ההפגנה בפתח תקווה, 15 ביולי 2017
ההפגנה בפתח תקווה, 22 ביולי 2017
**המחאה נגד היועץ המשפטי לממשלה** הייתה סדרת הפגנות שבועיות שהתנהלה החל מנובמבר 2016 מדי מוצאי שבת, בסמוך לביתו של היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט בפתח תקווה, והחל מדצמבר 2017 עברה באופן חלקי לשדרות רוטשילד בתל אביב. המוחים טענו בין היתר שמנדלבליט התמהמה להגיש כתב אישום בפרשות פליליות שבהן מעורבים ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ורעייתו שרה נתניהו, ופקידי ממשל נוספים. חלקם דרשו את החלפתו של מנדלבליט או את העמדתו לדין של נתניהו.

תיאור המחאה
-----------

המחאה החלה לאחר שנפתח תיק 1000 שבו נחשד נתניהו בקבלת טובות הנאה מאנשי העסקים ארנון מילצ'ן וג'יימס פאקר מארגני המחאה טענו שהיועץ המשפטי לממשלה לא פועל באופן נחרץ דיו ביחס לנתניהו.

בנובמבר 2016 החל קיומן של הפגנות שבועיות מול ביתו של מנדלבליט בפתח תקווה. לטענת המפגינים, הדבר נועד לקרוא לו להורות על פתיחת חקירה פלילית נגד ראש הממשלה, בנימין נתניהו, בפרשת הצוללות[דרוש מקור]. בהמשך דרשו המפגינים שמנדלבליט יעמיד לדין את נתניהו בתיק 1000 ותיק 2000, ואת אשתו שרה בפרשת מעונות ראש הממשלה. בחודשים הראשונים של ההפגנות השתתפו בהן עשרות אנשים והן אורגנו בין היתר על ידי מני נפתלי

ההפגנות נערכו ללא בקשת רישיון מן המשטרה. בעקבות תלונות של תושבי האזור על מטרדי רעש שגורמות ההפגנות, הכריזה המשטרה על ההפגנות שהתקיימו ב-21 בינואר וב-28 בינואר 2017 כעל התקהלות אסורה ופיזרה את המפגינים. מפגינים שלא צייתו להוראות המשטרה נעצרו ושוחררו בבית משפט בתנאים מגבילים. בהמשך עברו ההפגנות למתחם קניון "גנים", המצוי במרחק של כ-400 מ' מביתו של מנדלבליט. המשטרה הציעה מתווה להמשך פעילות המחאה, שלפיו ניתן יהיה לקיים הפגנה בקרבת ביתו של היועץ המשפטי, אחת לחודש, למשך שעתיים, בגינה ציבורית המרוחקת כ-120 מ' מהבית, תוך שימוש באמצעי הגברה. במוצאי השבתות האחרים ניתן יהיה לקיים את ההפגנה במתחם קניון "גנים". בנוסף הובהר כי בפני משתתפי ההפגנה עומדת האפשרות לקיים הפגנות תדירות מול לשכתו של היועץ המשפטי בירושלים וכן מול לשכתו הנוספת בתל אביב. בג"ץ דחה עתירות שהוגשו לו נגד הגבלות אלה.

ב-26 במאי 2017 אסרה משטרת ישראל על קיום הפגנה בפתח תקווה בהתבסס על פרשנותה להחלטת בג"ץ. בעקבות זאת נעצרו מספר מפגינים אשר הפרו את החלטת המשטרה. בהמשך נערכו הפגנות מחאה נגד האיסור למחות ליד בית היועמ"ש. בעתירה נוספת לבג"ץ קבע האחרון כי המשטרה פירשה לא נכון את פסק הדין. בעקבות כך הותר לערוך את ההפגנות במרחק מאות מטרים מביתו של מנדלבליט, בכיכר גורן. בהפגנות אלו גדל מספר המפגינים למאות.

במהלך חודש אוגוסט 2017 החלו להתקיים הפגנות מחאה גם ביישובים נוספים בישראל. מני נפתלי, ממובילי המחאה, אמר שמטרת ההפגנות היא להביא להתפטרות היועץ המשפטי לממשלה ולבחירת יועץ חלופי, שלא ימונה על ידי ראש הממשלה. ב-13 באוגוסט, בהפגנה ה-38 במספר, השתתפו כ-2,000–3,000 איש.

