recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
שגיאות פרמטריות בתבנית:עיתון   
שימוש בפרמטרים מיושנים [ תמונה ] 

**ג'ואיש כרוניקל** (באנגלית: **Jewish Chronicle**) הוא העיתון המרכזי של יהדות בריטניה. נוסד ב-1841 בלונדון, ולפיכך מהווה את העיתון היהודי הוותיק בעולם שעודנו מופיע.

בתחילת דרכו של העיתון מיד עם הקמתו בשנת 1841 הגיע ללונדון אברהם בייניש על מנת לשכנע את היהודים להתיישב בארץ ישראל, ובשנת 1855 הוא נתמנה לעורכו של העיתון וכתב בו חדשות מארץ ישראל ועל מפעל ההתיישבות ועל פעולות חובבי ציון ועוד.
בין כותבי המאמרים בעיתון היו מרדכי עמנואל נח, משה הס, הרב יהודה חי אלקלעי ואחרים.
בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-19 שלח חובב הציונות הבריטי לורנס אוליפנט סדרת מאמרים לעיתון ובהם עודד את הקוראים לתרום כספים ולתמוך בעולי העלייה הראשונה.

בשנת 1896 פורסם בעיתון מאמרו של הרצל "פתרון לבעיה היהודית". בתקופת מלחמת העולם הראשונה תמך העיתון בעמדה הציונית המדינית. בשנת 1934 העיתון התמזג עם העיתון ג'ואיש וורלד שנוסד בשנת 1873.
העיתון, היוצא לאור מדי יום שישי בתפוצה של למעלה מ-30,000 עותקים, מספק חדשות, דעות, מאמרים וטורים בנושאי חברה, תרבות וספורט, וכמו כן גם מגוון רחב של דעות ממכתבי הקוראים. בכך היווה, ועדיין מהווה, תפקיד מרכזי בהתפתחות יהדות בריטניה ובחיי הקהילה היהודית שם.

העיתון, העצמאי לחלוטין, נמצא בבעלות **קרן קסלר** - קרן תרומות ששולטת שליטה מלאה בעיתון, ובכך מונעת השתלטות בעלי אינטרסים פרטיים על העיתון, דבר המאפשר עצמאות מוחלטת למערכת העיתון, למגוון הדעות וליושרה העיתונאית.

סטיבן פולארד מתפקד כעורכו הנוכחי של העיתון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ואיש כרוניקל** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של ג'ואיש כרוניקל
* ג'ואיש כרוניקל, ברשת החברתית פייסבוק

* ג'ואיש כרוניקל, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* ג'ואיש כרוניקל, ברשת החברתית אינסטגרם

* ג'ואיש כרוניקל, ברשת החברתית LinkedIn

* ג'ואיש כרוניקל, סרטונים באתר Vimeo

* ג'ואיש כרוניקל, באתר פינטרסט

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007263582005171
* BnF: cb124069660 (data)
* ISNI: 0000 0004 4669 1345
* VcBA: 494/48925
* VIAF: 299826878
* WorldCat (עם VIAF): 299826878

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:עיתון   
שימוש בפרמטרים מיושנים [ תמונה ] 

סריקת אחד הגליונות של השנה הראשונה
**גזית** היה ירחון לאמנות ולספרות, "במה ליצירת אמנותית-ספרותית ולמחשבה חופשית", לפי הגדרתו בשער כל אחד מגליונותיו. את כתב העת ייסד גבריאל טלפיר (יוסף וונדרמן) בשנת 1931. הירחון יצא באופן סדיר כל חודש משנת 1932 עד 1982 (למעט תקופה קצרה במחצית השנייה של שנות השלושים). במשך שנים ארוכות היה זה כתב העת העברי היחיד שהיה מוקדש לאמנות פלסטית.

בגליונות גזית התפרסמו מאמרים בתולדות האמנות, בתיאטרון ובאדריכלות, ניתוחים מוזיקליים של יצירות, ביקורת ציור ופיסול הן מערביים והן מדרום-מזרח אסיה, הודו ויפן, מונוגרפיות קצרות של אמנים, בייחוד של יוצרים ארץ-ישראליים ויהודים, וכן סיפורים, שירה ותרגומים מהספרות היוונית-רומית. כתב העת הכיל הדפסות איכותיות יחסית (בשחור-לבן) של יצירות אמנות פלסטית, תצלומי מבנים אדריכליים ותפאורות תיאטרון.

אחת ממגמותיו הראשוניות של כתב העת הייתה לאשרר את מקומה של האמנות ביהדות והצדקת העיסוק בה בארץ ישראל ("אמנם לפנים הייתה זו [האמנות] נראית כסתירה לרוח האומה... אך כעת היא חדלה מלהיות אידיאל לבד, אידיאל שהנהו מנת חלקם של זרים, היושבים באהלי יפת. לא מעבר לתחום פרושות יריעותיה, כי אם תוך תוכנו.")

לרגל יובל "גזית" ושבעים שנה לתל אביב, כתב שלמה להט, ראש עיריית תל אביב-יפו, לטלפיר כי אינו יכול לתאר לעצמו את העשייה האמנותית והתרבותית המקורית בעיר ללא כתב העת וללא עבודתו המסורה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גזית** בוויקישיתוף
* מפתח גליונות "גזית"

הערות שוליים
------------

1. ↑  ג. טלפיר, דברים בפתח הגיליון הראשון
2. ↑  נדפס בחוברת המיוחדת "גיליון היובל" של "גזית" שיצאה לאור ב-1984
שגיאות פרמטריות בתבנית:עיתון   
שימוש בפרמטרים מיושנים ריקים [ תמונה ] 

**לה נובל אובזרווטר** (בצרפתית: **Le Nouvel Observateur**) לפעמים נקרא בקצרה **לה נובל אובז** הוא מגזין חדשות צרפתי. מגזין זה הוא המגזין הכללי הצרפתי הבולט ביותר במונחים של קהל ותפוצה (460,780 נכון ל-2014).

מאז 1964, מגזין זה מסקר חדשות פוליטיות, עסקיות וכלכליות. המגזין כולל סיקור נרחב של נושאים פוליטיים, מסחריים ותרבותיים מאירופה, אפריקה והמזרח התיכון. התחומים החזקים במגזין הם עניינים פוליטיים וספרותיים ומובחן על ידי היחס המעמיק שלו לנושאים היומיים העיקריים. המגזין תואר כ"מגזין קהילת האינטלקטואלים הצרפתים", או בכינוי גנאי כ"איבר רשמי למחצה של 'הקוויאר חסר הטקט' של צרפת". המערכת הנוכחית של המגזין מנוהלת על ידי שניים ממייסדיה, ז'אן דניאל וקלוד פרדריאל. נתח של 65% מהמגזין נרכש על ידי הבעלים של העיתון היומי הצרפתי לה מונד בשנת 2014.

אתר העיתון באינטרנט, (), הושק על ידי פטריק ויאל וכריסטינה סוריו בשנת 1999. האתר מופעל בהנחיית שירות האתרים Netino.

במקביל לפעילות המערכת, קבוצת הנובל אובזרווטר החלה לנהל את אתר החדשות הצרפתי Rue 89 בדצמבר 2011 והפכה לבעלת המניות היחידה של האתר.

היסטוריית שמות המגזין
---------------------

* נוסד בשנת 1950 ותחילה נקרא L'Observateur politique, economique et littéraire
* משנת 1953 עד 1954 נקרא המגזין בקצרה L'Observateur d'aujourd'hui
* משנת 1954 עד 1964 הופץ תחת השם France-observateur
* משנת 1964 עד היום ידוע המגזין בשם Le Nouvel Observateur

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לה נובל אובזרווטר** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של לה נובל אובזרווטר (בצרפתית)
* לה נובל אובזרווטר, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* לה נובל אובזרווטר, סרטונים בערוץ היוטיוב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb11946121c (data)
* GND: 4166992-7
* SUDOC: 027414639
* VIAF: 211768144
* WorldCat (עם VIAF): 211768144

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:עיתון   
שימוש בפרמטרים מיושנים [ תמונה ] 

**לוקוס: כתב העת של תחום המדע הבדיוני והפנטזיה** (באנגלית: **Locus: The magazine of the science fiction & fantasy field**) הוא כתב עת העוסק בתחומי מדע בדיוני ופנטזיה, כולל מאמרים נרחבים בנושאים אלה, ומכסה את תחומי ספרות המדע הבדיוני ומגזינים העוסקים בנושאים אלה. 

העיתון מתפרסם בתדירות חודשית מאז שנת 1968 ומאופיין במסגרת אדומה בוהקת. 

