע לצד אחיה במנצ'סטר.

בשנת 1932 עלתה לארץ ישראל ובשנת 1934 החלה לעבוד במכון זיו, לימים מכון ויצמן למדע. ויצמן התמחתה והתמקצעה בחקר הסינתזה האורגנית והביוכימיה כל חייה. בזמן מלחמת העולם השנייה עסקה בסינתזה של חומרים אנטי-מלריים ובגומי סינתטי. בנוסף חקרה את צמחי הארץ והאפשרות להפיק מהם חומרים פרמצבטיים. 
עם פרישתה בשנת 1959 מונתה לפרופסור אמריטה. בכך הייתה לאישה הראשונה שמונתה לפרופסור במכון ויצמן למדע. 
בשנים האחרונות לחייה התגוררה עם אחותה הצעירה ד"ר מאשה ויצמן ברחובות.

ויצמן השתתפה בחוג ספרותי שהקים הד"ר ליאוניד דולז'נסקי. נפגשו בביתו ברחביה (אחת לחודש) אנשי מדע ואנשי רוח כדי לקרוא בצוותא שירה רוסית קלאסית, בעיקר את פושקין. בין אנשי החוג היה הפרופ' משה ויצמן

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנה ויצמן** בוויקישיתוף
* פרופ' חנה וייצמן, דבר, 18 בפברואר 1963, המשך
* סרטונים שיחה עם אנה ויצמן במעבדה של חיים ויצמן, ארכיון המדינה (התחלה 4:53 עד 8:43)

הערות שוליים
------------

1. ↑  חדשות מדע, תגליות ומידע לציבור מבית מכון ויצמן למדע / ראו בפסקה "פושקין בירושלים" מסע הקסם המדעי מבית מכון ויצמן למדע

| **חיים ויצמן** |
| --- |
| משפחתו | משה ויצמן (אח) • אנה ויצמן (אחות) • חיה ויצמן-ליכטנשטיין • טוביה דוניה (גיס) • יחיאל ויצמן (אח) • מינה ויצמן (אחות) • אשר זליג ויצמן (גיס) • גיטה דוניה-ויצמן (אחות) • ורה ויצמן (רעיה) • עזר ויצמן (אחיין) • סופיה גצובה (ארוסה) |  |
| הנצחה | מכון ויצמן למדע • יד חיים ויצמן • גן חיים • כפר הנשיא • אשל הנשיא • פרס ויצמן למחקרים במדעים מדויקים • רחוב ויצמן (כפר סבא) |
| שונות | Clostridium acetobutylicum • בית חיים ויצמן • הסכם ויצמן-פייסל |
**מוסטפא אבו סווי** (נולד ב-1958), הוא חוקר אסלאם ופילוסופיה פלסטיני, פרופסור באוניברסיטת אל-קודס, שם הוא עומד בראש מכון המחקר ללימודי האסלאם. עיקר עיסוקו הוא בפילוסופיה איסלאמית. מזוהה עם הפלג המתון של תנועת החמאס.

ביוגרפיה
--------

אבו סווי נולד ברבת עמון. בין השנים 1980 ל-1984 למד לתואר ראשון בספרות אנגלית באוניברסיטת בית לחם. בשנים 1984 ל-1985 למד לתואר שני בפילוסופיה ובין השנים 1988 ל-1993 השלים דוקטורט בפילוסופיה, שניהם בבוסטון קולג' בארצות הברית. עבודת הדוקטורט שלו. עסקה בהתפחות האפסיטמולוגית בהגותו של אבו חמיד מוחמד אל-ע'זאלי. עם סיום לימודיו בארצות הברית לימד שנתיים בחוג לפילוסופיה באוניברסיטה האסלמית הבינלאומית במלזיה, ובשנת 2006 מונה לפרופסור חבר באוניברסיטת אל-קודס במזרח ירושלים. באוקטובר 2003 לימד באוניברסיטת פלורידה אטלנטיק מטעם תוכנית פולברייט. 

בשנת 2006 היה מועמד של מועצת ה"שורא" של החמאס לתפקיד השר הממונה על ענייני ירושלים בממשלה החדשה.

אבו סווי נשוי ואב לארבעה ילדים.

מספריו
------

* Al-Ghazzāliyy: a study in Islamic epistemology, Dewan Bahasa dan Pustaka, 1996

קישורים חיצוניים
----------------

* מוסטפא אבו סווי, באתר גוגל סקולר
* קורות חיים(הקישור אינו פעיל)
* חמאס בכיתה בפלורידה, דניאל פייפס
* מידע מאתר האוניברסיטה

הערות שוליים
------------

1. 1 2  ארנון רגולר, הנייה מונה להרכיב הממשלה מטעם חמאס, באתר הארץ, 17 בפברואר 2006

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007351528205171
* BIBSYS: 4018057
* CiNii: DA12957108
* GND: 140970126
* ICCU: CFIV188934
* ISNI: 0000 0001 1497 5974
* LCCN: nr2004036999
* NLK: KAC201205523
* NTA: 183098021
* VIAF: 119149196664874792909
* WorldCat: lccn-nr2004036999

 |
**סקונדי-טקורדי** (באנגלית: **Sekondi-Takoradi**) היא עיר הבירה של מערב גאנה.

גאוגרפיה
--------

העיר, בה כ-335,000 איש (נכון ל-2005), היא השלישית בגודלה בגאנה, ומרכז תעשייתי ומסחרי גדול. התעשיות המובילות בה הן עץ, לבידים, סיגריות, בניית ספינות ותיקון מסילות ברזל. העיר שוכנת על קו הרכבת הראשי שבין אקרה וקומאסי.

סקונדי, ישנה יותר וגדולה יותר, התפתחה ממסילת הרכבת שנבנתה ב-1903 כדי להעביר עצים ומינרלים מאקרה לקומאסי. לטקורדי נמל מים עמוקים, הראשון בגאנה, שנבנה בשנת 1928. שתיהן נשלטו במאה ה-17 על ידי ההולנדים, השוודים, הבריטים והדנים. שתי הערים התאחדו בשנת 1946.

טקורדי היא עיר נמל ויש בה עצים, אנרגיות ותעשיות טכנולוגיות. במהלך השנים היא משכה אליה משקיעים רבים. 

בעיר מספר רב של חופים ים שמושכים תיירים מרחבי העולם.

בטקורדי יש מוסדות רבים, כמו מעבדת ייצור, שמצוידת על ידי המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, והיא היחידה מסוגה באפריקה.