ב-24 באוגוסט הוציא בג"ץ צו ביניים שלפיו על המשטרה להתיר קיום הפגנות בכיכר גורן, כל עוד מארגניהן יעמדו בשורה של כללים: מספר המפגינים יוגבל ל-500 איש, הם לא ישתמשו באמצעי הגברה מעבר לשני מגפונים והמפגינים לא ירדו לכביש. עם זאת, בהחלטתו הסופית, ב-8 באוקטובר 2017, קבע בג"ץ כי מותר להפגין בכיכר גורן ללא רישיון וללא הגבלת מספר המשתתפים. בעקבות קביעת בג"ץ פועל היועץ המשפטי להכנסת שינויים בתקנות הנוגעות להפגנות.

מנדלבליט התייחס להפגנות ואמר כי "חופש הביטוי ובכללו הזכות להפגין הם מזכויות היסוד במדינה דמוקרטית" והוסיף: "ההחלטה על הגשת כתב אישום תתקבל אך ורק על בסיס האינטרס הציבורי. לעולם לא נהיה מונעים משיקולים זרים".

המחאה מכונה לעיתים בפי המפגינים בשם **כל מוצ"ש אצל היועמ"ש**. השימוש בשם זה מצוי במחלוקת משפטית.

במוצאי שבת, 20 בינואר 2018, הגיעה קבוצה של כעשרה מפגינים לפתח בית הכנסת שבו מתפלל מנדלבליט. כדי להימנע מעימות אתם עזב מנדלבליט את בית הכנסת בתום התפילה בלי להשתתף בקידוש לבנה, שנערך מחוץ לבית הכנסת, ובתוך כך ויתר גם על אמירת קדיש לעילוי נשמת אמו. במקום התפתח עימות בין מתפללים לבין המפגינים. מנדלבליט התלונן במשטרה נגדם על הטרדה.

באמצע ינואר 2018 החליטה קבוצה בראשות מני נפתלי לחזור ולקיים הפגנה אחת בפתח תקווה בכיכר גורן במקביל להפגנה בכיכר הבימה, זאת בשל קרע שהתגלע בין נפתלי לאלדד יניב, במסגרתו האשים נפתלי את יניב בניצול ההפגנות למטרותיו הפוליטיות. למרות ההצהרה הראשונית כי מדובר בהפגנה אחת, הקבוצה בראשות מני נפתלי המשיכה לקיים הפגנות בפתח תקווה בשבועות העוקבים, מהלך שזכה לתגובות מעורבות ובתוכן ביקורת מצד אלו שקוראים לאיחוד ההפגנות.

בנובמבר 2020 נערכה הפגנה מול כיכר גורן, המחאה אורגנה על עמותת הימין "אם תרצו", במחאה השתתפו כ-300 בני אדם שהפגינו נגד מנדבליט ובמקביל הביעו תמיכה בראש הממשלה נתניהו.

### העברת ההפגנות לתל אביב

שלטי מחאה נגד מנדלבליט בבית העצמאות
ההפגנה ברוטשילד - כיכר הבימה - 16-דצמבר-2017
בסוף 2017 החלו הליכים לקראת העברת "חוק ההמלצות", המגביל את כוחה של המשטרה להמליץ כיצד ליישם את מסקנותיה בחקירות שהיא מנהלת. משתתפי המחאה ראו זאת כחקיקה פרסונלית הקשורה לחקירות נתניהו, ועל רקע זאת הועבר מיקום המחאה מפתח תקווה לשדרות רוטשילד בתל אביב. הם עשו זאת לראשונה ב-2 בדצמבר 2017, תחת הכותרת "צעדת הבושה". לפי ההערכות השתתפו במחאה בין 10,000 ל-20,000 איש. עם זאת, הביקורת על החוק נמשכה גם לאחר שנתניהו הודיע ב-3 בדצמבר על רצונו להחריג עצמו מהחוק, ולאחר שחקירותיו וחקירות שכבר החלו הוחרגו מחוק זה. הפגנות דומות התקיימו בשבועות העוקבים, ולצדן הפגנות במקומות נוספים בישראל.

