recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Paint It Black** (נקרא במקור "**Paint It, Black**" עקב טעות הקלדה מצד דֵּקָה) הוא שיר שבוצע על ידי להקת הרוק הרולינג סטונז. השיר נכתב על ידי מיק ג'אגר וקית' ריצ'רדס ויצא לאור במקור בשנת 1966.

רקע
---

השיר יצא לאור ב-1966 ונכלל באלבום "Aftermath". השיר הגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 ובמצעד הסינגלים הבריטי. הוא היה לסינגל השלישי שמגיע למקום הראשון בארצות הברית, ולשישי שהגיע למקום הראשון בבריטניה.

במקור השיר נכתב כשיר פופ שהושווה בהומור על ידי ג'אגר לשירי חתונות יהודיות.

השיר מתאר את האבל הקיצוני שאדם שחווה אובדן בלתי צפוי של אשה, מאהב או בן זוג. מילות השיר מבטאות קדרות וייאוש באמצעות שימוש במטפורות על בסיס צבעים.

בשיר נעשה שימוש בכלי הנגינה סיטאר והייתה זו הפעם הראשונה שהלהקה עשתה שימוש בכלי זה. השיר נוצר לאחר שמנהיג הלהקה בריאן ג'ונס החל להתעניין במוזיקה מרוקאית.

הוצאת השיר
----------

השיר יצא בארצות הברית במאי 1966 ודורג במקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100. בחודש זה יצא השיר גם בבריטניה והגיע לפסגת מצעד הסינגלים הבריטי.

השיר נכלל במספר אלבומי אוסף שהוציאו הרולינג סטונז.

להקת War ואריק ברדון יצרו לשיר גרסת כיסוי שנכללה באלבום שיצא בשנת 1971.

השיר נכלל בפסקול הסרטים מטאל ג'אקט (1987) ומלכודת לפרקליט (1997). השיר שימש כנעימת הפתיחה בסדרה "Tour of Duty" שעסקה במלחמת וייטנאם ובאחד הפרקים במיני-סדרה הדוקומנטרית מלחמת וייטנאם.

גרסה תזמורתית לשיר הופקה עבור הסדרה ווסטוורלד. בשנת 2015 הזמרת סיארה ביצעה חידוש לשיר עבור פסקול הסרט "צייד המכשפות האחרון.

נתוני מכירות
------------

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה 5× | 350,000 |

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "Paint It Black" באתר מיוזיק בריינז
* מידע על הסינגל "Paint It Black" באתר מיוזיק בריינז
* מידע על היצירה "Paint It Black" באתר Discogs
* סרטון השיר "Paint It Black" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  The Rolling Stones, באתר Official charts
2. ↑  Westworld Soundtrack (Season 1), באתר yircsoundtruck
3. ↑  בריטני ספאנוס, Hear Ciara’s Moody Revamp of the Rolling Stones’ ‘Paint It Black’, באתר רולינג סטון, 8 באוקטובר 2015
4. ↑  ARIA Accreditations Documents, Dropbox (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: 7b0b86e4-0104-3c2f-80c1-233ca36a6fc4
* MusicBrainz work: d8249ea2-ad28-3186-9bb8-f03f8f5fb145

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בתערובת שוקולד. אם התכוונתם לאל הינדי, ראו גנש.

טראפלס העשויים מגנאש
**גַנַאש** או **גַאנַאש** (בצרפתית: **Ganache**; מילולית: "טיפש") הוא תערובת של שמנת מתוקה ושוקולד מריר או חלב או לבן המשמשת לעיטור, למילוי, הקצפה וזיגוג מיני מאפה (בעיקר עוגות ועוגיות, אך גם למילוי פטיפורים ולהכנת טראפלס).

הגנאש הומצא בפריז בשנות ה-50 של המאה ה-19.

**הגנאש הקלאסי** מיוצר על ידי הרתחת שמנת עתירת שומן וערבובה עם שוקולד מריר קצוץ או מגורר. מערבבים את השוקולד עם השמנת הרותחת עד להמסתו וליצירת קרם אחיד. מעשירים את הגנאש בליקרים או בחומרי טעם כגון תמצית רום או וניל.

**הגנאש המודרני** דומה בצורת הכנתו לגנאש הקלאסי, אך שונה במרכיביו. בגנאש המודרני מחליפים את השמנת או מוסיפים לה נוזל שומני אחר, כגון נפאז', או מיץ פרי. השוקולד נשאר מריר או מוחלף בשוקולד לבן או חלב. לגנאש המודרני מוסיפים בדרך כלל תוספות טעם כדי להעשיר את הגנאש כמו פירות, מקל וניל, פירורי עוגיות, ועוד.

היחס בין חומרי הגנאש משתנה ממתכון למתכון. נהוג כי היחס בין השוקולד לשמנת הוא יחס 1:1, אולם לצורך הכנת טראפל היחס הוא 2:1 (דהיינו, שתי מנות שוקולד למנת שמנת), ולצורך הכנת עיטור לעוגות היחס הוא 3:1.

גלידת חורף ההונגרית מיוצרת עם מילוי גנאש.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גנאש** בוויקישיתוף

גנאש שוקולד: איך מכינים גנאש וכיצד משתמשים בו? אתר פינוקים
**אסף כחולי** (באנגלית: **Assaf Kacholi**; נולד ב-10 באוגוסט 1975) הוא זמר טנור ישראלי, ובעברו מדבב. 

כחולי נחשב לראשוני המדבבים הצעירים ולמזוהה בדיבוב של בובי בסדרה "היי בינבה", ושל הנסיך פז בסדרת האנימה "הקוסם מארץ עוץ".

ביוגרפיה
--------

כחולי נולד וגדל בחולון. אביו הוא מהנדס אווירונאוטיקה.

כחולי דיבב את דמותו של בובי בסדרה "היי! בינבה", ובהמשך דיבב גם את את דמותו של הנסיך פז בסדרת האנימה "הקוסם מארץ עוץ", ירמי ב"דנבר הדינוזאור האחרון", ואת דמויותיהם של סניף וסנורק בסדרה "המומינים". 

כחולי בוגר תיכון אילון בחולון.

שירת בצה"ל בבה"ד 7 של חיל הקשר והתקשוב כצלם ועורך וידאו. לאחר סיום שירותו הצבאי, למד לתואר ראשון באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים. כחולי בעל תואר ראשון בשירה ובאמנויות הבמה מבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב.

בגיל 27 כחולי עבר להתגורר בברלין, ומאז שנת 2007 הוא מופיע ומקליט עם ההרכב הווקאלי אדורו (במקור: ADORO)ברחבי אירופה (גרמניה, אוסטריה ואנגליה). הסגנון של ההרכב כולל עיבודים סימפוניים ליצירות לשירי פופ ידועים ויצירות קלאסיות מפורסמות.

אדורו הופיעו וביצעו שיתופי פעולה מסוגים שונים עם הרכבים ויוצרים שונים, בין היתר: Film Orchester Babelsberg לצידם של פלאסידו דומיגו, חוסה קאררס, ברברה סטרייסנד, אנה פרוהסקה וקתרין ג'נקינס ברויאל אלברט הול בלונדון. בנוסף, הקליטו עם הזמרת הלנה פישר את השיר "כל ליבי הוא שלך".

להרכב שערך כבר מאות הופעות ברחבי אירופה, ביניהן מופע בשער ברנדנבורג לציון 20 שנה לנפילת חומת ברלין עשרה אלבומים רבי-מכר שהוקלטו תחת חברות התקליטים יוניברסל מיוזיק גרופ, סוני מיוזיק ודויטשה גרמופון. האלבומים של ההרכב זכו לפרסים והישגים: אלבומי זהב, פלטינה ופלטינה כפולה.

על בימת הפילהרמונית בברלין שר את תפקידו של פטרוס בהפקה מבוימת של Brockes Passion מאת המלחין גאורג פרידריך הנדל בניצוחה של ברברה רוחה והתזמורת הברנדנבורגית שבפרנקפורט אודר.

יחד עם אנסמבל מצו הקליט כחולי את היצירה "הבלדה על מאוטהאוזן".

כחולי הופיע עם הזמרת היוונייה מריה פרנדורי. השניים סיירו ברחבי גרמניה במסגרת הופעות בקונצרט "Songs Of Humanity" וביצעו ביחד שירים של המלחין היווני מיקיס תאודוראקיס.

בשנת 2009 להקתו שרה את ההמנון הלאומי הגרמני במשחק כדורגל של נבחרת גרמניה, וכחולי מציין כי לפני המופע הוא לא שיתף את משפחתו בעניין.