בין התחומים הנכללים במגזין: 

* חדשות בכל נושא ההוצאה לאור של ספרי מדע בדיוני, פנטזיה ואימה
* ראיונות עם סופרים ותיקים ומוכרים, לצד ראיונות עם סופרים חדשים. לעיתים מופיעים גם ראיונות עם אנשים אחרים הבולטים בתעשייה, דוגמת מוציאים לאור או ציירים
* ביקורת ספרים על כ-20–25 כותרים חדשים
* רשימות הספרים הנמכרים ביותר בארצות הברית ואנגליה בחודש האחרון
* רשימת הספרים העתידים לצאת בשלושת החודשים הקרובים
* תמונות וסיפורים מכנסים עולמיים הנערכים בתחום

יוזם המגזין הוא צ'ארלס מ. בראון - עורך העיתון בפועל מאז שנת 1968, המבקר הרשמי לספריו של אייזק אסימוב, ערך מספר אנתולוגיות מדע בדיוני, והיה שותף בכתיבת מגזינים רבים. 
במסגרת העבודה על המגזין לוקוס הוא זכה בפרס הוגו, יותר מכל אדם אחר. משמש באורח של כבוד במרבית כנסי המדע הבדיוני העולמיים, ומשמש כשופט במרבית ועדות הפרסים בתחום זה. 

המגזין מגדיר עצמו כ-Funzine, כלומר - מגזין שכותביו שותפים לאותו תחום התעניינות, ונועד לשיתוף מידע בנושא המעניין אותם. מגזינים אלה אינם ממומנים על ידי גופים מסחריים. הכותבים למגזין ומוציאיו לאור אינם מקבלים תמורה כספית בעד עבודתם, והם מקיימים יחסי גומלין עם פרסומים אחרים בתחומים שונים, באמצעים של החלפת מידע ומתן קרדיטים הדדיים. 

המגזין זכה מספר פעמים בפרס הוגו. בשנת 1984, לאחר שזכה בו מספר פעמים ברציפות, נוסד עבורו פרס מיוחד בשם "פרס הוגו למגזינים סמי-מקצועיים" (Hugo Award for Best Semiprozine). 
מגזין סמי מקצועי הוא כזה העונה על הקריטריונים הבאים: 

* פרסם ארבעה גליונות מאז הקמתו
* לפחות אחד מהם פורסם בשנה הקלנדרית האחרונה. בשנה זו עליו לעמוד בשניים מתוך הקריטריונים הבאים:
	+ הופצו לפחות 1,000 עותקים מאותו גיליון
	+ כותביו ומפיציו קיבלו שכר שאינו עותקים מאותו גיליון
	+ כ-15% לפחות משטח הגיליון הוקדש לפרסום
	+ המגזין הכריז על עצמו כסמי-מקצועי

בשנת 1971 ייסד כתב העת את פרס לוקוס הניתן מדי שנה ב-15 קטגוריות שונות.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של לוקוס (באנגלית)
* לוקוס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
שגיאות פרמטריות בתבנית:עיתון   
שימוש בפרמטרים מיושנים [ תמונה ] 

ה**לונדון גאזט** (באנגלית: **The London Gazette**) הוא העיתון המתעד הרשמי של ממשלת בריטניה. חלק מהפרסומים המתפרסמים בו הם פרסומי-חובה על פי החוק, ומועד פרסומם מהווה מועד מחייב (למשל לכניסת חוקים ותקנות לתוקף וכניסה לתוקף של תוארי אצולה). העיתון נוסד ב-7 בנובמבר 1665 בשם "אוקספורד גאזט" ולפיכך הוא ככל הנראה כתב העת הוותיק ביותר הנדפס באופן סדיר בממלכה המאוחדת. מו"ל העיתון הוא המשרד למידע ציבורי (Office of Public Sector Information) וזכויות היוצרים של פרסומיו שייכות לכתר. העיתון רואה אור באופן שבועי. עיתונים מתעדים נוספים של הממלכה הם הבלפסט גאזט והאדינבורו גאזט, הכוללים חלק מהפרסומים של הלונדון גאזט הרלוונטיים לצפון אירלנד וסקוטלנד, בהתאמה.

היסטוריה
--------

בנובמבר 1665 נמלטה חצרו של צ'ארלס השני מלונדון לאוקספורד מפחד המגפה הגדולה של לונדון ואנשי החצר פחדו לגעת בעיתונים שהגיעו מן הבירה. לפיכך הודפס העיתון ברישיון הכתר על מנת לבשר את החלטות דבר המלך במועצה. ב-5 בפברואר 1666, לאחר שובו של המלך ללונדון, התפרסם לראשונה הלונדון גאזט (החל מגיליון מספר 24). העיתון נשלח למנויים ולא הופץ לציבור הרחב.

החל מ-1889 התבססה הדפסת העיתון ברישיון על ידי מדפיס פרטי תחת פיקוחו של "משרד הכתיבה המלכותי" (Her Majesty's Stationery Office). בשנות ה-90 של המאה ה-20 הפך המשרד ההיסטורי למחלקה במשרד למידע ציבורי.

סוגי הפרסומים
-------------

* חוקים שחוקק הפרלמנט של הממלכה המאוחדת או הפרלמנט הסקוטי ואושרו על ידי הכתר
* הודעות על בחירות לנציגים עבור מקומות שהתפנו בבית הנבחרים הבריטי
* הודעה על מינויים רשמיים לשורה של משרות ציבוריות
* הודעות על מינויים וקידומי דרגה לקציני הכוחות המזוינים של בריטניה
* הודעות על חדלות פרעון של יחידים וחברות
* הכרזות על הענקת תוארי אצולה ואותות כבוד
* שינויי שמות משפחה או סמל משפחתי
* הצהרות הכתר והודעות אחרות של בית המלוכה

למונח "להופיע בגאזט" הנסובה על אדם פרטי יכולה להיות לפיכך משמעות כפולה ומהופכת: קידום בדרגה או קבלת תואר אצולה מחד, או הודעה על פשיטת רגל, מאידך.

דיגיטציה
--------

החומר בעיתון מהווה כר נרחב למחקר אקדמי כמקור ראשוני. המשרד למידע ציבורי מספק את כל הגיליונות ההיסטוריים במספר פורמטים, הן לחיפוש גליונות סרוקים וטקסט באמצעות אתר אינטרנט, והן בפורמטי טקסט מגוונים (XML, JSON, RDF, XHTML, HTML5).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לונדון גאזט** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של לונדון גאזט (באנגלית)
* לונדון גאזט, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

הערות שוליים
------------

1. ↑  גיליון מספר 1
2. ↑  גיליון 24, הראשון שנקרא "לונדון גאזט"
3. ↑  דף החיפוש באתר
4. ↑  פומטים
5. ↑  שימוש במידע

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4573017-9
* VIAF: 200810916
* WorldCat (עם VIAF): 200810916

 |
**ג'ורג' רוברט פרייס** (באנגלית: **George Robert Price**; ‏6 באוקטובר 1922 - 6 בינואר 1975) היה גנטיקאי אמריקאי שעסק בגנטיקה של אוכלוסיות.

כבר מילדותו נחשב לילד מבריק ויוצא דופן. בתחילת דרכו עסק בכימיה פיזיקלית ובכתיבת מדע פופולרי. בשנת 1967 עבר ללונדון ועסק שם בביולוגיה מתמטית וגילה גם שם מספר גילויים משמעותיים. לקראת סוף חייו הפך לנוצרי אוונגליסט אדוק, תרם את כל רכושו לעניים והתאבד.

ילדות
-----

נולד בשנת 1922. אביו היה חשמלאי שנפטר כשפרייס היה בן 4. אמו הייתה זמרת אופרה לשעבר ומשפחתו סבלה מעוני ומחסור בעקבות השפל הגדול. סיים תואר ראשון בכימיה במהלך לימודיו בתיכון ובשנת 1946 קיבל את תואר הדוקטורט שלו בכימיה מאוניברסיטת שיקגו. בשנת 1947 נשא לאישה את ג'וליה מדיאן אך הקשר לא עלה יפה ככל הנראה כיוון שפרייס היה אתאיסט ואילו ג'וליה הייתה קתולית אדוקה. בשנת 1955 הם התגרשו לאחר שנולדו להם שתי בנות.

קריירה
------

בשנים 1946–1948 עבד כמרצה לכימיה באוניברסיטת הרווארד. לאחר מכן עבר לעבוד במעבדות בל והשתתף בפיתוח הטרנזיסטור. מאוחר יותר עבד במחקרים רפואיים באוניברסיטת מינסוטה והשתתף שם בפריצות דרך בחקר מחלות הכבד ופיתוח מיקרוסקופ פלואורסצנטי. בשנים 1961–1967 עבד ב-IBM בתפקיד זוטר יחסית בתחום העיבוד הגרפי ופיתח את תוכנת cad אך לא זכה לתמלוגים על כך. לאחר שגילה כי הוא חולה בסרטן בלוטת התריס עבר טיפולים קשים שהשאירו אותו נכה בצורה חלקית והוא לקה בדיכאון. במטרה להעניק לחייו ערך הוא החליט להקדיש את עצמו לפתרון תעלומה מדעית גדולה ולכן נסע לאנגליה על מנת לפתור בעיה שצ'ארלס דרווין הגדיר כ"החידה הגדולה מכולן" - בעיית האלטרואיזם והאבולוציה. 