ערים תאומות
-----------

* ארצות הבריתארצות הברית בוסטון, מסצ'וסטס, ארצות הברית
* ארצות הבריתארצות הברית אוקלנד, קליפורניה, ארצות הברית
* מקושרת גם עם בריטניהבריטניה פלימות' בריטניה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סקונדי-טקורדי** בוויקישיתוף
* סקונדי-טקורדי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: fefb72c6-8a25-4ddf-a93d-43ee29ddfd54
* VIAF: 143135711
* WorldCat (עם VIAF): 143135711

 |
**שחף שחור-ראש** (שם מדעי: *Ichthyaetus melanocephalus*) הוא מין של עוף ימי מהסוג שחף דגים שבמשפחת השחפיים, החי לאורך הים התיכון, מה שנתן לו את שמו האנגלי: "Mediterranean gull", כאשר שמו העברי הוא תרגום השם המדעי ("melos" - שחור/כהה, "cephalus" - ראש). לעיתים הוא מצוי גם באזורים צפוניים יותר: לאורך אירופה, גדות הים השחור או בצפון אפריקה. השחף מגיע לעיתים נדירות לישראל.

תיאור
-----

שחף זה בינוני בגודלו: אורכו 37–40 ס"מ, ובעל מוטת כנפיים ברוחב של 94–102 ס"מ. משקלו הממוצע 230 עד 280 גרם. לשחף, כשמו, ראש שחור כשמקורו אדום ועבה מעט. כסות נוצותיו לבנה עם ראש שחור וטבעת עין לבנה. בחורף ראש השחף נעשה כהה מנומר בלבן. האפרוחים של השחף בעלי רגליים כהות.

השחף מעופף בלהקות קטנות שבמסגרתם מקנן, לרוב בין צמחייה סבוכה בביצות, או באיים באגמים, ולעיתים מקנן לצד שחף האגמים. שחף זה לרוב מתרחק מהים שהרחק מהחופים.

השחף הוא אוכל כל אופורטוניסט הניזון מדגים, תולעים, סרטנים ושאר פרוקי-רגליים, שיריים שונים ועוד.

בישראל
------

שחף זה הוא חורף נדיר למדי. פרטים מעטים נראים בין נובמבר למרץ בעיקר בחוף הים התיכון, אך גם במפרץ אילת. בימי סערה צפרים רבים מתייצבים בחוף יפו, ובין עופות הים המעניינים הנצפים בתצפיות אלה, מופיעים לעיתים גם פרטים בודדים ממין זה. נדיר מאוד בקיץ - אז אפשר להתרשם גם מלבוש הקיץ הנאה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שחף שחור-ראש** בוויקישיתוף
* שחף שחור-ראש, באתר ITIS (באנגלית)
* שחף שחור-ראש, באתר NCBI (באנגלית)
* שחף שחור-ראש, באתר Internet Bird Collection (באנגלית)
* שחף שחור-ראש, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ציפורים, פורטל צפרות - אתר הצפרות הישראלי, באתר www.birds.org.il (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: ph487809

 |
**דינה פרלשטיין** (נולדה בשנת 1966) היא מפיקה, תסריטאית ובמאית חרדית, נחשבת ליוצרת הראשונה של עולם הסרטים החרדים הנשיים ולאחת מהיוצרות המובילות בתחום הקולנוע החרדי.

ביוגרפיה
--------

נולדה ב-1966 בבני ברק וגדלה שם, בת למשפחה מחסידות בעלז. סרטיה היוו את החלוץ בתחום הקולנוע החרדי-נשי. בתחילה היא הפיקה סרטים המשלבים שקופיות סטילס וסרטים מוסרטים, ורק לאחר מכן הפיקה סרטים מוסרטים בלבד. 

בתחילת דרכה שימשה פרלשטיין כבמאית, תסריטאית ועורכת הסרט. בהמשך, עם תחילת הפקתם של סרטים מוסרטים באורך מלא, היא שיתפה אנשי צוות נוספים. 

סרטיה של פרלשטיין מיועדים גם להקרנה בחו"ל, בתרגום לאנגלית, והם מאופיינים לרוב באסתטיקה ולוקיישנים יוקרתיים יחסית.

פרלשטיין מממנת את סרטיה מהונה הפרטי ולא נעזרת בקרנות. בשנת 2016 זכתה בפרס שר החינוך לתרבות יהודית בתחום הקולנוע.

פילמוגרפיה חלקית
----------------

* **קשר של שתיקה**
* **חשיפה גורלית**
* **עדים דוממים**
* **לילות באגם**
* **שכרון מעמקים**
* **רוחות באחוזה**
* **שמור על ילדתי** - (2011)
* **על קרח דק** - סוכות 2012
* **על גג העולם** - סוכות 2014
* **מתנות בחושך**
* **זכות השתיקה** - (2017)
* **תמרות עשן** - (2019)
* **רסיסים** - (2021)
* **זהות כפולה** (2023)

קישורים חיצוניים
----------------

* דינה פרלשטיין, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* דינה פרלשטיין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* דינה פרלשטיין, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי

הערות שוליים
------------

1. ↑  טלי פרקש, חיות בסרט, באתר ynet, 22 בדצמבר 2011
2. ↑  הקולנוע החרדי, מרלין וניג, עמ' 43
3. ↑  נירית אנדרמן, יאיר קדר ודינה פרלשטיין — זוכי פרס שר החינוך לתרבות יהודית בתחום הקולנוע, באתר הארץ, 21 ביולי 2016
**קְלוֹד-פְּרוֹסְפֶּר ז'וֹלְיוֹ דֶה קְרֶבִּיוֹן** (בצרפתית: **Claude-Prosper Jolyot de Crébillon**‏; 13 בפברואר 1707 – 12 באפריל 1777) המכונה **קרביון הבן** (**Crébillon fils**), כדי להבדיל בינו לבין אביו, היה סופר צרפתי.

קרביון נולד בפריז. הוא היה בנו של מחזאי מפורסם של טרגדיות, פרוספר ז'וליו דה קרביון. הוא קיבל חינוך ישועי בתיכון לואי הגדול המובחר. בתחילת דרכו כתב יצירות קלות שונות, כולל מחזות לתיאטרון האיטלקי בפריז, ופרסם סיפור קצר בשם Le Sylphe בשנת 1730. בשנים 1729 עד 1739 השתתף בסדרת ארוחות ערב בשם "Le Caveau" ("הכספת", על שם הקברט שבו הם נערכו) עם אמנים אחרים, כולל אלכסי פירון (אנ'), שארל קולה (אנ') ושארל דוקלו (Charles Duclos).

הפרסום של Tanzaï et Néadarné, histoire japonaise ("טנזאי וניאדרנה, היסטוריה יפנית", 1734), שהכיל התקפות מוסוות בקושי על הבולה Unigenitus (אנ') מ-1713 של האפיפיור קלמנס האחד עשר, על הקרדינל דה רוהן (אנ') ואחרים, הוביל אותו לזמן קצר בכלא בוונסן. הרומן שלו Les Égarements du cœur et de l'esprit ("תעתועי הלב והנפש") פורסם בין 1736 ל-1738, ואף על פי שהמשיך לערוך אותו ב-1738, מעולם לא הסתיים. פרסום "Le Sopha, conte moral" ("הספה, סיפור מוסרי"), סאטירה פוליטית ארוטית, ב-1742 אילץ אותו לגלות מפריז למשך מספר חודשים.