אלבומים
-------

* Berlin Tel Aviv - אלבום הסולו הראשון שלו, יצא בספטמבר 2017
* Amore - 2018
* Symphony - 2020
* Symphony In White - פורסם בגרמניה ובישראל - 2020

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של אסף כחולי
* אסף כחולי, ברשת החברתית פייסבוק

* אסף כחולי, ברשת החברתית אינסטגרם

* אסף כחולי, סרטונים בערוץ היוטיוב

* אסף כחולי, באתר ספוטיפיי

* אסף כחולי, באתר Discogs (באנגלית)

* אסף כחולי, באתר בנדקמפ
* ראיון עם אסף כחולי בגרמנית, יוטיוב
* זום עם כוכבי המומינים: אסף כחולי, לילאן ברטו ועוד מנשה

הערות שוליים
------------

1. ↑  אסף כחולי, באתר 505
2. ↑  *Adoro - Freiheit (Live Berlin Brandenburger Tor)*, נבדק ב-2021-04-21
3. ↑  Adoro | Videos, www.universal-music.de (בגרמנית)
4. ↑  Sony Music Entertainment, Sony Music Entertainment, Sony Music Entertainment (בגרמנית)
5. ↑  שגיא בן נון‏, "שרתי את ההמנון הגרמני במשחק כדורגל ופחדתי לספר להורים שלי", באתר וואלה!‏, 31 בדצמבר 2018

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1206566094
* VIAF: 5073158491038411920006
* WorldCat (עם VIAF): 5073158491038411920006

 |
**דורון יזרעאלי** (20 ביוני 1947 - 11 באוקטובר 2008) היה קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, אשר כיהן בין היתר כמפקד קורס קציני שריון, מפקד חטיבה 500 ונספח צבאי בארצות הברית.

ביוגרפיה
--------

דורון יזרעאלי נולד וגדל בתל אביב יחד עם אחותו נאוה. אביו, ראובן יזרעאלי (קרמר), נולד בשנת 1915 באוקראינה ובשנת 1925 עלה לארץ ישראל עם משפחתו במסגרת העלייה הרביעית. בצעירותו היה חבר באצ"ל ואף נאסר בכלא עכו על ידי השלטונות המנדט הבריטי. בשנות המרד הערבי הגדול שירת כנוטר ואחר כך ב"מנגנון הקבע" של ההגנה, בתקופת מאתיים ימי החרדה (התקופה בתולדות היישוב שבה התקדם הצבא הנאצי בצפון אפריקה לכיוון תעלת סואץ), נתמנה ראובן למפקד גדודי משמר המולדת, כאשר במקביל לשירותו בהגנה עבד בעיריית תל אביב החל משנת 1943. אמו, סימה, בתו של חיים סוסנובסקי, אחד מתריסר המתיישבים הראשונים של כפר סבא, הייתה התינוקת הראשונה שנולדה בכפר סבא. סימה הייתה אשת חינוך ולימים ניהלה בית הספר היסודי "מגן" שבמעוז אביב.

לאחר שסיים את לימודי התיכון בבית הספר אליאנס (תל אביב), התגייס דורון יזרעאלי לשירות בצה"ל בשנת 1965. לאחר תקופה בקורס טיס עבר לשרת בחיל מודיעין, לאחר שסיים קורס קצינים הוצב לשרת כקצין מודיעין בפיקוד צפון, וזאת בין היתר בתקופת ההמתנה ובמלחמת ששת הימים. לאחר מלחמת ששת הימים הצטרף לסיירת מטכ"ל בה מילא עד לשנת 1974 מספר תפקידים, ובכלל זה קמ"ן של היחידה, קמב"ץ וקצין אג"ם.

בשנת 1974 עבר הסבה לחיל השריון וכיהן במספר תפקידי פיקוד בחטיבה 188 (מפקד פלוגה בגדוד 53, קצין אג"ם של החטיבה ומפקד גדוד 74). בשנת 1977 מונה למפקד קורס קציני שריון (גדוד 196 בחטיבה 460). ב-1978 נשלח לקורס שריון מתקדם במרכז השריון של צבא היבשה של ארצות הברית בפורט נוקס, שבמדינת קנטקי. בשובו כיהן במספר תפקידי מטה ופיקוד בחיל השריון.

במלחמת לבנון הראשונה שירת כסגן מפקד אוגדה 370 (עוצבת להב). לקראת סוף שנת 1982 מונה למפקד חטיבה 500 ופיקד עלייה במהלך שהותה בלבנון. בשנת 1984 מונה לסגן מפקד אוגדת געש. בשנת 1986 מונה לנספח צבאי לענייני יבשה בארצות הברית, ובמסגרת תפקיד זה אף קיבל את עיטור לגיון ההצטיינות של הכוחות המזוינים של ארצות הברית. בשנת 1988 הועלה לדרגת תת-אלוף ומונה לראש מטה גיס 441, תפקיד בו שירת עד שהשתחרר משירות צבאי בשנת 1991, וזאת לאחר 26 שנות שירות.

יזרעאלי היה בעל תואר ראשון בכלכלה מהאוניברסיטה העברית וכן בוגר תוכנית להב של אוניברסיטת תל אביב.
לאחר שחרורו מצה"ל כיהן דורון במספר תפקידי ניהול, ובכלל זה סמנכ"ל לענייני תפעול ברכבת ישראל ומנכ"ל חברת אביב יעל דרומה.

היה נשוי ללאה (לבית טאובר) בת העיר כפר-סבא, ואב לשלושה ילדים: רונית, רן והילה. נפטר בשנת 2008, בגיל 61 ממחלת הסרטן.

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑

| מפקדי חטיבה 500  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אריה קרן • דן ורדי • ששון שילה • גיורא חייקה • שי תמרי • חגי כהן • בני טרן • דורון רובין • דורון יזרעאלי • אבי רומנו • עמית ברוך • משה עברי-סוקניק • אורי אגמון • ניר גלילי • יפתח רון-טל • אודי אדם • יחיאל גוזל • יוסי סילמן • סמי תורג'מן • עוזי מוסקוביץ' • אבי אשכנזי |

 |
**טושיהירו טקדה** (ביפנית: **高田 稔浩**; נולד ב-9 בספטמבר 1965) הוא ספורטאי נכה יפני שזכה בעבור המשלחת היפנית בשבע מדליות פאראלימפיות, מהן שלוש מדליות זהב, במשחקים הפאראלימפיים.

קריירה
------

טקדה החל להתאמן במרוצים בכיסאות גלגלים כשהיה בן 30 והשתתף לראשונה במשחקים הפאראלימפיים כשהיה בן 39, בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004). הוא זכה במדליית זהב במרוץ ל-400 מטר כשקבע שיא פאראלימפי (קטגוריה T52) של 1:00.92 דקות, במדליית זהב עם שיא פאראלימפי נוסף של 13:10.86 דקות במרוץ ל-5,000 מטרים, ובמדליית זהב שלישית בתחרות המרתון עם תוצאה של 2:00:02 שעות.

באתונה התחרה טקדה גם במרוץ ל-1,500 מטרים בו זכה במדליית הארד כשסיים את המסלול בזמן של 3:49.76 דקות. (ניצח תומאס גיירשפיכלר שאותו טקדה הקדים בתחרויות אחרות).

טקדה היה לחלק מהמשלחת היפנית גם למשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008). הוא זכה בשתי מדליות כסף, האחת במרוץ ל-800 מטרים עם תוצאה של 1:53.67 דקות והשנייה במירוץ ל-400 מטרים עם תוצאה של 1:00.32 דקות, שני רק לבן ארצו טומויה איטו שקבע שיא פאראלימפי של 57.25 שניות. הוא זכה בתחרויות גם במדליית ארד אחת, כשסיים את מרוץ המרתון בתוצאה של 1:40.20 שעות, אחרי היפני הירוקזו אויונבארו שזכה במדליית הכסף עם 1:40.10 שעות ותומאס גיירספיצ'לר האוסטרלי שקבע שיא עולם של 1:40.07 שעות.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ATHENS 2004 Paralympic Games Men's 400 m T52 באתר הוועד הפאראלימפי הבינלאומי
2. ↑  ATHENS 2004 Paralympic Games Men's 5,000 m T52
3. ↑  ATHENS 2004 Paralympic Games Men's Marathon T52
4. ↑  ATHENS 2004 Paralympic Games Men's 1,500 m T52
5. ↑  Beijing 2008 Paralympic Games Men's 800 m T52
6. ↑  Beijing 2008 Paralympic Games Men's 400 m T52
7. ↑  Beijing 2008 Paralympic Games Men's Marathon T52
תרשים זרימה של תהליך העיבוד
**CUDA** (ראשי תיבות של **Compute Unified Device Architecture** – ארכיטקטורת מחשב מאוחדת-התקנים) היא ארכיטקטורת מחשוב מקבילי שפותחה על ידי חברת NVIDIA. החברה, אשר מפתחת מעבדים גרפיים, פיתחה את סביבת CUDA כדי לאפשר לקהילת מתכנתי ומדעני המחשב לפתח ולהריץ תוכניות מחשב בעזרת כרטיסי GPU. התכנות עצמו מתבצע בעזרת שימוש בשפת C for CUDA. סביבת CUDA מאפשרת למפתחים גישה לזיכרון ההתקן, ולסט הפקודות של המכונה הווירטואלית, המכילה אלמנטים חישוביים. סביבת CUDA מיועדת למשימות עיבוד מקבילי מסיבי (Massively Parallel Programming).

