recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**מקלט** הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי אליעד נחום, מתוך האלבום, סימן. השיר יצא לאור ב-8 במאי 2014, על ידי חברת התקליטים NMC, כסינגל השני מתוך האלבום.

השיר הגיע למקום ה-5 במצעד ה-TV של מדיה פורסט.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב על ידי נחום, ביחד עם הראפר רון נשר, הולחן על ידי נחום, והופק על ידי נחום ביחד עם המפיק נועם עקרבי, בדומה לשאר שירי האלבום. השיר מכיל בתוכו את סגנון הרית'ם אנד בלוז, המאפיין שירים נוספים מתוך האלבום בו הוא נכלל.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הנלווה שצולם לשיר פורסם בערוץ היוטיוב של נחום ב-8 במאי 2014, בסמוך לצאת הסינגל. נכון ליולי 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-4 מיליון.

ביקורת
------

יוסי חרסונסקי העניק לשיר ביקורת מעורבת: "אילו הייתי מקבל טקסט כזה לבחינה, הייתי ממליץ לכותב לחפש פח לפני שהוא שופך את הלב על הדף. זה טקסט ברמה של מישהו שנדרש להצהיר 'לא יודע לכתוב'. השיר נכתב על ידי אליעד נחום ורון נשר, אבל מתברר שהשניים גרועים מהאחד. אם מילים אמורות להיות גבב סתמי של מילים מתיפייפות – זה השיר הזה. לא מלחמה, לא מקלט ולא פרפרים, לא אסיר נמלט ולא אזיקים ולא אגדה. קשקוש. חבל כי אליעד נשמע מסלסל בעל נשמה, אבל הקול הזחוח וקלילות המנגינה בעיבוד לקצב דרבוקה אינם יכולים לשמש כסות לערימת המילים והמשפטים, שאינה מצליחה לייצר משהו אמין. אני שומע שאליעד זוכה ל'אלפי צפיות'. אבל לפני מראה העיניים יש משמע אוזניים, והוא אינו מבשר על הולדת יוצר אותנטי, אלא על משרבט, שצריך לוותר על כתיבת טקסטים לפני שהוא ניגש למוזיקה".

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| מדיה פורסט TV | 5 |

קישורים חיצוניים
----------------

* לקליפ הרשמי באתר יוטיוב
* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  מדיה פורסט - דיווחי השמעות ומחקרי מדיה, באתר Media Forest Israel(הקישור אינו פעיל)
2. ↑   אליעד - מקלט | Eliad - Shelter, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:43)
3. ↑  אליעד - מקלט, סינגלים חדשים, שירים חדשים, אליעד נחום, נועם עקרבי, ביקורת מוסיקה, חדשות מוסיקה, באתר יוסמיוסיק, ‏2014-06-16

| אליעד נחום |
| --- |
| דיסקוגרפיה |
| אלבומי אולפן | סימן • אור • תמיד חלמתי • מסע • בין עולמות |
| ערכים קשורים | NMC • שמש |

| אליעד נחום - סינגלים |
| --- |
| סימן | "סימן" • "מקלט" • "חופשי" • "אחרון הימים" • "מתוק כשמרלי" |
| אור | "אור" • "רוחות" • "אם ניגע" • "מיאמי" • "נוסע" |
| תמיד חלמתי | "לנשום" • "תמיד חלמתי" • "זמן" • "סוף השבוע" • "שמיים" • "מקום אחר" |
| מסע | "מסע" • "איפה את" • "מורידים את הירח" • "יום הולדת" • "השקט שלך" • "בת 28" • "אל תגלי" • "Never Fall" • "אין מאושר ממני" |
| סינגלים אחרים | "רוץ קדימה ילד" • "Cure the Corona" |
"**כולנו זקוקים לחסד**" הוא שיר שכתב נתן זך, הלחין אילן וירצברג וביצעה נורית גלרון. השיר יצא לאור בשנת 1981.

רקע
---

השיר יצא לאור באלבום "שירים באמצע הלילה", שאת כל שיריו חיבר זך. זך מסביר בשיר שחסד אמיתי מתבצע מבלי שהנותן מצפה לתמורה.

גלרון אמרה על השיר: "מילים איקוניות של נתן. קיבלתי את הטקסט בכתב יד ושנים חשבתי שאולי התבלבלתי כשקראתי את המילים. בכל פעם שהגעתי למשפט 'האושר לא מחייך', הייתי חושבת, אולי נתן כתב במקור 'האושר לא מחייב' והארכנו את ב' כך שיצא מחייך? אולי טעינו? לא העזתי לשאול את נתן על המשפט הזה, עד שעשיתי איתו אלבום ואז בא לנו אחרי בערך 30 שנה. שאלתי, היה שקט בחדר והרגשתי שהוא חושב וחושב ואז נתן הפטיר: 'מחייך, לא מחייב'. מאז אני כבר לא מוטרדת".

בשנת 2021 ביצעו את השיר חברי "זהו זה".

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "כולנו זקוקים לחסד" באתר יוטיוב
* מילות השיר "כולנו זקוקים לחסד" באתר שירונט

הערות שוליים
------------

1. ↑  עופרה עופר אורן, "כולנו זקוקים לחסד", כתב נתן זך - וזה נכון במיוחד עכשיו, בימי הקורונה, באתר Xnet‏, 28 במרץ 2020
2. ↑  אתר למנויים בלבד רז שכניק, הו, מה יפים, באתר "ידיעות אחרונות", 11 באוקטובר 2021
3. ↑  מרגש: 'זהו זה' מחדשים את "כולנו זקוקים לחסד". צפו, באתר "סרוגים", 4 במרץ 2021
**לרדת בתחנה** הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת והשחקנית הישראלית שירה לוי. השיר יצא לאור ב-17 במרץ 2019 כשיר הנושא של סדרת הנוער הישראלית "התחנה".

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב על-ידי נעם חורב, והולחן והופק מוזיקלית על-ידי חן מצגר-אדר. לוי נבחרה לבצע את השיר, אשר נכתב במיוחד לפסקול סדרת הנוער "התחנה", מאחר ששיחקה בה תפקיד ראשי וכן הייתה לה זיקה ניכרת למוזיקה. מילות השיר פרסו למעשה את מנעד הרגשות הנחווים בקרבם של מתנדבי מד"א, אשר את סיפורם מגוללת הסדרה.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הרשמי שיצא עבור השיר בוים על-ידי עודד רז בהפקת NMC Live. הקליפ הועלה ב-17 במרץ 2019 ומורכב למעשה מרצף רגעים הלקוחים מצילומי הסדרה.

נכון למאי 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-1,119,000 צפיות.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "לרדת בתחנה" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  "לרדת בתחנה": שירה לוי מוציאה שיר בכורה, באתר ynet, 17 במרץ 2019
2. ↑  לרדת בתחנה – שירה לוי | שיר הנושא של התחנה, באתר HOT Magazine, ‏2019-03-21
3. ↑  *לרדת בתחנה - שירה לוי*, נבדק ב-2023-05-21
**מכה אפורה** הוא פזמון שכתב והלחין יהלי סובול לאלבומה הראשון של להקת מוניקה סקס, "פצעים ונשיקות", משנת 1995. השיר היה הראשון באלבום זה, בעיבודם של ירמי קפלן ושל חברי "מוניקה סקס" - סובול, פיטר רוט, שחר אבן צור ויוסי חממי.

בתים בשכונת פלורנטיןהשיר עוסק בזוג צעיר שעובר להתגורר בדירה שכורה בתל אביב ומתאר את התקווה לחיים חדשים בעיר הגדולה, ואת ההתפכחות ממנה. השיר היה לשיר הנושא של סדרת הטלוויזיה "פלורנטין" ששודרה בערוץ 2 בין 1997 ל-2001, ועסקה אף היא בצעירים מהפריפריה שעברו להתגורר בשכונת פלורנטין בדרום תל אביב. הסדרה הפכה את השיר לפופולרי יותר, דווקא בתקופה בה חברי הלהקה שהו בארצות הברית. לימים ציין סובול כי "יש שם איזה משהו שאני קולט רק היום, בעיקר כשאני שר אותו מחוץ לתל אביב, שרק התעצם מאז והפך את השיר ליותר רלוונטי. משהו בעניין הזה של לבוא לתל אביב בשביל החלום, לעסוק באמנות וכל זה. זה כאילו הפך את השיר לאפילו יותר תל אביב עם השנים".

השיר נבחר לאחר מהשירים שבוצעו באירוע הפתיחה של חגיגות המאה לתל אביב, כשיר שמסמל את הווי העיר. העיתונאי גדי להב, שסיקר את המופע, תיאר את האירוע כולו כ"מחווה לכל מי שאי פעם רצה לשכור חדר בדרום תל אביב ולחיות כמו גדולים", בהתייחסו לשורה מתוך השיר. בהמשך דורג השיר במקום השישי במצעד השירים התל אביביים שערכה תחנת גלי צה"ל במסגרת החגיגות.

גרסאות כיסוי
------------

* בשנים האחרונות ביצעו כוכבי הסדרה פלורנטין והזמרים אורי בנאי, ניר פרידמן וקארין אופיר גרסת כיסוי לשיר במסגרת הופעתם החגיגית של הסדרה.