ב-23 בדצמבר נערכה בירושלים ביוזמת יועז הנדל הפגנה של אנשי ימין, שבה השתתפו אריה אלדד ומשה יעלון וכן חברי הכנסת ממפלגת כולנו, רחל עזריה ורועי פולקמן. ההפגנות קיבלו לכאורה תמיכה מהנשיא ריבלין. למחרת פרסם ריבלין שכוונתו הייתה לעודד מעורבות אזרחים בדמוקרטיה ולא לתמוך בהפגנות.

במספר הזדמנויות הונפו בהפגנות שלטי BDS ושלטים עם מסרים אנטי-ציוניים. מארגני ההפגנות הסתייגו מפעילות זו. מיצג דמוי גיליוטינה שנשא מפגין בתל אביב בהפגנה ב-23 בדצמבר ספג גינויים מכל קצות המפה הפוליטית, כולל מצד המארגנים. גם בהפגנה שנערכה ב-30 בדצמבר שלטים המתייחסים לנתניהו כבוגד עוררו התנגדות וגינויים ממארגני המחאה ומפגינים.

בשנת 2019 נמשכו ההפגנות בכיכר גורן.

תגובות משמאל
------------

בחלק מההפגנות השתתפו חברי כנסת, בהם יו"ר מרצ, ח"כ זהבה גלאון, ויו"ר "המחנה הציוני", אבי גבאי. גבאי אמר שההפגנה היא א-מפלגתית, מופנית נגד שחיתות אישית וציבורית ומטרתה לקרוא לפירוק הממשלה.

תגובות מימין
------------

מפגינים בכיכר גורן עם השלט "נתניהו = דרייפוס", אוקטובר 2019
ראש הממשלה, בנימין נתניהו אמר שמדובר בהפגנות בלתי חוקיות שנועדו להפעיל לחץ על היועץ המשפטי לממשלה, וטען שהן ממומנות על ידי הקרן החדשה לישראל. נשיאת הקרן, טליה ששון, ומנכ"ל הקרן בארצות הברית, דניאל סוקאץ, הכחישו את הדברים. נתניהו תקף גם את הסיקור שמעניקים אמצעי התקשורת להפגנות ואמר כי "הם עושים הכל כדי לפגוע בי, ברעייתי, כי הם חושבים שאם הם יפילו אותי ואותה, הם יפילו אותנו. את הליכוד. את המחנה הלאומי כולו שהליכוד מוביל אותו. ולצורך זה כל האמצעים כשרים." הוא ביקר גם את מובילי ההפגנות, אלדד יניב ומני נפתלי.

ח"כ דודי אמסלם אמר כי ההפגנות אינן חוקיות ולא מוסריות וכי מדובר בבעלי אינטרסים הפועלים באובססיביות להפיל את ראש הממשלה.

בחודש יולי החלו להתקיים במקביל ובאותו מקום בפתח תקווה הפגנות תמיכה בראש הממשלה בארגונם של יו"ר הקואליציה דוד ביטן וח"כ נאוה בוקר. בהפגנות אלו השתתפו עשרות אנשים. לדברי ביטן "היו שחשבו שהכרעת העם תושלך לעריצות המיעוט. הם אותם שעומדים מול בית היועמ"ש במהלך חסר תקדים להפעלת לחץ לכפות עליו מה שלא הצליח בקלפי". בהמשך כינה ביטן את המפגינים "שמאל אנרכיסטי" ו"פורעי חוק".