CUDA מייצגת את הדור החדש של שפות התכנות אשר מיועדות לתכנות מקבילי. עד שנת 2007, השנה שבה הופצה הגרסה הראשונה של סביבת הפיתוח CUDA, היה על המתכנת להשתמש בממשק התוכנה OpenGL. בעזרת מנגנון מיוחד הצליחו שני היצרנים המובילים בתחום: חברת NVIDIA וחברת ATI (החל מ-2006, חברת AMD) לאפשר הפעלת תוכניות מחשב מקביליות, הכתובות בשפת התכנות GLSL (קיצור של OpenGL Shading Language), על גבי חומרה מסוג GPUs. ממשק תוכנה זה קשה לתכנות, וקהילת המפתחים אשר השתמשה בממשק זה, נותרה מצומצמת. הופעתה של CUDA, אפשרה לקהילת המדענים, בפעם הראשונה, לייצר תוכניות מחשב אשר רצות על חומרה מקבילית מסוג GPUs בשפת תכנות המתאימה לחישוב מדעי-מתמטי. 

התכנות בסביבת CUDA, ובעיקר בשפת התכנות C for CUDA, מורכב משני אלמנטי תוכנה עיקריים:

* הקוד המתמטי-מדעי, הנכתב בשפת C for CUDA ומכיל את הגרעין (באנגלית Kernels) החישובי.
* קוד המעטפת (בדרך כלל בשפת C) אשר אחראי להקצאות ושחרור זיכרון, העתקות יחידות מידע אל ההתקן ומן ההתקן חזרה אל המחשב המארח, והפעלת גרעיני החישוב.

סביבת הפיתוח כוללת את המרכיבים הבאים:

* מהדר (Compiler) בשם nvcc (קיצור של NVIDIA Cuda Compiler)
* ממשק תוכנה (סט קובצי C header files) וספריות תוכנה.
* מנהל התקן (driver)
* סביבת הרצה: CUDA תומכת במערכות ההפעלה: Microsoft Windows, לינוקס ו-macOS.

באופן טבעי, סביבת CUDA אשר פותחה על ידי חברת NVIDIA, מסוגלת לרוץ אך ורק על חומרה מסוג GPU אשר מיוצרת על ידי החברה. בחודש נובמבר 2008, הגדירו קבוצת חוקרים ואנשי תעשייה בכירים, החברים בקבוצת Khronos Group סביבת תכנות מקבילי העונה לשם OpenCL (קיצור של Open Computing Language). סביבה זו מהווה מתחרה עיקרית לסביבת CUDA, מכיוון שהיא מאפשרת הרצת תוכניות מקביליות על חומרה הטרוגנית, כגון: CPU‏, GPU‏, DSP, ו-FPGA.

ראו גם
------

* GPGPU

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **CUDA** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של CUDA
* CUDA באתר NVIDIA
* OpenCL באתר קבוצת Khronos

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007568350905171
* GND: 7719528-0
* LCCN: sh2013001284

 |
**דורי נאומנקו בר עמי** (נולדה ב-21 באוקטובר 1963) היא מדבבת, שחקנית קולנוע, תיאטרון וטלוויזיה ישראלית.

ביוגרפיה
--------

נאומנקו היא בוגרת בית הספר למשחק "בית צבי".

### בתיאטרון

ב־1992 הופיעה בהצגה הקומיקאים עם ספי ריבלין וששון גבאי.

ב־1993 הופיעה בהצגה משרתם של שני אדונים בהבימה.

ב־1999 הופיעה בהצגה יוליוס קיסר בהבימה.

### בקולנוע

ב־1994 הופיעה בתפקיד ראשי בסרט "בשם האהבה" בבימוי עידית שחורי בתפקיד גליה. דמותה בסרט נשואה למושיק (דן תורג'מן) ויש להם בת קטנה. חיי הנישואין של הזוג עולים על שרטון לאחר שהבעל מתאהב בחברה של גליה. 

### בטלוויזיה

ב־1998 הופיעה בתפקיד משני בסדרת הטלוויזיה "כסף קטלני". ב־2003 שיחקה בתפקיד משני בסדרת הטלוויזיה "משחק החיים", בה גילמה את גילה, אמם של ארז ושירן חסון.

חיים אישיים
-----------

כיום נשואה לזמר והגיטריסט אופיר בר עמי, גרה בראש העין. לזוג שני ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* דורי נאומנקו, ברשת החברתית פייסבוק
* דורי נאומנקו, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* דורי נאומנקו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* דורי נאומנקו באתר הבימה
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 



אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "ליברטריאניזם".
**ליברטיניזם** מתואר כנהנתנות קיצונית, גישה חסרת עכבות בכל מה שנוגע ליחסי מין ורואה חשיבות רק בהנאה.
ה**ליברטין** הוא אחד נטול חסמים מוסריים אשר נתפסים בעיניו כמיותרים ולא רצויים, מתעלם ודוחה בבוז התנהגויות שהן טאבו בחברה.

כפילוסופיה, לליברטיניזם הייתה פופולריות מסוימת בבריטניה וצרפת במאות ה-17, ה-18 וה-19. בין התומכים המפורסמים של פילוסופיה זו ניתן למנות את המרקיז דה סאד וג'ון וילמוט.

היסטוריית המונח
---------------

המילה "ליברטין" הוטבעה במקור על ידי ז'אן קלווין כדי לתאר באופן שלילי את המתנגדים למדיניותו בז'נבה שבשווייץ. קבוצת הליברטינים, בראשות אמי פרין, טענה נגד "התעקשותו של קלווין כי משמעת הכנסייה צריכה להיאכף באופן אחיד נגד כל חברי ובעלי בריתו של פרין". ב-1548 נבחרו תומכיו של פרין לראשונה למועצת העיר ז'נבה, והרחיבו את בסיס התמיכה שלהם על ידי הגברת התרעומת בקרב האזרחים הוותיקים בעיר נגד מספרם ההולך וגדל של פליטים דתיים צרפתיים שברחו למדינה.

עד שנת 1555 המשיכו תומכי קלווין לשלוט במועצת העיר. באותה שנה הגיבו תומכי פרין בניסיון הפיכה משולב שדרש לפטר את הממשלה ולטבח בצרפתים.

במאות ה-18 וה-19 המונח הפך קשור יותר למונחים של דיבור. שארל-מוריס דה טליראן כתב שז'וזף בונפרטה "חיפש רק תענוגות חיים וגישה קלה לליברטינות" בעודו על כס המלוכה של נאפולי.

תיאטרון וקולנוע
---------------

* במחזה של שייקספיר, *המלט,* אופליה מתייחסת לאחיה לארטס כ"ליברטין פזיז" (מערכה 1, סצנה 3).
* סאלו או 120 ימי סדום, סרט משנת 1975.
* קליגולה (הסרט), סרט משנת 1979.

ליברטינים בולטים
----------------

* האפיפיור אלכסנדר השישי
* שארל בודלר
* לורד ביירון
* קליגולה
* ג'קומו קזנובה
* צ'ארלס השני, מלך אנגליה
* אליסטר קראולי
* פייר שודרלו דה לאקלו
* אדוארד השביעי, מלך הממלכה המאוחדת
* ג'ורג' הרביעי, מלך הממלכה המאוחדת
* אנרי הרביעי, מלך צרפת
* יוחנן השנים עשר
* לואי החמישה עשר, מלך צרפת
* פיוטר הגדול
* לורנצו דה פונטה
* ארתור רמבו
* המרקיז דה סאד
* פול ורלן
* ג'ון וילמוט

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007565682205171
* GND: 4167562-9
* LCCN: sh85076479

 |
**יהונתן וילוז'ני** (נולד ב-9 בדצמבר 1999) הוא שחקן ישראלי.

ביוגרפיה
--------

יהונתן וילוז'ני נולד בתל אביב, להוריו השחקן והקומיקאי שמואל (שמוליק) וילוז'ני ואיריס וילוז'ני. גדל והתחנך בעיר הולדתו, בוגר תיכון עירוני א' תל אביב.

בצה"ל שירת בלהקה צבאית.

למד בבית הספר למשחק של יורם לוינשטיין.

קריירה
------

בשנת 2012 שיחק את יואל הצעיר בסרט קצר "חוף ללא מציל" בבימוי יחזקאל לזרוב.

בשנת 2017 שיחק בסדרה "כדברא" את שרון לצד דנה לב, גילי איצקוביץ' ואביה מלכה.

בשנת 2018 שיחק בסרט "הנשף" את מעיין לצד סתיו סטרשקו, נועם לוגסי וניב סולטן, באותה השנה שיחק בסדרה "כיפת ברזל" את אלחנן לצד רועי ניק, עדי אלון ומיכאל גבעתי. בשנה זו שיחק גם בתפקיד ראשי במחזה "האביב מתעורר" בתיאטרון הקאמרי.

בשנת 2020 משחק בסדרה "בלקספייס" ברשת 13, בתור תום.

בשנת 2022 שיחק בסדרה "ריקוד האש" ב-Yes, בתור יוסף, בן דודה של פייגי.

בשנת 2023 שיחק בסדרת הנוער "פול ספיד" בערוץ טין ניק בתור מייקי קוגן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יהונתן וילוז'ני** בוויקישיתוף

* יהונתן וילוז'ני, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* יהונתן וילוז'ני, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* ערן סויסה, וילוז'ני ג'וניור, באתר ישראל היום, 18 בפברואר 2017
**מנהיג המפלגה השמרנית** (באנגלית: **Leader of the Conservative Party**; רשמית "מנהיג המפלגה השמרנית והיוניוניסטית") היא המשרה הבכירה ביותר בשורות המפלגה השמרנית הבריטית. ראש ממשלת הממלכה המאוחדת, רישי סונאק מכהן בתפקיד זה החל מ-24 באוקטובר 2022, בעקבות ניצחונו בבחירות המקדימות לראשות המפלגה (אנ'). קודמתו, ליז טראס, התפטרה מראשות המפלגה ב-20 באוקטובר 2022, 45 יום לאחר בחירתה.