קישורים חיצוניים
----------------

* מילות השיר, באתר שירונט
* מכה אפורה, בביצוע מוניקה סקס, סרטון באתר יוטיוב בערוץ הרשמי של NMC United
* דוד פרץ, מכה אפורה, באתר "תרבות•il"

הערות שוליים
------------

1. ↑  Time Out תל אביב‏, גיליון 233, 19 באפריל 2007, עמ' 31.(הקישור אינו פעיל, 31.5.2019)
2. ↑  גדי להב, חגיגות המאה לתל אביב: כולם באמת היו שם, באתר הארץ, 5 באפריל 2009
3. ↑  מצעד המאה: התוצאות והזוכים באתר תל אביב 100(הקישור אינו פעיל, 31.5.2019)
**סוודר** הוא סינגל הבכורה שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית נוי פדלון. השיר יצא לאור ב-17 בדצמבר 2018, כסינגל הראשון מתוך אלבום הבכורה של פדלון, סוודר, על ידי חברת התקליטים NMC.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב, הולחן והופק על ידי נוי פדלון ורובי פאייר. השיר הוא בז'אנר הפופ אשר משלב בתוכו את הסגנון הים-תיכוני. השיר במקור הוקלט על ידי הזמר עדן חסון, ואף הודלפה גרסתו לשיר, אך בסופו של דבר, השיר בוצע על ידי פדלון.

הסינגל עצמו סוקר על ידי יוסי חרסונסקי, אשר ציין את השיר בחיוב והעניק לו ציון של שלושה כוכבי זהב וחצי מתוך חמישה.

בסמוך לצאתו כסינגל, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי וצבר מעל ל-2 מיליון השמעות.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הנלווה לשיר הועלה לערוץ היוטיוב של נוי פדלון ב-17 בדצמבר 2018, בסמוך לצאת הסינגל.

נכון ליוני 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-16 מיליון.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2018-19)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 2 |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 2 |

| 
‏‏‏  **מצעדים סוף-שנה (2019)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 29 |
| גלגלצ | 23 |
| כאן גימל | 16 |

קישורים חיצוניים
----------------

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  *עדן חסון סוודר* (באנגלית), נבדק ב-2020-05-13
2. ↑  רז ישראלי, הגרסה הרשמית של נוי פדלון ללהיט הוויראלי של עדן חסון, באתר ישראל היום, 17 בדצמבר 2018
3. ↑  *סוודר*, נבדק ב-2020-03-01
4. 1 2   סוודר, סרטון באתר יוטיוב
**מי זאת עולה** הוא ספר מאת הרב ניר מנוסי העוסק בדמויות נשיות בתורה, על פי פירושים מתחום הקבלה והחסידות. זהו כרך ראשון מתוך טרילוגיה שעתידה לעסוק גם בנשים המופיעות בספרי הנביאים ובספרות חז"ל.

הספר יצא לאור בעברית בשנת 2019, הוצאת מגיד.

הספר
----

הספר מציג גישה פמיניסטית-תרבותית, לפיה האישה שוות-ערך לגבר אך שונה ממנו בתכונותיה וברצונותיה. לחיזוק גישה זו, המחבר עושה שימוש נרחב במושגים קבליים על זהותם של האיש ושל האישה. הנחת יסוד נוספת היא שבנפש הנשית קיים מאבק מתמיד בין דמות האישה ה"כאוטית" לדמות האישה ה"מתוקנת". האישה הכאוטית מיוצגת בדמותה של לילית והאישה המתוקנת מיוצגת בדמותה של חוה. המחבר מסווג את הנשים בתנ"ך לפי דמות האישה הדומיננטית יותר בנפשן. כך למשל מתוארת לאה כאישה המקושרת לנשמתה של לילית, בעוד רחל מקושרת לנשמתה של חוה.

חלק מהפרקים בספר מוקדשים לסיפורים מורכבים בתנ"ך, כמו מעשה יהודה ותמר ומעשה שכם ודינה – כאשר הספר נותן פרשנות יצירתית המנסה להדגיש "נקודות אור" גם במעשה הבעייתי לכאורה, תוך יישום של המושג "עזות דקדושה" שמקורו בספר הזוהר. פרק נוסף מוקדש למערכת היחסים של המשולש אברהם אבינו שרה אמנו והגר צרת אברהם. המחבר מרחיב על הסיבות לכך שבאירוע הראשון שרה, שעוד נקראה "שרי", פועלת באופן אקטיבי בעוד אברהם פסיבי, ואילו באירוע במקביל השני שרה בשמה החדש פועלת באופן שונה תוך שאברהם הוא האקטיבי. הפרק האחרון מוקדש לאקטיביסטיות של בנות צלופחד ומשמעותה ביחס לזכויות האישה.

הספר מראה כי התנ"ך מכיר בזכויות האישה הרבה יותר מתרבויות מקבילות בעידן העתיק. ביחס לעת החדשה מועלית בספר הטענה כי לפי הקבלה זמן הגאולה מתאפיין בשיווי זכויות מלא לגברים ולנשים. באתר ההוצאה לאור מתוארת מטרת הספר: "[להעביר] סיפור המשנה את כל מה שחשבנו שידענו על דמות האישה ביהדות – סיפור של נשיות הנמצאת במסע התפתחות מתמיד, ההולכת ועולה מדור לדור עד שמשחזרת את מלוא קומתה האבודה".

ביקורת על הספר
--------------

סיגלית בנאי תיארה את הספר כך: "כתיבתו נגישה, קולנועית ומתפייטת, וניכר שהוא מכיר היטב את שני העולמות, החילוני והדתי... שפת הכתיבה שלו על לילית שונה מזו שעל שאר הנשים בספר, ונדמה כאילו דמותה מפעילה אותו כיוצר, את היצר החבוי בו, כאילו הוא כותב על לילית שמשתוללת בתוכו...".

קישורים חיצוניים
----------------

* הספר באתר ההוצאה לאור.

**על הספר**

* אתר למנויים בלבד סיגלית בנאי, "ספירת העומר וקריאה פמיניסטית של נשים בתורה על פי הרב ניר מנוסי", באתר הארץ, 30 באפריל 2020
* יצחק טסלר, ניר מנוסי, רב ופמיניסט, מחזיר את הכבוד: "הנשים בתנ"ך היו חלוצות קדמוניות" **ynet** פורסם: 20.02.20
* צור ארליך, מי זאת עולה - נשים בתורה על פי הקבלה והחסידות, השילוח
* שיחה עם המחבר על הספר

הערות שוליים
------------

1. ↑  
	* הספר באתר ההוצאה לאור.
2. ↑  אתר למנויים בלבד סיגלית בנאי, "ספירת העומר וקריאה פמיניסטית של נשים בתורה על פי הרב ניר מנוסי", באתר הארץ, 30 באפריל 2020
**עיר מקלט** הוא סרט קולנוע ישראלי שיצא לאקרנים בשנת 2013 בכתיבתו ובבימויו של עמיקם קובנר, עם נבו קמחי, לנה אטינגר, אושרי כהן ורותם זיסמן כהן בתפקידים הראשיים.

הצילומים החלו ב-2011 והסרט היה אמור להיקרא בתחילה בשם "הפסקת אש".

העלילה היא על מערכת יחסים מורכבת בין זוג חילוני לזוג דתי החולקים דירה אחת, במהלך מלחמת לבנון השנייה בתל אביב שהפכה עיר מקלט לרבים שהגיעו לשם מהצפון המופגז. דרך הקונפליקטים ומערכות היחסים שנרקמות בין הדמויות, משתקפים המתחים והפערים שקיימים בחברה הישראלית: דתיים - חילונים, ימנים - שמאלנים.

הסרט היה מועמד לפרס ג'ורג' הקדוש בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי במוסקבה (2014).

תקציר העלילה
------------

בועז (נבו קמחי) וילי (לנה אטינגר) הם זוג נשוי הגר בתל אביב. הם מתפרנסים מחנות למכירת ציפורים ומספרת כלבים. אין להם ילדים ולאחר מספר הריון נכנסה ילי להריון אך החליטה לעבור הפלה בשבוע 24 לאחר שנתגלה מום לב מסובך בעובר. עובדה זאת משפיעה על הזוגיות שלהם.

הימים הם ימי מלחמת לבנון השנייה וילי מחליטה להזמין זוג מהצפון המופגז. מגיעים אליהם זוג צעיר - מוטי (אושרי כהן) וקרן (רותם זיסמן כהן). קרן נמצאת בהיריון מתקדם, דבר שמעכיר את מצב רוחם של בועז וילי.

בארוחה מבקש מוטי כלים חד פעמיים בגלל הכשרות. הוא מתחיל להתווכח עם בועז על המלחמה. לבועז יש דעות ליברליות שמאלניות והוא מדבר על הפסקת המלחמה וחתירה לשלום בעוד שמוטי דוגל בדעות ימניות שצריך להחריף את המלחמה כי אין עם מי לדבר.

מוטי מצטרף לילי בריצות והם מתחילים להתקרב. הוא צעיר יותר מבועז וזה מסתכל על שניהם בזעם. בעזרת ידידו אמנון (אייל רוזלס) הוא מוצא למוטי עבודה כנהג הסעות במשרד הביטחון. כל זאת כדי להרחיק אותו מילי.