בסוף ספטמבר 2019, לקראת השימוע לנתניהו, חזרו לכיכר הפגנות הימין, שבהן עלתה טענה שמנדלבליט ושי ניצן תפרו תיק לנתניהו. ההפגנות נמשכו גם לאחר השימוע. ב-9 בנובמבר 2019 נערכו הפגנות ימין בכיכר גורן וברחבת מוזיאון תל אביב לאמנות. ב-30 בדצמבר 2019 התרחבה מחאת הימין להפגנה בכיכר התרבות נגד מערכת המשפט כולה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המחאה נגד היועץ המשפטי לממשלה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  דף הפייסבוק של המחאה
2. ↑  יניב קובוביץ, שוטרים עצרו באלימות את מני נפתלי במהלך הפגנה מול ביתו של היועמ"ש, באתר הארץ, 24 בדצמבר 2016.
3. ↑  בג"ץ 1983/17 מני נפתלי ואחרים נ' היועץ המשפטי לממשלה ואחרים, ניתן ב־27 באפריל 2017
4. ↑  אתר למנויים בלבד לי ירון, המשטרה אסרה להפגין במרחק מאות מטרים מבית היועמ"ש, באתר הארץ, 26 במאי 2017.
5. ↑  לי ירון, כ-300 הפגינו בפתח תקוה נגד האיסור למחות ליד בית היועמ"ש; 20 עוכבו, באתר הארץ, 27 במאי 2017  
טובה צימוקי, מנדלבליט על ההפגנות מול ביתו: "חופש הביטוי יישמר, שום לחץ לא יסיט אותנו", באתר ynet, 1 ביוני 2017.
6. ↑  בג"ץ 2364/17 יאיר סדקה נ' מפקד מחוז מרכז במשטרה, ניתן ב־18 ביוני 2017  
רויטל חובל, כ-400 הפגינו בפתח תקוה נגד היועמ"ש מנדלבליט, באתר הארץ, 17 ביוני 2017
7. 1 2  אור רביד‏, "ביבי הביתה": אלפים הפגינו מול בית היועמ"ש בפתח תקווה, באתר וואלה!‏, 13 באוגוסט 2017.
8. ↑  ערוץ 7, מני נפתלי: מנדלבליט צריך להתפטר, באתר ערוץ 7, 27 באוגוסט 2017
9. ↑  תלם יהב ורענן בן צור, בג"ץ אישר: עד 500 מפגינים בקרבת בית היועמ"ש, באתר ynet, 24 באוגוסט 2017  
בג"ץ 6536/17 התנועה למען איכות השלטון בישראל ואחרים נגד משטרת ישראל ואחרים
10. ↑  אילן ליאור, בג"ץ: מותר להפגין סמוך לבית היועמ"ש בפתח תקוה ללא רישיון, באתר הארץ, 8 באוקטובר 2017.
11. ↑  אתר למנויים בלבד רויטל חובל, בעקבות פסיקת בג"ץ, היועמ"ש החל לפעול לשינוי ההנחיות המגבילות הפגנות, באתר הארץ, 2 בנובמבר 2017
12. ↑  מור שמעוני, ‏מנדלבליט: "הזכות להפגין היא זכות יסוד במדינה דמוקרטית", באתר מעריב אונליין, 29 באוגוסט 2017
13. ↑  דנה ירקצי‏, חיים משבת לשבת: האנשים שעומדים מאחורי ההפגנות מול בית היועמ"ש, באתר וואלה!‏, 17 ביולי 2017
14. ↑  גלית עדות, ‏"חרדים למדינה": הדור הוותיק מוביל את ההפגנות נגד רה"מ, באתר מעריב אונליין, 10 ביולי 2017
15. ↑  "ישי הדס מאיים לתבוע את מני נפתלי אם לא יפסיק להשתמש בסלוגן "כל מוצ"ש אצל היועמ"ש" | מזבלה". *בלוג המזבלה*. 2017-08-12. נבדק ב-2017-09-20.
16. ↑  יאיר שרקי, ליקוי לבנה, באתר ערוץ 7, 25 בינואר 2018;  
אבנר הופשטיין, שני חלקים בתוך השלם, באתר העין השביעית, 23 בינואר 2018
17. ↑  אתר למנויים בלבד יהושע בריינר, מפגינים עוכבו לאחר שמנדלבליט התלונן במשטרה על הטרדה מצדם, באתר הארץ, 30 ביוני 2019
18. ↑  איתמר אייכנר, קרע בין ראשי המחאה: מני נפתלי נגד אלדד יניב, באתר ynet, 23 בינואר 2018  
גלעד מורג, מחאה מפוצלת: מני נפתלי בפ"ת, אלדד יניב בת"א, באתר ynet, 27 בינואר 2018
