**עָזְנִיַּת הַנֶּגֶב** (שם מדעי: *Torgos tracheliotus*) היא מין דורס גדול בן למשפחת הנציים בסדרת דורסי יום והמין היחיד בסוגו.

תיאור
-----

העוזנייה דומה במראה לנשר אך גדולה ממנו בהרבה ובעלת מקור חזק וקשה יותר. צבעה חום כהה, צווארה וראשה קירחים וורודים עם לחיים כחולות ומקור גדול ואפור. הרגליים חזקות ויציבות והחזה ואזור השת לבנים. אורכה של העוזנייה 98–112 ס״מ בממוצע, מוטת כנפיה 2.5–2.8 מטרים ומשקלה 6.5–9 ק"ג בקירוב, מה שהופך אותה לאחד הדורסים הגדולים ביותר והגדולה מבין נשרי העולם הישן. היא גדולה ותוקפנית ביותר כשהיא מוצאת פגר ולרוב שאר החיות מפנות לה את הנבלה.

לעוזניית הנגב מקור גדול וחזק המסוגל לקרוע מחיות בעלות עור עבה, כדוגמת פיל, גמל ופרה, את עורן החזק. עוזניית הנגב אוכלת עור, בשר ועצמות. את השערות היא מקיאה בגושי צנפות.

קינה של עוזניית הנגב בנוי על צמרות עצים (בעיקר שיטה) מזרדים ומענפים גדולים. הוא מרופד בעשב, שערות וענפים דקיקים. קוטרו 120–220 ס"מ ועומקו 30–70 ס"מ. הגוזל בוקע באביב, לאחר 55 ימי דגירה. בשבועיים הראשונים לחייו הוא מקבל בשר מעוכל למחצה ולאחר מכן הוא מקבל אותו בחלקים שלמים. בגיל 4 חודשים הוא עוזב את הקן. גיל הרבייה הוא בדרך כלל שש שנים.

בישראל
------

עוזנייה הנגב נפוצה בעיקר בערבות העשב של אפריקה ובעבר היה הנגב תחום גבולה הצפוני. העוזנייה הייתה העוף הדורס הגדול ביותר שקינן בישראל, עד שנכחדה כמקננת בארץ. פרטים מזדמנים עדיין חולפים בשמי הנגב לעיתים רחוקות. בניגוד לנשר המקראי אין עוזניית הנגב מקננת במושבות, ומשום שמרחב המחיה שלה הוא עצום ממדים, הנגב היה מסוגל להכיל רק זוגות מעטים, עד שגם אלה נכחדו בגלל הרעלה משנית, התחשמלות, מחסור במזון, הפרעה אנושית באזור הקינון, ציד והברחה של גוזלים. 

ב-3 באפריל 2022 פרסמה רשות הטבע והגנים על בקיעת גוזל של עוזניית הנגב, גוזל ראשון מאז 1994.

אזכורים בתנ"ך
-------------

אזכורים בתנ"ך:

> 
> וְאֶת אֵלֶּה תְּשַׁקְּצוּ מִן הָעוֹף לֹא יֵאָכְלוּ שֶׁקֶץ הֵם אֶת הַנֶּשֶׁר וְאֶת הַפֶּרֶס וְאֵת הָעָזְנִיָּה:
> 
> 
> 
> — ספר ויקרא, פרק י"א, פסוק י"ג
> 

> 
> "וְזֶ֕ה אֲשֶׁ֥ר לֹֽא־תֹאכְל֖וּ מֵהֶ֑ם הַנֶּ֥שֶׁר וְהַפֶּ֖רֶס וְהָֽעָזְנִיָּֽה"
> 
> 
> 
> — ספר דברים, פרק י"ד, פסוק י"ב
>

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
* Museum specimenMuseum specimen

לקריאה נוספת
------------

* מנדלסון ה. "עזניית הנגב על סף הכחדה", **טבע וארץ** כג, 6 (תשמ"א 1981), עמ' 244–249.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עוזניית הנגב** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ADW
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

* עזניית הנגב, באתר הצפרות הישראלי

הערות שוליים
------------

1. ↑  עוזניית הנגב באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  עוזניית הנגב במילון בעלי חיים א"י (תשכ"ג), 1963, באתר האקדמיה ללשון העברית
3. ↑  אחרי עשרות שנים שנעדרה מישראל: עוזניית הנגב נחתה בחי בר יטבתה, באתר וואלה!‏, 28 באפריל 2021
4. ↑  דור חדש לעוזנית הנגב ושתפ בינלאומי עם איחוד האמירויות, באתר רשות הטבע והגנים, 3 באפריל 2022
5. ↑  וניגמר מפרס ועזניה - עזניית הנגב, באתר פורטל הדף היומי, המאמר מסביר למה נראה שעוזניית הנגב היא האמורה בתורה, ע"פ הגמרא בתלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ס"א, עמוד ב'

| נשרי העולם הישן |
| --- |
| עוזנייה שחורה (סוג ומין יחיד) | עוזנייה שחורה |  |
| נשר | נשר מקראי • נשר דרומי • נשר הודי • נשר אפריקני • נשר ההימלאיה • נשר בנגלי • נשר הכף • נשר צר-מקור |
| נשר לבן-ראש (סוג ומין יחיד) | נשר לבן-ראש |
| עוזניית הנגב (סוג ומין יחיד) | עוזניית הנגב |
| נשר אדום-ראש (סוג ומין יחיד) | נשר אדום-ראש |
| פרס (סוג ומין יחיד) | פרס |
| נשר הדקלים (סוג ומין יחיד) | נשר הדקלים |
| נשר אפור-כיפה (סוג ומין יחיד) | נשר אפור-כיפה |
| רחם (סוג ומין יחיד) | רחם |