מאז הקמת המפלגה ב-1834 עד שנת 1922, לא הוענק למנהיג המפלגה השמרנית תפקיד רשמי; מנהיג המפלגה כיהן בפרלמנט ואם כיהן גם כראש ממשלה, מעמדו היה גבוה יותר. אולם לא היה תפקיד רשמי של "מנהיג השמרנים" עד לשנת 1922. החל מ-1922, מנהיג המפלגה השמרנית נבחר באופן רשמי, גם אם המפלגה נמצאה באופוזיציה. בתחילה, מנהיג המפלגה מונה על ידי חברים בכירים אחרים במפלגה. תהליך זה עבר בהדרגה דמוקרטיזציה בסוף המאה ה-20. בשנת 1965, המינוי נקבע בהצבעה של חברי המפלגה בפרלמנט, ובשנת 1998 נפתחה בפני כל חברי המפלגה אפשרות להכריע בין שני המועמדים האחרונים שנבחרו על ידי חברי הפרלמנט, כאשר המועמדים נדרשו לאסוף מאה חתימות. תחת חוקי המפלגה, חבריה יכולים להצביע להנהגת המפלגה גם אם אינם אזרחי הממלכה המאוחדת, אינם חיים בבריטניה ואין להם זכות הצבעה בבחירות הכלליות.

נכון לספטמבר 2022, שלוש ממנהיגות המפלגה היו נשים: מרגרט תאצ'ר, תרזה מיי וליז טראס, כולן כיהנו גם כראש ממשלה. רישי סונאק היה למנהיג המפלגה הראשון ממוצא דרום אסייתי.

ראו גם
------

* מנהיג מפלגת הלייבור (הממלכה המאוחדת)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מנהיג המפלגה השמרנית** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מנהיג המפלגה השמרנית
פירוש נוסף ערך זה עוסק בשחקן קולנוע. אם התכוונתם לפרופסור לחינוך, ראו יוסף באשי.

**יוסף באשי** (26 בינואר 1931 - 11 בפברואר 2014) היה שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון ישראלי.

ביוגרפיה
--------

באשי נולד ב-1934 בירושלים, ושם למד משחק.

### קולנוע

שיחק בסרטים הבאים: הם היו עשרה (1960), הנחשקת (1967), קוני למל בתל אביב (1976), בדרנית בחצות והצילו את המציל (1977),
השועל בלול התרנגולות ומיליונר בצרות (1978), פצעי בגרות 80 (1980), כביש ללא מוצא (1982) וקוני למל בקהיר (1983).

### טלוויזיה

ב-1974 הופיע בדרמה כנרת כנרת בערוץ הראשון. ב-1979 שיחק בתפקיד אבו נג'יב בסדרה ללימוד ערבית, ג'ארכ קריבכ, ששודרה בטלוויזיה הלימודית. ב-1982 השתתף בסדרה מישל עזרא ספרא ובניו של הערוץ הראשון.

### תיאטרון

שיחק בתיאטראות שונים, בהם תיאטרון חיפה, תיאטרון האוהל ותיאטרון אורנה פורת. בין השאר הופיע בהצגות הבאות: קריזה, מעגל הגיר הקווקזי, אנטיגונה, בשפל, חשמלית ושמה תשוקה, ריצ'רד השלישי, שידוכים, ציד המכשפות.

קישורים חיצוניים
----------------

* יוסף באשי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* יוסף באשי, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* יוסף באשי, בתוך: שמעון לב-ארי, "מדריך 100 שנה לתיאטרון העברי", באתר החוג לתיאטרון של אוניברסיטת תל אביב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1061389944
* VIAF: 311617728
* WorldCat (עם VIAF): 311617728

 |
**לאו-פקה טהטי** (בפינית: **Leo-Pekka Tähti**; נולד ב-22 ביוני 1983) הוא ספורטאי נכה פיני. אלוף עולם ובעל חמש מדליות פאראלימפיות, מהן שלוש מדליות זהב, במשחקים הפאראלימפיים.

קריירה
------

### המשחקים הפאראלימפיים

טהטי התחרה לראשונה עבור המשלחת הפינית במשחקים הפאראלימפיים שהתקיימו באתונה בשנת 2004. הוא התחרה במרוץ ל-100 מטרים (קטגוריה T54) וזכה במדליית הזהב עם תוצאה של 14.19 שניות, 12 מאיות השנייה לפני הבריטי דייוויד ויר שסיים את מקצה הגמר ב-14.31 שניות, לאחר ששבר שיא פאראלימפי במקצה המוקדם עם 14.17 שניות. טהטי הוסיף מדליית זהב נוספת בתחרות ל-200 מטר עם תוצאה של 25.25 שניות.

במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) התחרה טהטי בשני המקצים פעם נוספת. במקצה ל-100 מטר שבר את שיא העולם במקצה המוקדמות עם תוצאה של 13.76 שניות, וזכה במדליית הזהב עם תוצאה של 13.81 שניות במקצה הגמר. ובמירוץ ל-200 מטר ראה את לִישִׂין גָ'אנְג הסיני קובע שיא עולם של 24.18 שניות במקצה המקדים, וזוכה בזהב עם 24.34 במקצה הגמר. טהטי זכה במדליית הארד כשסיים את המירוץ בתוצאה של 25.17 שניות.

במשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012) זכה טהטי במדליית זהב במירוץ ל-100 מטרים כשניצח בתחרות עם תוצאה של 13.79 שניות, לפני יאנג לו הסיני שסיים ב-13.92 שניות וסאיצ'ון קונג'ן התאילנדי שזכה במדליית הארד עם 13.92 שניות.

### אליפות העולם

טהטי לקח חלק גם באליפות העולם באתלטיקה לנכים שהתקיימה בעיר אסן בשנת 2006. הוא השתתף במקצים ל-100 ו-200 מטר וזכה בשתי מדליות ארד. במקצה ל-100 מטר עם תוצאה של 14.51 שניות, ובמקצה ל-200 מטרים עם תוצאה של 25.85 שניות.

באליפות העולם באתלטיקה לנכים שהתקיימה בקרייסטצ'רץ' בשנת 2011 זכה טהטי במדליית הזהב במקצה ל-100 מטרים עם תוצאה של 14.14 שניות, ובמדליית הכסף במקצה ל-200 מטרים עם תוצאה של 25.25 שניות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לאו-פקה טהטי** בוויקישיתוף
* לאו-פקה טהטי, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* לאו-פקה טהטי, ברשת החברתית אינסטגרם

הערות שוליים
------------

1. ↑  ATHENS 2004 Paralympic Games Men's 100 m T54
2. ↑  ATHENS 2004 Paralympic Games Men's 200 m T54
3. ↑  Beijing 2008 Paralympic Games Men's 100 m T54
4. ↑  Beijing 2008 Paralympic Games Men's 200 m T54
5. ↑  Men's 100m - T54
6. ↑  IPC Athletic Worldchampionship Assen 2006 Men's 100 m T54
7. ↑  IPC Athletic Worldchampionship Assen 2006 Men's 200 m T54
**טום טוגנדהאט** (באנגלית: **Tom Tugendhat**; נולד ב-27 ביוני 1973) הוא פוליטיקאי בריטי חבר המפלגה השמרנית. מכהן כשר לענייני ביטחון פנים במשרד הפנים, וכנציג מחוז מחוז טונברידג'-מולינג בבית הנבחרים.

ביוגרפיה
--------

טוגנדהאט נולד בלונדון וגדל במחוז קנט. הוא בן למשפחה קתולית ולו שורשים יהודים. סבו מצד אביו, יהודי יליד וינה, היגר בשנות ה-20 ללונדון לצורך לימודיו, שם המיר דתו לנצרות קתולית במטרה להינשא.

ב-1995 סיים תואר ראשון בתאולוגיה באוניברסיטת בריסטול וב-1996 סיים תואר שני בלימודי האסלאם מאוניברסיטת קיימברידג'. במהלך לימודיו למד ערבית בתימן. בנוסף הוא דובר צרפתית, איטלקית, פשטו ודארי. לאחר הלימודים עבד כעיתונאי בביירות והקים חברת יחסי ציבור מקומית בלבנון. לאחר שובו לבריטניה עבד כאנליסט בתחום האנרגיה בחברת בלומברג.

ב-2003 התנדב לצבא המילואים הבריטי. הודות לידיעת השפה הערבית, הוצב עם פרוץ מלחמת המפרץ השנייה כקצין מודיעין בחיל הנחתים המלכותי והשתתף בפלישה לעיראק. לאחר המלחמה חזר ללונדון אך עד מהרה נקרא שוב לשירות וסייע במאמצי השיקום הכלכלי של עיראק. ב-2005 נשלח על ידי משרד החוץ הבריטי לאפגניסטן לסייע במאמצי כינון הממשל החדש. הוא שימש יועץ במועצת הביטחון הלאומי של אפגניסטן ושימש יועצו של מושל מחוז הלמנד. לאחר שנתיים שב לאנגליה וב-2007 חזר לשנתיים נוספות באפגניסטן כשיחידת חיל הנחתים בה שירת בעבר הוצבה שוב במדינה. על שירותו עוטר כחבר במסדר האימפריה הבריטית. בהמשך שירותו הצבאי שימש כיועץ אסטרטגי בצבא ויועצו של ראש מטה ההגנה, עד שחרורו ב-2013.