בסביבות 1744 הוא התקשר בקשר רומנטי עם ליידי הנרייטה מריה סטפורד (Lady Henrietta Maria Stafford), בתו של צ'מברלין של ג'יימס השני, מלך אנגליה, והם נישאו ב-1748. בן נולד בשנת 1746 ומת בשנת 1750. למרות מצוקה כלכלית, הם חיו יחד עד מותה בשנת 1755. בינתיים הוא פרסם את La Nuit et le moment ("הלילה והרגע", 1745), Ah! quel conte! (אה! איזה סיפור!) ו-Les Heureux Orphelins ("היתומים המאושרים", 1754). הוא לא ירש דבר מהנרייטה, הוא נאלץ למכור את ספרייתו הגדולה ב-1757 ובסופו של דבר מצא הכנסה קבועה כצנזור מלכותי (כמו אביו) ב-1759. ב-1768 וב-1772 פרסם את שני הרומנים האחרונים שלו, Lettres de la duchesse de \*\* \* au duc de \*\*\* ("מכתבים מהדוכסית מ\*\*\* לדוכס מ\*\*\*) ו- Lettres athéniennes ("מכתבים אתונאיים").

הוא מת בפריז ב-12 באפריל 1777.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קלוד-פרוספר ז'וליו דה קרביון** בוויקישיתוף
* כתבי קלוד-פרוספר ז'וליו דה קרביון בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
* קלוד-פרוספר ז'וליו דה קרביון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Crébillon, Prosper Jolyot de, 1911 Encyclopædia Britannica
2. 1 2  Carole Dornier, "Orient romanesque et satire de la religion: Claude Crébillon, Tanzaï et Néadarné et Le Sopha," *Eighteenth-Century Fiction* Vol. 11: Iss. 4, Article 1 (1999)

ערך זה כולל קטעים מתורגמים מהערך *Crébillon, Prosper Jolyot de* מהמהדורה האחת-עשרה של אנציקלופדיה בריטניקה, הנמצאת כיום בנחלת הכלל

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007260100005171
* BIBSYS: 90053691
* BNE: XX1131016
* BnF: cb11898114f (data)
* CANTIC: a10071027
* CiNii: DA03422405
* GND: 118677276
* ICCU: CFIV002371
* ISNI: 0000 0001 1022 7194
* KulturNav: 77f52b64-a800-4ffc-b4ac-6b24d9177758
* LCCN: n50017130
* LNB: 000097089
* NDL: 00520902
* NKC: kup19980000017516
* NLA: 35032083
* NLG: 72682
* NLK: KAC199605960
* NTA: 069556474
* RERO: 02-A000045282
* SELIBR: 182925
* SNAC: w64b3h19
* SUDOC: 026804808
* Trove: 804773
* VcBA: 495/12782
* VIAF: 24600044
* WorldCat: lccn-n50017130

 |
**פאול ראוד** (באנגלית: **Paul Raud**;‏  10 באוקטובר 1865 - 22 בנובמבר 1930) היה צייר אסטוני.

ביוגרפיה
--------

ראוד נולד באוקטובר 1865 באסטוניה, האימפריה הרוסית.

ראוד למד במשך כחצי שנה באוניברסיטת טרטו תולדות האומנות. לאחר שירות צבאי, החל ללמוד באקדמיה לאמנות דיסלדורף ב-1888, והושפע מעבודתו של אדוארד פון גבהרדט. הוא קשור לבית הספר לציור בדיסלדורף.

ב-1894 חזר ראוד לאסטוניה, לעבוד עבור פטרוניתו הברונית חובבת האמנות נטלי פון אוקסקול. לאחר שובו של ראוד לאסטוניה, צייר במשך זמן מה בעיקר עבודות דיוקן, לפני שנסע עם אחיו קריסטיאן ראוד ועם אמנדוס אדמסון לאיים מוהו ופקרי ב-1896. עבודותיו בתקופה זו מזכירות את עבודותיו של מקס ליברמן.

ב-1899 חזר לגרמניה, ואימץ כמה מהמאפיינים הסגנוניים של האימפרסיוניזם. באותה העת עבד עם איליה רפין, מה שהשפיע על סגנונו המאוחר. בהמשך הקריירה שלו, בעיקר במהלך מלחמת העולם הראשונה ואחריה, הוא החל ללמד, ועבד כמדריך רישום במכון המסחר של טאלין ומ-1923 בבית הספר הממלכתי לאמנות תעשייתית בטאלין.

יצירותיו של ראוד שמורות במוזיאון לאמנות של אסטוניה, טאלין.

אחיו התאום היה הצייר קריסטיאן ראוד.

גלריה
-----

* כנסייהכנסייה
* שדה פרחיםשדה פרחים
* עירוםעירום
* דיוקן עצמידיוקן עצמי
* איש צבאאיש צבא

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פאול ראוד** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Biography
2. ↑  "From one Century to the Next: Exhibition of works by Kristjan and Paul Raud in Kumu Art Museum June 22–October 8, 2006
3. ↑  Works by Paul Raud

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb156793815 (data)
* GND: 133539865
* ISNI: 0000 0000 6660 5433
* LCCN: no2008020927
* RKD: 319876
* SUDOC: 120886405
* ULAN: 500120499
* VIAF: 278149066556765601395
* WorldCat: lccn-no2008020927

 |
**שֶׁל** היא מילת יחס בעברית. כאשר מצטרפים אליה כינויי הגוף החבורים היא משמשת יסוד לכינוי הקניין.

משמעות
------

מילת היחס "של" משמשת למספר משמעויות:

* שייכות: "הבית של משה"
* חומר: "חרב של זהב"
* תכולה: "סיר של אורז"
* ייעוד: "ספר של לימוד"

התפתחות
-------

המילה 'של' מקורה בצירוף של כינוי הזיקה **ש-** עם מילת היחס **ל-**, ובצורה זו היא מופיעה במקרא: "מִטָּתוֹ **שֶׁלִּ**שְׁלֹמֹה" (שיר השירים ז', ג).

בכתבי יד של ספרות חז"ל מוצאים על פי רוב את הצורה החבורה (ש + ל + שם עצם), כגון בכתב יד קאופמן, במסכת שבת א, א: "ידו שלעני" (= ידו של העני). אבל גם בכתבי יד טובים מופיעה "של" לעיתים באופן פרוד, כגון בכתב יד אנאלאו של התלמוד הבבלי. על הפרדת "של" משם העצם הבא אחריה מעיד גם אופן הניקוד, כגון "שֶלְשְבִיעִית" בכתב יד פאריס.