בעקבות מאמר של ויליאם המילטון שעסק בברירת שארים ובלי שום הכשרה רשמית בנושאי גנטיקה או סטטיסטיקה ניסח פרייס את מה שמוכר כיום כ"משוואת פרייס". 

בשנת 1970 חווה פרייס התגלות דתית ובעקבותיה הפך לנוצרי אוונגליסט. בשנותיו האחרונות הקדיש עצמו לעזרה להומלסים. בשנת 1975 התאבד.

לקריאה נוספת
------------

* אורן הרמן, "מחיר האלטרואיזם", ספרי עליית הגג, ינואר 2013

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ורג' רוברט פרייס** בוויקישיתוף
* אתר למנויים בלבד איילת שני, פרופ' אורן הרמן מאמין באמפתיה טהורה, באתר הארץ, 13 באפריל 2013
* ״המדען שנכנע למשוואה שכתב״ - פרק על ג׳ורג׳ פרייס בפודקאסט ״מינהר הזמן״, ״כאן״, תאגיד השידור הישראלי
* ג'ורג' רוברט פרייס, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007308928005171
* BIBSYS: 10080266
* BnF: cb16570244g (data)
* GND: 1020415096
* ISNI: 0000 0001 2149 0780
* LCCN: n2010020884
* NDL: 01008962
* NKC: xx0277387
* NTA: 224252887
* SNAC: w67t7fdp
* SUDOC: 14883258X
* VIAF: 120430434
* WorldCat: lccn-n2010020884

 |
**קובר פידי** (באנגלית: **Coober pedy**) היא עיירה באוסטרליה הדרומית, המשמשת מרכז לכריית האבן היקרה אופאל (לשם), וייחודית בכך שחלקה הגדול נמצא מתחת לפני האדמה.

היסטוריה
--------

### ייסוד

קובר פידי ממוקמת בלב הספר האוסטרלי, האאוטבק (באנגלית: **outback**), באזור מדברי שבו נרשמות בחודשי הקיץ, נובמבר עד מרץ, טמפרטורות המגיעות עד 50 מעלות צלזיוס. עד המאה ה-20 היו התושבים היחידים באזור קובר פידי אבוריג'ינים, שנעו ונדו בשטח בחיפוש אחר מזון. בשנת 1915 יצאה משלחת בת ארבעה אנשים, ביניהם ג'ים האטצ'ינסון ובנו בן ה-14 ויליאם, לחפש זהב דרומית לקובר פידי, החיפוש נכשל והחבורה החלה בחיפושים אחר מים, כאשר ויליאם הבחין באבני אופאל על האדמה. תקופה קצרה לאחר מכן כבר החלו לכרות באזור אבני אופאל.

בשנת 1917, עם סיום מלחמת העולם הראשונה וחיבור האזור לרשת הרכבות, החלה תנועה של חיילים משוחררים, עובדי מסילת הרכבת לשעבר, ואחרים לקובר פידי בחיפוש אחר עושר. בתקופה זו גם החלו התושבים לגור בצורה המאפיינת את העיר עד היום, מתחת לפני הקרקע. התנאים היו קשים מאוד, ומים ומזון הובאו לאזור ממרחקים גדולים.

בשנות ה-30 וה-40 של המאה ה-20 ירדו מחירי האופאל בשל המיתון בעולם, והייצור בעיר כמעט ופסק, בסוף מלחמת העולם השנייה זכתה העיר לעדנה מחודשת בזכות כמה מציאות יוצאות דופן של אופאל באזור. בשנות ה-60 ובה-70 הפכה תעשיית האופאל לעסק המגלגל מאות מיליוני דולרים ומהגרים אירופים רבים הגיעו לעיר.

### העיר כיום

כיום מונה העיר כאלפיים נפש מחמישים לאומים שונים, היא מרוחקת מאות קילומטרים מכל נקודת יישוב אחרת ומכנה עצמה "בירת האופאל של העולם", מוסדות ציבור בעיר, כנסיות, מרכזי קניות, מלונות כמו גם מרבית התושבים חיים מתחת לפני האדמה בחללים הנחפרים בגבעות, העלות של בית מעין זה דומה לעלות של בניית בית על פני הקרקע ויש לו יתרונות רבים, מפני שהבית שומר על טמפרטורה אחידה לאורך כל השנה, כך שאין צורך במערכות של מיזוג אוויר.

מסביב לעיר ניתן לחזות בכ-250,000 חורי מכרות המאופיינים בחורים באדמה וערימת עפר ענקית הנערמת לידם הנוצרים על ידי המכונות המשמשות לכרייה. המכרות אינם נסתמים, כדי לאפשר חפירה נוספת בקלות והאזור משובץ בשלטים המזהירים מפני טיול בשטח בשל סכנת הנפילה לבורות אלו. למרות הסכנה ישנם כאלו המחטטים בעפר, בתקווה למצוא אבני אופאל שחמקו מעיניי הכורים.

מיקומה של העיר על הכביש המהיר סטוארט(אנ'), כביש החוצה את אוסטרליה לאורכה, ותנאי החיים הייחודים בה, הופכים אותה גם לנקודת עצירה לתיירים, היכולים לבקר בבתים לדוגמה, לשהות במלונות מתחת לאדמה, לבקר במוזיאון לתולדות העיר, לבקר בכנסיות ואף לחפש בעצמם אופאל.

שמה של העיר
-----------

תחילה נקרא האזור מכרה האופאל של רכס סטיוארט (Stuart Range Opal Field) על שמו של האירופי הראשון שחקר את האזור ג'ון מקדואל סטיוארט, אולם ב-1920 שונה השם לקובר פידי על שום השם האבוריג'יני של העיר, קופה פיטי (kupa piti) שמשמעו "אדם לבן בחור".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קובר פידי** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של קובר פידי
* קובר פידי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007496607605171
* LCCN: no2005107829
* NKC: ge654421
* VIAF: 124698542
* WorldCat (עם VIAF): 124698542

 |
מחוז **קאיונגה** (באנגלית, בסוואהילי: **Kayunga**) הוא אחד ממחוזותיו האדמיניסטרטיביים של האזור המרכזי במדינת אוגנדה. בדומה למחוזות נוספים במדינה, המחוז נקרא על שם העיר הראשית שלו, קאיונגה.

רקע כללי
--------

### היסטוריה

במקור נחשב המחוז לחלק ממחוז מוקונו. בשנת 2000 התפצל המחוז והפך למחוז עצמאי. עוד לפני כן היה המחוז נפת הגבול הדרום-מערבי של ממלכת בוגנדה.

בשטח המחוז יש ביצות, מקווי מים ויערות גשם טרופיים.

במחוז קאיונגה יש שתי נפות נטניירו ובבאאלה. נפת נטניירו ממוקמת במטה המחוז והמטה של נפת בבאאלה נמצא בצפון הרחוק של הנפה. המחוז מחולק לשלושה אזורי בחירות לייצוג בפרלמנט. במחוז יש שמונה תת- נפות, מועצת עיר ובראשה ראש עיר, 61 קהילות ו-366 כפרים.

### גאוגרפיה

המחוז גובל במחוז אמולטר מצפון, במחוז ביונדי מצפון מזרח, במחוז קמולי ממזרח, במחוז ג'ינג'ה מדרום מזרח, במחוז מוקנו מדרום, במחוז לוורו ממערב ובמחוז נאקאסונגולה מצפון מערב. מטה המחוז יושב בעיר הבירה של המחוז. עיר הבירה והעיר הגדולה של המחוז היא קאיונגה.

### כלכלה

רוב כלכלת המחוז נשענת על חקלאות, שמעסיקה כ-96% מתושבי המחוז. הגידולים הנפוצים במחוז הם פולי קפה, בננות, בטטות, קסאווה, תירס, שעועית, אגוזים ופירות מסוימים (אננס, אבטיח, מנגו ופסיפלורה). ענפי כלכלה מרכזיים נוספים של תושבי המחוז הם דיג, שנעשה בחלק הצפוני של המחוז לאורך נהר קיוגה ובנהר הנילוס, גידול דגים, גידול בעלי חיים (בעיקר בקר, עזים וחזירים).

### אקלים

במחוז קאיונגה יש מזג-אוויר מגוון. כמות הגשם השנתית היורדת במחוז היא בין 35 ל-126 מ"מ. עונת הגשמים מגיעה לשיאה בחודשים מרץ עד מאי, וספטמבר עד דצמבר.