לבסוף קרן יולדת בן ובועז וילי מסתכלים על הזוג הצעיר והתינוק בקנאה.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| נבו קמחי | בועז |  |
| לנה אטינגר | ילי |  |
| אושרי כהן | מוטי |  |
| רותם זיסמן כהן | קרן |  |
| אייל רוזלס | יוני | ידיד של בועז |
| יוסף קליינר | אמנון | שכן |
|

קישורים חיצוניים
----------------

* "עיר מקלט", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "עיר מקלט", באתר ספר הקולנוע הישראלי
* "עיר מקלט", באתר אידיבי
* "עיר מקלט", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קדימון לעיר מקלט, באתר יוטיוב
* עיר מקלט, בספר הקולנוע הישראלי
* עיר מקלט, באתר אישים
* הפסקת אש, באתר "הבמה"
* שני גורקביץ'‏, אושרי כהן על הסט של "הפסקת אש": "קצת מהכל בסרט אחד", באתר וואלה!‏, 6 במאי 2011
**על גגות תל אביב** הוא פזמון שכתבה, הלחינה וביצעה אלונה דניאל. השיר יצא לאור בשנת 1990.

רקע
---

השיר נכלל באלבום הבכורה של אלונה דניאל "מסיבה במרתף הארמון", לאחר התפרקותה של להקת טאטו, שבה הייתה סולנית.

בחורף 1991, במהלך מלחמת המפרץ והתקפות הטילים על ישראל, הושמע השיר רבות ברדיו. הוא היה ללהיט המזוהה עם המלחמה.

אלונה דניאל סיפרה על השיר: "בכלל לא התכוונתי לכתוב על מלחמות. 'על גגות תל אביב' היה יכול להיות גם שיר על מסיבה, אבל במלחמת המפרץ שידרו אותו אחרי כל טיל. בשבוע השלישי למלחמה הזמינו אותנו להופיע לפני חיילים. הסיעו אותנו לבסיס סודי בוואן עם חלונות סגורים. ירדנו באמצע יער. אני זוכרת שהיו שם מיקרופונים ומגברים, אבל לא הייתה במה. הנחנו את התופים על האדמה, התחלנו לכוון את הכלים, ופתאום הגיעו לשם אוטובוסים עם אלפיים חיילים. כששרנו את השיר, היער נדלק. החיילים השתוללו, שרו ורקדו, היו באטרף של שמחה, וכמו שבאו, ככה נעלמו אל תוך הלילה. מאז אני מפחדת להוציא אלבום, שלא תפרוץ עוד מלחמה. בכל פעם שיש טילים על ישראל, אנשים שואלים אותי, התחלת לעבוד על סקיצות?".

במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשנ"א (1991) הגיע השיר למקום ה־17.

השיר נכלל באלבום האוסף "אני תל אביבי" שהפיק סאבלימינל במסגרת משפחת תאקט בשנת 2009.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "על גגות תל אביב" באתר יוטיוב
* מילות השיר "על גגות תל אביב" באתר שירונט

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד שרי מקובר-בליקוב, סדאם ועמורה, באתר "ידיעות אחרונות", 20 בינואר 2016
**פצצות בדרך לסוף העולם** (באנגלית: **Psychedelic Zion**) הוא סרט תיעודי ישראלי שכתב וביים ישרי הלפרן. הסרט מספק הצצה לתרבות ההטראנס המחתרתית שצמחה בישראל בשנות ה-90 ונחשב לסרט פולחן בקרב קהילת חובבי הטראנס בישראל. הסרט נבחר על ידי מגזין הקולנוע היוקרתי POV כאחד מעשרת הסרטים התיעודיים הטובים ביותר שנעשו בישראל והיה מועמד לפרס אופיר לסרט התיעודי הטוב ביותר בשנת 2000.

הסרט מציג לראשונה את תרבות הטראנס המחתרתית בישראל בימיה הראשונים. ניתן למצוא בו התייחסות ישירה לשימוש מסמים מסוגים שונים בצורה שלא נראתה בסרטים תיעודיים ישראליים לפניו.

תקציר העלילה
------------

באביב 1998 יצא הבמאי ישרי הלפרן לתעד את עולם הטראנס הישראלי ועקב אחרי 3 חברים: ברטו מקריית מוצקין, יוני ממושב חזון ורוויטל מטבריה שנחשפו למוזיקת הטראנס ול("מסיבות טבע") במהלך טיולים בהודו, ומנסים להפיק מסיבות דומות בישראל. השלושה, מנהלים חברה להפקת מסיבות בשם PEACE AND LOVE PRODUCTION, מארגנים מסיבות טראנס מחתרתיות, ללא עלות, בהן רבים מהמשתתפים נוטלים סמי הזיה. רוב המסיבות מתנהלות ללא אישור והמשטרה מנהלת מרדף לסגירתן. גיבורי הסרט הופכים בעל כורחם ממפיקי מסיבות, למובילי מאבק חברתי למען הלגיטימיות של מוזיקת הטראנס ותרבות מסיבות הטראנס בישראל. שיא ההתנגדות מגיע בהפגנת ענק, שהיא למעשה מסיבת ענק שנערכת בכיכר המרכזית בתל אביב, כיכר רבין תחת השם "תנו צ'אנס לטראנס".

הפקת הסרט
---------

הסרט בוים על ידי ישרי הלפרן והופק על ידי ישרי הלפרן ודורון צברי אשר הצטרף לצוות ההפקה בשלב מתקדם יותר. הסרט נערך על ידי הלפרן ואייל צרפתי. במקור הסרט התחיל ככתבה לתוכנית "יומן" של ערוץ 1, אך בגלל הנוכחות הגבוהה של סמים בסרט נאלץ היוצר להשלים את הסרט באופן עצמאי ובתמיכת הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה.

ראו גם
------

* מוזיקת טראנס
* ישרי הלפרין
* דורון צברי

קישורים חיצוניים
----------------

* פצצות בדרך לסוף העולם, ברשת החברתית פייסבוק
* צפייה בסרט המלא
* חיליק גורפינקל, פצצה קטנה למוח, באתר ynet, 19 באוקטובר 2000
* פצצות בדרך לסוף העולם, באתר הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה

הערות שוליים
------------

1. ↑  "פצצות בדרך לסוף העולם" הערב בטלוויזיה, באתר וואלה!‏, 19 באוקטובר 2000
2. ↑  אתר הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה
**קצר פה כל כך האביב** הוא שיר ישראלי שכתב דויד גרוסמן והלחין יהודה פוליקר, שאף מבצע את השיר.

היצירה
------

דויד גרוסמן כתב את השיר הזה על בנו, סמ"ר אורי גרוסמן, שנפל במלחמת לבנון השנייה. הוא פנה לזמר יהודה פוליקר בבקשה שילחין את השיר, וזה ראה אור ב-9 במרץ 2011.

גרוסמן אמר שבעיניו זהו שיר על מלאות החיים, על הצמיחה והלבלוב שבהם ועל האובדן. הוא פנה לפוליקר בבקשה להלחנת השיר, מכיוון שהרגיש שיש בפוליקר "שילוב חזק ונוגע ללב של כאב ושמחת חיים".

זהו השיר השני שנכתב לזכרו של אורי גרוסמן. ב-2010, נכתב השיר הראשון "הודעה נמסרה למשפחה" על ידי יואב גינאי, ידידה של משפחת גרוסמן. גם את השיר הזה הלחין פוליקר, וירדנה ארזי שרה אותו.

במהלך הקריירה שלו הלחין וביצע פוליקר שירים נוספים שיוחסו לבנים או לבנות שנפלו או הלכו לעולמם, ביניהם השירים "יורם" ו"פרח". שירו "כשתגדל" הפך לשיר המזוהה עם אבל על נפילת בן, גם אם לא לכך התכוון יעקב גלעד, שכתב אותו. השירים הנוספים שהלחין פוליקר כוללים גם שירים שנכתבו על השואה, ביניהם "אפר ואבק" ו"חלון לים התיכון".

"קצר פה כל כך האביב" סיים במקום ה-31 במצעד השירים השנתי של וואלה! ושל רשת ג' תשע"א. במצעד שירי העשור של וואלה! NEWS לשנים תש"ע - תשע"ט, הגיע השיר למקום הרביעי.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "קצר פה כל כך האביב" באתר יוטיוב
* מילות השיר "קצר פה כל כך האביב" באתר שירונט
* אסף נבו, ‏פוליקר בשיר שכתב דוד גרוסמן לזכר בנו, באתר ‏מאקו‏, 9 במרץ 2011.
* יהודה פוליקר - "קצר פה כל כך האביב", באתר וואלה!‏, 8 במרץ 2011.
* עופרה עופר אורן, מה מצא דויד גרוסמן ברגע קצר בין אדר לניסן, ואיך הכל השתנה בקיץ, באתר Xnet‏, 13 באוגוסט 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  נדב מנוחין‏, מברי סחרוף ועד נטע ברזילי: השירים שעשו את העשור - מקומות 1-25, באתר וואלה!‏, 26 בספטמבר 2019
"**תתנו לו צ'אנס**" הוא שיר שכתב והלחין הקומיקאי ציון ברוך וביצעה מה קשור? בה הוא חבר. השיר יצא לאור בשנת 2005.

את השיר עיבדו דודו טסה, עדי גולדשטיין ושמואל דניאל.

רקע
---

בשנת 2005 הוציאה השלישייה הקומית "מה קשור" (ציון ברוך, שלום מיכאלשווילי ואסי ישראלוף) אלבום מוזיקלי, שנקרא תחילה "תתנו לו צ'אנס" אך תוקן לאחר מכן ל"תנו לו צ'אנס"[דרוש מקור]. מתוך שירי האלבום, היה "תתנו לו צ'אנס" ללהיט.