עם זאת, הדעה כיום היא שחרף הכתיב החבור ברוב כתבי היד של המשנה, בלשון חז"ל נתפסה "של" כמילה בפני עצמה, ואילו הכתיב החבור בכתבי היד משקף נוהג כתיבה ארכאי. לכך יש לצרף את העובדה שכבר באגרות בר כוכבא (המאה השנייה לספירה) מוצאים עדות לעצמאותה של המילה "של", כגון: "של הגואין".

בעת החדשה, עם התפתחות הדפוס, הופרדה בדרך כלל המילה "של" מהמילה הבאה אחריה. הפרדה זו נעשתה באופן מכני, והדבר הביא במקרים מסוימים ללשון מגומגמת. כך למשל במקום הנזכר לעיל במסכת שבת: "שלעני" הפך ל"של עני", מבלי לתת את הדעת לכך שהפרדת המילים דורשת הכנסה של ה"א הידיעה ("של העני"). שיבושים אלו מאפיינים את הטקסט של המשנה גם במהדורות ימינו.

צורה זאת נשתמרה ביהדות תימן עד היום, וכך מופיע בכל כתבי היד התימניים של הרמב"ם וכן בתלמודים מכתבי היד התימניים. וכן בברכת נר שבת נוסח הברכה אצל התימנים הוא: "בָּרוּךְֿ אַתָּהֿ ה, אֱלֹהֵינוּ, מֶלֶךְֿ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֺתָֿיו, וְצִוָּנוּ לְהַדְֿלִיק נֵר **שֶׁלַּ**שַּבָּתֿ". וכן בברכת נר חנוכה: "בָּרוּךְֿ אַתָּהֿ ה', אֱלֹהֵינוּ, מֶלֶךְֿ הָעוֹלָם, אֲשֶׁר קִדְּשָׁנוּ בְּמִצְוֺתָֿיו, וְצִוָּנוּ לְהַדְֿלִיק נֵר **שֶׁלַּ**חֲנֻכָּהֿ" אין זה אומר שהנוסח שונה, אלא אופן הגיית המילית שונה.

הסיבות לפירוק
-------------

לא ברור מה גרם לפירוק הצירוף "ש + ל + שם עצם" וליצירת המילה העצמאית "של". בעבר סברו שמדובר בהבדלי מסורת בין הענף הארץ-ישראלי של המשנה לבין הענף הבבלי, אולם דעה זו הופרכה[דרוש מקור]. בין הדעות לסיבות ההתפרקות ניתן למנות:

* **תהליך פונטי**: ביטול המכפל בלמ"ד והתאפסות השווא הנע, כפי שקרה גם במילה "מִלְמעלה" (סגל).
* **השפעת הארמית**: בהשפעת "די" הארמית, שגם יסודה בצירוף זיקה חבור לשם העצם ונתפרדה ממנו (בנדויד).
* **השפעת הכינויים החבורים**: השפעת הצירופים "שלי", "שלך" וכו', שבהם "של" משמשת במעמד עצמאי, הביאה ליצירת המילה העצמאית "של" (בר-אשר).
* **תהליך תחבירי**: ש' הזיקה התרוקנה ממשמעותה ועל כן נוצר צורן חדש "של" המציין שייכות ונכתב בנפרד כדרך כל הצורנים בעלי יותר מאות אחת (ברויאר).

לקריאה נוספת
------------

* חנוך ילון, **מבוא לניקוד המשנה**, ירושלים תשכ"ד, עמ' 26–27
* משה בר-אשר, **פרקים במסורת לשון חכמים**, ירושלים תש"ם, עמ' 8, 104
* יוחנן ברויאר, **העברית בתלמוד הבבלי**, ירושלים תשס"ב, עמ' 78–79
* יצחק אבינרי, **יד הלשון**, הוצאת יזרעאל, 1964, הערך "של", עמ' 544–546

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **של** |

* אוריאל פרנק, ידו של עני: לאן נעלמה ה' היידוע של "העני"?, באתר "השפה העברית"
* אבא בנדויד, על ספרי עתיקות, **לשוננו לעם** כג, תשל"ב, עמ' 242–248
	+ יצחק אבינרי, עוד על "שֶל", **לשוננו לעם** כד, תשל"ג, עמ' 23–25
**נטע סגל** (נולד ב-19 ביולי 1995) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הרכז בהפועל באר שבע.

קריירה
------

סגל נולד בסקוטלנד, וגדל בראש העין. לאחר מכן שיחק במחלקת הנוער של מכבי ראש העין ובהמשך עבר לאקדמיה לכדורסל בווינגייט.

בעונת 2013/2014 עלה לראשונה לקבוצת בוגרים כששיחק בכרטיס כפול בעירוני נס ציונה מליגת העל ובאליצור רמלה מהליגה הלאומית. בעונה הבאה המשיך לשחק באליצור רמלה, ובעונת 2015/2016 שיחק בא.ס. רמת השרון ובהפועל רמת-גן גבעתיים מהליגה הלאומית. בשנת 2015 שיחק עם נבחרת העתודה (עד גיל 20) באליפות אירופה דרג א' שנערכה באיטליה, בה סיימה ישראל במקום העשירי.

בעונת 2016/2017 שיחק שוב בליגת העל, כששיחק 12 משחקים במכבי קריית גת, בהם העמיד ממוצעים של נקודה אחת, 0.6 ריבאונדים ו-0.7 אסיסטים ב-7.8 דקות.

בעונת 2017/2018 שב לליגה הלאומית, ושיחק במדי הפועל מגדל העמק-יזרעאל. בעונה הבאה שיחק באליצור עירוני נתניה, ובעונת 2019/2020 שיחק באליצור יבנה.

בעונת 2020/2021 שב לליגה העל וחתם בהפועל באר שבע. הוא היה אחד המועמדים ל'תגלית העונה', כשסיפק ממוצעים של 3.1 נקודות, 1.4 ריבאונדים ו-1.4 אסיסטים ב-10.5 דקות בעונה הסדירה. בתום העונה האריכה הקבוצה את חוזהו בשנתיים נוספות.

