פירוש נוסף ערך זה עוסק במושג הכללי 'צדק חלוקתי'. אם התכוונתם לדיון על צדק חלוקתי במדינת ישראל, ראו צדק חלוקתי בישראל.
**צדק חלוקתי** הוא מונח פוליטי המבטא את הרעיון כי חלוקת העושר בחברה צריכה להיות תואמת לקריטריונים מסוימים כדי שתיחשב הוגנת, לרוב קריטריונים של שוויון.

הגדרה
-----

בהגות המודרנית בולטת תאוריית "הצדק כהוגנות" של ג'ון רולס אותה פרסם בספרו תאוריה של צדק (1972). רולס טען כי מדיניות חלוקת משאבים צודקת היא כזו המכוונת תמיד להטבת מצבו של הפרט העני ביותר בחברה (כלומר, הפרט שמצבו הרע ביותר). אי שוויון בחלוקת המשאבים מוצדק לפיכך רק אם הוא משרת מטרה זו. בהתאם לכך תמך רולס במדינת רווחה, במסגרת כלכלה קפיטליסטית.

הוגים ליברלים וליברטריאנים טוענים כי חלוקת משאבים צודקת היא כזו שאינה תולדה של כפייה או יזימת אלימות. כלומר, שהושגה בחליפין מרצון בשוק החופשי. הוגים אלו התעמתו עם גישתו של רולס, למשל רוברט נוזיק. על פי נוזיק, מצב צודק הוא מצב שהתקבל כתוצאה מפעולות צודקות, כלומר, מצב שהתקבל ללא יזימת אלימות כנגד אדם או רכוש, מצד הממשלה או מצד פרטים בחברה. 

אמרטיה סן הציע נוסחה אחרת לפיה צדק חלוקתי מחייב שלכל אדם תהיה אפשרות לממש את אנושיותו, ועל כן הכרחי כי תהייה לו גישה למשאבים בסיסיים ולרמה מינימלית של הזדמנויות. גישה זו, המכונה "גישת היכולות", מחייבת את המדינה, לספק לשכבות החלשות את האמצעים שיאפשרו להם חיים בכבוד. במדינות שונות ניתן להגדיר רשימה שונה של צרכים בסיסיים אשר ראוי להבטיחם לכל אדם. בישראל, נהוג להזכיר את חמשת המ"מים (מזון, מעון, מרפא, מלבוש, מורה) אשר זאב ז'בוטינסקי הגדיר כצרכי היסוד שהמדינה מחויבת לספק לכל אזרח.

הגישה התועלתנית גורסת כי חלוקה צודקת היא כזו שנושאת את מרב התועלת למרב האנשים. מייקל וולצר טוען כי קהילות שונות נבדלות בערך שהן מייחסות למשאבים שונים ולכן שונות גם באופן בו הן מגדירות חלוקה צודקת של משאבים אלה. כך, בהתאם להגדרות החברתיות של סוגי משאבים שונים נקבעים עקרונות החלוקה שנחשבים לצודקים באותו הקשר חברתי.

יש הטוענים כי מדיניות צדק חלוקתי יש ליישם ברמה העולמית, נוכח אי השוויון הרב בין רמת החיים בארצות העולם המערבי לארצות העולם השלישי.

צדק חלוקתי בישראל
-----------------

 ערך מורחב – **צדק חלוקתי בישראל**  

בישראל הועלו טענות על קיומו של אי צדק חלוקתי ביחס לחלוקת קרקעות המדינה בשנים הראשונות לקום המדינה, הטענה היא שהמזרחים הופלו לרעה בחלוקה זו וקבלו הרבה פחות קרקעות וכן הופלו לרעה בקבלת קרקעות שאינם כשירות לעיבוד, טענה זו הועלת בבג"ץ הקרקעות על ידי הקשת הדמוקרטית המזרחית ובה קבע בית המשפט העליון שתופעה זו אכן קיימת בישראל בצורה רחבה, בית המשפט אף הורה למדינה לפעול לתיקון אי צדק זה.
בתקציב 2023-2024 הכניס שר האוצר בצלאל סמוטריץ' את תכנית קרן הארנונה, המנסה להוביל שינוי בתחום הצדק החלוקתי. הרעיון העומד בבסיס התכנית, הוא שמכיוון שהארנונה העסקית גדולה יותר מהארנונה למגורים, ורבים מתושבי הפריפריה מועסקים בערים הגדולות ובגוש דן, אחוז מסוים מהכנסות הרשויות עתירות הארנונה העסקית יועבר לרושיות בפרפריה, כתגמול על בנייה למטרות מגורים. כך יתוגמלו הרשויות החלשות על חלקן בעסקים הנמצאים ברשויות החזקות, ויהיה תמריץ לכל הרשויות להפנות משאבים לבנייה למטרות דיור, ובכך יוזלו מחירי הדיור.