"תתנו לו צ'אנס" הוא שיר הומוריסטי, והושר על ידי ציון ברוך, כאשר חבריו לשלישייה מלווים אותו בשירה. הדובר בשיר טוען כי אמנם אין לו כישורים מוזיקליים כשל זמרים רבים אותם הוא מציין, אך יתרונו הגדול לדבריו הוא שהוא "שר מהלב".

תוכן השיר
---------

הדובר מזכיר בשיר זמרים רבים, כדוגמה לכך שאינו זמר מקצועי כמותם.

בבית הראשון מוזכרים הזמרים אהוד בנאי, גידי גוב ושלמה ארצי.

בבית השני מזכיר הדובר את אריק איינשטיין, שלום חנוך, שלמה גרוניך ואת יוני בלוך.

בבית השלישי מוזכרים דודו טסה, הפזמונאי אהוד מנור (היחיד מהשמות הנזכרים שאיננו זמר), וסמיר שוקרי תוך אזכור כישרונו בנגינה בכינור.

בפזמון החוזר מבקשים המלווים בשיר לתת לדובר צ'אנס, כי הוא שר מהלב.

בבית הבא אומר הדובר שאיננו עמיר בניון הידוע במנעד הקולי שלו, ואיננו שירי מימון, שי גבסו או נינט טייב, שעלו לגמר בתוכנית המציאות כוכב נולד בשנת 2003, ופתחו בקריירה מוזיקלית בעקבות כך.

הבית הבא חורג מן הבתים הקודמים. בכל שורה מציין הדובר שם של זמר, והמלווים מציינים שיר שלו. כך מוזכרים דני רובס ושירו "איך הוא שר", דני ליטני ושירו "יחס חם" ודני סנדרסון ושירו "אצל הדודה והדוד". בשורה האחרונה מוזכרת שורה מן השיר "אני לא יכולה בלעדיך" ששרה דנה אינטרנשיונל.

בפזמון החוזר שמופיע בהמשך יש התייחסות לשיר הפתיחה של הסדרה לילדים "הלב".

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ לשיר בוים על ידי בן בכר והשתתפו בו ידוענים רבים, בהם דני רובס (שמופיע במקביל לשורה בשיר "אני לא דני רובס"), ישראל קטורזה, אדיר מילר, אסי כהן, אסי לוי, דוד ד'אור, אלי פיניש, יגאל שילון, עמוס תמם ודודו טופז. המשתתפים בקליפ מגלמים אסירים וסוהרים בבית סוהר המשתתפים בקטטה במהלך מרד אסירים.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "תתנו לו צ'אנס" באתר יוטיוב
* מילות השיר "תתנו לו צ'אנס" באתר שירונט

הערות שוליים
------------

1. ↑  דודו טסה, עדי גולדשטיין, שמוליק דניאל
2. ↑  קליפ רווי סלבס לשיר של "מה קשור", באתר וואלה!‏, 29 ביוני 2005
**Scotty Doesn't Know** (בעברית: **סקוטי לא יודע**) הוא שיר שנכתב ובוצע על ידי להקת הרוק האמריקאית לוסטרה (אנ'). השיר נכתב במקור עבור הסרט יורוטריפ משנת 2004, והוא עוסק בצורה הומוריסטית בכך שחברתו של סקוטי גיבור הסרט, פיונה, בוגדת בו מבלי שהוא שם לב לכך. השיר שואב השראה גם מסיפור החיים האמיתי של חבר של הלהקה מבית הספר התיכון, שרידון, ששמו האמצעי הוא סקוטי והוא נכתב מנקודת המבט של האדם איתו פיונה מנהלת את הרומן. השיר יצא לאור בסופו של דבר באלבומהּ מ-2006, *Left for Dead*. השיר הגיע למקום ה-53 במצעד 100 שירי הפופ, למקום ה-39 במצעד השירים הדיגיטליים ולמקום ה-75 במצעד בילבורד הוט 100, בעיקר בשל הכמות הגבוהה של הורדות דיגיטליות שלו.

בשנת 2018, השיר זכה לתשומת לב נרחבת באוסטרליה לאחר שבעת נפרץ האתר הרשמי של סקוט מוריסון, ראש ממשלת המדינה, השיר הושמע באתר על ידי הפורצים.

יורוטריפ
--------

בסרט יורוטריפ, סקוטי (סקוט מקלוויץ) נזרק על ידי חברתו פיונה (קריסטין קרוק) המגלה לו כי היא בגדה בו עם סולן להקת בית הספר (מאט דיימון). הלהקה מבצעת את השיר במסיבת סוף השנה שסקוטי נמצא בה והשיר זוכה לשבחים מדמויות רבות בסרט (כולל הוריו של סקוטי ובסופו של דבר גם מסקוטי עצמו). השיר הופך לפופולרי מאוד, והוא מופיע ברדיו וברחבי העולם. בברטיסלאבה, בירת סלובקיה אליה מגיע סקוטי עם חבריו במהלך הסרט, השיר עבר רמיקס והוא מושמע במועדון לילה פופולרי. עד סוף הסרט, השיר הופך כל כך נפוץ ופופולרי עד שחברו הטוב ביותר של סקוטי, קופר, משתמש בו כרינגטון בטלפון הנייד שלו (שכן בתקופה זו ניתן היה להשתמש רק ברינגטונים הוספו למכשיר על ידי חברת היצור שלו).

שימוש בהשתלטות על אתר ראש ממשלת אוסטרליה
----------------------------------------

ב-18 באוקטובר 2018, אתר האינטרנט האישי של ראש ממשלת אוסטרליה, סקוט מוריסון, היה נתון להשתלטות לאחר שהבעלות על הדומיין שלו נגמרה ככל הנראה, ולא חודשה. במקום להציג מידע על ראש הממשלה, הדף הציג תמונה של מוריסון כשהשיר "Scotty Doesn't Know" מתנגן ברקע.

האיש מאחורי ההשתלטות טען ששילם 50 דולר אוסטרלי עבור הדומיין.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2006)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 75 |
| מצעד 100 שירי הפופ | 59 |
| מצעד השירים הדיגיטליים | 39 |

נתוני מכירות
------------

| אזור | תואר | מכירות |
| --- | --- | --- |
| ארצות הברית (RIAA) | זהב | 500,000 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Scott Morrison's website plays lewd song Scotty Doesn't Know after internet prank takeover". *ABC News*. 19 באוקטובר 2018. נבדק ב-19 באוקטובר 2018. `{{cite news}}`:  (עזרה)
2. ↑  Ryan, Mike (17 באוגוסט 2018). "Don't Tell Scotty but Here's an Oral History of 'Scotty Doesn't Know'". *Uproxx*. נבדק ב-5 באוגוסט 2022. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  "PM's website taken over by troll, plays loop of 'Scotty Doesn't Know'". *SBS News*. 19 באוקטובר 2018. נבדק ב-19 באוקטובר 2018. `{{cite news}}`:  (עזרה)
4. ↑  "Scotty Doesn't Know: prankster takes over Scott Morrison's website". *The Guardian*. Australian Associated Press. 19 באוקטובר 2018. נבדק ב-19 באוקטובר 2018. `{{cite news}}`:  (עזרה)
חלב שקדים
חלב שקדים גולמי
**חָלָב שְׁקֵדִים** הוא משקה לבן העשוי משקדים טחונים, מים ולעתים גם ממתיקים.

בשונה מחלב מן החי, חלב השקדים אינו מכיל כולסטרול או לקטוז. חלב השקדים שימש כמשקה של המעמדות הגבוהים החל מהתקופה הרומית בכל רחבי אירופה ואסיה.

בימי הביניים שימש חלב השקדים תחליף לחלב בתקופת התענית, בה נאסר על נוצרים לאכול מוצרים מן החי. חלב השקדים אף שימש תחליף לחלב רגיל בשל עמידותו לעומת חלב הבקר (בתקופה בה טרם היו אמצעי הקירור), ולכן חלב השקדים שימש כמשקה, בעוד שחלב הבקר והצאן חובץ לחמאה וגבינות.

כיום נמכר חלב שקדים בייצור מסחרי, ולעיתים מוסיפים לו תמציות טעם בטעמי וניל ושוקולד. משקה שקדים מזרח תיכוני נפוץ המתבסס על חלב שקדים קרוי "רוזטה" ונמכר לרוב כסירופ לבן ממותק בניחוח שקדים, אותו מדללים במים קרים או שותים עם ערק. בישראל נמכר ממרח חלב שקדים בכבישה קרה (במרקם דמוי טחינה) שאינו ממותק, הניתן לשימוש כמשקה (כשמדולל במים), כממרח לכריכים וכתוספת לסלט פירות, גרנולה ודגני בוקר.