בעונת 2021/2022 העמיד בעונה הסדירה ממוצעים של 7.1 נקודות, 3.2 ריבאונדים ו-4.7 אסיסטים ב-25.4 דקות. דורג בסוף העונה במקום השמיני בליגה באסיסטים וראשון מבין הישראלים. בתום העונה האריך את חוזהו בשנתיים. בתחילת עונת 2022/2023 מונה לקפטן הקבוצה. בעונה זו העמיד ממוצעים של 4.3 נק', 3.7 אסיסטים ו-1.8 ריבאונדים ב-19.4 דק' בעונה הסדירה. בשלושת משחקי הפלייאוף שותף בכ-15.7 דק' בממוצע מסר 1.7 אס' וקטף 1.7 ריבאונדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* נטע סגל, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
* משה הליקמן, הוא נולד בסקוטלנד ושיחק בליגה הלאומית. היום הוא מלך האסיסטים הישראלי בליגת העל, באתר Sports Rabbi, ‏12 בנובמבר 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  יעקב מאיר, נטע סגל חתם בהפועל ב"ש, הובר באילת, באתר ישראל היום, 31 ביולי 2020
2. ↑  נטע סגל האריך את חוזהו בהפועל באר שבע, באתר ONE‏, 30 ביוני 2021
3. ↑  סטטיסטיקה אישית - עונת 2021/2022, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
4. ↑  נשאר אדום: נטע סגל האריך חוזה בהפועל באר שבע, באתר ynet‏, 16 ביוני 2022
5. ↑  אילן שי, קפטן סגל והסגל החדש, באתר "שבע/24", 7 באוקטובר 2022
**אריך ברקו** (בגרמנית: **Erich Berko**; נולד ב-6 בספטמבר 1994 באוסטפילדרן שבגרמניה) הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת קשר הכנף שמאל בקבוצת מכבי נתניה מליגת העל.

קריירת מועדונים
---------------

ברקו גדל במחלקות הנוער של שטוטגרטר קיקרס ושטוטגרט. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בשטוטגרט II, קבוצת המילואים של שטוטגרט, ובשטוטגרטר קיקרס, במסגרת הליגה הגרמנית השלישית.

ב-1 ביולי 2016 חתם ברקו בדינמו דרזדן מהבונדסליגה השנייה. הוא שיחק במועדון במשך שלוש עונות, בהן ערך 85 הופעות ליגה והבקיע 12 שערים.

ב-1 ביולי 2019 חתם ברקו בדרמשטאדט 98 מהבונדסליגה השנייה. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות וחצי, בהן ערך 49 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.

ב-31 בינואר 2022 חתם ברקו על חוזה לחצי עונה בס.ו. זנדהאוזן מהבונדסליגה השנייה. ב-5 בפברואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-0 על ארצגבירגה אווה במסגרת המחזור ה-21 בליגה לעונת 2021/2022. הוא ערך תשע הופעות ליגה במהלך תקופתו במועדון.

ב-1 ביוני 2022 חתם ברקו על חוזה לשתי עונות במכבי נתניה מליגת העל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אריך ברקו** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net

הערות שוליים
------------

1. ↑  Erich Berko wechselt an den Hardtwald באתר הרשמי של ס.ו. זנדהאוזן, 31 בינואר 2022 (בגרמנית)
2. ↑  מתחזקת: אריך ברקו חתם במכבי נתניה באתר ערוץ הספורט, 1 ביוני 2022 (בעברית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"אריך ברקו"**.
**הסכם אי-תוקפנות** בין רפובליקת ליטא לברית המועצות נחתם ב-28 בספטמבר 1926. ההסכם אישר את כל ההסכמות מ-1920. ברית המועצות המשיכה להכיר בזיקה של וילנה וסביבתה לליטא, על אף שהייתה תחת ריבונות פולין, וכן המשיכה להכיר בתביעות ליטא באזור קלייפדה. בתמורה, התחייבה ליטא לא להצטרף לבריתות שכוונו נגד ברית המועצות, מה שגזר עליה בידוד דיפלומטי, שכן ברית המועצות לא הייתה חברה בחבר הלאומים. המדינות אשררו ביניהן את ההסכם ב-9 בנובמבר 1926 בקובנה, וההסכם נכנס לתוקף באותו יום. הוא נרשם בחבר הלאומים ב-4 במרץ 1927.

הליטאים הם שיזמו את ההסכם, בגבשם אסטרטגיה דיפלומטית חדשה בשנים שאחרי מלחמת העולם הראשונה ואחרי הסכמי לוקרנו. המגעים החלו ב-25 בדצמבר 1925, כששר החוץ הסובייטי גאורגי צ'יצ'רין עצר בקובנה בדרכו חזרה למוסקבה. השיחות נתקלו במספר התנגדויות, הן מצד אסטוניה ולטביה, שכן ההסכם פגע ברצון להקים את "ההסכמה הבלטית" בין שלושת המדינות; פולין טענה שמדובר בהפרה של הסכם ריגה, ואילו גרמניה הביעה דאגה מההתמיכה הסובייטית בדרישת ליטא לשליטה בקלייפדה.

חיילי הצבא האדום נכנסים לליטא בעת כיבושה, 1940
ההסכם היה שנוי במחלוקת בקרב הליטאים עצמם, ולאחר אשרורו התפתחו במדינה מחאות סטודנטים נגד מה שראו כ"בולשביזציה" של ליטא. דיכוי אחת ההפגנות בכוח היווה אחת מהסיבות להפיכה הצבאית בליטא בדצמבר 1926. עם זאת, הייתה הסכמה בקרב הסגל הדיפלומטי בליטא שהשמירה על רלוונטיות הוויכוח על וילנה בשיח האירופי שווה את המחיר שנדרש מליטא, וההסכם נשמר. תוקפו של ההסכם היה אמור לפוג כעבור 5 שנים, אולם ב-6 במאי 1931 הוארך ב-5 שנים נוספות, וב-4 באפריל 1934 הוארך עד 31 בדצמבר 1944. ב-5 ביולי 1933 נחתם בנפרד הסכם נוסף להגדרת "תוקפנות". ההסכם הופר על ידי ברית המועצות ב-15 ביוני 1940 כשכבשה את ליטא בהתאם להסכם ריבנטרופ–מולוטוב.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Lithuania and Union of Soviet Socialist Republics, League of Nations Treaty Series
2. 1 2  Alfonsas Eidintas, Vytautas Zalys, Edvardas Tuskenis, **Lithuania in European Politics: The Years of the First Republic, 1918-1940**, פלגרייב מקמילן, 1999
3. ↑  פרוטוקול נוסף להסכם, באתר League of Nations Treaty Series
4. ↑  Ineta Ziemele, **Baltic yearbook of international law: 2001**, ליידן, הולנד: Martinus Nijhoff, 2002, מסת"ב 9789041117366
טים הויבך במדי מכבי נתניה
טים הויבך, 2018
**טים הויבך** (בגרמנית: **Tim Heubach**; נולד ב-12 באפריל 1988) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת הבלם.

קריירה
------

הויבך התחיל את הקריירה שלו בקבוצות נוער קטנות עד שבגיל 15 הצטרף לבורוסיה מנשנגלדבך שם שיחק שלוש שנים. עד שנת 2012 הויבך שיחק בקבוצת המילואים של המועדון, אך בקבוצה הבוגרת לא זכה ולו לדקת משחק אחת.

בקיץ 2012 חתם לשנתיים בפ.ס.וו. פרנקפורט מהבונדסליגה השנייה. ב-5 באוגוסט 2012 הויבך ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד ס.ו. זנדהאוזן.

