recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**קרלסבאד** (בגרמנית: **Karlsbad**) היא עירייה במחוז הדרומי של קרלסרוהה בבאדן-וירטמברג בקצה הצפוני של היער השחור. היא נוצרה במהלך רפורמה מוניציפלית ב-1 בספטמבר 1971 ממגוון קהילות עצמאיות לשעבר.

גאוגרפיה והיסטוריה
------------------

העירייה ממוקמת ברמת אלב-פינץ בצפון היער השחור, 8 ק"מ דרום-מזרח לאטלינגן, 13 ק"מ דרומית מזרחית לקרלסרוהה ו-15 ק"מ מערבית לפפורזהיים.

### קהילות כפריות

עיריית קרלסבאד מורכבת מ-5 עיריות עצמאיות של קהילות שאוחדו על ידי הרפורמה המוניציפלית בשנת 1971:

#### לנגנשטיינבאך

לנגנשטיינבאך, שהוזכרה עוד בשנת 1197, מציעה תנאים אידיאליים למנוחה ולרוגע. במאה ה-18 הקהילה הייתה מפורסמת הרבה מעבר לגבולותיה כ-"קהילה נסיכותית וממלכתית". *גרף קארל וילהלם פון באדן* בנה בניין רחצה מתחת לקפלת ברברה בשנת 1719, שאז שימש כמעון קיץ לבית הנסיך. כיום לנגנשטיינבאך מציעה מתקנים מרכזיים רבים ותשתית עשירה למגורים, עבודה, מנוחה, קניות, חינוך ובריאות וקל להגיע אליה באמצעות רכבת S

#### אוורבך

אוורבך מוזכרת לראשונה בסביבות שנת 1278. לפחות ממה שחפירות ארכאולוגיות הוכיחו, האזור סביב אוורבך יושב כבר בשנת 90 לספירה. אוורבאך קרובה מאוד ללנגנשטיינבאך, מציעה אפשרויות מגורים ופנאי יפות ומחוברת לרשת תחבורה באמצעות קווי אוטובוס.

#### מוטשלבאך

בדומה לאוורבך, מוטשלבאך הייתה אחד מן הקהילות הקטנות ביותר בקרלסבאד. מוטשלבאך הוזכרה לראשונה בשנת 1278. בשנת 1936 אוחדו קהילות הלדניזיות שונות לתוך קהילה אחת הנקראת כיום "מוטשלבאך". במסגרת הרפורמה בעירייה, מוטשלבאך השתלבה בעיריית קרלסבאד.

#### איטרסבאך

איטרסבאך, שהוזכרה לראשונה בשנת 1232, נכנסה לבסוף לבאדן-וירטמברג בשנת 1605. ב-1854, בזכות התיישבות תעשייתית, היה ניתן היה לשפר את התנאים הכלכליים של מקום המגורים הטהור. מחצבות הגיר וכבשני הלבנים הביאו גם הזדמנויות הכנסה חדשות לקהילה הקטנה. לאחר מלחמת העולם השנייה, המקום חווה פריחה כלכלית הודות לתעשייה המודרנית שכבשה לא רק את גרמניה, אלא גם את השוק הבינלאומי. אזור התעשייה ממוקם שני קילומטרים מהאתר. ניתן להגיע לאזור התעשייה ולעיר הפנימית באמצעות רכבת תחתית.

#### שפילברג

אף על פי שהשטח הוזכר לראשונה במסמכים מ-1281, אזרחי רובע קרלסרוהה, אמרו כי הם עברו לכפר - שאז קראו לו עדיין "ספילברץ" - בשנת 1161. לאחר היה עדיין חלק מוירטמברג, הוא נמכר לבאדן-דורלאך בשנת 1603. במשך 200 השנים הבאות הוא היה שייך ללנגנשטיינבאך עד 1803. בשנת 1971, במסגרת רפורמת העירייה, הם שינו את שמם לשפילברג והשתלבו בעיריית קרלסבאד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרלסבאד** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קרלסבאד

הערות שוליים
------------

1. ↑  Karlsbad - Begrüßung, www.karlsbad.de
2. ↑  Karlsbad - Ortsteile, www.karlsbad.de

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4029706-8
* MusicBrainz: 2c705caa-33bf-4a62-aaa0-85a8796d200d

 |
**רַעַמְתָנִיִּים** (שם מדעי: Coryphaenidae) היא משפחת דגים מקריני סנפיר מסדרת הדקראים, אשר מכילה בתוכה סוג אחד בלבד של דגים בשם **רעמתן** (*Coryphaena*) ובו שני מיני דגים. דגי הרעמתן בעלי שיעור גדילה המהיר ביותר מכל דגי האוקיינוס, ולכן משמשים מקור מזון עיקרי לדגים טורפים באוקיינוס הפתוח.

תיאור ותפוצה
------------

רעמתן כחלחל, זכר.
רעמתן כחלחל שנידוג.
לדגים אלו ראש פחוס למראה, וסנפיר גבי בודד הנמשך לכל אורכו של גב הדג כאשר פרוש מזכיר בצורתו רעמה, בדומה לדגים רבים של מים פתוחים סנפיר הזנב מפוצל. הזכרים בעלי מצח גבוה יותר מהנקבות. צבעם ססגוני ומרהיב ונע מירוק צהבהב ועד סגלגל. אורכם המקסימלי הוא 1.5 מטר, והם נמצאים עד עומק של כ-80 מטר אולם נפוצים יותר ב 5-10 מטר. דגים אלו מאוד פעילים, וחיים במימי אוקיינוס טרופים וממוזגים בכל העולם. בארצנו נפוצים בים התיכון, מסוף הקיץ, כאשר הם מעדיפים קרבת מצופים גדולים, ספינות עוגנות ושאר עצמים צפים ונייחים. דגי הרעמתן הם דגים טורפים הניזונים מדיונונאים דגים קטנים ושאר יצורים ימיים קטנים. דגים אלו ידועים כשחיינים מצוינים וינדדו למרחקים ארוכים במשך חייהם.

מיון
----

במשפחת הרעמתניים שני מינים מסוג אחד:

* רַעַמְתָן כְּחַלְחַל, המכונה בפי הדייגים בישראל **דוראדו** (*Coryphaena hippurus*)
* רעמתן פומפנו, (*Coryphaena equiselis*)

* רעמתן פומפנורעמתן פומפנו
* רעמתן כחלחל (דוראדו)רעמתן כחלחל (דוראדו)

### שמות נפוצים

השם העברי, רעמתן, נקרא כך בשל סנפיר הגב המרשים של הדג, כאשר פרוש מזכיר בצורתו רעמה. לסוג דגים אלו שמות נפוצים רבים בארצות שונות, כך באנגלית הרעמתן נקרא **דג-דולפין** בשל העובדה שלעיתים נוהג ללוות סירות בדומה לדולפינים, שמות נוספים באנגלית הם **מַהִי-מַהִי** בשפת הוואי שמשמעה חזק מאוד, שם נפוץ ביותר לדג הוא דוראדו שנלקח מספרדית -שם זה נפוץ מאוד בקרב הדייגים בישראל כמו גם בשפה האנגלית, בקובה, בצרפת ובפיליפינים; **דוראדו**-*Dorado* מקורו בלטינית ומשמעו מזהיב, זהוב. ביתר השפות ישנם שמות רבים ומגוונים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רעמתניים** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007563610005171

 |
**ZFS** היא מערכת קבצים המיוצרת על ידי חברת סאן מיקרוסיסטמס. ZFS מופעלת תחת מערכת ההפעלה Solaris. מערכת זו נתמכת במערכות הפעלה אחרות כמו לינוקס (שם היא רצה בסביבת המשתמש). ZFS ידועה ביכולתה לתמוך בקיבולת גבוהה, אינטגרציה של קונספטים מתחום ניהול הקבצים וניהול המחיצות (volumes), מבנה דיסק חדשני וניהול פשוט של מאגרי האחסון. ZFS היא פרויקט קוד פתוח והרישיון שלה הוא מסוג Common Development and Distribution License (CDDL)‎.

היסטוריה
--------

ZFS תוכננה ויושמה על ידי צוות בסאן מיקרוסיסטמס בהובלתו של ג'ף בונוויק. היא הוכרזה ב-14 בספטמבר 2004. הקוד הפתוח שלה שולב במערכת ההפעלה סולאריס ב-31 באוקטובר 2005, והיא הופצה במסגרת build 27 של OpenSolaris ב-16 בנובמבר 2005. חברת סאן הכריזה על כך ש-ZFS שולבה בעדכון 6/06 של Solaris 10 ביוני 2006, כשנה לאחר הקמת קהילת OpenSolaris.

קיבולת
------

ZFS פועלת במבנה של 128 ביט. משמעות הדבר היא שמערכת זו יכולה לתמוך בפי 18 מיליארד מיליארד (18.4x1018) מאשר מערכת קבצים אחרת הפועלת ב-64 ביט. ZFS תוכננה שיהיו לה כל כך מעט מגבלות, כך שלמעשה יהיה קשה מאוד להגיע אליהן. מנהל הפרויקט, בונוויק, אמר ש"אכלוס מערכת קבצים בעלת מבנה של 128 ביט יהיה גדול מכל יכולת האחסון של מידע בכדור הארץ".

כמה דוגמאות תאורטיות למגבלות הקיבולת של ZFS:

* 248 - מספר הקבצים בכל מערכת הפעלה
* 264exabytes — מקסימום הגודל של מערכת הקבצים
* 264exabytes — מקסימום הגודל של כל קובץ
* 264exabytes — מקסימום הגודל של כל תכונה של קובץ או תיקייה
* 1023petabytes — מקסימום הגודל של כל zpool
* 256 — מקסימום התכונות לכל קובץ
* 256 — המספר המקסימלי של קבצים בתיקיה
* 264 — מספר ההתקנים בכל zpool
* 264 — מספר ה-zpools בכל מערכת
* 264 — מספר מערכות הקבצים בכל zpool

כדוגמה לגודלם של מספרים אלה, ניתן לומר שאם בכל שנייה ייווצרו 1,000 קבצים חדשים, ידרשו כמעט 9000 שנה להגיע למגבלת מספר הקבצים של המערכת.