מרכיבים תזונתיים
----------------

בניגוד לחלב ולחלב סויה, כמות החלבון בחלב שקדים היא מועטה ביותר, ותכולת הנתרן שבו גבוהה יותר. בהשוואה לחלב פרה, חלב שקדים מכיל פחות שומן רווי ויותר שומן לא רווי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חלב שקדים** בוויקישיתוף
* שימושים בחלב שקדים, ומתכון להכנתו
* חלב שקדים - ערך תזונתי ומתכון להכנתו
* תחליפים לחלב פרה באתר emama
* חלב שקדים ותזונת ילדים באתר אמא אדמה
* "מראית עין" - על אכילת בשר בחלב שקדים

הערות שוליים
------------

1. ↑  מאיה נבון, כל סוגי החלב ותחליפיו - מה הכי בריא לנו?, באתר ynet, 3 בינואר 2014
2. ↑  אחת ולתמיד: האם חלב צמחי הוא תחליף לחלב פרה?, באתר Infomed
**AN/APG-63** ו-**AN/APG-70** הם משפחת מערכות מכ"ם שתוכננו על ידי יוז איירקראפט (Hughes Aircraft; כיום ריית'און) עבור מטוס הקרב F-15 איגל להשגת עליונות אווירית.

מערכות מכ"ם אלו הן מסוג דפק-דופלר, והן פועלות בטווח התדרים X. הן תוכננו הן עבור משימות אוויר-אוויר והן עבור משימות אוויר-קרקע. הן מסוגלות לגלות מטרות בגובה גבוה ובגובה נמוך מבלי להתבלבל מהחזרי הקרקע. המערכות מסוגלות לגלות ולעקוב אחר כלי טיס ומטרות קטנות ומהירות במרחקים של מטווח קרוב מאוד ועד לטווח של מעבר לטווח ראייה, ובגבהים נמוכים מאוד. המכ"ם מזין את נתוני המטרה למחשב המרכזי של המטוס להפעלה מיטבית של מערכות הנשק. בקרבות אוויר צמודים, המכ"ם יכול לרכוש את המטרה אוטומטית ולהציג את הנתונים לטייס בתצוגה העילית של המטוס.

AN/APG-63
---------

ה-AN/APG-63 פותח בשנות השבעים המוקדמות והיה בשירות מבצעי החל מ-1973. ב-1979 הוא עבר שדרוג משמעותי והפך למכ"ם המוטס הראשון שכלל מעבד אות הניתן התכנות. מעבד האות הניתן לתכנות איפשר לשנות את המערכת על-מנת להתאימה לעבודה במודים חדשים ועם מערכות נשק חדשות באמצעות שינוי בתוכנה במקום שינוי בחומרה.

ה-AN/APG-63 כבר לא מיוצר כיום אך הוא נשאר בשירות. כמעט 1,000 מערכות AN/APG-63 נמסרו עד שהופסק ייצורו ב-1986. כ-700 עדיין מבצעיים במטוסי F-15A/B/C/D המופעלים על ידי חיל האוויר האמריקני, המשמר הלאומי האווירי, חיל האוויר הישראלי, חיל האוויר היפני וחיל האוויר הסעודי.

AN/APG-70
---------

ה-APG-70 הוא תכנון מחודש של ה-APG-63 משנות השמונים שנועד לשפר את אמינותו ולהקל על אחזקתו. בנוסף, טכנולוגיית מערך שערים אפשרה ל-APG-70 לכלול מודים חדשים בעלי יכולות משופרות. כמו ה-APG-63 הבסיסי, ה-APG-70 לא מיוצר יותר; אך הוא עדיין מבצעי בדגמים מאוחרים של מטוסי F-15C/D, ב-F-15E סטרייק איגל ובנגזרותיו: ה-F-15I ("רעם") של חיל האוויר הישראלי וה-F-15S של חיל האוויר הסעודי.

AN/APG-63(V)1
-------------

ה-APG-63(V)1 הוא תכנון מחודש של חומרת המכ"ם משנות התשעים שנועד לשפר את אמינותו וביצועיו. התכנון מחדש איפשר לכלול גם מודים חדשים רבים. הוא נועד להחליף מערכות APG-63 שהותקנו בדגמים מוקדמים של מטוסי F-15C/D, והוא סיפק שיפור בביצועים ובאמינות. ריית'און מסרה 161 מערכות מכ"ם מסוג APG-63(V)1 לחיל האוויר האמריקני, והיא קיבלה חוזה לאספקת 40 מערכות כאלו גם לקוריאה הדרומית עבור ה-F-15K סלאם איגל שהזמינה.

AN/APG-63(V)2
-------------

ה-APG-63(V)2 הוא מכ"ם AESA שהותקן במספר מצומצם של מטוסי F-15C של חיל האוויר האמריקני. שדרוג זה כולל את רוב החומרה החדשה של ה-APG-63(V)1, אך מוסיף מערכת AESA. ה-AESA מספק עדכוני עקיבה מיידיים ויכולת משופרת לעקיבה אחר מטרות מרובות. ה-APG-63(V)2 תואם למערכות הנשק שמופעלות כיום על ידי ה-F-15C ומאפשר לנצל את מלוא היכולות של ה-AIM-120 אמראם, הנחיית מספר טילים בו-זמנית למספר מטרות המרוחקות אחת מהשנייה.

AN/APG-63(V)3
-------------

מכ"ם ה-APG-63(V)3 הוא דגם מודרני של ה-APG-63(V)2, העושה שימוש בטכנולוגיית AESA זהה לזו המשמשת את ה-APG-79. ה-3(V) מיועד להתקנה במטוסי F-15C, והוא צפוי לשמש גם את מטוסי ה-F-15SG החדשים של סינגפור. ריית'און מסרה את האבטיפוס הראשון של מערכת ה-APG-63(V)3 ביוני 2006.

AN/APQ-180
----------

ה-APQ-180 היא נגזרת של מכ"ם ה-APG-70, שיועדה להתקנה על ה-AC-130U. היא כוללת מעבד אות אנלוגי משודרג ומספר מודי אוויר-קרקע משופרים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **APG-63 ו-APG-70** בוויקישיתוף
**מאור לוי** (נולד ב-18 ביוני 2000) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר במכבי פתח תקווה, ובנבחרת ישראל עד גיל 21. בנו של העיתונאי תומר לוי.

קריירה
------

לוי התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של מ.ס. נשר, ובגיל 14 הצטרף למחלקת הנוער של מכבי חיפה. ב-21 ביולי 2019 לוי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 0–1 להפועל באר שבע במסגרת גביע הטוטו. ב-23 ביוני 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל בניצחון 1–3 נגד הפועל תל אביב.

עונה לאחר מכן רשם 22 הופעות בליגה כאשר בכולם נכנס כמחליף. בעונה זו היה שותף לזכייה של הקבוצה באליפות. ב-29 ביולי 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 1–5 נגד דינמו טביליסי במסגרת מוקדמות הליגה האזורית.

ב-10 בינואר 2023 הושאל למכבי פתח תקווה עד לסיום העונה.

### קריירה בינלאומית

מאז פברואר 2021 לוי הוא חלק מסגל הנבחרת הצעירה של ישראל, אז ערך את הופעת הבכורה שלו מול הנבחרת הצעירה של הונגריה.

תארים
-----

מכבי חיפה
* אליפות: 2020/2021, 2021/2022
* אלוף האלופים: 2021
* גביע הטוטו: 2021/2022

קישורים חיצוניים
----------------

* מאור לוי, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* עמוד השחקן, באתר הרשמי של מכבי חיפה

הערות שוליים
------------

1. ↑  שלמה וייס ורענן ברנובסקי‏, מאור לוי הושאל ממכבי חיפה למכבי פתח תקוה עד תום העונה, באתר וואלה!‏, 10 בינואר 2023
**STS-8** היא המשימה השמינית בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א, והמשימה השלישית של מעבורת החלל צ'לנג'ר. משימה זו הייתה הראשונה שהמריאה ונחתה בלילה.

צוות
----

* **מפקד המשימה:** ריצ'רד טרולי (Richard H. Truly)
* **טייס:** דניאל ברנדנסטיין (Daniel C. Brandenstein)
* **מומחה למשימה:** דייל גרנדר (Dale A. Gardner)
* **מומחה למשימה:** גיון בלופורד (Guion S. Bluford)
* **מומחה למשימה:** ויליאם טורונטון (William E. Thornton)

המשימה
------

המשימה יצאה לדרכה ב-30 באוגוסט 1983 בשעה 2:32:00 בלילה ממרכז החלל קנדי שבפלורידה, כשעל סיפונה של המעבורת 5 אסטרונאוטים: מפקד המשימה, ריצ'רד טרולי, שהיה הטייס במשימת STS-2; שלושה מומחי משימה - בלופורד, שהיה האמריקאי-אפריקאי הראשון שטס לחלל, דלה גרנדר, ויליאם טורונטון; וטייס המשימה דניאל ברנדנשטיין.

במשימה זו היו מספר רב של ניסויים, ונפרס הלוויין הרב תכליתי, INSAT-1B של הודו בחלל. בנוסף, הוסט סיפון הטיסה מהשמש למשך 14 שעות, כדי לבדוק את עמידותו לתנאי קור קיצוניים. הצוות גם ערך ניסוי ובו צילם צינור חוֹם שהותקן בתא המטען של המעבורת.

ניסוי נוסף התבצע בגובה 250 ק"מ כדי לבדוק את הזוהר המקיף את המעבורת בזמן חשכה, שנגרם מאטומי חמצן. המפרקים של הזרוע הרובוטית נבדקו בעומסים גבוהים. שש חולדות שהוטסו במעבורת נבדקו, כדי לבדוק את תגובתן לתנאי החלל. גם תגובתם של אנשי הצוות לתנאי חוסר המשקל נבדקה במספר ניסויים קוגניטיביים.