ב-2015 נבחר לראשונה לבית הנבחרים הבריטי כנציג מחוז טונברידג'-מולינג וחבר מפלגת השמרנים. ביולי 2017 נבחר ליושב ראש ועדת החוץ של בית הנבחרים והיה בכך לצעיר ביותר הנושא בתפקיד זה.

ביולי 2022 הכריז על התמודדותו למנהיגות המפלגה השמרנית במקומו של בוריס ג'ונסון שהתפטר. הוא נהנה מתמיכה של 37 חברי פרלמנט בסיבוב הראשון של הבחירות במפלגה, אך הודח בסיבוב השלישי לאחר שקיבל תמיכה של 31 חברים בלבד. לאחר הבחירות מונה לשר לענייני ביטחון פנים במשרד הפנים בקבינט של ליז טראס. חבר המועצה המלכותית מ-2022.

נשוי לאניסיה ואב לשניים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טום טוגנדהאט** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של טום טוגנדהאט
* טום טוגנדהאט, ברשת החברתית פייסבוק

* טום טוגנדהאט, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* אודות באתר האינטרנט של טום טוגנדהאט
* טום טוגנדהאט באתר הפרלמנט הבריטי

הערות שוליים
------------

1. ↑  My name teaches me old hate is still alive, טיימס אוף ישראל, 20 במאי 2020

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1250411696
* UKPARL: g2DNCmO7
* VIAF: 3111164357949413250009
* WorldCat (עם VIAF): 3111164357949413250009

 |
**משה הלל** (נולד בט"ז בשבט ה'תש"ו, 18 בינואר 1946) הוא זמר ושחקן ישראלי.

ביוגרפיה
--------

הלל נולד בפתח תקווה. בגיל צעיר התייתם מהוריו ועבר להתחנך בקיבוץ מעגן מיכאל. הוא התגייס לצה"ל ושירת בחטיבת הצנחנים. לאחר שחרורו החל להופיע בערבי הראיונות שערך דן בן אמוץ במועדון החמאם ביפו. דן בן אמוץ ואורי זוהר כינו אותו "**הצנחן המזמר**", כינוי שהפך מאז לסמלו המסחרי.

ב-1970 פרץ לתודעה הישראלית עם השיר "הנער עם הבנג'ו", שהגיע למקום גבוה במצעד הפזמונים. לאחר פרסומו הוזמן ב-1971 להופיע בפסטיבל הזמר המזרחי בו שר את "יעקב התמים" (המוכר יותר כ"אל תירא ישראל") וזכה במקום השלישי. מאז השתתף בתחרות פעם אחר פעם וזכה במקומות גבוהים - ב-1972 הגיע למקום השני עם השיר "לא הבל היופי", ובשנת 1976 זכה במקום הראשון עם השיר "חג לי". במהלך מלחמת יום הכיפורים ביצע עם צוות הווי של חטיבת גולני את השיר "על שלושה פשעי דמשק" ("אתם לא תעברו, אתם לא תעברו, כאן גולני, גולני לוחם"), שנכתב באותה תקופה.

הלל הוציא תקליט ובו שירי הפסטיבלים וכן שירים אחרים שהיו ללהיטים, כמו: "המטאדור", "צל גופך", "שיר שבת", ואחרים. כמו כן שיחק תפקידי אורח בסרט קזבלן ובמחזמר "מזל דגים" של גיורא גודיק ושר את השיר "חיים גנובים" – שיר הנושא מהסרט "אבא גנוב" של יהודה ברקן.

בשנות ה-80 ושנות ה-90 של המאה ה-20 פתח פאבים ומועדונים, אירח חברים, ואומנים שונים, והופיע עם שיריו, עד שנטל פסק זמן מהשירה והצטרף ב-1996 לחברת איתוראן, שבה עבד 8 שנים. עם סיום עבודתו בחברה, שב להופיע מעל במות שונות.

קישורים חיצוניים
----------------

* משה הלל, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* משה הלל, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* משה הלל, באתר שירונט
* משה הלל, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* משה הלל, באתר סטריאו ומונו
* משה הלל, דף שער בספרייה הלאומית
* משה הלל, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט)
* דודי פטימר, ‏"הצנחן המזמר" המקורי מסכם 50 שנות קריירה ומבטיח: "אמשיך לשיר", באתר מעריב אונליין, 11 בפברואר 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  כינוי שיוחס גם למאיר אריאל בעקבות שירו ירושלים של ברזל.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007306329005171
* ISNI: 0000 0001 0808 9562
* MusicBrainz: 426ba5cb-c842-4569-9ed7-31cceaa5a7e3
* VIAF: 160541701
* WorldCat: viaf-160541701

 |
דוגמה לדבר שטיבולו במשקה, תפוח רטוב ממים
**דבר שטיבולו במשקה** הוא דין הלכתי למאכל שנטבל במשקה ובעקבות רטיבותו מצריך נטילת ידיים קודם אכילתו.

יסוד הלכה זו בדברי התלמוד: "אמר רבי אלעזר אמר רב אושעיא: כל שטיבולו במשקה צריך נטילת ידיים". כלומר כל האוכל מאכל שיש עליו רטיבות של אחד משבעת המשקים (יין, דבש דבורים, שמן, חלב, טל, דם, ומים) המעבירים את הטומאה, חייב ליטול את ידיו לפני אכילתו, על מנת שידיו לא יטמאו את המשקים שעל המאכל והמשקים הטמאים יטמאו את המאכל.

דיני הנטילה כיום
----------------

לדעת הרבה מהראשונים גם היום, שאיננו נוהגים בדיני טומאה וטהרה, צריכים ליטול ידיים לפני אכילת מאכל שיש עליו אחד מן המשקים. לשיטתם, הטעם שתיקנו נטילת ידיים לדבר שטיבולו במשקה הוא אותו טעם שתיקנו נטילת ידיים לפת חולין - משום סרך תרומה, כלומר, כדי להרגיל את הכהנים שאוכלים תרומה ליטול את ידיהם. וכמו שדין נטילת ידיים לפני הסעודה לא התבטל בזמן הזה, כך גם דין הנטילה לפני מאכל שטיבולו במשקה לא נתבטל. וכך היא דעת בעל העיטור, הרמב"ם, רש"י, רבנו יונה, רא"ש ומרדכי.

אמנם, לדעת כמה ראשונים (מהר"ם מרוטנבורג, רשב"ט, והתוספות) ישנו הבדל בין הנטילות: הנטילה שלפני הלחם נתקנה גם משום סרך תרומה. ואילו נטילה לדבר שטיבולו במשקה אינה מחשש שתיגרם מכך טומאה לתרומה, אלא רק כדי להיזהר שלא יטמא המשקה ובשתייתו האדם יטמא. ממילא כיום שאין נוהגים להקפיד שלא לאכול מאכלים טמאים ולהיטמא, אין צורך ליטול ידיים לפני אכילת דבר שטיבולו במשקה.

עמדה נוספת בראשונים סוברת שנטילת ידיים לדבר שטיבולו במשקה נועדה לנקיות בלבד, ולכן היא אינה מצווה ואין לברך עליה. כך סובר למעשה רבנו ירוחם.

בשולחן ערוך נפסק שיש ליטול ידיים לדבר שטיבולו במשקה **אך אין לברך** על נטילה זו. כיום ישנם רבים שלא נוהגים ליטול את ידיהם לפני דבר שטיבולו במשקה. מספר פוסקים כתבו שהואיל ויסוד נטילה זו בדברי חכמים ובכל ספק בדיני חכמים הלכה כמיקל, כך גם בדין זה, ויש למקילים על מי לסמוך.

נטילת ידיים זו מהווה חלק מליל הסדר, בו מיד אחרי הקידוש נוטלים ידיים ללא ברכה לפני אכילת הכרפס אותו נוהגים לטבול במי מלח או בחומץ.

ראו גם
------

* מים אחרונים
* מים ראשונים
* נטילת ידיים
* הכשר לקבל טומאה

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **נטילת ידיים** |

* נטילת ידיים בקיצור שולחן ערוך
* הרב אליעזר מלמד‏, נטילת ידיים לדבר שטיבולו במשקה, באתר פניני הלכה
* דין נטילת ידים על דבר שטיבולו במשקה, באתר הלכה יומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף קט"ו, עמוד א'
2. 1 2 3  ארבעה טורים, אורח חיים, סימן קנ"ח
3. ↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן קנ"ח
4. ↑  ראה נטילת ידיים לדבר שטיבולו במשקה, באתר פניני הלכה

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
**עילי רביב** (נולד ב-11 בינואר 1995), הידוע בשם הבמה **צוקוש**, הוא ראפר ומפיק מוזיקלי ישראלי, חבר בצמד "שרק וצוקוש".