מאגרי אחסון - Storage Pools
---------------------------

בשונה ממערכות קבצים מסורתיות אשר נשענות על התקן בודד ולכן נדרשות למנהל מחיצות (Volumes) על מנת להשתמש ביותר מאשר התקן אחד, ZFS בנויה על התקני אחסון וירטואליים הקרויים zpools. מאגר בנוי מהתקנים וירטואליים (vdevs), כל אחד מהם הוא התקן בסיסי (raw device), התקן RAID1 או קבוצה של RAID-Z שיש בה יותר מאשר שני התקנים. קיבולת האחסון של כל ה-vdevs לכל מערכת הקבצים ב- zpool. ניתן להגביל את סך כל השטח שמערכת הקבצים יכולה לתפוס (quota) ובכך להבטיח שחלק משטח הדיסק ישוריין לצורכי מערכת.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ZFS
באפידמיולוגיה, **יחס השיעורים של הימצאות נקודתית** (Point prevalence rate ratio,PRR) הוא מדד שנעשה בו שימוש במחקרי חתך לבחינת הקשר בין החשיפה לגורמים מסוימים לבין התוצא שבוחנים בנקודת זמן מסוימת או בתקופת זמן מוגדרת.

החישוב של יחס השיעורים של הימצאות נקודתית נעשה בעזרת המשוואה הבאה:

{\displaystyle PRR=RR\*(dur+/dur-)\*[(1-prev+)/(1-prev-)]}

כאשר +prev מציין הימצאות בקרב חשופים, -prev מציין הימצאות בקרב הלא חשופים, +dur מציין את משך המחלה בקרב החשופים ו- -dur מציין את משך המחלה בקרב הלא חשופים.

כש- PRR גדול מ-1, הגורם הנבדק הוא גורם מסכן וכש- PRR קטן מ-1 הגורם הנבדק הוא גורם מגן.

### פיתוח המשוואה

נתונים של מחקר חתך כוללים את ההמצאות הנקודתית/תקופתית (point prevalence,pp) של התוצא המבוקש כאשר ההימצאות הוא החלק היחסי של הפרטים עם תכונה כלשהי או תוצא (מאורע) בנקודת זמן מסוימת או בתקופת זמן מוגדרת.

אם נגדיר ש- PP מציין הימצאות נקודתית, אז ניתן לחשב את יחס ההימצאות (prevalence odds) אשר מציין כמה גדול ההימצאות של אירוע/תוצא בקבוצה אחת של פרטים (עם המאפיין) ביחס לקבוצה אחרת (בלי המאפיין).

חישוב של יחס ההימצאות נעשה באופן דומה לחישוב של יחס צולב:

prevalence odds= pp/1-pp

מצד שני, מתקיים גם השוויון הבא:

pp/1-pp= inc \*dur

כאשר inc מציין את הארעות (Incidence) ו-duration) dur) מציין את משך המחלה.

ומתוך זה ניתן לחלץ את ההימצאות נקדותית (pp):

pp= (1-pp)\* inc \*dur

כאשר pp נמוך מ-5% הביטוי (1-pp) קרוב ל-1 ולכן,

pp= inc \*dur

על בסיס הנוסחא האחרונה, אפשר לחשב את יחס השיעורים של הימצאות נקודתית (PRR):

{\displaystyle PRR=(prev+/prev-)=[inc+\*dur+\*(1-prev+)]/[inc-\*dur-\*(1-prev-)]=RR\*(dur+/dur-)\*((1-prev+)/(1-prev-))}

כאשר RR זהו סיכון יחסי.

לקריאה נוספת
------------

* מודן, ברוך. **אפידמיולוגיה**, הוצאה שלישית, פפירוס, בית ההוצאה אוניברסיטת תל אביב, 1998.
**העמדה והערכה** הוא דין בדיני פדיון בהמה מקדושתה, הקובע כי כדי לפדות בהמה יש להעמידה על רגליה ולהעריך את שוויה.

דין זה מפורש בתורה עצמה:

> 
> וְאִם כָּל בְּהֵמָה טְמֵאָה אֲשֶׁר לֹא יַקְרִיבוּ מִמֶּנָּה קָרְבָּן לַ-ה' וְהֶעֱמִיד אֶת הַבְּהֵמָה לִפְנֵי הַכֹּהֵן:  
>  וְהֶעֱרִיךְ הַכֹּהֵן אֹתָהּ בֵּין טוֹב וּבֵין רָע, כְּעֶרְכְּךָ הַכֹּהֵן כֵּן יִהְיֶה:
> 
> 
> 
> — ספר ויקרא, פרק כ"ז, פסוקים י"א–י"ב
>

העמדה
-----

אמנם בפסוק כתוב "וְהֶעֱמִיד", ומלמד שיש להעמידה על רגליה, אך לגבי ההעמדה נחלקו הדעות:

* יש פוסקים הסוברים שיש להעמיד ממש את הבהמה (מהר"י קורקוס, רדב"ז, לחם משנה)
* ויש הסוברים כי "וְהֶעֱמִיד" לא מחייב העמדה ממש אלא בא למעט בהמה שמתה ואי אפשר להעמידה כלל, וזו היא שאין אפשרות לפדותה (משנה למלך, זכר יצחק)

אולם, לדעת כולם, בהמה שנשברו או נחתכו רגליה, אף על פי שאינה יכולה לעמוד, מכל מקום נחשבת ראויה להעמדה והערכה.

לכתחילה או בדיעבד
-----------------

הראשונים נחלקו אם דין זה של העמדה והערכה נאמר רק לכתחילה אך אם בדיעבד פדה אפילו שמת, פדיונו נקרא פדיון כדעת הרמב"ם, או שהדין נאמר אף לעכב, שאם עבר ופדה בלי העמדה והערכה כשמת, אין פדיונו פדיון, וזו דעת התוספות.

הערות שוליים
------------

1. ↑  עיין רש"י על מסכת שבועות, דף י"א, עמוד ב', ד"ה העמדה
2. ↑  בכורים י א
3. ↑  ערכין ה יב
4. 1 2  איסורי מזבח א י
5. ↑  זכר יצחק, עד
6. ↑  כדרך שאמרה תורה בדיני ערכין, שבן חודש נערך, אף על פי שאינו יכול לעמוד על רגליו, והרי אף בערכין נאמר והעמיד והעריך (עיין תוספות, סוטה כז א, ד"ה רב)
7. ↑  מעילה ו ו, לפי שער המלך בכורים שם, וקרן אורה ושפת אמת מעילה יט ב
8. ↑  מסכת זבחים, דף ק"ג, עמוד א', ד"ה לא, לפי שער המלך (בכורים י ב)
האנדרטה לזכר מוטי קינד ברחובות
גן המנהיגים- ראשון לציון
**רענן כספין** (נולד ב-1955) הוא מעצב ישראלי, מייסד "סטודיו שיגן".

ביוגרפיה
--------

רענן כספין נולד ברחובות. בגיל 15 עבר לפנימיית בית הספר החקלאי בפרדס חנה. את שירותו בצה"ל עשה כלוחם בחיל השריון בסדיר ובמילואים.

רכש את השכלתו בבצלאל (בוגר שנת 1982), ולמד לתואר שני בעיצוב אורבני, במחלקה לתארים מתקדמים בבצלאל (בוגר שנת 2014).

במקביל לסיום לימודיו, הצטרף לעסק המשפחתי אותו הוביל במהלך 18 השנים הבאות, בהן יזם, הקים וניהל חברות בתחומי אספקת מוצרים לחקלאות, מוצרי גינון והשקיה, בישראל ומחוצה לה: בשנת 1979 הקים וניהל את חברת "פקע" – חברה העוסקת בשיווק תשומות לחקלאות ולגינון, באמצעות מכירה קמעונאית מתמחה ומכירה לשוק פרטי, מקצועי ומוסדי. בשנת 2001 נמכרה החברה לחברת "המשביר לחקלאי". בשנת 1999 הקים וניהל את חברת "WaterWorks גיוס משקיעים". פעילותו התמקדה בהקמת החברה ופיתוח פעילות שיווקית בתחום מוצרי השקיית וגינון באנגליה ובארצות נוספות באירופה, הקמת צוות בריטי וניהולו במשך שלוש שנים.

בשנת 2000 הקים את סטודיו שיגן - סטודיו לאומנות ועיצוב אורבני. בתחילתו דרכו, עסק הסטודיו בעבודות עיצוב שיווקי: עיצוב, תכנון והקמת תערוכות מסחריות, מערכות תצוגה, מערכות תדמית ונקודות מכירה. 

בשנת 2004 החל כספין למקד את פעילות הסטודיו בתחום האומנות והעיצוב הציבורי. עיקר עיסוקו של סטודיו שיגן הוא בעבודות אומנות מקוריות במרחב הציבורי: בתי כנסת, אתרי הנצחה, פיסול חוצות, מוסדות ציבור ושטחים ציבוריים פתוחים. 

כספין מתגורר במזכרת בתיה.