ניסויים נוספים כללו ניסוי נוסף באלקטרופורוזה, ניסוי של תלמידים, וניסויים אחרים. בנוסף, שמונה פחיות עם 250,000 מעטפות היום הראשון מטעם שירות הדואר של ארצות הברית הוטסו במעבורת.

ניסויי תקשורת בין המעבורת ולוויין מעקב וממסר נתונים, ששוגר במשימה STS-6, בוצעו בעזרת אנטנת ערוץ ה-Ku של המעבורת.

נחיתת הצ'לנג'ר התבצעה בבסיס חיל האוויר אדוארדס, בקליפורניה, במסלול נחיתה 22, בשעה 12:40:43 בלילה לפי השעון הפסיפי.

המעבורת חזרה למרכז החלל קנדי ב-9 בספטמבר 1983.

ראו גם
------

* משימות מעבורות החלל

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **STS-8** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של STS-8
* סיכום המשימה באתר נאס"א
	+ סרטון על המשימה
* תיאור המשימה

| משימות מעבורת החלל צ'לנג'ר |
| --- |
| משימות | STS-6 • STS-7 • STS-8 •STS-41-B • STS-41-C • STS-41-G • STS-51-B • STS-51-F • STS-61-A • STS-51-L |  |
| ראו גם | אסון מעבורת החלל צ'לנג'ר |
**גלעד רמות** (נולד ב-1950) הוא תת-אלוף במילואים בצה"ל, שירת כראש כוחות הנ"מ בחיל האוויר.

חייו
----

רמות התגייס לצה"ל ב-1968. שירת במערך טילי ההוק כעוזר בקר, לאחר קורס קצינים שירת כקצין, מפקד סוללה וסגן מפקד גדוד הוק. לאחר מכן פיקד על קורס קציני נ"מ, היה סגן מפקד אגד נ"מ וקצין אג"ם במפקדת כוחות הנ"מ. כאלוף-משנה פיקד על אגד נ"מ ובשנים 1992 עד 1993 פיקד על בית הספר לנ"מ. בסיום תפקידו היה אחראי על פרויקט העברת בית הספר מהרצליה לצפון הנגב. ב-1994 קודם לדרגת תת-אלוף ומונה למפקד כוחות הנ"מ כיהן בתפקיד עד 1998. בתקופת כהונתו הפך הנ"מ למערך הלחימה השני בצה"ל ששילב בתוכו נשים, לאחר קורס טיס. 

לאחר שחרורו, מכהן במספר תפקידים בקבוצת אינטרגאמא, בהם כמנכ"ל חברת "דל-תה ציוד הנדסי" העוסקת בתחום הציוד הביטחוני, נשיא דל-תה מערכות, נציגת חברת ריית'יאון בישראל, יו"ר חברת ג'נרל מהנדסים משנת 2004 ומאפריל 2001 ועד מאי 2011 כיו"ר חברת אר.אר מדיה, בתקופתו הונפקה החברה בנאסד"ק.. 

רמות בוגר תואר ראשון במדעי החברה מאוניברסיטת בר-אילן, ותואר שני במנהל מן המכללה הגבוהה ללוחמה אווירית (École de l'air) בצרפת.

קישורים חיצוניים
----------------

* תא"ל (במיל.) גלעד רמות באתר עמותת עיט

הערות שוליים
------------

1. ↑  עומרי כהן, אר.אר.סאט גייסה 45 מיליון דולר בבורסת נאסד"ק לפי שווי של 208 מיליון דולר, באתר הארץ, 1 בנובמבר 2006

| מפקדי מערך ההגנה האווירית |
| --- |
|  פיקוד הנ"מ (1950-1971) | בוריס סניור • משה תמיר |  |
|  מערך הנ"מ (1965-2011) | אריה גור • משה תמיר • מאיר שריב • רוניה לפיד • מאיר שריב • איתן יריב • אורי רם • יצחק בירן • גלעד רמות • אריה פישביין • יאיר דורי • אילן ביטון • דניאל מילוא • דורון גביש |
|  מערך ההגנ"א (2011-) | דורון גביש • שחר שוחט • צביקה חיימוביץ' • רן כוכב • גלעד בירן |
**ג'ון ל. דולן** (באנגלית: **John L. Dolan**) הוא קצין בדימוס בדרגת לוטננט גנרל בחיל האוויר של ארצות הברית, בתפקידו האחרון שירת כקצין האג"ם של המטות המשולבים.

ביוגרפיה
--------

דולן למד לתואר ראשון בכימיה באוניברסיטת צפון קולורדו במסגרת תוכנית הכשרת קציני המילואים של חיל האוויר של ארצות הברית.

באוקטובר 1986 התגייס לחיל האוויר ועבר קורס טיס בבסיס רייס שבטקסס. שירת כטייס ומדריך טיסה על מטוסי F-16 פייטינג פלקון בבסיס מיסוואה שביפן. בינואר 1992, במהלך שירותו ביפן, התנגש מטוסו עם מטוס תדלוק, הוא נאלץ לנטוש וחולץ לאחר חמש שעות ממימי האוקיינוס השקט על ידי חיל הים היפני. בתפקידו הבא שימש קצין נשק ומוביל מבנה בטייסת F-16 בגרמניה. לאחר מכן שימש מדריך ועוזר קצין מבצעים בבסיס נליס שבנבדה, וקצין בטיחות בכנף הקרב השמינית בבסיס קונסאן שבקוריאה הדרומית. לאחר לימודים במכללה לפיקוד ומטה של חיל האוויר שימש ראש מדור אוויוניקה וחקר ביצועים של מטוסי F-22 ראפטור במפקדת פיקוד הקרב של חיל האוויר. בשנים 2002–2005 שימש עוזר מפקד בית הספר למערכות נשק של חיל האוויר ומפקד טייסת F-16 המשויכת לבית הספר.

בשנים 2006–2008 מילא תפקידי מטה במחלקת ההגנה. ביולי 2008 מונה לסגן מפקד כוח המשלוח האווירי 332 שהוצב בעיראק. ביולי 2009 מונה לקצין קישור לסנאט במשרד מזכיר חיל האוויר. במאי 2010 מונה למפקד כנף הקרב השמינית בבסיס קונסאן בקוריאה הדרומית. במאי 2011 מונה לסגנו של ראש הלשכה המשפטית במשרד מזכיר חיל האוויר.

בנובמבר 2012 קודם לדרגת בריגדיר גנרל ומונה למפקד כוח המשלוח האווירי 451 ולמפקד שדה התעופה של נאט"ו בקנדהאר שבאפגניסטן. בינואר 2013 מונה לעוזר סגן מפקד כוחות האוויר של פיקוד מרכז. במאי 2014 מונה לראש מטה פיקוד האוקיינוס השקט של ארצות הברית.

ביוני 2015 קודם לדרגת לוטננט גנרל ומונה למפקד חיל האוויר החמישי של ארצות הברית ולמפקד כוחות ארצות הברית ביפן. באוגוסט 2016 מונה לקצין אג"ם של המטות המשולבים ושירת בתפקיד עד אוגוסט 2018.

במהלך שירותו צבר דולן למעלה מ-4,000 שעות טיסה, והשתתף בלמעלה מ-200 טיסות מבצעיות.

ב-2019 מונה לסגן נשיא בחטיבת המודיעין והחלל של חברת ריית'יאון.

דולן בעל תואר שני במדעי אווירונאוטיקה וטכנולוגיה מאוניברסיטת אמברי-רידל בפלורידה, בוגר המכללה לפיקוד ומטה של חיל האוויר ובוגר המכללה הלאומית למלחמה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ון דולן** בוויקישיתוף
* ביוגרפיה באתר חיל האוויר של ארצות הברית
* ג'ון דולן באתר המטות המשולבים

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרטי התאונה, באתר aviation-safety.net
2. ↑  U.S. Forces Japan commander reconnects with Japanese service members who saved his life, אתר חיל הנחתים, ‏29 בספטמבר 2015
**פול זרחן** (באנגלית: **Paul Zarchan**; נולד ב-12 באוקטובר 1944) הוא מהנדס ומרצה יהודי-אמריקאי. נחשב מומחה בתחום הטילים המונחים. עבד שנים רבות במשרד הביטחון הישראלי, וכמרצה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס. חיבר ספרי לימוד רבים בתחום הטילים המונחים.

קורות חיים
----------

זרחן בעל תואר ראשון (BSEE) מהסיטי קולג' של ניו יורק (1966) ותואר שני (MSEE) מאוניברסיטת קולומביה (1967) שניהם בהנדסת אלקטרוניקה.

בשנים 1973–1975 שימש מהנדס מחקר בכיר במשרד הביטחון (של ישראל) וכיועץ לטכניון.

בשנת 1975 החל לעבוד כמהנדס ביצרנית הנשק ריית'יאון. בריית'יאון פיתח את בקרת הטיסה וההנחיה של הטיל AIM-120 אמראם. בה בעת ביצע עבודות ביון בשיתוף עם משרד הפנים וסוכנות הביון האמריקאית לניצול חידושים סובייטים לטובת ריית'יאון. 

משנת 1985 עד 2001 הוא היה חבר ראשי בצוות הטכני במעבדת צ'ארלס סטארק דרייפר (אנ'). מוקד עבודתו עבר מטילי איתור מכ"ם טקטיים להנחיית יירוט מבוסס-חלל. הוא מילא תפקיד מפתח בשינוי כמה מהיבטי ההדרכה והבקרה המקוריים של ניסוי Delta 180. חזר לתחום ההגנה מפני טילים לאחר מלחמת המפרץ ב-1991. 