ביוגרפיה
--------

עילי רביב נולד ב-11 בינואר 1995 וגדל בתל אביב. הוא החל את הקריירה המוזיקלית שלו בשנת 2016, בצמד "שחר סאול וצוקוש", לצד שחר סאול. בשנת 2017 יצא אלבום הבכורה של סאול, "אני כאן", אותו הפיק צוקוש במלואו. ב-2018, הוציאו יחד מיני-אלבום בשם *CongoKush*, בו שיר סולו של צוקוש בשם "פרש".

בשנת 2018 חבר לראפר שרק, תחת הצמד "שרק וצוקוש", והוציאו את סינגל הבכורה שלהם, "בראש שלי". באוגוסט 2019 יצא אלבום הבכורה שלהם, "בראש שלי", בחברת התקליטים של הראפר סאבלימינל, "משפחת תאקט". ב-2020 הוציא הצמד אלבום נוסף, "באנו לתקן".

ב-2021 הוציא את סינגל הסולו הראשון שלו, "שלם", מתוך אלבום הבכורה שלו הנושא את אותו השם. באותה השנה, נדגם שירם של צוקוש ושחר סאול, "לק", בשירם של מוזיקאי ההיפ הופ KDDK, פטי ואפ, איימנבק ומורגנשטרן הנושא את אותו השם באנגלית, "Leck", ומשתמש בפזמון המקורי של השיר.

ביוני 2021 הוציא מיקסטייפ משותף יחד עם הראפר וייב איש, "תזמון מושלם", מתוכו יצא הסינגל "הכי יפות".

ב-28 באוקטובר 2021 הוציא את אלבום הבכורה שלו, "שלם", שבו התארחו מיכאל סוויסה, שרק, דור3 ואחרים.

בשנת 2022 יצא לאקרנים הסרט "עולה לראש", בו גילם את דליק.

בשנת 2022 גם הוציא את האלבום "ילד זין".

בשנת 2023 שיחק כשחקן אורח בסדרה "האחיין שלי בנץ". ב-27 באוגוסט הוציא את הסינגל "1-10" עם שאיי בהשתתפות מיכאל סוויסה.

חיים אישיים
-----------

אחיו הגדולים של צוקוש הם המתופף עירא רביב ומלחין המוזיקה לסרטים וסדרות אסא רביב.

דיסקוגרפיה
----------

### אלבומי אולפן

* 2019: בראש שלי (בהרכב שרק וצוקוש)
* 2020: באנו לתקן (בהרכב שרק וצוקוש)
* 2021: שלם
* 2022: ילד זין
* 2023: בעל הבית השתגע

### מיקסטייפים

* 2021: תזמון מושלם (עם וייב איש)

### מיני-אלבומים

* 2018: *CongoKush* (עם שחר סאול)

קישורים חיצוניים
----------------

* צוקוש, באתר אייטונס (באנגלית)
* צוקוש, באתר ספוטיפיי
* אתר למנויים בלבד שירה נאות, הראפר צוקוש: "רוצה כמו קניה ווסט — לעשות הכל", באתר הארץ, 18 בספטמבר 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  *עלינו עוד שלב -שחר סאול וצוקוש חי באולפן בג'יגה ג'וס*, נבדק ב-2019-08-02
2. ↑  מערכת mako מוזיקה, ‏הכוכב הבא בוודאות: הגיע הזמן שתכירו את שחר סאול, באתר ‏מאקו‏, 10 ביוני 2020
3. ↑  זלטה צ'בן, ‏נותן לק לעולם, באתר ‏מאקו‏, 2 במאי 2021
4. ↑  Spotify, open.spotify.com

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007407506505171
* VIAF: 39154921231763590067
* WorldCat (עם VIAF): 39154921231763590067

 |
**יוסי מדר** (נולד ב-7 בספטמבר 1969) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר.

קריירה
------

מדר גדל בשכונת כפר שלם בתל אביב ושיחק במחלקת הנוער של קבוצת בני יהודה תל אביב. בשנת 1987 עלה לקבוצת הבוגרים של המועדון, ולאחר מכן שיחק בקבוצות רבות, ביניהן שמשון תל אביב, הפועל רמת גן ובית"ר תל אביב.

לקראת עונת 1993/1994 הצטרף מדר להפועל תל אביב. כבר במחזור הראשון כבש את שער הבכורה שלו במדי הקבוצה, שער ניצחון מול מכבי פתח תקווה באצטדיון רמת גן. בעונה זו כבש 11 שערים במדי הקבוצה, וכיכב במדיה לצידם של חיים רביבו וחזי שירזי. מדר כבש גם ברבע גמר גביע המדינה מול הפועל חיפה, וכן בחצי הגמר מול מכבי פתח תקווה, וסייע להפועל תל אביב להעפיל למשחק הגמר באותה עונה, אך בסיומה עבר לשחק בהפועל באר שבע.

מדר שהתחיל את העונה בבאר שבע והמשיך במכבי הרצליה, חזר להפועל תל אביב בקיץ 1995, והיה שותף להופעותיה הראשונות אי פעם בגביע אופ"א. יחד עם קז'ימיש מוסקאל, הוביל מדר את קישור הקבוצה לאחר עזיבתו של רביבו. גם בעונה זו כבש את שער הבכורה שלו במשחק מול מכבי פתח תקווה בגביע הטוטו, וכן כבש במחזור הראשון של הליגה, בניצחון 2-3 על הפועל באר שבע. ב-4 במאי 1996 כבש רביעייה בניצחון 0-5 על הפועל כפר סבא, ובסך הכל כבש 9 שערי ליגה בעונה זו. בעונת עונת 1996/1997 נקלעה הפועל תל אביב לתחתית הטבלה, ובמחזור ה-25 כבש מדר בדקה ה-85 את שער השוויון במשחק התחתית שנערך בהרצליה מול מכבי הרצליה, שהבטיח כמעט סופית את הישארותה של קבוצתו בליגה. בעונה זו הבקיע מדר 8 שערי ליגה במדי הפועל תל אביב, ובסיומה עזב את הקבוצה לאחר שהבקיע במדיה 28 שערי ליגה, ובסך הכל 34 שערים בכל המסגרות.

בקיץ 1997 עבר מדר לשחק במכבי עירוני אשדוד, ולאחר עונה אחת חזר לבני יהודה ושיחק במדיה שנתיים נוספות. לקראת עונת 2000/2001 חתם מדר במכבי נתניה, אך במחנה אימון שקיימה הקבוצה לפני פתיחת העונה נכנס מנג'ר הקבוצה, אורי מלמיליאן, לאחד החדרים של השחקנים, ושם מצא את מדר ושחקנים אחרים (משה גלאם, רונן בדש, ועקיבא מגרלשוילי) במהלך משחק קלפים. מדר, ששוחרר בעקבות האירוע מהקבוצה וחתם בהפועל כפר סבא, פנה למוסד לבוררות ושם נפסק כי נתניה תשלם לו כ-655 אלף שקל כפיצויים. מדר שיחק כשנה וחצי בכפר סבא, ולאחר שהסתיים הליך הבוררות הוחתם בנתניה ושם שיחק עד תום העונה.

בשנת 2002 עבר מדר לקבוצת הפועל רעננה, ולאחר ששיחק שנתיים במדי הקבוצה עבר למכבי רמת עמידר. בשנת 2005 עבר לקבוצת עירוני אור יהודה מליגה ב' ובקיץ 2006 פרש ממשחק פעיל. בסך הכל הופיע מדר ב-271 משחקים בליגה הבכירה בישראל, וכבש 68 שערים.

לאחר פרישתו ממשחק, שימש מדר כמאמן קבוצת הנוער של הפועל כפר שלם.

מדר נשוי ואב לשלושה ילדים, והוא עובד במחלקת התברואה בעיריית תל אביב-יפו.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* ליאור דיין, אחרון גיבורי השכונה, באתר nrg‏, 28 במאי 2011
* "השתמשתי בהרואין, ולא מתבייש בזה. היום אני נקי", באתר ערוץ הספורט, 7 ביולי 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  מדר חתם בהפועל כפר סבא, באתר וואלה!‏, 1 בספטמבר 2000
2. ↑  בורר ההתאחדות: יוסי מדר יפוצה על ידי מכבי נתניה ב-650 אלף שקלים, באתר ynet, 9 בדצמבר 2001
3. ↑  גור מוטולה, יוסי מדר סיכם במכבי נתניה עד תום העונה, באתר ynet, 7 בינואר 2002
**סן מרטן** (בצרפתית: **Saint-Martin**, בהולנדית: **Sint Maarten**) הוא אי בצפון מזרח הים הקריבי, הממוקם כ-300 קילומטרים מזרחית לפוארטו ריקו. האי משתרע על פני כ-87 קילומטרים רבועים כאשר בסביבות כ-60 אחוזים משטחי האי נמצאים תחת שליטת הרפובליקה הצרפתית ובסביבות כ-40 אחוזים משטחי האי נמצאים תחת שליטת ממלכת הולנד. אף על פי כן החלק ההולנדי של האי מאוכלס יותר מאשר החלק הצרפתי של האי.