### דמוגרפיה

כ-92% מתושבי המחוז גרים באזורים כפריים

| שנה | אומדן אוכלוסייה |
| --- | --- |
| 1991 | 236,200 |
| 2002 | 294,600 |
| 2014 | 368,100 |

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קאיונגה
* מחוז קאיונגה, מדריך התיירות של אוגנדה

הערות שוליים
------------

1. ↑  Kayunga (District, Uganda) - Population Statistics, Charts, Map and Location, www.citypopulation.de (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007496628105171
* LCCN: no2003120868
* VIAF: 139901131
* WorldCat (עם VIAF): 139901131

 |
**בוס בהסוואה** הייתה תוכנית מציאות תיעודית ישראלית המבוססת על הפורמט הבריטי "Undercover Boss" (אנ'). התוכנית שודרה לראשונה ב-31 בינואר 2013 בערוץ 2 במסגרת הזכיינית "רשת".

פורמט
-----

בכל פרק בתוכנית בוס של חברה גדולה יתחזה לעובד חדש בחברה, יתחיל הכול מהתחלה ויצא למסע של ארבעה-חמישה ימים. בכל יום הבוס מגיע לעמדת עבודה אחרת בחברה, ויעבוד בעבודות שונות. בדרך כלל ישולב סיפור מרגש על העובד אשר מלמד אותו את העבודה. בסוף המסע הבוס פוגש את העובדים שפגש במהלך המסע, ויגלה להם את זהותו כבוס, ולעיתים יעניק להם תגמולים אישיים עבור עבודתם.

### הסוואה

הסוואת מעמדו של העובד החדש (הבוס) שונה מעונה לעונה: בעונה 1 סיפור הכיסוי היה שצוות ההפקה בא לצלם סרט דוקומנטרי על הבוס המוסווה. בעונה 2 הבוס כביכול מתמודד בתוכנית ריאליטי בדיונית בשם "המיליון הראשון" בהנחיית גיא זו-ארץ.

סקירת הסדרה
-----------

| עונה | פרקים | שודרה לראשונה (ישראל) |
| --- | --- | --- |
| הפרק הראשון | הפרק האחרון |
|  | 1 | 6 | 31 בינואר 2013 | מרץ 2013 |
|  | 2 | 9 | אפריל 2015 | יוני 2015 |

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של בוס בהסוואה
**מד תאוצה** (באנגלית: **Accelerometer**) הוא חיישן המשמש למדידת תאוצה קוויות.

מד תאוצה מספק את התאוצה אותה הוא חש בציר מסוים.

שילוב של שניים או שלושה מדי תאוצה באותה מערכת מאפשר מדידת התאוצה בשלוש דרגות חופש (שלושה צירים שונים).

המדיד משמש בתחומים רבים במדע ובתעשייה. מדי תאוצה רגישים במיוחד נמצאים במערכות ניווט אינרצאליות המשמשות מערכות אמל"ח.

מד התאוצה מודד את התאוצה האינרציאלית בהתאם לחוק הראשון של ניוטון ללא השפעת כוח הכובד. בהתאם בנפילה חופשית ימדוד תאוצה אפס על אף שיאיץ כלפי הקרקע. וכאשר מד התאוצה נמצא במנוחה על פני השטח של כדור הארץ כאשר ציר המדידה מאונך לקרקע, ימדוד את בקירוב את הערך 9.81 (מטר לשנייה בריבוע) השווה בערכו לתאוצת כוח הכובד אך בכיוון הנגדי. הערך ימדד כתוצאה כוח נורמלי הפועל מהקרקע ומגיב לכח הכובד.

תיאור המנגנון
-------------

מנגנון הפעולה של מד תאוצה קפיץ
מנגנון מדידת התאוצה מושתת על עקרונות החוק השלישי של ניוטון.

נדמה את מד התאוצה לגוף המחובר בקפיץ. כאשר הגוף יאיץ לכיוון מסוים, הקפיץ ימתח בכיוון ההפוך באופן יחסי לתאוצה (על פי חוק הוק). את מרחק מתיחת הקפיץ ניתן למדוד (אורך הקפיץ אחרי המתיחה פחות אורך הקפיץ במצב רפוי) ולהמיר לגודל התאוצה שהקפיץ חווה בציר זה.

מדי תאוצה כיום אינם מבוססים קפיץ או מטוטלת אלא מבוססים על רכיבים אלקטרוניים זעירים ושימוש בהשפעות פיאזואלקטריות. עם זאת, עקרון פעולתם דומה: תנועה של גביש או נוזל ומדידת האפקט החשמלי הנוצר - עליה או ירידה במוליכות החשמלית, בזרם החשמלי או במתח החשמלי - באופן יחסי לתאוצה. מדי תאוצה מזעריים משתמשים בטכנולוגיית MEMS.

מדי תאוצה יכולים להפיק מדידה ישירה של תאוצה או מדידות תוספת (Increment) מהירות אשר מהווה אינטגרל על התאוצה הנמדדת בזמן מסוים, לדוגמה: מד תאוצה המפיק מדידות בתדר 100Hz ומודד את תאוצת הכובד בלבד יפיק מדידות של 9.81m/s² X 1/100s = 0.0981m/s.

שגיאות מדידה
------------

ככל מדיד פיזיקלי, גם מד התאוצה מספק מדידות שאינן מדויקות, דוגמאות לשגיאות מדידים:

* **שגיאת היסט** (Bias) - שגיאה קבועה.
* **שגיאת קנה מידה** (Scale Factor) - שגיאה שתלויה בגודל המדידה. שגיאה זו לא בהכרח סימטרית, כלומר ייתכן הבדל בין שגיאה שמתפתחת כאשר המדידה חיובית לבין כאשר המדידה שלילית.
* **רגישות לתנאי סביבה** - שגיאה שמשתנה בהשפעת הטמפרטורה, הפרעות אלקטרומגנטיות או רעידות בסביבת המדיד
* **רעש** - בדרך כלל, מזכירים רעש לבן בלבד למרות שבמציאות ישנם רעשים נוספים

### מודל מתמטי

את השגיאה לא יודעים לתאר באופן מדויק אך ניתן לספק מודל מקורב לשגיאה, מודל השגיאה הפשוט הוא:

{\displaystyle {\tilde {a}}=b+SF\cdot {a}+n(0,\sigma )}

שימושים
-------

למדי תאוצה שימושים רבים:

* במערכת ניווט אינרציאלית של טילים ומערכות אמל"ח מתקדמות - מדידת התאוצה הקווית של גוף, יחד עם הגירוסקופ המודד תאוצה זוויתית.
* בטלפונים חכמים - זיהוי הטיית המסך כך שיסובב את המסך בהתאם ויוצג תמיד כלפי המשתמש.
* במצלמות דיגיטליות - זיהוי תאוצה המאפשר ייצוב המצלמה ושיפור חדות התמונה.
* בסייסמוגרף - מדידת תנודות בקרקע ומאפשר התרעה מפני תופעות טבע הרסניות, כגון רעידות אדמה, גלי צונאמי והתפרצויות געשיות.
* חיישן תאונה.
* מדידת רעידות במכונות רוטטות.
* בשלטים של קונסולת משחקים, כמו ב-Wii.

לקריאה נוספת
------------

* Anthony Lawrence, **Modern Inertial Technology**, 2dn Edition

ראו גם
------

* תאוצה
* גירוסקופ
* חיישן תאונה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מד תאוצה** בוויקישיתוף
* מד תאוצה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
**וישמייז'יצה** (בפולנית: **Wyśmierzyce**) היא עיר במחוז ביאלובז'גי, במזוביה שבפולין, עם 884 תושבים (2004). עד 2018 הייתה זו העיר הקטנה ביותר בפולין.

וישמייז'יצה שוכנת לאורך הכביש המדינתי 48, מימין לגדה הדרומית של נהר הפיליצה. מבחינה היסטורית וישמייז'יצה שייכת למחוז פולין קטן, וממוקמת בגבול עם מזוביה. מעת הקמתה ועד שנת 1795 הייתה העיר שייכת למחוז סנדומייז' בפולין קטן. שטח העיירה הוא כ-16.84 קילומטרים רבועים.

היסטוריה
--------

עד סוף המאה ה-17 נכתב שמה של העיירה *Wyszemierzyce* (וגם *Vyszemierzice* או *Wyssemierzyce*). השם בא מהשם הפרטי לזכר, Wyszemir. וישמייז'יצה זכתה בזכויות מגדבורג ב-12 בדצמבר 1338, וכמו מקומות רבים אחרים בצפון פולין קטן, נשללו ממנה זכויות אלה אחרי מרד ינואר (1869) על ידי ממשלת פולין הקונגרסאית שהייתה בשליטת הצאר. בשנת 1378 החלה לפעול בווישמייז'יצה הקהילה הקתולית הראשונה, ובשנת 1657 נהרסה העיר על ידי צבאו של הנסיך הטרנסילוואני ג'רג' ראקוצי השני, במהלך הפלישה השוודית לפולין. לאחר חלוקת פולין השתייכה תחילה וישמייז'יצה לגליציה המערבית תחת שלטון האימפריה האוסטרו-הונגרית, בשנת 1815 שוב הפכה וישמייז'יצה לחלק מפולין הקונגרסאית שבשליטת הצאר, ומשנת 1844 הייתה חלק מגוברנטוריית ראדום. העיירה השיבה לעצמה את זכויות העיר בשנת 1922, עת השתייכה למחוז קיילצה בתקופת הרפובליקה הפולנית השנייה.