בין הפרויקטים של רענן כספין
---------------------------

* עיצוב ארון קודש בבית כנסת המרכזי "מרום ישראל" בבת-ים
* פרויקט גן המנהיגים ובתוכו פרויקט לוחות המנהיגים, פסל עמוד האש ושער האומות
* האנדרטה לזכר חללי אסון השייטת - הוצבה בשנת 2008 בטיילת חוף ראשון לציון.
* האנדרטה לזכר מוטי קינד בגן המייסדים ברחובות - מוטי קינד היה כדורגלן ישראלי שנרצח במהלך משחק כדורגל של קבוצתו בידי צופה אוהד הקבוצה היריבה
* כיכר גדי לידור בראשון לציון
* אנדרטת לזכר חללים בוגרי המכללה למנהל
* כיכר לזכרו של תומר חזן בגבול הערים בת-ים וראשון לציון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רענן כספין** בוויקישיתוף
* shigan.co.il - אתר האינטרנט של סטודיו שיגן

הערות שוליים
------------

1. ↑  יואב מלכה, זירת הרצח הפכה לאתר זיכרון, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 29 באוגוסט 2015
2. ↑  מורן בן זכאי, שש שנים לאחר הרצח: הושלמה הקמת כיכר לזכרו של תומר חזן ז"ל, באתר השקמה, ‏22 בספטמבר 2019
**תרכובות פחמן** הן תרכובות המכילות אטומי פחמן. משערים כי קיימות כ-10 מיליון תרכובות פחמן בטבע, אך ייתכן ומספר זה גדול בהרבה.

מרבית תרכובות פחמן הן תרכובות אורגניות, אך מספר תרכובות מסווגות כתרכובות אי-אורגניות. הסיבה לכך היא היסטורית: עד המאה ה-19 נחשב כי תרכובות אורגניות יכולות להיווצר באורגניזמים חיים בלבד בעזרת *vis vitalis*, כוח החיים, ולעומתן תרכובות אי-אורגניות נוצרות ללא *vis vitalis*. השקפה זו הוכחה כשגויה כאשר הכימאי פרידריך ולר הצליח לסנתז שתנן בתנאי מעבדה. תרכובות פחמן אי-אורגניות הן אפוא תרכובות אשר נחשבו לאי-אורגניות בתחילת המאה ה-19, לפני הגילוי של ולר.

התרכובות האי-אורגניות של פחמן כוללות:

* תרכובות עם אל-מתכות אחרות, לדוגמה פחמן חד-חמצני ופחמן דו-חמצני.
* חומצה פחמתית והמלחים השונים הנוצרים מדה-פרוטונציה של חומצה זו (קרבונטים וביקרבונטים), לדוגמה, סודה לשתיה וסידן פחמתי.
* תרכובות של מתכות מעבר עם קבוצת קרבוניל.
* מלחים אי-אורגניים הכוללים ציאניד או ציאנט.
* קרבידים - תרכובות של פחמן עם יסודות פחות אלקטרושליליים ממנו.
* למעלה מ-40 אלוטרופים של פחמן, הכוללים פחם, גרפיט, יהלום ופולרן. מהאחרון ניתן גם ליצור יונים של מתכות הלכודות בתוך רשת פחמנית. מסמלים את המבנה עם סימן @: כך, יון ליתיום לכוד בתוך פולרן יסומן Li+@C60.

בנוסף לתרכובות פחמן, קיימות גם סגסוגות הכוללות פחמן, כאשר הנפוצה בהן היא פלדה.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיספר ספר לימוד בוויקיספר: **כימיה לבגרות/תרכובות הפחמן** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **תרכובות פחמן** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NARA: 10638845
* NDL: 00572687
* NKC: ph634634

 |
**סנדי פאוול** (באנגלית: **Sandy Powell**; נולדה ב-7 באפריל 1960) היא מעצבת אופנה בריטית.

ביוגרפיה
--------

פאוול נולדה בלונדון, אביה עבד בקזינו ואמה מזכירה, היא למדה מאמה לתפור במכונת תפירה, ציירה ציורים של בגדים, עיצבה ויצרה בגדים לבובות שלה ולאחר מכן לעצמה, היא החלה ללמוד לתואר בעיצוב תיאטרון מבית ספר לאומנויות אך עזבה את הלימודים לפני שסיימה אותו.

היא החלה לעבוד ביחד עם לינדזי קמפ ועיצבה את התלבושות עבור ההפקות שלו, הראשונה בהם הייתה מופע של ואצלב ניז'ינסקי במילאנו, בתחילת שנות השמונים החלה להתקרב לדרק ג'רמן ששימש כמנטור עבורה. ב-1986 החלה לעבוד בתעשיית הקולנוע שעיצבה את התלבושות לסרטו "Caravaggio", אחרי כן עיצבה את התלבושות לסרט "אורלנדו", לאחר מכן שיתפה פעולה עם הבמאי ניל ג'ורדן והייתה אחראית על עיצוב התלבושות במספר סרטיו ובהם "ראיון עם ערפד".

היא הייתה מועמדת מספר פעמים לפרס אוסקר לעיצוב התלבושות הטוב ביותר וזכתה בפרס 3 פעמים.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **סנדי פאוול** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **סנדי פאוול** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007321071605171
* GND: 107247770X
* ISNI: 0000 0001 1356 1753
* LCCN: n97849135
* NLP: A33325832
* SUDOC: 128823895
* VIAF: 165913587
* WorldCat: lccn-n97849135

 |
**איל גובר** (נולד ב-3 במרץ 1953) הוא גונדר בדימוס בשירות בתי הסוהר. במהלך שירותו כיהן בתפקידים שונים בהם ראש אגף האסיר, מפקד בית סוהר איילון, ראש המחלקה לחינוך, טיפול ושיקום, מדריך במכללה לביטחון לאומי, ראש מנהל משאבי אנוש, מפקד בית הספר הארצי לקצינים וסוהרים, ונוספים. נכון ל-2021, הוא מרצה במכללה האקדמית בית ברל, חבר בהנהלת קבוצת המומחים לשלום ולביטחון ומעת לעת משמש כפרשן בכיר לענייני כליאה, אסירים ושב"ס.

ביוגרפיה
--------

איל גובר נולד ב-1953 והיה לבן הראשון בקיבוץ ניר יצחק אשר הוריו, סמדר וירח גובר, היו ממקימיו. גובר גדל בבת-ים. כנער היה חבר בתנועת השומר הצעיר, היה אתלט מצטיין ואלוף ישראל לגילאי קדטים במרוצי שדה לשנת 1970. ב-1971 התגייס לקורס חובלים בחיל הים ושירת כקצין ימי בספינות טילים עד לשחרורו ב-1976. במהלך לימודיו האקדמיים עבד כמדריך חבורות רחוב בשכונת ג'סי כהן בחולון במסגרת קידום נוער ובהמשך התמנה למנהל היחידה לקידום נוער בעירית הרצליה. תחושת השליחות החברתית הובילה את גובר להתגייס לשירות בתי הסוהר בשנת 1987. במהלך שירותו מילא גובר שורה ארוכה של תפקידים, בהם, ראש מחלקת הדרכה, מפקד כלא אייל, ראש המחלקה לחינוך, טיפול ושיקום, ממונה על עבודות שירות, סגן מפקד בית מעצר ניצן, ראש ענף השירות הסוציאלי, ראש ענף הכשרה מקצועית. ב-1997 התמנה למפקד בית סוהר איילון, ולאחר שנתיים בתפקיד יצא ללימודים במכללה לביטחון לאומי. ב-1999 התמנה למפקד בית הספר הארצי לקצינים ולסוהרים, ב-2001 שימש כראש מנהל משאבי אנוש, בין השנים 2004 ל-2007 שימש כמדריך במכללה לביטחון לאומי, משנת 2008 ועד לפרישתו כיהן כראש אגף האסיר בשב"ס. ב-2012 פרש גובר משב"ס בדרגת גונדר (דרגה מקבילה לאלוף בצה"ל).

מאז פרישתו ועד היום גובר מרצה במכללה האקדמית בית ברל בתחומי קרימינולוגיה, טיפול בנוער ומניעת עבריינות, ותורת הענישה; חבר בהנהלת קבוצת המומחים לשלום ולביטחון (המועצה לשלום ולביטחון) וחבר בהנהלת עמותת בוגרי המכללה לביטחון לאומי. גובר משמש דרך קבע כפרשן בטלוויזיה, ברדיו ובעיתונות לענייני כליאה, אסירים ושב"ס.

גובר הוא בעל תואר ראשון בעבודה סוציאלית (במסלול תקון) מאוניברסיטת תל אביב, תואר שני בעבודה סוציאלית (התמחות בניהול ובטיפול קבוצתי) מאוניברסיטת תל אביב, ותואר שני נוסף במדעי המדינה מאוניברסיטת חיפה.

נשוי למאיה ואב לרוני ולגיל.
**קסרקסס רוטרדם** (בהולנדית: **XerxesDZB ROTTERDAM**) הוא מועדון כדורגל הולנדי חובבני מהעיר רוטרדם אשר השתתף בעברו כקבוצה מקצועית בליגת העל ההולנדית, כיום משחקת הקבוצה בליגה ה-6.

היסטוריה
--------

המועדון הוקם בשנת 1904 ושיחק בליגה החובבנית האזורית, בה זכתה הקבוצה פעמים באליפות ב-1907 וב-1911 אז העפילה לליגת המשנה. ב-1931 זכתה באליפות הליגה השנייה והעפילה לאליפות הולנד בה שיחקה עד שנות החמישים אז נעה הקבוצה בין הליגה השלישית לליגה השנייה. בעונת 1964/1965 העפילה הקבוצה לליגת המשנה ועונה לאחר מכן סיימה במקום השני והעפילה לראשונה לליגה הראשונה. בעונתה הראשונה בליגה הבכירה סיימה במקום ה-10 אך חוותה משבר כאשר נאלצה לנדוד בין מגרשים מכיוון שלא היה ברשותה מגרש ביתי, דבר אשר גרם להוצאות כספיות רבות. בעונתה השנייה בליגה סיימה הקבוצה במקום ה-7, אך לאחר סיום העונה הודיעה על התפרקותה וויתור על מקומה בליגה עקב מצבה הכלכלי.