האי חולק בין צרפת והולנד במהלך שנת 1648. החלק הצרפתי של האי כולל את הקולקטיב סן מרטן המהווה קולקטיב מעבר לים של הרפובליקה הצרפתית. משום שהוא משתייך לצרפת החלק הצרפתי של האי הוא גם חלק מהאיחוד האירופי. החלק ההולנדי של האי כולל את המחוז ההולנדי סנט מארטן אשר נחשב לאחד מארבע המדינות של ממלכת הולנד.

דמוגרפיה
--------

ב-1 בינואר 2019 מנתה אוכלוסיית האי כולו 73,666 תושבים, כאשר 41,177 גרו בחלק ההולנדי של האי ו-32,489 תושבים גרו בחלק הצרפתי של האי. הנתון של החלק הצרפתי מתבסס על מפקד אוכלוסין שבוצע לאחר ההרס של הוריקן אירמה בספטמבר 2017, בעוד שהנתון של הצד ההולנדי הוא רק אומדן שמתבסס בעיקר על מפקד האוכלוסין שבוצע במהלך 2011. אוכלוסיית האי ב-1 בינואר 2017, לפני הוריקן אירמה, הייתה 75,869 תושבים (40,535 תושבים בצד ההולנדי, ו-35,334 תושבים בצד הצרפתי).

גלריית תמונות
-------------

* מפרץ סימפסון, בחלק ההולנדי של האימפרץ סימפסון, בחלק ההולנדי של האי
* פיליפסבורג, בירת החלק ההולנדי של האיפיליפסבורג, בירת החלק ההולנדי של האי
* מריגו, בחלק הצרפתי של האימריגו, בחלק הצרפתי של האי
* איירבוס A340 של אייר פראנס נוחת בנמל התעופה הנסיכה יוליאנהאיירבוס A340 של אייר פראנס נוחת בנמל התעופה הנסיכה יוליאנה

ראו גם
------

* הולנד הקריבית
* צרפת מעבר לים

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימסע מדריך למטייל בוויקימסע: **סן מרטן** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **סן מרטן (אי)** |

* לשכת התיירות הרשמית של סנט מרטן ההולנדית
* משרד התיירות הרשמי של סנט מרטן הצרפתית
* סן מרטן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007551172805171
* GND: 4118254-6
* LCCN: sh85116595

 |
**קלרה אברם אשכנזי** (בבולגרית: **Клара Аврам Ешкенази**;‏ 2 בנובמבר 1922, צ'ירפאן, ממלכת בולגריה – 3 בספטמבר 1944, הכפר פופובו, מחוז פלובדיב, ממלכת בולגריה) הייתה פרטיזנית יהודייה, חברת המפלגה הקומוניסטית של בולגריה. אשכנזי, שכינויה המחתרתי היה "איסקרה", השתתפה במספר קרבות עם המשטרה הבולגרית באזורי פלובדיב וצ'ירפאן ושמעה יצא למרחוק. היא נרדפה על ידי כוחות הביטחון הבולגריים, ובראשית בספטמבר 1944, מספר ימים לפני הפיכת חזית המולדת של בולגריה נהרגה בקרב.

ביוגרפיה
--------

קלרה אשכנזי נולדה בצ'ירפאן לאברהם שהיה גבאי בית הכנסת המקומי, ולליזה לבית בז'רנו. המשפחה היגרה בשלהי המאה ה-19 מהעיר אדירנה, ובצ'ירפאן עסקה בסחר זעיר של מוצרי סדקית. מ-1938 הייתה קלרה ראש תא הנוער של המפלגה הקומוניסטית בצ'ירפאן. בעת ההיא הייתה המפלגה הקומוניסטית מחוץ לחוק. ב-1941 עברה לפלובדיב, ובה הפכה לחברה מלאה במפלגה הקומוניסטית והצטרפה לתנועת ההתנגדות למשטר המלוכני. בסתיו 1941 נעצרה אשכנזי על ידי המשטרה הבולגרית בחשד לפעילות מחתרתית. היא עברה עינויים קשים, אך לא הודתה בפעילותה ולבסוף שוחררה. היא הצטרפה לחטיבת הפרטיזנים השנייה "רודופי" והשתתפה במספר קרבות נגד המשטרה הבולגרית, ופעולות חבלה נגד תשתיות של הצבא הגרמני. בעקבות תעוזתה בקרבות נודע שמה בקרב יהודי בולגריה ובקרב האוכלוסייה הכללית. בראשית ספטמבר 1944 נקלעה פלוגתה למארב של המשטרה הבולגרית ליד הכפר פופובו. 16 חברי הפלוגה סירבו להיכנע וניהלו קרב עם הכוחות העדיפים אשר כיתרו אותם, עד למות כולם ובהם קלרה אשכנזי. מותן בקרב של קלרה אשכנזי, ויולטה יאקובה, אנה ונטורה, ומתי רובנובה הבליט והעצים את חלקן הגדול של הנשים בקהילה היהודית, במאבק הפרטיזני נגד המשטר המלוכני משתף הפעולה עם גרמניה הנאצית.

הנצחתה
------

ב-1950 שונה שם הכפר פופובו לאיסקרה (אנ') על שם כינוייה המחתרתי של קלרה אשכנזי, והוקמה אנדרטה לזכרה. בעיר צ'ירפאן נקרא רחוב על שמה של אשכנזי.

משפחתה
------

סבה של קלרה, אליהו חייא בן משה בג'רנו (1862–1949) עלה לארץ ישראל עם אשתו וארבעת בנותיו ב-1924 והתיישב בפתח תקווה. דודה מואיז בג'רנו עלה עם משפחתו לארץ ישראל ב-1936 והתגורר בפתח תקווה. הוריה ואחיה של אשכנזי עלו לישראל ב-1949, במהלך העלייה ההמונית והתגוררו בירושלים. לקלרה היו שתי אחיות שושנה (רוזה) יעקב (1912–2000), דונקה (דונקה אטנסובה שהייתה פרטיזנית אף היא ונשארה להתגורר בבולגריה, ילידת 1920), ודוד (1929–2019). ב-1976 נפל בנו של דוד, אבי אשכנזי שהיה פרח טיס בתאונת אימונים. בתו של דוד קלרית, נקראה על שם דודתה, קלרה אשכנזי.

קישורים חיצוניים
----------------

* קלרה אשכנזי, באתר ארגון הפרטיזנים, לוחמי המחתרות והגטאות
* מתים ונשכחים, על הימים הטרגיים של ספטמבר 1944 לפני השחרור, באתר duma.bg (בבולגרית)
* עדותו של דוד אשכנזי, אחיה של קלרה, 2015, בדף היוטיוב של יד ושם

הערות שוליים
------------

1. ↑  רחוב קלרה אשכנזי בצ'ירפאן, באתר bulgarskite-ulitsi.openalfa.com (בבולגרית).
**שירלי עודד** (בעבר **שירלי עודד-דורן**; נולדה ב-26 במאי 1975) היא שחקנית, במאית, אשת עסקים, פעילה חברתית וחברת מועצת העיר חדרה לשעבר. בשנת 1998 הקימה את בית ספר למשחק "יצירתי".

ביוגרפיה
--------

נולדה בשכונת חפציבה בחדרה שם גדלה עד לגיוסה לצה"ל, בו שירתה כחובשת בנח"ל. הייתה נשואה למנהל אישי אביתר דורן ולהם שני ילדים.

לאחר שחרורה מצה"ל החלה לשדר ברדיו אמצע הדרך שרק עלה לאוויר באזור השרון. היא שידרה במגוון תוכניות, ובמקביל שימשה בתפקידי עריכה והפקה.

בשנת 1998 החלה ללמוד משחק אצל הלל נאמן, ובהמשך למדה גם אצל רחל שור בסטודיו למשחק ניסן נתיב ובמקומות נוספים. במקביל ללימודי המשחק למדה פיתוח קול אצל חיים פנירי ולמדה ב"בית הספר לתסריטאות" של עידית שחורי וכן מחזאות אצל ציפי פינס.

עם סיום לימודיה גילמה את רוזה בהצגה "סלאח שבתי" בבימויו של זאב רווח, בהצגה "אני לא אשם בשתייה של אבא שלי" בהשתתפות שחקני תיאטרון באר שבע, בהצגות פרינג' בתמונע, בסרטי סטודנטים ובהצגות ילדים ונוער.

באותה השנה, הקימה את "יצירתי" – בית ספר ארצי לילדים ונוער ונכון לשנת 2013[דרושה הבהרה] משמש גם לבוגרים ומבוגרים, משמשת כמנהלת האמנותית שלו, בשלוחות: נתניה, כוכב יאיר, אשדוד ותל אביב.

בשנת 2008 כתבה את ההצגה מקורית "צל של אשה", שהופקה ועלתה בפסטיבל "פותחים במה" בתיאטרון בית ליסין. המספרת על ארבע נשים ונערה הנאלצות לשנות זהות, כדי להינצל מבעליהן המכים.

בשנת 2010 נולדה לה ילדה בשם נעמי.

בשנת 2012 כתבה את ההצגה המקורית לנוער "מי אני מה" – הצגה שעוסקת בשאלות שגורמות להבין את המהות שבחיים. ההצגה זכתה במקום שלישי בתחרות "פסטיבל ארצי לילדים ונוער בת ים". במקום הראשון כשחקן המצטיין זכה שחקן ההצגה דור אלמקייס.

בשנת 2014 גילמה מזכירה בשם שולה בסדרה "70 מיליון סיבות לעושר" של ערוץ 22.