בין 1973 ל-2017 הייתה וישמייז'יצה העיר הקטנה ביותר בפולין. ב-1 בינואר 2018 קיבלה העיר וישליצה, עם אוכלוסייה של 503 תושבים (נכון לשנת 2016), זכויות עיר. 

### יהודים

בין מלחמות העולם התגוררו בווישמייז'יצה כ-100 יהודים - כ-7% מאוכלוסיית העיר. הם הקימו והחזיקו אגודה ציונית פעילה. במלחמת העולם השנייה הגיעו לווישמייז'יצה מאות פליטים יהודים. בתחילת 1942 הוקם בעיר גטו. תושביו סבלו רעב. ביולי 1942 גורשו יהודי וישמייז'יצה וכן הפליטים לגטו ביאלובז'גי וגורלם היה כגורל יהודי עיר זו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וישמייז'יצה** בוויקישיתוף
* הדף הרשמי של העיר
* היסטוריה של וישמייז'יצה
* וישמייז'יצה (Wyśmierzyce), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* הקהילה היהודית בווישמייז'יצה, בשטעטל הווירטואלי

הערות שוליים
------------

1. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 237818850
* WorldCat (עם VIAF): 237818850

 |
גל כדורי
**גל כדורי** הוא גל בעל חזית גל בצורת שפת כדור. דוגמאות לגלים כדוריים הן השדה האלקטרומגנטי של מקור אור נקודתי ושל משדר איזוטרופי קטן, או תוצאת עקיפה בפגיעת גל מישורי במחסום בעל מיפתח נקודתי.

גל כדורי מקיים את משוואת הגלים, שבקואורדינטות כדוריות ניתנת לכתיבה כך:

{\displaystyle {\frac {\partial ^{2}}{\partial r^{2}}}y({\vec {r}},t)+{\frac {2}{r}}{\frac {\partial }{\partial r}}y({\vec {r}},t)={\frac {1}{v^{2}}}{\frac {\partial ^{2}}{\partial t^{2}}}y({\vec {r}},t)}
כאשר {\vec {r}} וקטור ההעתק, {\displaystyle r=|{\vec {r}}|} הגודל שלו, t הזמן ו-v מהירות הפאזה.

הפתרון היסודי של המשוואה הוא:

{\displaystyle y({\vec {r}},t)={\frac {Ae^{i(kr-\omega t)}}{r}}\,}
כאשר A קבוע, i היחידה המדומה, \omega  התדירות הזוויתית של הפתרון ו-k נקרא מספר הגל והוא מקיים: {\displaystyle \ \omega =vk}.
בכל רגע נתון, חזית הגל - המשטח שווה המופע שעל פניו {\displaystyle \ y({\vec {r}})} קבוע, הוא המקום הגאומטרי בעל r קבוע - שפת כדור. המשטחים שווי המופע נעים בזמן במהירות קבועהv ובכיוון הרדיאלי. ערך הגל, הבוקע מראשית הצירים, הולך וקטן ככל שמתרחקים מהראשית.

מאחר שמשוואת הגלים היא הומוגנית, גם צירוף ליניארי של פתרונות בעלי תדירויות זוויתיות שונות ומשרעת שתלויה בתדירות הזוויתית הוא פתרון. הפתרון הפשוט ביותר הוא גל סינוסי כדורי המתואר על ידי:

{\displaystyle y(r,t)={\frac {A}{r}}\sin(kr-\omega t)}
גל כזה יכול לתאר מקור אור מונוכרומטי נקודתי, אנטנה קטנה המשדרת בתדירות קבועה או רמקול קטן המשדר גל קול בגובה קבוע. גלים כאלה בוקעים מאזור קטן במרחב, מתפזרים לכל הכיוונים במידה שווה ועוצמתם קטנה ככל שמתרחקים מהמקור.

פתרון נוסף למשוואה הוא גל כדורי המתכנס לנקודה, המתואר על ידי:

{\displaystyle y({\vec {r}},t)={\frac {Ae^{i(-kr-\omega t)}}{r}}\,}
דוגמה לגל כזה הוא גל מישורי הפוגע בעדשה מרכזת וכתוצאה מכך מתכנס למוקד העדשה.

פתרון נפוץ למשוואת הגלים של גל כדורי הוא פונקציית בסל


| גלים |
| --- |
| מאפיינים | משרעת • תדירות • מופע • אורך גל • וקטור גל • מספר גל • מהירות פאזה • מהירות חבורה • קיטוב |  |
| תופעות | החזרה • העברה • שבירה • התאבכות • עקיפה • נפיצה • בליעה |
| מושגים | גל עומד • אפנון • חבילת גלים • תווך • מתנד הרמוני • תהודה • אפקט דופלר |
| אנליזה | משוואת הגלים • משוואת הלמהולץ • עקרון הויגנס • עקרון פרמה • חוקי פרנל |
| סוגי גלים | גל מישורי • גל כדורי • גל רוחב • גל אורך • פולס • קרינה אלקטרומגנטית • גל קול • גל (מים) • פונקציית גל |
**רדקה רוסיצקה** (בצ'כית: **Radka Rosická**; נולדה ב-20 באפריל 1981) היא מנחת טלוויזיה ודוגמנית צ'כית.

ביוגרפיה
--------

רוסיצקה נולדה בעיר האבירוב שבמחוז מורביה-שלזיה לאם שעבדה בגן ילדים, היא למדה בבית ספר פרטי לעסקים ובנקאות.

ב-2002 השתתפה בתחרות יופי הנקראת "מיס רנטה" שם נבחרה לסגנית ראשונה, באותה שנה השתתפה בתחרות מיס צ'כיה, שם נבחרה לסגנית שנייה, מה שהוביל להשתתפותה בתחרות מיס אירופה כנציגת המדינה.

היא דיגמה רבות וב-2011 פרשה מקריירת הדוגמנות.

בשנת 2005 התארחה בפרק של הסדרה הקומית "Redakce".

ב-2013 החלה לעבוד בערוץ הטלוויזיה "TV Nova" כמגישת מזג האוויר.

בשנת 2017 הנחתה מספר פרקים של "Sama doma" תוכנית חדשות בידור לנשים, באירוויזיון 2017 ואירוויזיון 2018 הציגה את תוצאות ניקוד חבר השופטים של צ'כיה.

בנוסף לשפת אמה היא דוברת גם פולנית.

קישורים חיצוניים
----------------

* מיס צ'כיה 2002 (אורכב 17.07.2019 בארכיון Wayback Machine)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Seznam.cz, Radka Rosická - Přítelkyně Rosického Kocurová se měsíc po drsném potratu vrací do televize, www.super.cz (בצ׳כית)
2. ↑  Anthony Granger, Czech Republic: Radka Rosická Announced as Spokesperson, Eurovoix, ‏26 באפריל 2017 (באנגלית)
רבי **פרג'י שוואט** (חי במאה ה-16) היה פייטן מרוקאי. שירתו התחבבה על יהודי תוניסיה ועל כלל יהודי צפון אפריקה וזכתה לתפוצה רבה.

ביוגרפיה
--------

שוואט נולד בעיר פאס שבמרוקו, והגיע בבגרותו הגיע לעיר ג'רבה שבתוניסיה, כאחד מתלמידי חכמים. במהרה עמדו תושבי העיר על טיבו ולמדו להכיר את גדולתו בתורה, בשירה עברית וערבית יהודית.

באגדות רבות מספרים יהודי המקום על הרב שוואט אותו הם מכנים "הפייטן והמקובל האלוהי, רבי פרג'י שוואט". בשל פרסומו נוצר מנהג לעלות לקברו השוכן בימינו בתוניסיה.

סיפור חייו ומותו הונצחו בשיר עם בלשון הערבית-היהודית, הפותח במילים "יא אילהנא, יא אילהנא, רבי פרג'י יכון מעאנא".

שירתו
-----

רוב פיוטיו של הרב שוואט עוסקים בנושא הגלות והגאולה. נושא זה הוא מרכזי כל כך שכל שאר הנושאים אינם אלא שישית מכלל שיריו, ואף הם קשורים בנושא הגאולה בדרך מן הדרכים. כך הם השירים שכתב לכבוד שבת ולכבוד תורה וכך הם השירים לכבוד חתן וכלה.

עקב עיסוקו של הרב שוואט גם בקבלה ובחכמת הנסתר, הוא כתב גם פיוטים קבליים על עשר הספירות ובשבחו של רבי שמעון בר יוחאי.