המעבר לקבוצת חובבים
-------------------

לאחר העונות בליגה הבכירה החלה הקבוצה לשחק בליגה ה-9, ממנה טיפסה בהדרגה לליגה ה-5 באמצע שנות ה-80 של המאה העשרים, אך מאז עלתה וירדה מספר רב של פעמים בליגות הנמוכות וכיום היא משחקת בליגה ה-6.

שחקני עבר
---------

* וילם ואן הנחם
* פאס וילקס
* קון מוליין

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קסרקסס רוטרדם** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קסרקסס רוטרדם (בהולנדית)
**κ (קפא) בכלב גדול** הוא כוכב הנמצא במרחק של 660 שנות אור מכדור הארץ בקבוצת הכוכבים כלב גדול עם בהירות נראית שמשתנה בין דרגה 3.97 לדרגה 3.4.

תכונות
------

κ בכלב גדול מסווג כתת-ענק כחול מטיפוס B1.5IVne, כלומר קרינתו מכילה ספקטרום פליטה. לכוכב רדיוס של 8.6 רדיוסי שמש, מסתו כ-12 מסות שמש וטמפרטורת פניו כ-24,000 קלווין. הוא מאיר בעוצמה של פי 22,700 מעוצמת ההארה של השמש, אך חלק ניכר מקרינתו היא בתחום העל-סגול. בין השנים 1963 ו 1978 בהירותו של הכוכב עלתה בקרוב ל-50%, ודרגת בהירותו עלתה מ-3.96 ל-3.5 וצבעו נעשה פחות כחול, כלומר טמפרטורת פני הכוכב ירדה מעט. הכוכב מסתובב על צירו במהירות של כ-425 קילומטר בשנייה וכתוצאה מכך הוא מעיף מאזור קו המשווה שלו גז שיוצר דיסקה המקיפה אותו. החומר בדיסקה מיונן מהקרינה העל-סגולה של הכוכב ופולט קווים ספקטרלים של מימן מיונן (H II). השינויים בעוצמת ההארה של הכוכב מיוחסים לאירועי זריקת חומר מפני הכוכב אל הדיסקה כך שזהו כוכב משתנה מסוג γ בקסיופאה. מכיוון שקשה להבדיל ביו הקרינה הנפלטת ישירות מהכוכב ובין הקרינה הנפלטת מהדיסקה המקיפה אותו, הערכים של מסתו, רדיוסו וטמפרטורת פניו אינם ודאיים. אם מתייחסים לערכים הישנים, מלפני העלייה בבהירות והירידה בטמפרטורה, מדובר בכלל בכוכב הסדרה הראשית עם מסה של כ-10.5 מסות שמש ולא בתת-ענק. עתידו של הכוכב תלוי בגודל המסה שתישאר לו לעומת המסה שהוא מאבד כתוצאה מסיבובו המהיר. אם אובדן המסה יהיה נמוך הוא עתיד להתפוצץ כסופרנובה, אך אם יאבד את רוב מסתו הוא יסיים את חייו כננס לבן.

קישורים חיצוניים
----------------

* κ בכלב גדול באתר של ג'ים קלר
* קפא בכלב גדול, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים
**ג'יאנג'ונוזאורוס** (שם מדעי: ***Jiangjunosaurus***) הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הסטגוזאוריים, שחי בתור היורה מלפני 160 מיליון שנה במזרח אסיה. המאובנים שלו התגלו בתצורות ששוגואו (אנ') במחוז שינג'יאנג בסין בידי משלחת סינית-אמריקאית שחשפה את העצמות בשנת 2002.

דינוזאור זה תואר למדע ב-2007 בידי החוקרים ג'יה צ'נגקאי (Jia Chengkai) ושו שינג, והוא נקרא על שם הכפר "ג'יאנגג'ונמיאו" (Jiangjunmiao) שפירושו בסינית: "מקדש הגנרל". הסוג כלל מין יחיד - *Jiangjunosaurus junggarensis*. הממצאים כללו שרידים של הלסתות התחתונות, חלקי גולגולת, חוליות צוואר, צלעות, עצמות שכמות ולוחיות שבורות שבלטו מעל הצוואר. שרידים אלה נמצאו במצב שימור כמעט מושלם. לצידו נמצאו דינוזאורים רבים ביניהם היינלונג, הממנצ'יזאורוס הארוך, והטורפים סינרפטור, גואלונג ומונולופוזאורוס.

ב-2010 העריך החוקר גרגורי ס. פאול את גודלו של הג'יאנג'ונוזאורוס באורך שישה מטרים ומשקל של 2.5 טונות. הוא היה חמוש בטור לוחיות לאורך גבו, בדומה ללוחיות הטואוג'יאנגוזאורוס. הוא היה בעל מבנה שיניים רחבות, עם סנטר שקוע ומרווח גדול בין השיניים הגדולות לאחוריות ונראה שהיה מקור בקדמת הלסת. מבנה הגוף היה בעל חוליות בעלי פרופיל מרובע ולא משולש כמו של שאר הסטגוזאורים, ובנוסף היו ורידים בולטים בחוליות הצוואר הגדולות.

תכונות אלה מרמזות על כך שהיה סוג בסיסי מאוד במשפחתו, אף ששייכו אותו למשפחת הסטגוזאוריים. כמה חוקרים רואים במאפיינים שלו רמז לכך שהיה סוג פרימיטיבי יותר בקבוצת הסטגוזאורים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'יאנג'ונוזאורוס** בוויקישיתוף
שלט הנצחה בנווה אילן
**רצח מסעוד אבוטבול** התרחש ב-11 באוקטובר 1953 בקיבוץ נווה אילן. אבוטבול נרצח בשנתו במגוריו בקיבוץ ביריות מסתננים.

הרצח
----

מסעוד פרוספר אבוטבול נולד במרוקו בשנת 1933. בגיל 18 לערך עלה לישראל והצטרף לקיבוץ נווה אילן במסגרת גרעין שהתכונן לעלות להתיישבות בנגב. הוא עבד בקיבוץ כרפתן.

הקיבוץ שכן בקרבת הקו הירוק. ב-11 באוקטובר 1953 חדרו ליישוב מסתננים משטחי הגדה המערבית הסמוכים. בשעת חצות לערך הם ירו באבוטבול שישן במיטתו באחד המבנים בשולי הקיבוץ. הירי נעשה בתוך חדרו או מבחוץ ואבוטבול נפגע בראשו ובחזהו ונהרג. 

קול היריות נשמע בקיבוץ אך משמעותו לא הובנה. המסתננים לא גנבו דבר מהמשק.

דבר הרצח התגלה בארבע לפנות בוקר על ידי אחד מחברי הקיבוץ שבא לחדרו של אבוטבול להעירו לעבודה. לאחר שנקש על דלת החדר ללא מענה פרץ חבר הקיבוץ פנימה ומצא את גופת הנרצח. במקום התגלו תרמילים של תת מקלע מדגם טומיגן וכן עקבות המסתננים.

הרצח היה ההתקפה העשירית במהלך עשרה ימים של מסתננים מירדן על ישראלים.

אבוטבול הובא לקבורה בקיבוץ נווה אילן.

לאחר הרצח
---------

ועדת שביתת הנשק המעורבת הישראלית-ירדנית קבעה ב-1 בדצמבר שההתקפה הפרה את הסכם שביתת הנשק בין המדינות.

לימים הונצח שמו של מסעוד אבוטבול באנדרטת חללי פעולות האיבה והטרור בישראל.

אירוע זה היה חלק מסדרת אירועי הטרור נגד ישראלים בישראל בשנות ה-50, אשר עליהם הגיבה ישראל בפעולות התגמול.

קישורים חיצוניים
----------------

* דף לזכר מסעוד אבוטבול, ב"לעד" – אתר לזכר האזרחים חללי פעולות האיבה
* ידיעות מאתר עיתונות יהודית היסטורית:
	+ נרצח חבר נווה-אילן, מעריב, 11 באוקטובר 1953
	+ תושב נווה אילן נרצח בשנתו, זמנים, 12 באוקטובר 1953
	+ ועדת שביתת הנשק מגנה את ירדן, הארץ, 2 בדצמבר 1953
**מועדון הכדורגל לוצרן** (בגרמנית: **FC Luzern**) הוא מועדון כדורגל שווייצרי, מן העיר לוצרן, אשר נוסד בשנת 1901. צבעי המועדון הם כחול ולבן, שנלקחו בהשראה מסמל העיר לוצרן, ומדגל הקנטון לוצרן.

מגרשה הביתי של הקבוצה הוא אצטדיון אלמנד המכיל 25,000 מקומות. למרות זאת, מסיבות אבטחה, התאחדות הכדורגל השווייצרית לא מרשה להכניס לאצטדיון יותר מ-13,000 אוהדים.

היסטוריה
--------

ההצלחה הגדולה ביותר בתולדות המועדון הייתה זכייה בליגת העל השווייצרית בשנת 1989. הקבוצה זכתה פעמיים בגביע השווייצרי (1960 ו-1992), ולקחה את סגנות מחזיקת הגביע שלוש פעמים. מבחינת המפעלים האירופים, הקבוצה השתתפה בגביע אירופה למחזיקות גביע 3 פעמים, בהן היה הישג השיא בשנת 1960 בו הגיעה הקבוצה לרבע הגמר, בו הודחה על ידי פיורנטינה האיטלקית. בגביע אירופה לאלופות השתתפה לוצרן פעם אחת, ב-1989, והודחה בשלב הראשון על ידי פ.ס.וו. איינדהובן ההולנדית. כמו כן, הקבוצה השתתפה פעמיים בגביע אופ"א, ב-1986 כאשר הודחה בסיבוב הראשון על ידי ספרטק מוסקבה הרוסית, וב-1990, עברה הקבוצה בסיבוב הראשון של המפעל את מ.ט.ק הונגריה ההונגרית והודחה בסיבוב השני על ידי אדמירה וואקר האוסטרית. בליגה האירופית השתתפה לוצרן פעמיים, ב-2010 כאשר הודחה בסיבוב המוקדמות השלישי על ידי אוטרכט וב-2012 כאשר הודחה בשלב הפליי אוף על ידי ראסינג גנק.