19. ↑  אלון חכמון, ‏הפגנת הימין נגד מנדלבליט: כ-300 מפגינים בכיכר גורן בפ*ת*, באתר מעריב אונליין, 3 בנובמבר 2020
20. ↑  מתי טוכפלד, חוק ההמלצות תמורת "החוק הצרפתי", באתר ישראל היום, 25 באוקטובר 2017
21. ↑  יערה שפירא ושרון עידן, אלפים הפגינו בתל אביב: "חוק ההמלצות = שחיתות", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 02 בדצמבר 2017,  
ידיעה בערוץ 10,  
דניאל סיריוטי, אבי כהן ויהודה שלזינגר, הפגנת ענק בת"א: "צעדת הבושה" נגד חוק ההמלצות, באתר nrg.
22. ↑  איתי בלומנטל, צעדת הבושה: "נתניהו, ההיסטוריה לא תסלח לך", באתר ynet, 2 בדצמבר 2017
23. ↑  פוסט בדף הפייסבוק של מארגני ההפגנות "הפגנות ארציות נגד השחיתות השלטונית", 28 בנובמבר 2017
24. ↑  עקיבא לם, מורה נבוכים: למה הימין מפגין נגד עצמו?, באתר ערוץ 20, 22 בדצמבר 2017
25. ↑  יוסי ורטר, אין היגיון בשיגעון: נתניהו רוצה רק להתריס וללעוג, ולעזאזל האינטרס הפוליטי, באתר הארץ, 22 בדצמבר 2017
26. ↑  דניאל הרץ, ‏ריבלין מתנצל: לא קראתי להצטרף להפגנות, באתר כיכר השבת, 27 בדצמבר 2017
27. ↑  גלעד צוויק, ברוטשילד הסירו את המסכות: "פלסטין תשוחרר מן הים עד הנהר", באתר מידה, 10 בדצמבר 2017
28. ↑  זאב קם ואוריה אלקיים, ריבלין על מיצג הגיליוטינה בהפגנה בת"א: "זו הסתה ברורה", באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 24 בדצמבר 2017
29. ↑  ישי שנרב, ריאיון עם אלדד יניב ויועז הנדל, גלי צה"ל, תוכנית "נכון להבוקר", 24 בדצמבר 2017
30. ↑  שחר חי, מני נפתלי נגד השלט "בוגדיהו": "מנסים לחבל בהפגנה", באתר ynet, 31 בדצמבר 2017
31. ↑  רענן בן צור, גבאי הגיע להפגנה נגד מנדלבליט וקרא לכחלון, דרעי וליברמן: "פרקו את הממשלה", באתר ynet, 15 ביולי 2017.
32. ↑  "הארץ", נתניהו תקף את התקשורת: אני רוצה להחזיר כמה סטירות, באתר הארץ, 13 ביולי 2017
33. ↑  אתר למנויים בלבד רויטל חובל, נשיאת הקרן החדשה נגד נתניהו: לא מימנו את ההפגנות נגד מנדלבליט, באתר הארץ, 16 ביולי 2017
34. ↑  ישראל רוזנר ואיתי רום, "המקור", תחקיר "המקור": מי הם היהודים שנאבקים ב"קרן החדשה" מעבר לים?, באתר nana10‏, 9 בנובמבר 2017
35. 1 2   אלירן טל, נאום נתניהו המלא: "תעשיית הפייק ניוז בשיאה", באתר ערוץ 20, 30 באוגוסט 2017.
36. ↑  מתי טוכפלד, ח"כ דוד ביטן יוזם: הפגנות נגד המפגינים מול בית היועמ"ש, באתר ישראל היום, 16 ביולי 2017 23:53.
37. ↑  חיים לוינסון, נתניהו בכנס תמיכה על רקע החקירות: מתגייסים נגדי כדי לבצע הפיכה שלטונית, באתר הארץ, 9 באוגוסט 2017
38. ↑  איתי גדסי, סערה בהפגנה: מני נפתלי ואלדד יניב עוכבו, באתר רדיו קול חי, 19 באוגוסט 2017
39. ↑  לירן לוי‏, "תפירת תיקים": יותר מאלף בעצרת תמיכה בנתניהו מול בית היועמ"ש, באתר וואלה!‏, 5 באוקטובר 2019
40. ↑  רענן בן צור, מאות פעילי ימין הפגינו ליד בית היועמ"ש: "אנחנו הריבון", באתר ynet, 12 באוקטובר 2019
41. ↑  איתי בלומנטל ומורן אזולאי, ארגוני הימין הפגינו נגד מערכת המשפט: "רק העם יחליט", באתר ynet, 30 בדצמבר 2019