בקיץ 2014 חתם לשלוש שנים בפ.צ. קייזרסלאוטרן.

ב-2 באוגוסט 2017 חתם לעונה אחת עם אופציה לעונה נוספת במכבי נתניה, קבוצתו הראשונה מחוץ לגרמניה. שבוע לאחר מכן, ערך הויבך את הופעת הבכורה שלו בנתניה בהפסד 4-2 להפועל רעננה במסגרת גביע הטוטו.

שער בכורה במדי מכבי נתניה נכבש בנגיחה ב-29 בינואר 2018 במשחק הבית נגד בית"ר ירושלים. בסוף העונה האריכה מכבי נתניה את האופציה לעונה נוספת.

בראיון שנתן הויבך באפריל 2018 לעיתון "בילד" הגרמני סיפר כי האנשים בנתניה מאוד חמים ומסברי פנים כלפיו והוסיף כי "בעקבות הבקעת השער הראשון שלי קיבלתי הכל חינם - תמונת פספורט, ארוחת בוקר, אפילו הספר שלי לא רצה ממני כסף".

ב-25 במאי 2019, במשחק הליגה האחרון לעונת המשחקים 2018/19, כבש את שערו השלישי במדי הקבוצה, במשחק ההפסד למכבי חיפה 2:1. יום קודם לכן הודיע המועדון על הארכת חוזהו של הויבך לשנתיים נוספות. באוגוסט 2020 הוחלט לשחרר אותו ולהחתים במקומו את אקינשולה אקיניימי.

ב-12 בדצמבר 2020 חתם הויבך בסלנגור המלזית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טים הויבך** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net

הערות שוליים
------------

1. ↑  מאור רחמני, ‏הבלם טים הויבך חתם לשנה אחת במכבי נתניה, באתר ONE‏, 2 באוגוסט 2017
2. ↑  הויבך: השמש בישראל יותר מפחידה מהטרור, באתר sport1.maariv.co.il
3. ↑  רשמית: הויבך האריך את חוזהו במכבי נתניה בשנתיים נוספות, באתר sport1.maariv.co.il
4. ↑
El gat del Raval (חתול רבאל), מאת בוטרו
 כנסיית סנט פאו דל קאמפ
**אל רבאל** (בקטלאנית: **El Raval**) היא שכונה בברצלונה. היא שוכנת מדרום-מערב לדרך לה רמבלה, ויחד עם הרובע הגותי ושכונת אל בורן היא יוצרת את העיר העתיקה של ברצלונה, סיוטט וליה. באל רבאל מתגוררים כ-50,000 אנשים.

השכונה ידועה היסטורית בעבור חיי הלילה והקברטים שהתקיימו בה, כמו גם בעבור פשע וזנות שרווחו בה. עד היום, נחשב האזור לאחד המסוכנים בברצלונה, עם מקרי שוד, אלימות ושימוש בסמים. עם זאת, האזור משנה את פניו לאורך הזמן וכיום נחשב לאחד האזורים הפופולריים בעיר, בין השאר בגלל מיקומו המרכזי.

אל רבאל היא ביתם של קהילת מהגרים גדולה ומגוונת, עם 47.4% מתושביה שנולדו מחוץ לספרד. ניתן למצוא בה מסעדות, ברים ומועדוני לילה רבים.

אתרים מרכזיים
-------------

ניתן למצוא ברבאל אתרים מונומנטיים היסטוריים דוגמת מנזר סנט פאו דל קאמפ, כמו גם תוספות חדשות יותר לאזור דוגמת שדרת רמבלה דל רבאל ומוזיאון MACBA (מוזיאון האמנות המודרנית של ברצלונה). בקרבת המוזיאון נמצא ציור הקיר *Todos Juntos Podemos Parar el SIDA* ("יחד אנחנו יכולים לעצור את האיידס") מאת האמן האמריקאי קית' הרינג. 

בחלקה הדרומי של השכונה ניתן לצפות בחלק מהחומה ומהשער של העיר העתיקה פורטל דה סנטה מדרונה שהתקיימה בימי הביניים, שמוצגים לראווה במוזיאון המריטיים, ובצפונה אפשר למצוא את השוק המפורסם של ברצלונה, לה בוקריה, ולהתרשם מיצירתו של פרננדו בוטרו, *El gat del Raval* ("חתול רבאל"). 

בחלקה המזרחי של השכונה נמצא בית פלאו גואל, שתוכנן על ידי אנטוני גאודי עבור פטרונו, אאוזבי גואל.

ראו גם
------

* תכנון עירוני של ברצלונה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אל רבאל** בוויקישיתוף
**ברנקו ורגוץ'** (בקרואטית: **Branko Vrgoč**; נולד ב-18 בדצמבר 1989) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת הבלם בפוסוסייה.

קריירת מועדונים
---------------

ורגוץ' התחיל את הקריירה שלו משחק בקבוצת הנוער של אוסייק. בקיץ 2008 הושאל לסלאוונץ מהליגה השנייה על מנת לצבור דקות משחק. בספטמבר 2009 קרע את הרצועה הצולבת וסיים את העונה עוד בתחילתה. ב-25 בפברואר 2011 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו באוסייק בתיקו 0-0 נגד לוקומוטיבה זאגרב. ב-10 בפברואר 2013 ורגוץ' הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בהפסד 2-1 לדינמו זאגרב.

בקיץ 2013 חתם בספליט.

ב-10 ביולי 2016 עזב לראשונה את קרואטיה וחתם במכבי נתניה מהליגה הלאומית. בסיום העונה ורגוץ' העפיל עם נתניה בחזרה לליגת העל, ושיחק בשרותיה במשך שתי עונות בליגת-העל.

לאחר שלוש עונות מוצלחות בעמדת הבלם של מכבי נתניה חתם ורגוץ' בקבוצת אנורתוזיס פמגוסטה מקפריסין; למרות שלורגוץ' היה חוזה חתום לעונה נוספת החליטו הצדדים להיפרד בהסכמה. במשחק הליגה האחרון לעונת 2018/2019 מול מכבי חיפה ערכה מכבי נתניה טקס פרידה מורגוץ'. ב-8 באוגוסט 2022 חזר לישראל וחתם במכבי פתח תקווה.

בקיץ 2023 חתם בפוסוסייה מליגת העל של בוסניה והרצגובינה.

תארים
-----

מכבי נתניה
* ליגה לאומית: 2016/2017

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ברנקו ורגוץ'** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway

הערות שוליים
------------

1. ↑  מוטי פשכצקי, ‏קוגבניה חתם בנתניה, גם ורגוץ' הצטרף, באתר ערוץ הספורט, 10 ביולי 2016
2. ↑  מכבי נתניה: ברנקו ורגוץ' סיכם לשנתיים באנורתוזיס פמגוסטה, באתר וואלה! ספורט, ‏2019-05-01
3. ↑  תומר חבז, ‏הבלם ברנקו ורגוץ' חתם במכבי פתח תקווה, באתר ONE‏, 8 באוגוסט 2022
**דלה ימפולסקי** (נולד ב־28 ביולי 1988 בניגריה) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר בהפועל צפת מליגה ב' צפון א'.