רוב שיריו נכתבו במטרה שיושרו בניגוני זמר בבית-הכנסת, ליד שולחן השבת או בסעודת מצווה. המשורר מציין את המנגינה בכך שהוא רושם לפני הפיוט התחלת שיר אחר שמנגינתו ידועה לקהל הקוראים.

סגנון שירתו נקי ומנופה והוא שולט בצורות השיר ואף מחדש צורות ותבניות מקוריות. בצד ההשפעה הגדולה של שירת ספרד על שירתו ניכרת השפעתו של רבי ישראל נג'ארה. שיריו נתקבלו אצל יהודי צפון אפריקה והם מושרים ומזומרים עד היום. סגנונו השפיע על רבים מהמשוררים העבריים בצפון אפריקה שבאו אחריו.

לקריאה נוספת
------------

* אפרים חזן, **שירי פרג'י שוואט**, הוצאת מכון בן צבי, ירושלים תשל"ג
* טובה רוזן, **לאזור שיר: על שירת האזור בימי הביניים**, הוצאת אוניברסיטת חיפה, חיפה, תשמ"ה
* מיכל שרף, **"פרג'י שוואט הוא רפאל מלח משורר נודד בתוניס"**, בתוך: יד להימן - קובץ מחקרים לזכר א"מ הברמן, לוד, תשמ"ד, עמ' 215–252

הערות שוליים
------------

1. ↑  אפרים חזן, ‏מורשתו השירית של פרג'י שוואט והשפעתה, **פעמים** 74 (חורף תשנ"ח), עמ' 9–18
**עולים ביחד - באנדליי וודליי** (מאמהרית - "ביחד לפסגה") היא עמותה ישראלית שנוסדה בשנת 2006, העוסקת בקידום מנהיגות ומצוינות בתעסוקה לישראלים יוצאי אתיופיה. העמותה מבקשת להתמודד עם שיעור האבטלה הגבוה בקרב אקדמאים יוצאי אתיופיה באמצעות יצירת שכבת מנהיגות מבני הקהילה שתשתלב במשק, תוך יצירת מודל לחיקוי ולתקווה, שינוי תדמית יוצאי הקהילה בחברה הישראלית ויצירת קשרים בינאישיים.

מדי שנה, ולאחר תהליך מיון, מתקבלים לתוכנית שמפעילה העמותה כמה עשרות סטודנטים ואקדמאים מקרב עולי אתיופיה. התוכנית כוללת השתתפות בתוכנית מצוינות בתעסוקה (והעשרה), קידום וליווי למציאת מקום עבודה הולם ומכובד לאקדמאים, חניכה ואימון אישי על ידי איש מקצוע בכיר ומנוסה, ומורה פרטי לשיפור רמת האנגלית המקצועית. בעמותה יש למעלה מ-1000 מתנדבים וקשר לכ-200 מעסיקים.

בראשיתה פעלה התוכנית במסגרת עמותת טבקה, ומאז אוקטובר 2007 היא פועלת כעמותה רשומה ועצמאית. נשיא חבר הנאמנים הוא צבי זיו מנכ"ל בנק הפועלים לשעבר. עד מאי 2014 כיהנה בתפקיד המנכ"לית עו"ד יפעת עובדיה, חברת הנהלת האגודה לזכויות האזרח ולשעבר שותפה במשרד עורכות הדין אורנה לין. הניהול המקצועי של התוכנית מתבצע על ידי אדווה הדר, לשעבר מזכירת קיבוץ שפיים ומנהלת משותפת במכון נפתלי לגרפולוגיה. יפעת עובדיה ואדווה הדר ייסדו את העמותה. החל ממאי 2014 מנהלת את העמותה סיגל קנוטופסקי בוגרת העמותה.

כיום, קרוב ל-6 מתחילת פעילותה, ישנם קרוב ל-500 בוגרים מצטיינים, משולבים במקומות עבודה יוקרתיים, הנמנים כחלק מ "פורום הבוגרים" עצמאי שיוזם ומוביל מנהיגות צעירה כגון: הקמת מאהל מחאה בקיץ 2011 לטובת שינוי יוקר המחיה/ הדירות, יוזמה והובלה של הפגנה לשינוי חברתי נגד הגזענות בקריית מלאכי, שינוי דעה על ידי כתבות באמצי המדיה השונים ועוד. 

בדצמבר 2011 זכתה עולים ביחד כעמותה צעירה ואפקטיבית בתחום מנהיגות וקידום בשילוב תעסוקתי הולם של אקדמאים יוצאי אתיופיה מטעם מידות - ארגון שבודק אפקטיביות ויעילות של עמותות.

ראו גם
------

* העלייה מאתיופיה
* עמותת טבקה

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של עולים ביחד - באנדליי וודליי
* עולים ביחד - באנדליי וודליי, ברשת החברתית פייסבוק
* עולים ביחד - באנדליי וודליי, באתר "גיידסטאר ישראל"
* עדי הגין, העמותה שמסייעת לעולי אתיופיה להשתלב בשוק העבודה, באתר כלכליסט, 24 באוגוסט 2008

הערות שוליים
------------

1. ↑  עמוס ספיר,חילופי מנכליות ב"עולים ביחד". עולים ביחד
הלוגו של עמותת OpenFog שקמה במטרה לקדם את מחשוב הערפל
**מחשוב ערפל** (באנגלית: **Fog computing**) הוא מונח המתאר ארכיטקטורת מחשוב המשתמשת במכשירי קצה כדי לבצע כמות ניכרת של חישוב, אחסון ותקשורת ובכך להגביר את אפקטיביות ומהירות ניתוח הנתונים ולצמצם את העומס על רוחב הפס במחשוב הענן. הרעיון מאחורי השם 'ערפל' הוא מטאפורה לעובדה שערפל הוא הענן הקרוב ביותר לקרקע.

רקע כללי
--------

עיקר השימוש במחשוב ערפל הוא במערכות ענן גדולות המספקות מבני נתונים גדולים, בהם ישנו קושי הולך וגדל בגישה ספציפית למידע, בשל הכמויות העצומות של המידע שנשלחות בכל פעם. בעזרת מחשוב ערפל, ניתן לעבד את הנתונים באופן מקומי ובכך לקבל מחד זמינות גבוהה יותר בזמן אמת ולחסוך את זמן הגעת הנתונים לענן ועיבודן בו ומאידך לחסוך גם ברוחב הפס, שלולא 'מחשוב ערפל', ספק אם היה מצליח לעמוד בקצב של הגידול בכמות המידע מדי שנה.

רשת ערפל מורכבת ממישור בקרה ומישור נתונים. לדוגמה, במישור הנתונים, מחשוב ערפל מאפשר לשירותי המחשוב להתגורר בקצה הרשת. בהשוואה למחשוב ענן, מחשוב ערפל מדגיש את הקרבה למשתמשי קצה ויעדי לקוח (ומתבטא למשל בעלויות תפעול, מדיניות אבטחה, ניצול משאבים), תפוצה גאוגרפית צפופה ומודעות הקשר (לכל מה שקשור למשאבי חישוב ו- IoT), הפחתת השהיה ורוחב הפס, חיסכון להשגת איכות שירות טובה יותר (QoS) וניתוח קצה / כריית זרמים.

לרשת ערפל חשיבות רבה במימוש החזון המוביל את עולם האינטרנט של הדברים, לפיו רוב המכשירים המשמשים את בני האדם על בסיס יומיומי יחוברו זה לזה.

Openfog
-------

ב-19 בנובמבר 2015 הקימו סיסקו מערכות, ARN, דל, אינטל, מיקרוסופט ואוניברסיטת פרינסטון את עמותת Openfog, לקידום מחשוב ערפל. מנכ"ל סיסקו מערכות הלדר אנטונס נבחר לנשיא הראשון שלה וג'ף פידר, נשיא IoT Internet, הפך למנכ"ל הראשון שלה.

מחשוב ערפל בישראל
-----------------

ב-16 בינואר 2020 הודיע מפקד יחידת ממר"ם, אל"ם ע', על הטעמת מחשוב ערפל לראשונה בצה"ל, מחשוב ערפל שיכונה 'עננון'. מחשוב זה יצטרף ויסייע לענן הפרטי שצה"ל העלה לאוויר ב-2018, מבוסס תשתיות Red Hat.