משנת 2001 עד 2011 עבד במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) ומשנת 2011 משמש כיועץ בכיר במעבדות MIT Lincoln (אנ'). 

היה עורך ראשי וכיום עורך של "Journal of Guidance, Control, and Dynamics" של האגודה האמריקאית לאווירונאוטיקה ואסטרונאוטיקה AIAA (אנ').

פרי עטו
-------

ספריו של זרחן נלמדים באקדמיה בקורסים מתקדמים, בהם:

* Tactical and Strategic Missile Guidance (Progress in Astronautics and Aeronautics, Vol 124) - 1990
* Fundamentals Of Kalman Filtering: A Practical Approach (Progress in Astronautics & Aeronautics) - published by the American Institute of Aeronautics and Astronautics. 2001

* רשימת הספרים של פול זרחן

קישורים חיצוניים
----------------

* פול זרחן, ברשת החברתית LinkedIn
* פול זרחן, ברשת החברתית Goodreads
* פול זרחן, באתר ResearchGate
* פול זרחן, באתר גוגל סקולר
* דף אודות פול זרחן באתר הרשמי של AIAA (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Instructor : The American Institute of Aeronautics and Astronautics, web.archive.org, ‏2017-04-22
2. ↑  Paul Zarchan, **Progress In Astronautics and Aeronautics: Fundamentals of Kalman Filtering: A Practical Approach**, AIAA, 2005, ISBN 978-1-60086-458-2. (באנגלית)
**שבוע טוב** הוא סינגל של הזמר הישראלי אברהם טל, שיצא לאור ב-15 באפריל 2020.

רקע וכתיבה
----------

השיר הוא שיר פופ קצבי שנכתב על ידי טל עצמו, יחד עם הזמר בניה ברבי והפזמונאי אבי אוחיון, והולחן על ידי השלושה, יחד עם מתן דרור, שהפיק את השיר.

על הפצתו של השיר במהלך משבר הקורונה בישראל אמר טל: "תקופה לא קלה, שונה ומאתגרת עוברת על כולנו. כמו סיר לחץ של אנרגיה שרוצה לפרוץ. זו מהות השיר הזה, פרץ של שמחה. כמה אפשר לנוח, לשמוע מוזיקה רגועה? חייבים לקפוץ, לרקוד, גם אם זה לבד בבית". עוד סיפר כי השיר הוא "לא שיר סטנדרטי" שלו, ואמר: "האמת, שלא חשבתי בכלל לשחרר אותו, אבל השמעתי את השיר לאמא של חברה ירושלמית והיא הפילה לי את האסימון… שמחה זו שמחה וקדימה להוציא. שיהיה לכולנו שמח בלב. לשבוע חדש ובכלל לחיים".

הצלחה
-----

בצאתו, זכה השיר להצלחה, תוך שהגיע היישר אל המקום החמישי במצעד השבועי של חברת מדיה פורסט, וצבר באותו השבוע כ-99 השמעות בתחנות הרדיו בישראל. גם במצעד הרשמי של גלגלצ זכה השיר להצלחה, כשהגיע בשיאו למקום הרביעי. ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, נכון לאוגוסט 2020, צבר השיר כ-688 אלף השמעות.

ביקורת
------

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי ביקר את השיר באתרו "יוסמיוסיק", כשאמר: "טל התנדב אולי ראשון בעת הזו לפתוח את הסגר בשיר אסקפיסטי. דמעות עושות לו מנגינות, מנגינות מייצרות קצב: תוכן? לא חייבים עומק. שתשאל בחלומות מה יהיה עליהם גם בעצב וגם בשמחות. עצב – לא כאן. הוא אוהב לראות אותה רוקדת (למה היא גונבת שמיכות?) ולמרות הטעויות – יד אוחזת ביד ו'שיהיה לנו שבוע טוב / כל מה שנשאר זה לאהוב'. זה הכל. זה המסר. חולף עם רוח השמחה", ונתן לשיר כארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה.

וידאו קליפ
----------

את הווידאו קליפ של השיר פרסם טל בערוץ היוטיוב שלו ב-7 ביוני 2020, כחודשיים לאחר צאת הסינגל. בקליפ מופיעים אביו של טל וסַפָּרו. נכון לאוגוסט 2020, לקליפ של השיר כשני מיליון צפיות, ולאודיו הרשמי שלו כ-3.8 מיליון.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2020)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 5 |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 4 |

| 
‏‏‏  **מצעדים שנתיים (2020)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 8 |
| גלגלצ | 11 |
| מאקו ורדיו תל אביב | 27 |
| כאן גימל | 5 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  אברהם טל, בניה ברבי ואבי אוחיון
2. ↑  אברהם טל, בניה ברבי, אבי אוחיון ומתן דרור
3. 1 2 3  לשבוע טוב במיוחד: אברהם טל בקליפ חדש ושמח. צפו, באתר "סרוגים", 7 ביוני 2020
4. 1 2  המצעד הישראלי השבועי, באתר מדיה פורסט, שבוע 25 לשנת 2020
5. 1 2  המצעד השבועי, באתר גלגלצ, 26 באוגוסט 2020
6. ↑  *שבוע טוב*, נבדק ב-2020-08-31
7. ↑  יוסי חרסונסקי, שבוע טוב, באתר "יוסמיוסיק", 19 במאי 2020
8. 1 2   אברהם טל - שבוע טוב (קליפ רשמי) | Avraham Tal, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 2:32)
9. ↑   אברהם טל - שבוע טוב, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 2:31)
10. ↑  ערב טוב עם גיא פינס, ‏חנן בן ארי: "אני לא ישן בלילה מזה שעברתי את נועה ומרגי", באתר ‏מאקו‏, 17 בדצמבר 2020
**אושר דוידה** (נולד ב-18 בפברואר 2001) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת קשר הכנף במכבי תל אביב.

קריירת מועדונים
---------------

דוידה נולד וגדל באשדוד. החל את דרכו במחלקות הנוער של מ.ס. אשדוד ומכבי תל אביב, ובשנת 2015 הצטרף למחלקת הנוער של הפועל תל אביב. הוא זכה יחד עם קבוצת הנוער של המועדון בגביע המדינה לנוער בעונת 2018/2019.

ב-30 ביולי 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 2–3 למ.ס. אשדוד במסגרת גביע הטוטו 2019/2020. ב-4 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הישראלית, בהפסד 1–2 למכבי חיפה במסגרת המחזור התשיעי לעונת 2019/2020. בעונה זו שיחק לסירוגין בקבוצת הבוגרים ובקבוצת הנוער של המועדון, וערך תשע הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת.

ב-9 בנובמבר 2020 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–1 על הפועל חדרה במסגרת המחזור השישי בליגה לעונת 2020/2021. בעונה זו הפך לשחקן הרכב קבוע בקבוצה הבוגרת, וערך 30 הופעות ליגה, בהן הבקיע שלושה שערים, ובסיומה העפיל עם הקבוצה לגמר גביע המדינה, בו פתח בהרכב בהפסד הפועל 1–2 למכבי תל אביב לאחר הארכה. את עונת 2021/2022 סיים עם שמונה שערים ב-34 משחקי ליגה.

ב-23 באוגוסט 2022 חתם בסטנדרד לייז' מליגת העל הבלגית. חמישה ימים לאחר מכן ערך הופעת בכורה בקבוצה, בניצחון 0–1 על קורטרייק.

ב-30 באוגוסט 2023 חתם במכבי תל אביב לארבע שנים.

נבחרות ישראל
------------

שיחק בכל נבחרות הנערים (למעט בנבחרת נערים ב' עד גיל 16) והנוער של ישראל.

מאז 2020 הוא חלק מסגל נבחרת ישראל הצעירה עד גיל 21.

חיים אישיים
-----------

דוידה מאורס לשיר משה

תארים
-----

מכבי תל אביב
* גביע הטוטו: 2023/2024

קישורים חיצוניים
----------------

* אושר דוידה, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  איציק כלפי, ליגיונר חדש: אושר דוידה חתם בסטנדרד ליאז', באתר ONE, ‏23 באוגוסט 2022
2. ↑  דוידה חתם ל-5 שנים במכבי, באתר מכבי תל אביב, ‏30 באוגוסט 2023
3. ↑  "אושר הסתיר הכל שלושה חודשים", באתר ONE - מספר אחת בספורט, ‏2024-01-11
**תוכנית FIA** (באנגלית:**Future Imagery Architecture**, שיטת צילום עתידית) הייתה תוכנית לבניית דור חדש של לווייני צילום בתחום האופטי ומכ"ם מפתח סינתטי עבור משרד הסיור הלאומי. מכרזים לפיתוח המערכת הסתיימו בשנת 1999 כאשר ריית'יאון זכתה בחלק הקרקעי של המערכת ובואינג בבניית ושיגור לוויינים. בשנת 2005 המרכיב האופטי של המערכת בוטל. לווייני מכ"ם מפתח סינתטי שוגרו החל משנת 2010.

מטרות ויעדים של התוכנית אינם ברורים וסודיים עד היום. ככל הנראה היה מדובר בניית לוויינים קטנים וקלים לעומת הדור הקודם. כמו כן ייתכן והיה תוכנית להציב אותם במסלול גבוהה יותר כדי להגן מפני התקפות.