קריירה
------

ימפולסקי נולד בניגריה בשם **במידלה אוגונסנה** וקיבל את הכינוי "דלה". בגיל שמונה עלה לישראל לאחר שאימו היגרה לישראל שלוש שנים קודם לכן והתחתנה עם יליד ברית המועצות שמתגורר בארץ, ממנו קיבל דלה את שם המשפחה "ימפולסקי".

ימפולסקי החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של גדנ"ע יהודה ולאחר מכן עבר לקבוצת הנערים של בני יהודה תל אביב. בעונת 2004/2005 שיחק בקבוצת הנערים של מכבי נתניה ובעונה לאחר מכן כבר שיחק בקבוצת הנוער וכן ערך מספר משחקים במדי הקבוצה הבוגרת. שערו הראשון בקריירה הובקע בהופעת הבכורה שלו בליגת העל, במשחק מול מכבי פתח תקווה בעונת 2006/2007. ימפולסקי שיחק בכל נבחרות הנערים והנוער של ישראל, ובשנת 2008 ערך שתי הופעות במדי הנבחרת הצעירה.

ב-13 ביולי 2011 חתם ימפולסקי בקבוצת מכבי חיפה. במשחק הבכורה במדי מכבי חיפה נכנס דלה במחצית השנייה כמחליף במוקדמות ליגת האלופות מול בוראץ, בישל שער וגם הבקיע. ב-27 ביולי שוב נכנס כמחליף במוקדמות ליגת האלופות מול מריבור וכבש את שער הניצחון (2–1). את הופעת הבכורה שלו בליגת העל במדי מכבי חיפה ערך בניצחון 4–1 על קבוצתו לשעבר, מכבי נתניה. בתום העונה הבקיע שער שוויון זמני בגמר גביע המדינה, בהפסד הקבוצה 1–2 להפועל תל אביב. בעונתו השנייה בקבוצה חל פיחות במעמדו. הוא שותף בתשעה משחקי ליגה בלבד, ובתום העונה שוחרר מהקבוצה.

ב-16 בספטמבר 2013 חתם ימפולסקי לעונה אחת בהפועל חיפה, תמורת חוזה של 90 אלף דולר. בהפועל חיפה שותף ימפולסקי ב-18 משחקי ליגה, ובסיום העונה שוחרר מהקבוצה.

ב-19 באוגוסט 2014 חתם ימפולסקי לעונה אחת בהפועל רעננה. בתום חוזהו ירד לליגה הלאומית וחתם בקבוצת הפועל בני לוד, אך לא מצא את מקומו בהרכב הקבוצה. בקיץ 2016 חתם ימפולסקי בסקציה נס ציונה מליגה א'.

ב-30 בדצמבר 2017 חתם ימפולסקי בהפועל באקה אל-גרבייה מליגה א'. ב-17 באוקטובר 2018 חתם לעונה אחת במ.ס. כפר קאסם, אך לאחר שלא זכה לדקות משחק רבות חזר לבאקה אל-גרבייה. בינואר 2019, לאחר שלושה משחקים בלבד בשורות באקה אל-גרבייה, חתם ימפולסקי בשמשון כפר קאסם.

ב-6 ביוני 2019 חתם ימפולסקי במכבי שעריים מליגה א' דרום.

ב-1 בדצמבר 2020 חתם בעירוני כסייפה מליגה א' וב-8 בדצמבר 2021 חתם בהפועל אשקלון.

ב-1 בפברואר 2022 ימפולסקי חתם בהפועל צפת מליגה ב' צפון א'.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net

הערות שוליים
------------

1. ↑  אבייתר ברק, פרסום ראשון: דלה ימפולסקי חתם בנס ציונה, באתר גולר, 10 ביולי 2016
2. ↑  קובי פורטל, דלה ימפולסקי חתם בבאקה אל גרבייה, באתר דאבל פס, 31 בדצמבר 2017
3. ↑  מיכאל וייסרמן, דלה ימפולסקי חתם במ.ס. כפר קאסם, באתר דאבל פס, 17 באוקטובר 2018
4. ↑  מיכאל וייסרמן, דלה ימפולסקי חתם בבאקה: "שמח לחזור הביתה", באתר ספורט 1, 27 בנובמבר 2018
5. ↑  שלומי והבה, אופק יפרח, משה סולימנוב ודלה ימפולסקי סיכמו בשמשון כפר קאסם, באתר דאבל פס, 12 בינואר 2019
6. ↑  מכבי שעריים החתימה לעונה את דלה ימפולסקי, באתר ONE‏, 6 ביוני 2019
7. ↑  מיכאל וייסרמן, דלה ימפולסקי חתם במועדון ספורט כסייפה, באתר דאבל פס, 1 בדצמבר 2020
8. ↑  ניסים קמחי, דלה ימפולסקי, אילן רנקביץ ומוחמד שדידה חתמו בהפועל צפת, באתר Jsport, 1 בפברואר 2022
**זלאטן שחוביץ'** (בסרבית: **Златан Шеховић**; נולד ב-8 באוגוסט 2000 בבלגרד שברפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה) הוא כדורגלן סרבי המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת פרטיזן בלגרד.

קריירת מועדונים
---------------

שחוביץ' גדל במחלקת הנוער של פרטיזן בלגרד מליגת העל הסרבית. ב-15 בפברואר 2018 הוא הושאל למשך חצי עונה לטלאופטיק מהליגה הסרבית השנייה, במדיה ערך 11 הופעות ליגה והבקיע שני שערים.

בחודש יוני 2018 הוא קודם לסגל הבוגר של פרטיזן בלגרד. ב-12 ביולי הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3-0 על רודאר פלייבליה במסגרת הסיבוב הראשון של הליגה האירופית לעונת 2018/2019. ב-22 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הסרבית, בהפסד 1-0 לראדניק סורדוליצ'ה במסגרת המחזור הראשון לעונת 2018/2019. בסך הכל הוא ערך עשר הופעות ליגה במדי המועדון. הוא זכה עם המועדון בגביע הסרבי לעונת 2018/2019.

ב-19 בינואר 2020 חתם שחוביץ' במכבי נתניה מליגת העל הישראלית. ב-26 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1-0 על הפועל חדרה במסגרת המחזור ה-20 בליגה לעונת 2020/2021. בעונה וחצי הראשונות שלו במועדון הוא ערך 29 הופעות ליגה.

ב-2 באוקטובר 2021 הבקיע שחוביץ' את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3-1 על בני סכנין במסגרת המחזור החמישי לעונת 2021/2022. 