לוצרן ירדה לליגה השנייה בשווייץ בסוף עונת 2002, וחזרה לליגת העל בשנת 2006, אחרי זכייה באליפות ליגת המשנה.

ב-30 במאי 2006, לוצרן היוותה יריבת מבחן לנבחרת ברזיל לקראת מונדיאל 2006. המשחק שוחק באצטדיון זנקט יאקוב פארק בבזל. תוצאת המשחק הייתה 0–8 לזכות ברזיל.

שחקני עבר מפורסמים
------------------

* גרמניהגרמניה אוטמר היצפלד
* שווייץשווייץ אלכסנדר פריי
* שווייץשווייץ כריסטוף שפייצר
* בולגריהבולגריה פטאר אלכסנדרוב
* שווייץשווייץ טורקיהטורקיה קובילאי טורקילמאז
* קמרוןקמרון לוסיין מטומו

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לוצרן** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של לוצרן (בגרמנית)
* לוצרן, ברשת החברתית פייסבוק

* לוצרן, ברשת החברתית טוויטר

* לוצרן, ברשת החברתית אינסטגרם

* פרופיל, באתר אופ"א

* פרופיל, באתר Transfermarkt

* פרופיל, באתר Soccerway

* פרופיל, באתר WorldFootball.net

| שווייץשווייץ ליגת העל השווייצרית – עונת 2023/2024 |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| בזל • יאנג בויז ברן • לוגאנו • לוצרן • וינטרטור • לוזאן • סנט גאלן • סרבט ז'נבה • ציריך • גראסהופרס ציריך |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 290183003
* WorldCat: viaf-290183003

 |
**אברהם שלו** (5 באפריל 1930 - 7 בפברואר 2018) היה מפיק, במאי וסופר, מיוצרי סרטי התעודה הראשונים בישראל, שפעל במסגרת שירות הסרטים הישראלי וכחברה עצמאית משנות ה-90 ("רחלות"). כמו כן כתב מספר רומנים וספרי שירה. חבר באיגוד הבמאים הישראלי.

ביוגרפיה
--------

שלו נולד בירושלים בשנת 1930 בשכונת מחנה יהודה, מצאצאיו של יואל משה סלומון. הוא התחנך חינוך חרדי בישיבת "עץ חיים" בין השנים 1936–1942. אחר כך למד בבה"ס תלמוד תורה "דורש ציון" ובהמשך למד לימודי הוראה בסמינר מזרחי בירושלים. כשפרצה מלחמת העצמאות הצטרף לארגון ההגנה ולחם במסגרתו. בין השנים 1950–1953 עבד כפקיד בסוכנות היהודית בירושלים. בהמשך (בין השנים 1954-1957) עבד כמורה בכפר הנוער בן שמן שם לימד תנ"ך, ספרות, אנגלית וערבית ובהמשך לימד בתיכון הכפר הירוק בנווה אילן. בשנת 1961 הצטרף לשירות הסרטים הישראלי שם עבד כ-11 שנה ושימש כסגן מנהל. במסגרת עבודתו בשירות הסרטים הישראלי הפיק למעלה מ-20 סרטי תעודה ותשדרי שירות. בשנת 1970, יצא לדרכו העצמאית בחברת "רחלות" ושם המשיך להפיק וליצור סרטי תעודה עבור הטלוויזיה הישראלית ורשות השידור. ב-1991 חזר גם ללמד קולנוע בכפר הנוער בן שמן כ-7 שנים. הוא נפטר בתל השומר בתאריך ב-7 בפברואר 2018 מסיבוך של דלקת ריאות.

סרטי תעודה
----------

בין יצירותיו הבולטות:
• תיאטרון בישראל, 1967 (סרט תיעודי קצר) 
• שישה ימים לנצח (דוקומנטרי אודות מלחמת ששת הימים) 
• הרחוב הוא גם שלך (סרט בהפקת מרכז השלטון המקומי) 
•תנועת השומר, 1979 (סרט דוקומנטרי עבור שירות הסרטים הישראלי במשרד ראש הממשלה)
• ששת הימים, 1970 (מפיק בפועל, סרט תעודה, 90 דק, עבור הטלוויזיה הכללית)
• צבי בן-יוסף, 1980 (סרט תעודה 60 דק', שודר בטלוזיה הכללית מועמד לפרס כינור דוד)
• יהודה שרת- מלחין וקומפוזיטור, 1982 (סרט תעודה 60 דק' עבור רשות השידור)
• מרדכי זעירא – משורר, 1984 ( סרט תעודה, 60 דק', עבור רשות השידור) 
•"האמן המאמץ" ­ חייו ויצירתו של הרמן שטרוק (סרט תיעודי קצר)

ספריו
-----

* 1963 – כתיבה ופרסום "בכוח מלכות זו בכוח מלכות זו" רומן היסטורי מימי מלחמת המכבים והבית שני (הוצאת אוגדן), נמצא בכל הספריות הציבוריות בארץ ובאוניברסיטאות
* 1993- "כתם דם" – רומן מימי מלחמת העצמאות (הוצאת ירון גולן) 240 עמ'
* 2015- אוגדן שירים "הלם הקיום הלם הקיום"

לעיון נוסף
----------

* דן בן אמוץ מראיין את הסופר אברהם שלו על ספרו החדש 'בכח מלכות זו' (סרטון)
* אברהם שלו באתר IMDb

הערות שוליים
------------

1. ↑  אברהם שלו, באתר לקסיקון הספרות העברית החדשה
2. ↑  תיאטרון בישראל 1967, באתר ספר הקולנוע הישראלי
3. ↑  שישה ימים לנצח, באתר IMDB
4. ↑  אירועים בארץ 1969, באתר הסינמטק
5. ↑  נהורה - המכון הישראלי לסרטים על נושאים יהודיים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007574630905171
* BnF: cb165678798 (data)
* ISNI: 0000 0000 4232 1495
* LCCN: no93008526
* VIAF: 78349012
* WorldCat: lccn-no93008526

 |
**קייטרינג נשות חורה** הוא עסק חברתי שהוקם ביישוב חורה, בשנת 2008 במטרה לקדם ולספק תעסוקה לאמהות חד הוריות ביישוב. הארגון מאוגד כחברה לטובת הציבור ומנוהל בידי איש העסקים איציק זיוון. זהו עסק ראשון מסוגו בחברה הבדואית.

שם הארגון שמנהל את המיזם הוא אלסנאבל (שיבולים בעברית). המפעל מספק כ-7,000 מנות לילדי היישוב והוא רווחי.

מפעל קייטרינג נשות חורה

ייחודיות המיזם
--------------

מפעל קייטרינג נשות חורה, הוא אחד מהעסקים החברתיים הראשונים בחברה הבדואית. המפעל נמצא בבעלות חלקית של העובדות (עשרים אחוזים), ובכל שנה הן מקבלות את חלקן ברווחי המיזם ומחליטות כיצד לחלקו. לרוב, הכסף מחולק כמלגות לימודים לילדים ולמימון הכשרה לנשים חד הוריות ועובדות המפעל. תהליך ייחודי זה מעצים את הנשים בחורה ומהווה מיזם מפתח ליישוב[דרוש מקור]. המודל של המפעל לעסק חברתי מלווה במחקר בינלאומי. פרופסור אלן ג'ונסון (Alan Johnson), תאורטיקן פוליטי בריטי, אמר על העמותה "נדהמתי לגלות על הפוליטיקה הבדואית החדשה. היא צעירה, נשית ומסרבת לקחת חלק במה שהם קוראים לו נרטיב המסכנות של הדור המבוגר. העתיד טמון בהם".

הישגים
------

בשנת 2011 רשם המפעל רווח של 7.5% מהמחזור עם ייצור של כ-3,200 ארוחות. בשנת 2012 הורחב המפעל בסיוע קרן ון ליר ושנה לאחר מכן הגיע מחזור המכירות השנתי של החברה ל-11.7 מיליון שקל.

המפעל מעסיק כיום 21 נשים בדואיות. ההתמקדות היא בהעסקת נשים חד הוריות או כאלה שהסיכוי שלהן לחזור למעגל התעסוקה נמוך ביותר. המפעל יוצר למעשה מעבר של נשים מהסתמכות על קצבאות רווחה, להסתמכות על תעסוקה.

עקרונות הכלכלה המקומית מיושמים במיזם זה, ולכן נותן המפעל עדיפות לספקים בדואים, תוך מתן העדפה של עד 5% מעל מחירי השוק, ותוך שמירה על הרווחיות של המיזם.

בעקבות הצלחת המפעל ככלי לשינוי חברתי, הועתק המודל למגדל העמק ולאחרונה הוקם בעיר מפעל דומה. המפעל מספק מנות אוכל במסגרת חוק ההזנה לתושבי האזור, והוא גם בבעלות חלקית של אלסנאבל.