צדק חלוקתי ביהדות
-----------------

הדרישה לצדק חלוקתי מופיע ביהדות במספר מצוות, המקום הבולט ביותר הוא במצוות שנת היובל שבה אחת לחמישים שנה חוזרים כל הקרקעות שנרכשו במשך שנים אלו לבעליהם הראשונים, במצווה זו משלבת התורה בין הקפיטליזם וזכות הקנין לבין יצירת חברה סוציאלית והדרישה לקיום צדק חלוקתי.

ראו גם
------

* צדק חלוקתי בישראל
* בג"ץ הקרקעות
* צדק חברתי
* פסק דין מגדל נגד אבו חנא
* מצוות היובל

לקריאה נוספת
------------

* קלרה סבג, מן הראוי אל המצוי: טקסונומיה של תיאוריות של צדק חלוקתי, מגמות מ"א (3), 424-451
* יוסי דהאן, **תאוריות של צדק חברתי**, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, אוניברסיטה משודרת, 2007
* מייקל סנדל, **צדק**, הוצאת דביר, תרגום: גיא הרלינג, 2012
* מנחם מאוטנר (עורך), **צדק חלוקתי בישראל**, הוצאת רמות, 2000

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צדק חלוקתי** בוויקישיתוף
* צדק חלוקתי, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  צדק חברתי במקרא: שישה עקרונות יסוד, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה

| דיני נזיקין |
| --- |
| העוולות הספציפיות | תקיפה • כליאת שווא • גרם הפרת חוזה • הסגת גבול • הפרת חוזה נישואין והפרת חוזה עקב שביתה והשבתה כחריג לגרם הפרת חוזה • מטרד לציבור • מטרד ליחיד • הפרעה לאור שמש ומניעת תמיכה • תרמית • שליחת יד • נגישה |
| עוולת הפרת חובה חקוקה | הפרת חובה חקוקה |
| עוולת הרשלנות | התרשלות • חובת הזהירות • הדבר מעיד על עצמו • חובת הראיה ברשלנות |
| קשר סיבתי | קשר סיבתי משפטי • קשר סיבתי עובדתי |
| נזק | נזק כלכלי טהור • נזקי ריקושט • נזק בלתי ממוני טהור • גולגולת דקה • פגיעה באוטונומיה • ריחוק הנזק • עקרון הקטנת הנזק |
| נזיקין מתחום הרפואה | רשלנות רפואית • הסכמה מדעת • הולדה בעוולה • הפלה בעוולה • חוק זכויות החולה |
| לשון הרע | ההגנה על הפרטיות בנזיקין • לשון הרע על המת ולשון הרע על ציבור • הגנת "אמת דיברתי" בלשון הרע • הגנת תום הלב בלשון הרע |
| עוולות מסחריות | גנבת עין • פגמי ייצור והעדר אזהרות • גזל סוד מסחרי • פגמי תכנון |
| עוולות חוקתיות | עוולות חוקתיות |
| הגנות | מעשה של מה בכך • קטין • הגנה עצמית • כורח |
| דוקטרינות המשפיעות על החיוב בנזיקין | אשם תורם כהגנה מוחלטת • אשם תורם כהגנה יחסית • הסתכנות מרצון • אשם תורם וקטינים • מעילה בת עוולה לא תצמח תרופה • התיישנות בנזיקין |
| ריבוי מעוולים | ריבוי מעוולים • מעוולים במשותף • נזק שאינו ניתן לחלוקה |
| אחריות שילוחית | אחריות שילוחית ואחריות מעביד • אחריות מעסיק קבלן • אחריות משתף ומשדל • אחריות רשויות ציבור ועובדי מדינה |
| פיצויים | פיצויים עונשיים • הטבת נזקי גוף • תשלום עתי ותשלום חד-פעמי • פיצוי ללא הוכחת נזק |
| מטרות דיני הנזיקין | צדק מתקן • צדק חלוקתי • הרתעה |
| ערכים נוספים בדיני נזיקין | כללי ברירת הדין • המחאת תביעה • מלחמה בדיני הנזיקין • מחדלים בנזיקין |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007557953205171
* GND: 4127097-6
* LCCN: sh85038551
* NKC: ph119489

 |