הערות שוליים
------------

1. ↑  New Solutions on the Horizon—"Fog" or "Edge" Computing?, The National Law Review (באנגלית)
2. ↑  Full Page Reload, IEEE Spectrum: Technology, Engineering, and Science News (באנגלית)
3. ↑  Fog computing and its role in the internet of things | Proceedings of the first edition of the MCC workshop on Mobile cloud computing, dl.acm.org (באנגלית)
4. ↑  Industrial Internet Consortium, www.iiconsortium.org
5. ↑  יוסי הטוני, הכירו את עננון - מחשוב ערפל שצה"ל יטמיע השנה, באתר אנשים ומחשבים, ‏16 בינואר 2020
6. ↑  יוסי הטוני, ממר"ם הקימה ענן פרטי לאינטרנט המבצעי בעשרות מיליוני שקלים, באתר אנשים ומחשבים, ‏13 בנובמבר 2018

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb18107575d (data)

 |
רחבעם זאבי
**יום הזיכרון לרחבעם זאבי** הוא יום זיכרון לאומי שנקבע על ידי הכנסת בחוק להנצחת זכרו של רחבעם זאבי, התשס"ה-2005, שנחקק בעקבות הצעת חוק פרטית. יום הזיכרון חל ב-ל' בתשרי, יום הירצחו של השר רחבעם זאבי.

רקע
---

 ערך מורחב – **רצח רחבעם זאבי**  

רחבעם זאבי, חבר הכנסת ושר התיירות בממשלת ישראל, נרצח ביום רביעי, 17 באוקטובר 2001, בשעה 7:00 בבוקר במלון היאט שבירושלים. הרצח בוצע על ידי חוליית מתנקשים פלסטינית שהשתייכה לארגון הטרור החזית העממית לשחרור פלסטין. 

זאבי היה השר הישראלי הראשון שנרצח בפיגוע טרור, והאדם הישראלי הבכיר ביותר שנרצח על ידי מחבלים במהלך הסכסוך הערבי ישראלי כולו, למעט יצחק רבין שנרצח על ידי מחבל יהודי. ההתנקשות בזאבי הייתה פיגוע טרור יוצא דופן מבין פיגועי הטרור השונים שבוצעו במהלך האינתיפאדה השנייה אשר כוונו בעיקר נגד קבוצות אקראיות של אזרחים וחיילים ישראלים.

יום הזיכרון
-----------

יום הזיכרון חל ב-ל' בתשרי, יום הירצחו של השר רחבעם זאבי בשנת ה'תשס"ב. תאריך זה אינו יכול לחול בשבת, אך כאשר הוא חל ביום שישי מוקדם יום הזיכרון ליום חמישי.

בסעיף "יום הזיכרון" שבחוק נאמר:

> 
> (א) בכל שנה, בל' בתשרי, יום הירצחו של רחבעם זאבי, יקוימו אירועי זיכרון להנצחת זכרו של רחבעם זאבי; ביום זה -
> 
> 
> (1) יתקיים טקס זיכרון ממלכתי בסמוך לקברו;
> (2) במחנות צה"ל יוקדש זמן ללימוד פועלו.
> (ב) חל ל' בתשרי ביום שישי, תוקדם פעילות ההנצחה ליום חמישי שלפניו.
> 
> 
> 
> 

האירוע המרכזי ביום הזיכרון הוא טקס אזכרה ממלכתי שמתקיים בהר הרצל סמוך לקברו של זאבי. בנוסף, מדי שנה ביום הזיכרון מקיימת הכנסת ישיבה מיוחדת לזכר זאבי.

לאורך השנים הביעו אנשי ציבור שונים מהשמאל התנגדות לקיום יום זיכרון ממלכתי לזאבי עקב תמיכתו ב"טרנספר מרצון" לאוכלוסייה הערבית ביהודה ושומרון ורצועת עזה.

באוקטובר 2017 החליט פורום מנהלי בתי הספר של מערכת החינוך בגוש דן והשרון באופן גורף שלא לציין את יום הזיכרון לזאבי. המנהלים נימקו את ההחלטה בדברים המיוחסים לזאבי כמו האלימות נגד ערבים, הקריאה לטרנספר והטענות לפגיעה מינית בנשים, כפי שנחשף בתחקיר "עובדה" כשנה לפני כן.

קישורים חיצוניים
----------------

* חוק להנצחת זכרו של רחבעם זאבי, התשס"ה-2005, ס"ח 2014 מיום 25 ביולי 2005
* יום הזיכרון לרחבעם זאבי באתר עמותת "מורג"

הערות שוליים
------------

1. ↑  חוק להנצחת זכרו של רחבעם זאבי, התשס"ה-2005, ה"ח הכנסת 75 מ־23 במרץ 2005
2. ↑  טקס האזכרה הממלכתי לרחבעם זאבי (גנדי) ז"ל לציון שש-עשרה שנים להירצחו, באתר של משרד התרבות והספורט
3. ↑  אתר למנויים בלבד ירדן צור, בתי הספר בתל אביב החליטו לא לציין את יום הזיכרון לרחבעם זאבי, באתר הארץ, 18 באוקטובר 2017
4. ↑  יהונתן ליס, תחקיר "עובדה": רחבעם זאבי תקף מינית באופן סדרתי והילך אימים באמצעות עבריינים, באתר הארץ, 14 באפריל 2016
פירוש נוסף ערך זה עוסק בקדוש נוצרי. אם התכוונתם למאכל איטלקי לחג הפסחא, ראו קולומבה (מאכל).

ויטראז' של קולומבה מאת דאגלס סטראכן בבית התפילה סנט מרגרט בטירת אדינבורו
הקדוש **קולומבה** (באירית עתיקה: **Colm Cille**, ‏7 בדצמבר 521 - 9 ביוני 597) הוא קדוש נוצרי, אחד משנים-עשר התלמידים של פיניאן הקדוש שסייעו הפיצו את בשורת הנצרות באירלנד, ולאחר מכן בסקוטלנד וצפון אנגליה. הוא אחד משלושת הקדושים המגינים של אירלנד.

### קודות חייו

מרבית המידע על חייו ידוע מחיבורו ההגיוגרפי של אדמנן, הארכיבישוף השביעי של מינזר איונה, אשר נכתב כמאה שנה לאחר מותו של קולומבה. בשמו נקשרו כמה מסורות שקשה לקבוע ממרחק הזמן עד כמה הן מבוססות. נראה שנולד במחוז דניגול באירלנד כבן למשפחה מיוחסת. מצד אביו היה דור חמישי ל"ניאל של תשעת בני הערובה" (Niall of the Nine Hostages)(אנ'), מלך אירי אגדי בן המאה ה-5, ואבי שבט או'ניל. הוא הפך לנזיר ועד מהרה עלה בהיררכיה הכנסייתית לדרגת כומר, והיה אחד משנים-עשר התלמידים של פיניאן הקדוש, שבדומה לשנים-עשר תלמידיו של ישו, הפיצו את בשורת הנצרות באירלנד. 

על פי חלק מהמסורות, בשנת 560 היה מעורב בסכסוך עם פיניאן הקדוש לאחר שהעתיק בחשאי כתב יד ששימש כקמע ללוחמים שהיה במנזר קלונרד שבראשותו. על פי המסופר, המלך העליון של אירלנד (אנ') תמך בפיניאן וסילק את קולומבה מתפקידו באומרו "לכל פרה - העגל שלה". הסכסוך הוביל לקרב של קול דרם בשנת 561 אשר במהלכו נהרגו אנשים רבים. בעקבות זאת סינוד של הכנסיה נידה אותו, ולאחר מכן המתיק את רוע הגזירה והוא הורשה לצאת מאירלנד לגלות, בתנאי שימיר לנצרות אנשים כמספר הנוצרים שהרג בקרב. מקורות אחרים טוענים כי לא היה מעורב בסכסוך ובקרב כלל, וכי יצר לסקוטלנד מרצונו הוא. 

קולומבה יצא לסקוטלנד, וייסד בשנת 563 מנזר באי איונה, שנמצא במערב סקוטלנד, ומשם ריכז את הפעילות המיסיונרית בסקוטלנד. ישנם סיפורים רבים על הנסים שחולל כאשר ניסה לנצר את הפיקטים באזור. 

סיפורו של קולומבה מהווה את האזכור הראשון למפלצת מלוך נס. על פי הסיפור, בשנת 565 הוא נתקל בקבוצה של פיקטים אשר קברו אדם שהרגה המפלצת, וסייע להחיות את אותו האדם. בגרסה אחרת של הסיפור נאמר כי הוא הציל את האדם כאשר המפלצת התקיפה אותו, כאשר נופף מולה בצלב שהחזיק בידו.

יומו של קולומבה הקדוש הוא ה-9 ביוני, וביחד עם פטריק הקדוש ובריג'יד הקדושה, עקב קורות חייו הקשורים לספרים, לשירה, ולמקווי מים, הוא הוכרז כקדוש של כורכי ספרים, שטפונות, ומשוררים.