ב-14 ביוני 2022 חזר לפרטיזן בלגרד.

קריירה בינלאומית
----------------

שחוביץ' הוא חלק מסגל נבחרת סרביה עד גיל 21.

תארים
-----

פרטיזן בלגרד
* הגביע הסרבי (1): 2018/2019

קישורים חיצוניים
----------------

* זלאטן שחוביץ', ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ja sam Zlatan Šehović − dete Partizana! באתר הרשמי של פרטיזן בלגרד, 14 ביוני 2018 (בסרבית)
2. ↑  זלאטן שחוביץ' חתם במכבי נתניה באתר ynet, ‏ 19 בינואר 2020 (בעברית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"זלאטן שחוביץ'"**.
לוגו פסטיבל מחול יזרעאלי הרביעי 2013לוגו פסטיבל מחול יזרעאלי הרביעי 2013
להקת המחול "אלון יזרעאל" במופע בפסטיבל
**פסטיבל מחול יזרעאלי** מתקיים מדי שנה בחג השבועות כחלק מאירועי פסטיבל חלב ודבש בעמק יזרעאל. הפסטיבל נוסד על ידי "אלון יזרעאל" - עמותה למחול בעמק והכוראוגרף זאב קרן, ומארח להקות מחול בגילאי 30 ומעלה מכל הארץ כמו: ירושלים, אשקלון, גן יבנה, חבל אשכול, ראשון לציון, פתח תקווה, גבעתיים, הרצליה, מודיעין, חולון, כפר סבא, רמת השרון, מזכרת בתיה, תל מונד, פרדס חנה כרכור, חיפה, משגב ועוד.

מנהלו האמנותי של הפסטיבל הוא זאב קרן כשבארגון, הפקה, תפעול, הקמת התפאורה ואירוח הלהקות משתתפים כל חברי להקת המחול "אלון יזרעאל".

הפסטיבל הוא אחד מהפסטיבלים המרכזיים בתחום המחול הישראלי.

היסטוריה
--------

פסטיבל מחול יזרעאלי הראשון התקיים בשבועות 2010 והוקדש לציון 100 שנות התיישבות עברית בעמק יזרעאל. לכבודו שיתפו פעולה הכוריאוגרפים שלמה חזיז, דגנית רום וזאב קרן וחיברו את הריקוד "עומדים על המשמר" בביצוע הלהקות "הורה ראשונים ירושלים", להקת המחול משגב ולהקת המחול "אלון יזרעאל" שפתח וסיים את הפסטיבל. 
הריקוד "עומדים על המשמר" נקבע למסורת ומדי שנה פותח את מופע הפתיחה ונועל את מופע הסיום את הפסטיבל.

הפסטיבל הראשון זכה להצלחה מסחררת ובעידוד הלהקות המשתתפות שציינו לשבח את הפסטיבל ומארגניו, כמו גם מנכ"לית משרד התרבות והספורט הגב' אורלי פרומן שגם בירכה את המשתתפים, החליטה עמותת "אלון יזרעאל" המארגנת את הפסטיבל לעשותו כמסורת חג השבועות בעמק יזרעאל .
כך מדי שנה מתארחות בפסטיבל להקות מחול מכל הארץ ומעלות ריקודים שחוברו במיוחד לפסטיבל על פי נושאו. הקהל הצופה במופעים זוכה למנה גדושה של ארץ ישראל היפה, תלבושות ססגוניות והנאה מרובה מביצועי הלהקות.

הלהקות המשתתפות מתארחות במושב נהלל בשני ימי הפסטיבל וזוכות לפעילויות גיבוש כמו טיולים בעמק, פעילויות שטח וסדנאות בנושאי מחול שונים .

פסטיבל מחול יזרעאלי השני 2011 "תרנגולים על גשר הירקון" הוקדש כמחווה ללהקות התרנגולים וגשר הירקון לציון 50 שנות יצירה ותרומה לתרבות הישראלית כשאורחת הכבוד בפסטיבל הייתה יוצרת התרנגולים נעמי פולני.

פסטיבל מחול יזרעאלי השלישי 2012 "ארץ הצבר", שהתקיים באמפי נהלל אירח גם את להקת המחול הסרבית "קוד טנט" שהופיעה בתלבושות המסורתיות בחסות שגריר סרביה בישראל ובהרכב מלא בליווי תזמורת שניגנה מוזיקה סרבית עממית ומקפיצה. 

פסטיבל מחול יזרעאלי הרביעי 2013 "מקדם לתקומה" שהתקיים באולם המופעים בקיבוץ יפעת העלו 15 הלהקות המשתתפות יצירות מהווי העם היהודי מימי קדם ועד לתקומתו בארץ המובטחת. במופע הסיום שהתקיים באולם הספורט בנהלל אירח הפסטיבל גם להקת מחול מישובי עוטף עזה בניהולו האמנותי של גברי לוי.

קישורים חיצוניים
----------------

* עומדים על המשמר 2012, סרטון באתר יוטיוב
* הלהקה הסרבית קוד טנט בהופעה בפסטיבל מחול יזרעאלי 3, סרטון באתר יוטיוב
ה**קּוֹרִיזִיִּים** (שם מדעי: Rhopalidae) היא משפחה קטנה של חרקים יבשתיים בתת-סדרת הפשפשים המונה כ-200 מינים שונים ב-18 סוגים, בישראל ידועים 18 מינים. בעבר היו שייכים למשפחת הגלדניים אך בשונה מהם אין להם בלוטות ריח.

מאפיינים
--------

רבים מהמינים בעלי כנף עם corium שקוף המקל על זיהוי המשפחה מבין משפחות פשפשים אחרות. מינים אחדים בעלי corium אטום ודומים לפנדוריים, כגון קוריז השיכרון, אך בניגוד לפנדורים הקוריזיים בעלי מספר רב של ורידים בממברנת הכנף. כל המינים צמחוניים בעיקר פונדקאים על עשבים אך חלקם כגון המין הנפוץ בארץ קוריז שקוף ניזונים ממגוון צמחי רחב.

המאובן הקדום ביותר של קוריז נמצא מתקופת הדוגר במונגוליה הפנימית.

מינים בולטים בישראל (רשימה חלקית)
---------------------------------

* תת-משפחה Rhopalinae
	+ שבט Chorosomatini
		- קוריז שילינג *Chorosoma schillingii*
	+ שבט Rhopalini
		- קוריז השיכרון *Corizus hyoscyami*
		- קוריז שקוף *Liorhyssus hyalinus*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קוריזיים** בוויקישיתוף
* קוריזיים, באתר ITIS (באנגלית)
* קוריזיים, באתר NCBI (באנגלית)
* קוריזיים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* קוריזיים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* קוריזיים, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל, כרך 3 - "חרקים", הוצאת משרד הביטחון. עמ' 117.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007544063205171

 |