גלריית תמונות
-------------

|  |
| --- |
| * ביקור מזכ"ל ה-OECD בקייטרינג בתחילת שנת 2016ביקור מזכ"ל ה-OECD בקייטרינג בתחילת שנת 2016
* מזכ"ל ה-OECD מבקר בקייטרינג עם כרמל שאמה הכהן ונציגי האוצרמזכ"ל ה-OECD מבקר בקייטרינג עם כרמל שאמה הכהן ונציגי האוצר
* קופסאות האוכל לפני העמסהקופסאות האוכל לפני העמסה
* קופסאות האוכל לפני משלוחקופסאות האוכל לפני משלוח
* משאיות האספקה לפני יציאהמשאיות האספקה לפני יציאה
* תנורים בקייטרינג תנורים בקייטרינג
 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון וידאו המציג את הארגון, סרטון באתר יוטיוב
* קייטרינג נשות חורה, באתר "גיידסטאר ישראל"
* כתבה באנגלית בג'רוזלם פוסט על הקייטרינג

הערות שוליים
------------

1. ↑  ynet, ״לתת לבנות שלי את מה שאני לא זכיתי לו״, באתר ynet, 27 בפברואר 2014
2. ↑  קייטרינג נשות חורה באתר אג'יק - מכון הנגב
3. ↑  מיכל גרינברג, במקום קייטרינג האמהות יבשלו לתלמידים, באתר הארץ, 4 במאי 2007  
הילה ויסברג, "אי־אפשר לבסס עסק חברתי על חמלה", באתר TheMarker‏, 10 ביולי 2014
4. ↑  אזכור המחקר שנעשה על המיזם
5. ↑  כתבה באנגלית על צוות המחקר שמלווה את הפרויקט
6. ↑  כתבה על קייטרינג נשות חורה ב"על השולחן"
7. ↑  רישום המפעל במגדל העמק במשרד הבריאות
חשמלן שוחה לצד אדם בחופי קליפורניה
**חשמלן פסיפי** (שם מדעי: *Torpedo californica*) הוא מין של בטאי גדול ממשפחת החשמלניים החי בחופי מערב האוקיינוס השקט מקולומביה הבריטית עד באחה קליפורניה.

מאפיינים
--------

החשמלן הפסיפי חי לאורך חופים חוליים, שוניות סלעיות ויערות קלפ קרירים, אך יכול להימצא גם באוקיינוס הפתוח בעומק של מתחת ל-420 מטרים. הוא שוחה בצורה יותר מפותחת מרוב הבטאים.

יצור זה מגיע לאורך של 90 סנטימטרים בזכרים ו-140 סנטימטרים בנקבות. המשקל המקסימלי שלו מגיע ל-41 קילוגרם. הוא בעל גוף שטוח עם סנפירי חזה רחבים מאוד, זוג סנפירים קטן יותר מאחוריהם, 2 סנפירים בקצה הגב וזנב בעל 2 אונות העוזר בשחייה מהירה. צבעו אפור כהה, חום ולעיתים לבן מנומר בכתמים שחורים. העיניים קטנות והפה נמצא מתחת לגוף ובו שיניים קטנות וחזקות. לאורך הגוף ישנם תאים המייצרים שדה חשמלי במתח עד 45 וולט.

יצור זה ניזון מדגים קטנים יותר וסרטנים במארב והוא יוצא לצוד בלילות. הוא הורג את טרפו בעזרת תאי החשמל החזקים שלו, והוא יכול גם להתגונן באותה שיטה. בשל גודלו וצורת ההתגוננות שלו הוא כמעט חסר טורפים, למעט טורף אחד המצליח להרוג אותו - האורקה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חשמלן פסיפי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ITIS
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------
קברו בהר הזיתים
**אברהם שיפרין** (בבלארוסית: **Аўраам Ісакавіч Шыфрын**;‏ 8 באוקטובר 1923, מינסק, ברית המועצות - 5 במרץ 1998, ירושלים, ישראל) היה פעיל זכויות אדם ציוני יליד ברית המועצות, סופר, עורך דין ופעיל פוליטי ישראלי שבילה עשור בכלא הסובייטי בעוון ריגול לכאורה, עבור ארצות הברית וישראל.

אברהם שיפרין היה אחד מברי-הסמכא המובילים בעולם על מערכת הכליאה ומחנות עבודת הפרך ברוסיה הסובייטית (ה"גולאג"). עדויותיו של שיפרין לפני ועדת המשנה לביטחון פנים של הסנאט של ארצות הברית ושל ועדות אחרות של הקונגרס ב-1973, סיפקו לעולם המערבי לראשונה רישום רחב על היקף פעילות מחנות העבודה ברחבי ברית המועצות.

ביוגרפיה
--------

שיפרין נולד למשפחה יהודית במינסק. אביו, יצחק שיפרין, נעצר בשנת 1937 ונידון באשמת שווא לעשר שנות "עבודה מתקנת" בקולימה (סיביר) (אנ'). לאחר פלישת גרמניה לברית המועצות נשלח שיפרין, כבנו של אויב העם, לשרת ב"שטראפבאט" (אנ'), מגדודי העונשין של ברית המועצות, ימים ספורים אחרי תחילת הקרבות נפצעו או נהרגו רוב מוחלט של חיילי היחידה, שלא אומנו ולא חומשו די הצורך. שיפרין נפצע והובל לבית חולים, בהבינו כי המשטר הסטליניסטי אינו רואה כל חשיבות בהישרדותם של בני אויבי העם, זייף את שמו הפרטי, תאריך ומקום לידתו, והמתין לשחרורו. עם החלמתו הוצב ביחידה אחרת בהתאם לזהותו החדשה, קיבל תפקידי פיקוד ועיטורים שונים, הוא השתתף בקרב קניגסברג (אנ') וזכה למדליה בגין קרב זה (אנ'). הוא השתחרר מן הצבא האדום ב-1945 בדרגת מאיור.

בין השנים 1949–1953 עבד כפרקליט עבור משרד ההגנה ובמקביל השתתף בפעילות ציונית מחתרתית. בשנת 1953 הואשם בריגול עבור ארצות הברית וישראל ונידון למוות. מאוחר יותר, הומר עונש המוות שלו למאסר של עשרים וחמש שנים בגולאג, חמש שנות גלות לאזורים מרוחקים, וחמש שנים של שלילת זכויות האזרח. בשנת 1963 שוחרר שיפרין מכלאו, לאחר שאיבד את אחת מרגליו בשנות הכלא. בשנת 1970 התאפשרה עלייתו לישראל. בעדות שמסר בפני ועדת החוקה של הסנאט בשנת 1973, מסר שיפרין כי שבויי מלחמה אמריקנים הוחזקו במחנות שבויים סובייטיים. עדות זו פותחה מאוחר יותר בידי הסופר האמריקאי נלסון דה מיל שהעמיד אותה בבסיס ספרו "בית הספר לקסם אישי" (1988).

בהמשך פרסם שיפרין תחקיר קונספירטיבי שבו טען כי טיסה 007 של קוריאן אייר לא התרסקה על נוסעיה, אלא הצליחה לנחות נחיתת חירום ונוסעיה נלקחו למחנות הסובייטים.

שיפרין היה נשוי לאליאונורה שיפרין (אנ') ממנהיגות מפלגת הימין הישראלית "ימין ישראל". הוא התגורר בזכרון יעקב ובשנותיו האחרונות בירושלים.

ספרו
----

* **The first guidebook to prisons and concentration camps of the Soviet Union**, Uhldingen, Switzerland : Stephanus Edition, 1980

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אברהם שיפרין** בוויקישיתוף
* עדותו של אברהם שיפרין בוועדה של הסנאט, "בעשר שנות מאסרי התגלגלתי ב־35 מחנות ריכוז וחמישה בתי־כלא", דבר, 2 בפברואר 1973
* אריאלה ראובני, הארכיון של שיפרין, דבר, 30 באוקטובר 1979
* דן ארקין, אסיר ציון היושב בישראל פירסם מדריך למחנות הריכוז בברית־המועצות שעורר הד נרחב בעולם, מעריב, 19 בספטמבר 1980
* תקציר הרצאה של אברהם שיפרין על המחקר הפאראפסיכולוגי בברית המועצות
* **Enemy of the Gulag**, ‏8 ביוני 1998, באתר "The New American" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007309533205171
* BNE: XX5563299
* GND: 1051760968
* ISNI: 0000 0001 1064 2523
* LCCN: n81058672
* NKC: skuk0001269
* NTA: 069091714
* SUDOC: 121468658
* VIAF: 57157426
* WorldCat: lccn-n81058672

 |
**מסורן גמד** (שם מדעי: ***Pristis clavata***) הוא מין של בטאי ממשפחת המסורניים החי במימי החופים הטרופיים של אוסטרליה. מין זה הוא הקטן בבני משפחתו.

מאפיינים
--------

המסורן הגמד מגיע לאורך 3.2 מטר בממוצע. הוא בעל סנפירי חזה רחבים ושטוחים, סנפיר גב מוגבה הממוקם היישר מעל סנפירי השת וזנב אנכי. בראשו ישנו חרטום ארוך ודק המכוסה בקרוב לעשרים זוגות של שיניים דמויי-דוקרנים שעוזרים לו לנסר את טרפו ומתחת לראשו מצוי הפה. צבעו של הדג ירוק בהיר-חום עד צהבהב והתחתית לבנה.

המסורן חי באזור הטרופי בין צפון-מזרח קווינסלנד בחצי האי כף-יורק ועד לפילבארה במערב. בעבר אוכלוסייתו הייתה גדולה הרבה יותר והוא נמצא במרבית האזור האינדו פסיפי. הוא מצוי בדרך כלל על קרקעית הים הרדודה בקרבת החופים, שפכי נהרות ולעיתים גם בקצה של כמה נהרות אך לזמן קצר. באזורי גאות הוא יימצא בביצות מלוחות כמו בין עצי מנגרובים.