תכנון החלק האלקטרו-אופטי נתקל בבעיות טכניות רבות. בשנת 2003 "בואינג" הודיע על הצורך בתכנון מחדש לאור אי יכולת השגת יעדים עם התכנון הקיים. בשנת 2005 התברר שבפיתוח כבר הושקעו 10 מיליארד $ ובואינג נמצא בהשקעת יתר. בספטמבר 2005 חוזה עם בואינג בוטל ובמקום זה לוקהיד מרטין קיבלה חוזה לבניית זוג חדש של לוויינים מדגם KH-11 KENNEN. בשנת 2012 טלסקופים שנבנו עבור הפרויקט נתרמו לנאס"א. משקל כל טלסקופ היה כ-1,700 ק"ג. בנוסף המערכת הייתה צריכה לכלול כ-10 לוויינים והיו אמורים לספק מידע באיכות הרבה יותר טובה מלווייני "KH-11 KENNEN".

מרכיב שכולל לווייני מכ"ם מפתח סינתטי התקדם בהתאם לתוכנית. לווייני התוכנית שוגרו מבסיס חיל האוויר ונדנברג בשנים 2010–2018. הלוויינים פועלים בגובה של כ-1000 ק"מ. הם החליפו לווייני מסדרה "Lacrosse" ששיגורם הופסק בשנת 2005. בסך הכול שוגרו 5 לוויינים.

קישורים חיצוניים
----------------

* תיאור התוכנית
* תיאור הלוויינים

הערות שוליים
------------

1. ↑  A peek into secrets most jealously guarded, Baltimore Sun, ‏2001-09-08
2. ↑  Future Imagery Architecture [FIA - 2005 Restructuring], www.globalsecurity.org
**ניקולאס "ניקו" פאס מרטינס** (בספרדית: **Nicolás "Nico" Paz Martínez**; נולד ב-8 בספטמבר 2004 בסנטה קרוס דה טנריפה שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי-ארגנטינאי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת ריאל מדריד מהלה ליגה.

קריירת מועדונים
---------------

פאס גדל במחלקות הנוער של סן חואן, טנריפה וריאל מדריד. בשנת 2022 החל לשחק בריאל מדריד קסטיליה, קבוצת המילואים של ריאל מדריד.

בעונת 2023-2024 סבלה ריאל מדריד מפציעות רבות בסגל וחוסרים בעמדות ההתקפה והקישור, דבר שגרם לזימונו של פאס מקבוצת המילואים הישר לקבוצה הבוגרת.

את שערו הראשון בקבוצה הבוגרת הבקיע ב-29 בנובמבר 2023 נגד נאפולי במסגרת שלב הבתים של ליגת האלופות. בזכות שער זה הפך פאס לשחקן הארגנטינאי השני הצעיר ביותר שהבקיע בליגת האלופות, כאשר לפניו עומד הכדורגלן ליונל מסי.

קריירה בינלאומית
----------------

נכלל בסגל נבחרת ארגנטינה עד גיל 20 לטורניר אליפות אמריקה הדרומית עד גיל 20 בשנת 2023.

קישורים חיצוניים
----------------

* ניקו פאס, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN
שגיאות פרמטריות בתבנית:ועדה פרלמנטרית   
פרמטרים [ 1 ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**ועדת נתניהו** היא ועדת חקירה ממלכתית שהוקמה ב-14 ביוני 1988, על יסוד החלטת ממשלת ישראל העשרים ושתיים בראשותו של יצחק שמיר, לבדיקת תפקודה ויעילותה של מערכת הבריאות בישראל.
בראש הוועדה עמדה שופטת בית המשפט העליון - שושנה נתניהו.

על בסיס החלטות הוועדה חוקק שר הבריאות חיים רמון את חוק ביטוח בריאות ממלכתי.

חברי הוועדה
-----------

נשיא בית המשפט העליון, מאיר שמגר, מינה את חבריה:

| שם | הערה |
| --- | --- |
| שושנה נתניהו | שופטת בית המשפט העליון וראש הוועדה |
| פרופסור שמואל פנחס |  |
| פרופסור אריה שירום |  |
| פרופסור מרדכי שני |  |
| ד"ר דב צ'רניחובסקי |  |

רקע
---

בהחלטת הממשלה, שהתקבלה ב-5 ביוני 1988, נכתב:

> 
> לכונן ועדת חקירה לפי חוק ועדות החקירה התשכ"ט
> 1969 אשר תבדוק את תפקודה ויעילותה של מערכת הבריאות בישראל ככל שתמצא לנכון, בדבר השינויים הנדרשים במבנה ובצורת התפקוד של המערכת והדרכים להתייעלותה:
> 
> 
> * בהתחשב במצב הכלכלי של המדינה ובמגבלותיה המשאבים הציבוריים שניתן להקצותם למטרה זו.
> * בהתחשב בצורך לקיים שירותי רפואה ציבורית ברמה סבירה לכל, מבלי לפגוע באפשרות לקבלת שירותי בריאות בצריכה פרטית
> 
> 
> 
>

פעילות הוועדה
-------------

הוועדה קיבלה 211 פניות במסגרת פניות הציבור, שמעה 148 עדויות, התייעצה עם 3 גורמים מומחים מחו"ל.

הוועדה עשתה שימוש בספרות מקצועית מהארץ ומחו"ל, נעזרה בדו"חות ומסמכים ממשרד הבריאות, ממשרד האוצר, מדו"ח מבקר המדינה ובנתונים מקופות החולים וגופים נוספים.

דו"ח הוועדה
-----------

דו"ח הוועדה הוגש ב-20 באוגוסט 1990. הוא כלל סקירה מפורטת של מערכת שירותי הבריאות במדינת ישראל, ו-116 המלצות לרפורמה (82 מהן בדעת רוב), שהמרכזית והחשובה שבהן הייתה ההמלצה לחקיקת חוק ביטוח בריאות ממלכתי (שאכן נחקק בהתאם להמלצה ארבע שנים מאוחר יותר, בשנת 1994).

המלצות נוספות היו הפסקת פעילות משרד הבריאות כספק ישיר של שירותי בריאות לפרט, ניהול בתי החולים הציבוריים על ידי תאגידים, אספקת שירותי בריאות לאוכלוסייה על בסיס אזורי ועוד.
פרופ' אריה שירום לא הצטרף לדעת רוב חברי הוועדה, ותחת זאת הגיש דעת מיעוט מפורטת.

דו"ח הוועדה, נפרש על פני מאות רבות של עמודים, נחשב למסמך מכונן של מדיניות הבריאות בישראל.

קישורים חיצוניים
----------------

* המלצות וועדת נתניהו, מינהל תכנון אסטרטגי וכלכלי - משרד הבריאות, אוקטובר 2013
* חקיקת חוק ביטוח לאומי ממלכתי- למה דווקא בשנת 1994- המלצות ויחודיות ועדת נתנהו, עמוד 4–6, ברוך רוזן וגבי בן-נון
**שיר בעיפרון** הוא שיר של להקת בית הבובות מתוך האלבום מדפים שיצא בינואר 2005. השיר יצא לאור במרץ 2006, כסינגל הרביעי מתוך האלבום. השיר נכתב והולחן על ידי אמיר אטיאס ועובד על ידי נתן סלומון.

תוכן השיר
---------

השיר כולל תובנות ועצות חיים רבות, כשהוא עובר מעצה אחת לאחרת, והכל מתוך נימה אופטימית שדברים הם ברי תיקון. לפי סיקור של השיר באתר כיפה, מטרתן של העצות בשיר הוא לייעץ "להיות אדם אנושי, ולפתח את האנושיות שבנו", והן לא רק עצות לחיים טובים.

בריאיון עם סולן הלהקה אמיר אטיאס באתר וואלה, אמר אטיאס על השיר: "כל כך הרבה תובנות בשיר אחד, וגם היום במבט לאחור אני עדיין לא מבין מאיפה זה הגיע. אני מניח שככה זה, יש שירים שבאמת משנים ונוגעים בקצוות חשופים של כל כך הרבה אנשים, כאילו יצאו מגרונותיהם שלהם". כמו כן, הוא הודה לאנשים רבים שסיפרו לו שהשיר משמעותי עבורם ועזר להם להתגבר על מכשולים בחייהם.

מצעדים
------

### מצעדים שבועיים

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| רשת ג' | 2 |

### מצעדים שנתיים (ה'תשס"ו)

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| רשת ג' | 14 |
| גלגלצ | 10 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "שיר בעיפרון" באתר יוטיוב
* [https://wikidata-externalid-url.toolforge.org/?p=10431&url\_prefix=https://shironet.mako.co.il/artist?type%3Dlyrics%26lang%3D1%26&id=prfid%3D4169%26wrkid%3D13812 prfid=4169&wrkid=13812 מילות השיר "שיר בעיפרון"] באתר שירונט

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  שיר בעיפרון, מתוך אתר פזמונט
2. 1 2  שיר בעפרון / בית הבובות, מתוך אתר כיפה
3. 1 2  אמיר אטיאס, בית הבובות‏, הלו בובה: הסיפורים שמאחורי הלהיטים של בית הבובות, באתר וואלה!‏, 29 במרץ 2016
4. ↑  תוצאות המצעד השנתי לשנת תשס"ו, מתוך אתר גלגלצ