הקימה, ביחד עם אחותה החרדית, את עמותת "שאלתיאל-נתינה למשפחות נזקקות" – העוזרת למשפחות נצרכות בתחומים שונים.

בבחירות לרשויות המקומיות 2013, הוצבה במקום השני ברשימת "יש עתיד" למועצת העיר חדרה ונבחרה. בבחירות 2018 הקימה סיעה חדשה בשם "שקיפות" ורצה איתה למועצת העיר ולראשות העיר. בבחירות לראשות העיר זכתה ב-3% ובבחירות למועצה לא עברה את אחוז החסימה.

מנהלת סוכנות ייצוג שחקנים בשם "ניהול אישי".

קישורים חיצוניים
----------------

* שירלי עודד, ברשת החברתית פייסבוק
* שירלי עודד, ברשת החברתית אינסטגרם
* שירלי עודד, סרטונים בערוץ היוטיוב
* שירלי עודד, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* תאטרונוער בנתניה אתר 'הבמה'
* על הצגה "מסכות ושקרים" באשדוד נט
* רינת גור-נחום, יש לה קווים אדומים, באתר ynet, 25 בספטמבר 2002

הערות שוליים
------------

1. ↑   סרטונים בערוץ של שירלי עודד - מפלגת שקיפות, באתר יוטיוב
2. ↑  אודות, באתר "ניהול אישי"
**אם אין אני לי מי לי** הוא פתגם עברי מתקופת התנאים. מקורו בדברי הלל הזקן במשנה, מסכת אבות, פרק א', משנה י"ד: "הוא היה אומר אם אין אני לי מי לי וכשאני לעצמי מה אני ואם לא עכשיו אימתי."

המשמעות השגורה בשימוש בפתגם זה היא שמוטלת על האדם אחריות אישית לתפקודיו, והוא לעולם אינו יוצא ידי חובתו. מאידך, המשך המשנה מלמד שגם כאשר האדם נקט פעולה יכולתו מוגבלת והוא תלוי בעזרת הקב"ה, וכדברי המלבי"ם: 

> 
> לא תסמוך על עזר אחרים, רק על עזר האלהי אשר ילוה אליך, על דרך אם אין אני לי מי לי וכשאני לעצמי מה אני.
> 
> 
> 
> 

הדברים מתקשרים לעקרון הבחירה החופשית ביהדות.

כך מפרש את הדברים רבי מנחם המאירי: "הוא היה אומר אם אין אני לי מי לי, כלומר: אם אני בעצמי איני מעורר נפשי למעלות, מי ישתדל בעדי להטיב אורחותי, והרי הבחירה בידי ואין עלי מכריע ומונע במעשי אלא הכל בידי, אם ארצה להיות מלאכתי בחק הנפש ושלמותה, אם בצרכי גופי לבד."

מלבד פירושים רבים זכתה משנה זו גם ללחנים רבים, בהם לחנו של חיים בנט ("הנה אנכי"), שני לחנים של מרדכי בן-דוד ("אני מאמין" ו"כולם אהובים") ולחנו של אודי דוידי ("רוחות טובות").

ההרחבה באבות דרבי נתן
---------------------

באבות דרבי נתן מורחב הרעיון שבמשפט קצר זה:

"
אם אין אני לי מי לי, אם לא זכיתי אני לעצמי בעולם הזה, מי יזכה לי לחיי העולם הבא? אבא אין לי. אמא אין לי. אח אין לי. אברהם אבינו אינו יכול לפדות את ישמעאל. אבינו יצחק אינו יכול לפדות את עשו. ואפילו אם נותנים הם את ממונם אינם יכולים לפדות את עצמם, שנאמר ויקר פדיון נפשם. יקרה היא הנפש הזו שכל מי שהוא חוטא בה אין לו תשלומים. אין לי אלא אבות לבנים, אחים לאחים מנין, אבינו יצחק אינו יכול לפדות את ישמעאל. אבינו יעקב אינו יכול לפדות את עשו, שנאמר אח לא פדה יפדה איש
"

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **אם אין אני לי מי לי** |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **משנה אבות א יד** |

* אם אין אני לי מי לי, מחשבת אבות, באתר דעת
* אם אין אני לי מי לי, שיעורו של הרב יצחק גינזבורג
* אם אין אני לי מי לי, שירו של אודי דוידי, באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  מלבי"ם שמואל א פרק י.
2. ↑  אבות דרבי נתן נוסחא ב פרק כז
3. ↑  ספר תהלים, פרק מ"ט, פסוק ט'.
4. ↑  ספר תהלים, פרק מ"ט, פסוק ח'.
**המגילה 83** הוא סרט מוזיקלי ישראלי משנת 1983 בבימויו של אילן אלדד, קופרודוקציה ישראלית (יצחק שני ויוסף דיאמנט) - ומערב-גרמנית (ZDF) בבימויו של אילן אלדד, עם יונתן סגל, ניצה שאול וג'רי היימן בתפקידים הראשיים.

הצילומים נערכו בגני יהושע ובאחת השכונות ביפו. השחקנים שרים ביידיש והעלילה מסופרת בפי המספר באנגלית או בגרמנית (הופקו שתי גרסאות). שירתו של ג'רי היימן מדובבת על ידי אלברט כהן. בסרט נוספו קטעי ריקוד רבים.

המחזה והשירים הם בחרוזים ("פורים שפיל בחרוזים, עם אלף טעמים").

תקציר העלילה
------------

העלילה מתרחשת בעיירה יהודית במזרח אירופה שכל תושביה חייטים. הם מעלים בפורים הצגה על מגילת אסתר במה שקרוי פורים שפיל. זהו חיזיון צבעוני, שהחייטים מעלים מדי שנה בחג הפורים, ובו הם מערבים את סיפור מגילת אסתר עם היום יום שלהם, תוך הזדהות רגשית עם גורל גיבורי המגילה, שאותם הם מזהים בין גבירי העיירה וקבצניה.

פאסטריגאסע (יונתן סגל) תופס טרמפ לעיירה ביחד עם החייט פאנפאסע (ג'רי היימן), אשתו (אביבה פז) ובתו אסתר (ניצה שאול). הם מגיעים לעיירה שבמרכזה רוקדים ושרים "הסו יהודים, אנחנו מתחילים ב"פורים שפיל".

אחשוורוש (ג'רי היימן), שהוא בעצם בעל המתפרה שלהם, שוב השתכר, והוא דורש שאשתו ושתי (אביבה פז) תחולל לפניו עירומה. ושתי מסרבת והיא נדונה לעריפת ראשה לפני כן היא שרה על עלומיה האבודים.

המן (שלמה בר אבא), איש העולם התחתון, מציע לאחשוורוש ששרוי בבדידותו להודיע על תחרות לבחירת היורשת של ושתי במיטתו.

מרדכי היהודי (מייקל שניידר) מסדר שדודניתו אסתר היפה (ניצה שאול) תהיה בין המועמדות, וליבו של שוליית החייטים פאסטריגאסע נשבר בקרבו. הוא משגר ציפורי נייר לאהובתו השבויה בחדר המיטות של אחשוורוש ואסתר מצידה משיבה לו במזמור "פליטס פייגעלעך". פסטריגאסע שר שיר געגועים לאסתר - "די עלגיע פון פאסטריגאסע"

אחשורוש ואסתר יוצאים בכרכרה מקושטת ואנשים מריעים להם. זה מרגיז את פאסטריגאסע והוא יוצא לנקום באחשורוש, ומשלם על כך בחייו. אחשורוש יוצא בשיר על הצלתו "א-מחייה, א-מחייה". המן מנצל את ההזדמנות ומחתים את אחשורוש על צו לחיסול היהודים בממלכה.

אסתר המדוכאת שטה בסירה ושרה על "די גולדנע פאווע" (טווס הזהב).

אסתר מצליחה להביא לפני אחשורוש הקלטות סתר של דודה מרדכי, ועליהן נרקמות תוכניות הבגידה של שומריו (בגתן ותרש) וזה מעלה את ערכו של מרדכי. המן מצליח לארגן פוגרום בעיירה. אסתר שולחת מכתב הזמנה להמן והוא מגיע ומתחיל לתנות אתה אהבים. מרדכי מיידע את המלך וזה תופס אותו עם אסתר "על חם" ומחליט לתלות אותו עם בני משפחתו.

לבסוף עולה המן לגרדום וכל היהודים שרים בשמחה "צ'יריבימבוים"

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| יונתן סגל | פאסטריגאסע, מספר |  |
| שלמה בר אבא | המן |  |
| ניצה שאול | אסתר |  |
| אביבה פז | אשת פאנפאסע, ושתי, זרש |  |
| מייקל שניידר | מרדכי היהודי |  |
| ג'רי היימן | פאנפאסע, אחשוורוש |  |
| אלברט כהן |  | קול |
|

קישורים חיצוניים
----------------

* "המגילה 83", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "המגילה 83", באתר ספר הקולנוע הישראלי
* "המגילה 83", באתר אידיבי
* "המגילה 83", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* "המגילה 83", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* יונתן סגל וניצה שאול שרים "פיטס פייגאלאך" (עופו ציפורים) בגרסה הגרמניה למגילה 83, באתר יוטיוב