המסורן מחפש בעזרת איברים מיוחדים - אמפולות לורנציני, טרף הכולל דגים, סרטנים ורכיכות. הוא הורג אותם בעזרת מכה חזקה ופתאומית מלסתו המשוננת. כמו שאר המסורנים הוא משריץ צאצאים חיים.

המסורן מצוי בסכנת הכחדה בטבע עקב דיג לבשרו ולהפקת שמנים מגופו. עם זאת האיום העיקרי עליו הוא רשתות הלוכדות אותו בטעות כשלל לוואי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מסורן גמד** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* FB
* ARKive
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  מסורן גמד באתר הרשימה האדומה של IUCN
**חתה יסבח סבח** (תרגום ממרוקאית: "עד שיאיר השחר") היא דרמה ישראלית בבימויו של דוד דרעי ובהפקתו של ערן ריקליס, ששודרה לראשונה בדצמבר 2004 ב-HOT. הסרט זכה בפרס האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2005, לדרמה הטובה ביותר ולשחקנית הטובה ביותר (ריימונד אבקסיס). הסרט היה גם אחד מחמשת הסרטים הטובים שהוכרזו בטקס "מסך הזהב 2005" לפי בחירת צופי הטלוויזיה. את התסריט לסרט כתבו דוד דרעי ואורי ויסברוד. הסרט צולם ביישוב ירוחם וזכה להצלחה בפסטיבלים בינלאומיים רבים בהם הוקרן. את שיר הנושא לסרט, "נשבעתי", שרה ריימונד אבקסיס. זהו השיר הראשון שהיא הקליטה בישראל בעברית לבדה. את מילות השיר כתב אורי ויסברוד, והלחן הוא של מלחין הדרמה כולה יונתן בר גיורא.

עלילה
-----

העלילה מתמקדת בשבוע דרמטי ומכריע בחייה של ליליאן אלמקייס (ריימונד אבקסיס), בעלת סלון כלות בעיירה דרומית. במהלך השבוע מתמודדת ליליאן עם שפיותה ההולכת ומתרופפת של אמה המזדקנת (רוחמה מלכה) שחיה איתה בבית, עם משבר בחיי הנישואין של בתה (יעל אבקסיס) ועם מחזר לא קרוא (אורי גבריאל) שמאיים על בדידותה המזהרת. ליליאן, אישה עקשנית, מטפלת בכל הצרות שנחתו על ראשה על ידי הדחקה, אך בשלב מסוים היא מגלה שהשיטה הזו כבר לא עובדת, וצרותיה רק גדלות.

שחקנים
------

* ריימונד אבקסיס
* יעל אבקסיס
* רוחמה מלכא
* אורי גבריאל
* אבי גרייניק
* לימור פנחס
* שגיא שריקי
* פירה קנטר
* גלינה סבידנסקי
* יניב חיים

קישורים חיצוניים
----------------

* "חתה יסבח סבח", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "חתה יסבח סבח", באתר אידיבי
* "חתה יסבח סבח", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* חתה יסבח סבח במונטה קרלו - כתבה על הסרט ב-ynet
* חתה יסבח סבח ב-Jewish Week - ג'ורג' רובינסון כותב על הסרט
* "נשבעתי", שיר הנושא של הסרט מתוך האלבום "תמות" של מלחין הפסקול יונתן בר גיורא

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**2004 - הללויה** | **פרס האקדמיה לטלוויזיה - דרמה מקורית 2005 - חתה יסבח סבח** | **הבא**:**2006 - מלנומה אהובתי** |
**רודריק אוקונור** ( באנגלית:**Roderic O'Conor**‏; 17 באוקטובר 1860 – 18 במרץ 1940) היה צייר אירי, שבילה חלק ניכר מהקריירה המאוחרת שלו בפריז וכחלק מאסכולת פונט-אוון. עבודתו של אוקונור מדגימה את ההשפעה האימפרסיוניסטית והפוסט-אימפרסיוניסטית.

ראשית חייו
----------

נולד במילטאון, מחוז רוסקומון באירלנד, אוקונור למד בבית הספר מטרופוליטן ובאקדמיה המלכותית בהיברניאן בתחילת דרכו. אביו, רודריק ג'וזף אוקונור, פעל כשופט שלום ומונה לשריף בכיר של המחוז בשנת 1863. אמו, אלינור מרי, גדלה במשפחת בעלי אדמות ממחוז מית'. המשפחה עברה להתגורר בדבלין כשאוקונור עוד היה ילד. הוא למד במכללת אמפלפורת', וכמו חברו לכיתה, ריצ'רד מוינן, נסע לאנטוורפן לפני שעבר לפריז כדי לצבור ניסיון נוסף.  בהיותו בצרפת הוא הושפע מהאימפרסיוניסטים.

יצירה
-----

בשנת 1892 אוקונור נסע לפונט-אוון שבבריטאני שם עבד בצמוד לקבוצת אמנים סביב הצייר פול גוגן, אתו התיידד. שיטת הציור שלו עם משיכות מכחול של צבעים מנוגדים מושפעת הרבה גם מואן גוך. 

במרץ 2011 נמכרה יצירה של אוקונור תמורת 337,250 ליש"ט (383,993 אירו). נוף, שמן על בד, צויר על ידי אוקונור בדרום צרפת בשנת 1913 ונמכר בסותביס במחיר גבוה משמעותית ממחיר האומדן.

היחסים עם סומרסט מוהם
---------------------

בתחילת המאה העשרים, אוקונור היה אחד מקבוצת הציירים, הסופרים והאינטלקטואלים שפקדו את צ'אט בלאן, מסעדה ברחוב ד'אודסה ליד גאר מונפרנאס בפריז, קבוצה שכללה את ג'רלד קלי, אליסטר קראולי וסומרסט מוהם הצעיר. אוקונור "לא אהב את מוהם, שלימים נזכר כי נוכחותו בשולחן נראתה כמי שעצבנה את האירי והוא היה צריך רק להעיר הערה כדי שאוקונור יתקוף אותה." מוהם נקם באוקונור באמצעותו שימוש בו כבסיס לשתי דמויות בדיוניות - אובריאן ב"הקוסם" וקלוטון ב "שעבוד אנושי". שני הדיוקנאות אינן מחמיאות: אובראיין הוא דמות של מפסידן שמרירותו עיקמה את נשמתו ולא סולח להצלחתם של אחרים ומכה בכל אמן כישרוני", ואילו קלוטון הוא "צייר ששמח מאוד כאשר הוא יכול למצוא קורבן לסרקזם שלו ". עם זאת, באמצעות אוקונור התעניין מוהם לראשונה בפול גוגן. סומסרט מוהם נסע לטהיטי ובסס את הרומן על חייו של גוגן.

חיים אישיים
-----------

בשנת 1933 התחתן אוקונור עם בת זוגו הנרייטה (רנה) הונטה, שלעיתים דגמה עבורו. בני הזוג התגוררו בצרפת ובספרד, עד למותו של אוקונור בביתם בצרפת.

הוא נפטר בנוייל-סור-ליאון, ב־18 במרץ 1940.

גלריה
-----

* נוף צהובנוף צהוב
* ברטונית צעירהברטונית צעירה
* פרחים על מפהפרחים על מפה
* עירוםעירום
* עירום מול מראהעירום מול מראה
* אשה באדוםאשה באדום
* פונט אווןפונט אוון
* שדה תירסשדה תירס

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רודריק אוקונור** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

  

1. ↑  Roderic O’Conor (1860 – 1940), National Gallery of Ireland (באירית)
2. ↑  "Roderic O'Conor Biography"
3. ↑  Campbell, Julian (1984). The Irish Impressionists, Irish Artists in France and Belgium 1850–1914. National Gallery of Ireland
4. ↑  Aidan Dunne, Roderic O’Conor: Ireland’s great forgotten painter, The Irish Times (באנגלית)
5. ↑  Calder, Robert (1990). Willie: The Life of W. Somerset Maugham. Mandarin

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007434465805171
* AAG: 370
* BnF: cb11970612z (data)
* GND: 119008815
* ISNI: 0000 0000 6641 7352
* LCCN: n87902136
* NTA: 107995808
* RKD: 207767
* SNAC: w65j4vmt
* SUDOC: 027724514
* TePapa: 1712
* ULAN: 500012883
* VIAF: 6582149296248080670004
* WorldCat (עם VIAF): 6582149296248080670004

 |
**רודרי אפ מרווין** (בוולשית: **Rhodri ap Merfyn**; ‏סביבות 820? – 878) המוכר יותר בכינויו **רודרי הגדול** (בוולשית: **Rhodri Mawr**) היה מלך וולשי אשר מלך על ממלכת גוויניד' בשנים 878–844 ובמהלך שלטונו ירש את כס השלטון של ממלכת פוויס וסיסלווג.

בספר דברי ימי אלסטר, כונה רודרי "מלך הבריטונים", על שאיחד את רוב ויילס (מלבד החלקים הדרומיים) בתקופה בה האזורים שנחשבו בריטונים היו רק סקוטלנד, ויילס וחלק מדרום-מערב אנגליה. בתקופות מאוחרות יותר כונה לעיתים "מלך הוולשים", למרות שכאמור לא שלט בפועל בכל ויילס ורק כארבע מאות שנים מאוחר יותר תתאחד ויילס באופן מלא.

שלטון
-----

ממלכות ויילס תחת שלטונו של רורדי (בירוק) כולל השנים בהם הוא החל למלוך שם.
רורדי נולד ככל הנראה בשנת 820, בנו של מלך גוויניד' 'מרווין "המנומש" אפ גוריאד'. מרווין לקח לעצמו את שלטון הממלכה לאחר שהמלך האחרון של בית קונד'ה; הוול, נפטר ללא בן יורש. כך הקים מרווין את שושלת אברפראו (על שם מרכז השלטון באנגלסי), שבתקופתו נקראה שושלת מנאו ממנה הוא בא. אימו של רורדי, נסט וורך קאדל, הייתה ביתו של מלך פוויס קאד'ל (מלך: 808–773) ואחותו של המלך סינגאן אפ קאד'ל (מלך: 854–808).

