פירוש נוסף ערך זה עוסק בכריתת התבואה בשדה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו קציר (פירושונים).
ציור משנת 1889 המתאר את הפעילות בתקופת הקציר
 חודש יוני בשעת קציר. אחד מדפי לוח השנה כפי שמופיע בספר השעות "השעות העשירות מאוד של דוכס ברי"
 **קָצִיר** הוא כריתת יבולי התבואה בשדות. המיכשור המודרני (כגון הקומביין) מאפשר להשאיר בשדה את הקש, היינו - החלקים הבלתי נחוצים (למאכל אדם), ואילו הגרגרים נאספים בו במקום. עיקר מועד הקציר נקבע ביחס לתהליך הגידול של הצמח ולהבשלת הגרגרים. אם הקציר הוא לצורך מזון גס, אז כל חלקי הצמח נקצרים, ואם הקציר הוא למאכל אדם, אז נשאר בשדה הקש. לאחר מכן, באמצעות מגובב (אנ'), הקש מגובב לשורות וואלים, נכבש (אנ') לחבילות (בָּאלות) ונמכר למטרת שונות, כגון: מספוא בעל איכות נמוכה, רפד לבעלי חיים ולצרכים שונים.

בימי קדם היו החקלאים קוצרים את יבולם צבתים-צבתים באמצעות מגל או חרמש ומקבצים אותם לאלומות. האלומות הושענו האחת כלפי השנייה, עם השיבולת כלפי מעלה, ונערמו לגדיש במטרה לייבש את גרגרי התבואה. לאחר שיבשו הגרגרים נאספו אלומות התבואה מן השדה ונדושו בגורן. התבואה אז נזרתה ברוח במטרה להפריד את הבר מן המוץ והתבן.

בשנת 1826 הומצאה המקצרה, מכונה הקוצרת תבואה או עשבים ומשאירה אותם מפוזרים בשדה. בתחילה נרתמה המקצרה לבהמות משא, ובתקופות מאוחרות יותר הפכה לממונעת. שלב נוסף בהתפתחות מיכון הקציר היה המערמת, מכונה הקוצרת את התבואה ועורמת אותה על פני השדה לערמות. בשנת 1872 הומצאה המאלמת, אשר קושרת את התבואה לאלומות תוך כדי קצירה. הקומביין, אשר משלב בין הקציר לדישה ולזרייה, פותח במקביל בשנת 1834, ומשמש עד היום ככלי המרכזי לקציר בעולם המפותח.

**שֶׁלֶף** הוא שדה שעבר קציר, אך עדיין לא נחרש לפני הזריעה, ובו נמצאים עדיין חלקי הקנים של השיבולים הקצורים, שגם הם נקראים שלפים. **שִׁלְפֵי קָצִיר** הוא הזמן שאחרי הקציר.

הקציר ביהדות
------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
* אחד משלושת הרגלים הוא חג השבועות, המכונה גם "חג הקציר", ובתקופת חג זה, של ראשית הקיץ, היו קוצרים ואוספים את החיטה.
* שיבת ישראל לארצו נמשלה לשמחה שבעבודת הקציר, ככתוב במזמור תהילים:

> 
> הַזֹּרְעִים בְּדִמְעָה, בְּרִנָּה יִקְצֹרוּ.
> 
> 
> 
> — ספר תהילים, פרק קכ"ו, פסוק ה'
> 

* את המזמור הנ"ל נהוג לשיר לפני ברכת המזון שעיקר הסעודה הוא על הלחם.
* הלכות מצה שמורה נוהגות משעת הקציר עצמה.

גלריית תמונות
-------------

* הקוצרים ברינה, רומניה, 1920.הקוצרים ברינה, רומניה, 1920.
* קציר באמצעות מקצרה הרתומה לטרקטורקציר באמצעות מקצרה הרתומה לטרקטור
* קש כבוש בערימת בָּאלות בישראל.קש כבוש בערימת בָּאלות בישראל.
* שדה שֶׁלֶף - שורות קש מגובבות (ואלים) לאחר קציר בישראל, וברקע הקומבייןשדה שֶׁלֶף - שורות קש מגובבות (ואלים) לאחר קציר בישראל, וברקע הקומביין
* שדה שֶׁלֶף - שורות קש מגובבות (ואלים) לאחר קציר בישראל, ולפני איסופן לבָּאלות.שדה שֶׁלֶף - שורות קש מגובבות (ואלים) לאחר קציר בישראל, ולפני איסופן לבָּאלות.
* הקומביין (משמאל) של חברת ג'ון דיר בשעת קציר, פורק את הגרגרים שנאספו במיכל הצבירה של הקומביין אל עגלה הנגררת על ידי טרקטור (או אל משאית) דבר המאפשר לו להמשיך בקציר ללא הפסקה.הקומביין (משמאל) של חברת ג'ון דיר בשעת קציר, פורק את הגרגרים שנאספו במיכל הצבירה של הקומביין אל עגלה הנגררת על ידי טרקטור (או אל משאית) דבר המאפשר לו להמשיך בקציר ללא הפסקה.

ראו גם
------

* מלאכת קוצר
* קציר העומר
* מתנות עניים
* שבועות
* חציר

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **קציר** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **קציר** |

* "תְּבוּאָה: קציר", יהודה דוד אייזנשטיין (עורך), אנציקלופדיה אוצר ישראל, ניו יורק: פרדס, תשי"ב, חלק י, עמודים 223, באתר היברובוקס
* סרטונים קציר בנגב, יומני כרמל 1952

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑  ויקימילון ערך מילוני בנושא **שלף,**  בוויקימילון
3. ↑  שיר השירים רבה, פרשה ו', פסקה י"ב