כאשר נפטר אביו מרווין, ירש רורדי את כס ממלכת גוויניד' בשנת 844. מספר שנים לאחר מכן ב-855, נפטר מלך פוויס ללא בן יורש ורודרי ניצל את ההזדמנות ומשום שאימו הייתה שייכת לבית המלוכה בפוויס, לקח לעצמו את השלטון בממלכה. רורדי נשא לאשה את אנגהארד וורך מוריג מממלכת סייסל'וג, כך שכאשר אחיה גוואגון מלך סייסל'ו נפטר אף הוא ללא בן יורש, ניצל רורדי גם הזדמנות זו ולקח לעצמו את הכתר של סייסל'ו בשנת 872.

בתקופת שלטונו, התמודד רורדי הן בלחץ שהופעל מכיוון מזרח באנגליה והן מחופי ויילס במערב אם התגברות התקפות הויקינגים. בשנת 854 ישנו אף תיעוד לכך שהויקינגים תקפו ובזזו התיישבויות ברחבי האי אנגלסי, שנתיים לאחר מכן רורדי ניהל מערכה מוצלחת נגד הפולשים הוויקינגים ואף הרג את מנהיגם 'גורם'. בשנת 878 נהרג רורדי במהלך מערכה כנגד פלישה של ממלכת מרסיה לפוויס, במותו השאיר רורדי לפחות ארבעה בנים לחלק ביניהם את הממלכה המאוחדת שיצר אביהם.

מבין בניו של רורדי, אנרוואד הבכור ירש את ממלכת גוויניד', מרווין ירש את ממלכת פוויס וקאד'ל ירש את ממלכת סייסל'וג. הבן הרביעי תוד'וואל "העלוב", היה ככל הנראה צעיר מכדי לרשת תואר כל שהוא, לקח חלק במערכה כנגד מרסיה בשנת 881 שם הוא נפצע וקיבל את כינויו. משום שבניו עמדו כעת בראש שלוש ממלכות כשהם מקימים בהם שושלות חדשות, נוצר בסיס לחיזוק קשר השלטון בין ממלכות ויילס והטענה לקרבת דם בין מלכיה, מה שיהווה בסיס בהמשך לשיח האחדות של ממלכות ויילס ולבסוף ליצירת נסיכות ויילס במאה ה-13.

ראו גם
------

* הוול ד'ה - נכדו של רודרי, שהצליח אף הוא לאחד את רוב ממלכות ויילס.

קישורים חיצוניים
----------------

* רורדי הגדול באתר 'טירות ויילס'.
* אודות רורדי באתר 'בריטיין אקספרס'.
**ניקולס ג'וזף קראולי** ,באנגלית: **Nicholas Joseph Crowley** (6 בדצמבר 1819–4 בנובמבר 1857) היה צייר ז'אנר ודיוקנאות אירי. הוא זכה להערכה רבה כצייר פורטרטים, והיה טוב במיוחד בציור קבוצות של דיוקנאות.

ביוגרפיה
--------

קראולי נולד בדבלין ב-6 בדצמבר 1819. אביו, פיטר קראולי, נפטר ב-1835. היו לו שני אחים מבוגרים. כילד, קראולי נחשב לילד פלא אמנותי. הוא הוכשר לראשונה בבתי הספר של החברה המלכותית של דבלין (RDS) משנת 1827. לאחר מכן הוא נרשם כתלמיד באקדמיה המלכותית היברניאן (RHA) בשנת 1832, שהיה בן 13, לאחר שהציג שם לראשונה ב-1827 עם דיוקן של ד"ר ויליאם קרולי.  ב-1833 הציג 6 דיוקנאות, והמשיך להציג עם ה-RHA עד מותו. מ-1828 עד 1830, ושוב ב-1832, קיבל קראולי מלגות מהאקדמיה המלכותית.

### קריירה

קראולי התגורר בבלפסט בין השנים 1835 ל-1836, וצייר מספר רב של דיוקנאות כולל של פרנסיס מק'קרקן, אחיינה של מרי אן מק׳קרקן, על עבודתו גילוי עתידות בעזרת כוס. ב-18 ביוני 1836 הוא נבחר כחבר ב-RHA, ולאחר מכן כחבר ב-27 במאי 1837, והפך לחבר הנבחר הצעיר ביותר באקדמיה. קראולי היה אחד מהחברים המייסדים של אגודת האמנים בבלפסט עם הקמתה ב-1836.

תמונתו הראשונה הוצגה בלונדון ב-1835 באקדמיה המלכותית. לאחר מכן, עבודותיו הוצגו לעיתים קרובות בתערוכות האקדמיה המלכותית ובמוסד הבריטי.

קראולי עבר ללונדון ב-1837, שם התגורר עד סוף חייו, וביקר מדי פעם בדבלין. הוא התגורר תחילה ברחוב קינג ויליאם 17, ואחר כך ברחוב פיצרוי העליון 13.

### מוות

קראולי מת בביתו ברחוב פיצרוי ב-4 בנובמבר 1857. אחיינו, הנרי קראולי (1842–1869) היה גם אמן שעבד והציג בדבלין.

גלריה
-----

* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ניקולס ג'וזף קראולי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Bryan, Michael (1886). "Crowley, Nicholas J.". In Graves, Robert Edmund (ed.). Bryan's Dictionary of Painters and Engravers (A–K). Vol. I (3rd ed.). London: George Bell & Sons.
2. ↑  Clarke, Frances (2009). "Crowley, Nicholas Joseph". Dictionary of Irish Biography.
3. 1 2  Strickland, Walter G. (1913). "Nicholas Joseph Crowley, Portrait and Subject Painter". *A Dictionary of Irish Artists*. Retrieved 12 January 2023.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 7044 7052
* RKD: 19287
* ULAN: 500019168
* VIAF: 95798970
* WorldCat (עם VIAF): 95798970

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"ניקולס ג'וזף קראולי"**.
**עכבר כיס קוצני** (שם מדעי: ***Chaetodipus spinatus***) הוא מין של מכרסם ממשפחת הירבועניים החי באמריקה הצפונית בדרום ארצות הברית בדרום קליפורניה, אריזונה ונבאדה וכן בחצי האי באחה קליפורניה שבמקסיקו ובכמה איים במפרץ קליפורניה. למרות שמו הוא איננו עכבר אמיתי.

תיאור
-----

עכבר זה בעל שערות עבות וקוצניות עם שערות גב נוקשות אך גמישות יחסית, אשר עוזרות להבדיל בינו לעכברי כיס אחרים. הוא מגיע לאורך של 164 ל-225 מ"מ ולמשקל של כ-13–18 גרם בקירוב. הוא בעל פרווה שלרוב צבעה חום בגבו וחלקו העליון, בהיר בחלק התחתון והצידיים שזופים. הראש מחודד עם אוזניים קצרות ועגלגלות והוא בעל זנב ארוך שאורכו מהווה 126% מאורך הראש והגוף. כמו כן הוא בעל שרירי רגליים חזקים איתם הוא יכול לזנק במהירות בעת סכנה.

עכבר הכיס מצוי באזורים חמימים ויבשים כמו מדבריות, שממות, ערבות עשב ובהרים עד גובה 900 מטרים והוא נפוץ בתחומי מחייתו, אשר יש בהם חקלאות מעטה כך שהוא אינו מזיק ליבולים ואיננו עלול לאבד את מקום מחייתו. העכבר הוא אוכל זרעים בעיקרו ולעיתים גם מירקות לחים, בעיקר אחרי ירידת גשם. הוא רגיל לחיות ללא שתייה קבועה.

הוא פעיל בלילה, אז הוא יוצא לחפש זרעי צמחים בקרבתו ורוב זמנו הוא מצוי במחילות משפחתיות, בהם הוא מוליד צאצאים. הטורפים העיקריים שלו הם חתולים מתפראים, אם כי הם לא משפיעים על אוכלוסייתו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עכבר כיס קוצני** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  עכבר כיס קוצני באתר הרשימה האדומה של IUCN
**Space Cakes** הוא מיני-אלבום של הזמרת אלניס מוריסט אשר יצא לאור ביפן בלבד ב-25 באוקטובר 1995 על ידי מאבריק רקורדס. האלבום כולל מספר גרסאות אקוסטיות של שירים מתוך אלבומה Jagged Little Pill. במדינות מסוימות האלבום כן שוחרר כך בפורמט צד ב'.

השירים הוקלטו ביוני אותה שנה בהולנד עבור תוכנית הרדיו "2 Meter Sessies". הקלטה של השיר "Hand in My Pocket" גם הייתה אמורה להיכלל באלבום אך בסופו של דבר לא נכללה מסיבות לא ידועות. ב-30 באוקטובר 2015 כל השירים באלבום כולל Hand in My Pocket נכללו במהדורה מורחבת של Jagged Little Pill אשר הייתה אקסקלוסיבית לטארגט בלבד.

רשימת רצועות
------------

1. "Head over Feet"
2. "Right Through You"
3. "Forgiven"
4. "Perfect"
5. "Not the Doctor"
6. "You Learn"

קישורים חיצוניים
----------------

* MusicBrainz Space Cakes באתר MusicBrainz
* Discogs Space Cakes באתר Discogs

הערות שוליים
------------

1. ↑  Alanis Morissette - Space Cakes, Discogs (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: ccf83201-33d4-36b6-b70d-7a2c36da1b1b

 |