ראו גם
------

* קולומבנוס, קדוש אירי אשר השפיע על הכנסיה בכתיבת תקנוני נזורה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קולומבה** בוויקישיתוף
* קולומבה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* הקדוש אדמנן - הביוגרפיה של קולומבה, באתר אוניברסיטת פורדהם

הערות שוליים
------------

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007279066905171
* BIBSYS: 90561856
* BnF: cb12343033g (data)
* CANTIC: a10661347
* GND: 118884948
* ISNI: 0000 0001 1678 7811
* LCCN: n50081695
* MusicBrainz: dba72e63-30c1-4361-81ec-e870dcde289e
* NKC: osd2015859512
* NLA: 35414585
* NLP: a0000002855600
* NSK: 000571461
* NTA: 071750487
* SELIBR: 182863
* SNAC: w6rf6135
* SUDOC: 032392133
* Trove: 944358
* VcBA: 495/85270
* VIAF: 79402324
* WorldCat: lccn-n50081695

 |



1. ↑  אגודת הקדוש קולומבה: , St. Columba
2. ↑  St. Columba, האנציקלופדיה הקתולית: www.newadvent.org
**אופל סופר** (נולדה ב-20 במאי 1997) היא כדורגלנית ישראלית, המשחקת כקשרית בקבוצת מ.ס. קריית גת בליגת העל בכדורגל נשים וכן בנבחרת ישראל.

ביוגרפיה
--------

סופר נולדה באבן יהודה למשפחה דתית. למדה בבית הספר היסודי הדתי בקדימה ולאחר מכן בחטיבת ביניים לבנות, ובבית הספר התיכון "אמית רננים" ברעננה. מגיל צעיר מאוד נכח הכדורגל בביתה – אביה שיחק בעברו בקבוצת הנוער של מכבי נתניה ואחיה משחק בקבוצת ספורטינג תל אביבליגה ב'.

שירתה בצה"ל כספורטאית מצטיינת בחיל המודיעין.

קריירה מקצועית
--------------

### מועדונים

סופר הצטרפה לקבוצת הנערות של הפועל רעננה בשנת 2010 כשהיא בת 13, ולאחר עונה אחת עברה לשחק בקבוצת הפועל עירוני פתח תקווה לשתי עונות (2011/12, 2012/13), בשתיהן זכתה עם הקבוצה באליפות המדינה וגביע המדינה לנערות.

בשנת 2013 התקבלה סופר לאקדמיה לכדורגל בנות במכון וינגייט, שם התאמנה במשך שנתיים שבסופן שיחקה במדי נבחרת ישראל עד גיל 19 באליפות אירופה בכדורגל נשים עד גיל 19 שהתקיימה בישראל. לאחר האליפות חזרה לשחק בשורות הפועל עירוני פתח תקווה לשנתיים נוספות.

לקראת עונת 2017/2018 עברה לקבוצת מ.כ רמת השרון, עמה זכתה בסיום העונה בגביע המדינה שהיה לתואר הראשון בקריירה שלה. בסיום עונה זו עברה לשחק באס"א תל אביב וזכתה יחד עם הקבוצה בדאבל בעונת 2018/19.

### נבחרת ישראל

משנת 2013 סופר היא חלק מסגל נבחרות ישראל לנערות. היא צברה 9 הופעות  בנבחרת ישראל עד גיל 17 ו-13 הופעות בנבחרת ישראל עד גיל 19 במהלכן הבקיעה שער אחד. השתתפה עם הנחרת באליפות אירופה בכדורגל נשים עד גיל 19 בשנת 2015 ובשנת 2016. במהלך האליפות של שנת 2016 השתתפה בסרט התיעודי "אמיצות" של הבמאים כרמית שלומי ואיתי מאיר שסיקר את השתתפות הנבחרת באליפות והוקרן בפסטיבל דוקאביב באותה שנה.

בשנת 2016 זומנה לסגל הנבחרת הבוגרת. את הופעת הבכורה ערכה ב-13 במרץ נגד נבחרת ליטא. נכון למאי 2020, לזכות סופר 13 הופעות בנבחרת הבוגרת.

בשנת 2018 ייצגה את ישראל במדי נבחרת האוניברסיטאות באליפות העולם בכדורגל אולמות שנערכה בקזחסטן.

תארים
-----

### מ.כ רמת השרון

* גביע המדינה: 2017/2018

### אס"א תל אביב

* אליפות המדינה: 2018/2019
* גביע המדינה: 2018/2019

### מ.ס. קריית גת

* אליפות המדינה: 2022/23
* גביע אתנה: 2022/23

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אופל סופר** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Soccerdonna (בגרמנית)
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל באתר אופ"א
* לירון שרון, ‏"מוכנה לדחות את החיים שלי בשביל הכדורגל", באתר ONE‏, 14 ביולי 2015
* זאב גולדשמיט, השחקנית שתלך ברגל כדי להגיע בזמן למשחק, באתר ynet, 16 ביולי 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד זאב גולדשמיט, חבורה שכזו, באתר "ידיעות אחרונות", 13 ביולי 2015
2. ↑  הדוק הבא 2016: "אמיצות", בימוי: כרמית שלומי ואיתי מאיר, מתוך ערוץ היוטיוב של דוקאביב, 8 ביוני 2017
"התור ללחם" בימי השפל הכלכלי הגדול; חלק מאנדרטת פרנקלין דלאנו רוזוולט, וושינגטון די. סי.
**ג'ורג' סיגל** (באנגלית: **George Segal**;‏ 26 בנובמבר 1914, ניו יורק – 9 ביוני 2000, ניו ג'רזי) היה צייר ופסל יהודי אמריקאי. עבודותיו משויכות לזרמי האמנות של הפוֹפ ארט והפיסול הסביבתי.

חייו ויצירתו
------------

סיגל החל את דרכו כצייר וחדל מכך כשהחל לפסל בתחילת שנות ה-60. הוא נודע בעיקר בפסלים ובמיצבים פיסוליים של דמויות אדם במלוא קומתם, כשהם מוצבים במרחב הציבורי ומערבים בהם את הצופים. סיגל יצר את הפסלים באמצעות עטיפת דוגמנים חיים, רובם בני משפחתו וחבריו, על בגדיהם, בתחבושות ספוגות גבס עד להתקשוּתן. התבניות הוצגו בתחילה כמות שהן, מאוחר יותר צבע כמה מהן ואף יצר באמצעותן פסלי מתכת. לעיתים שילב במיצבים הפיסוליים פרטי רֶדי מֵייד המדגישים מציאות יומיומית. מיעוט הפרטים והצבעים תורם להבעת התוּגה השורה על יצירותיו. בסגנונו ובבחירת נושאי יצירותיו ניכרת חמלה אנושית עמוקה, ובכך ייחודו מיוצרים אחרים בתנועת הפופ ארט. רוב שנותיו חי ויצר במשק התרנגולות שלו בניו ג'רזי. ב-1997 הוענק לו פרס התרבות היפני פרמיום אימפריאלה, וב-1999 – אות האמנויות הלאומי של ארצות-הברית.

מעבודותיו
---------

"נוסעי האוטובוס" (1962); "מסיבת תחפושות" (1965); "המשאית" (1966); "חלון המסעדה" (1967); "הכיסא של פיקאסו" (1973); "עקדת יצחק" (1973); "אברהם ויצחק" – מצבת זיכרון לירי ביום ה-4 במאי 1970 באוניברסיטת קנט, אוהיו (1977); אנדרטת שחרור הלהט"ב (1980); "הנוסעים" (1982); האנדרטה לזכר שואת יהודי אירופה (סן פרנסיסקו) (1983); "אברהם נפרד מישמעאל" (1987); "שעת העומס" (1987); "חציית רחוב" (1993); "התור ללחם", "שיחות ליד האח" ו"בני הזוג מחוות האפּלצ'ים 1936" הם חלק מאנדרטת ההנצחה לנשיא רוזוולט (1999).

לקריאה נוספת
------------

דקל, ר', "עקדת יצחק ביצירתו של ג'ורג' סיגל ומלחמת וייטנאם", **מותר**
15, 2006, עמ' 143–146

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ורג' סיגל** בוויקישיתוף
* מצגת תצלומים מעבודותיו(הקישור אינו פעיל)
* אלה טל, "ג'ורג' סיגל", באתר רשת עמל – עמלנט
* צוות קרן תל"י (תגבור לימודי יהדות), ג'ורג' סיגל, לקסיקון אמנות של אתר המרכז לטכנולוגיה חינוכית – מט"ח
* נעם טופלברג, "'עקדת יצחק', ג'ורג' סיגל"; "'כיכר טיימס בלילה', ג'ורג' סיגל". מפגשים מן הסוג החזותי בעידן המודרני, אתר עמלנט
* קרן ג'ורג' והלן סיגל (באנגלית)
* סרט תיעודי על חייו ויצירתו של ג'ורג' סיגל (2001)  (באנגלית)
* ג'ורג' סיגל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ג׳ורג׳ סיגל (1924-2000), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007386355205171
* BNE: XX1723685
* BnF: cb119726055 (data)
* CiNii: DA03241229
* GND: 118760548
* ICCU: CFIV068444
* ISNI: 0000 0001 0779 5297
* LCCN: n79069763
* LNB: 000241477
* NDL: 00456011
* NKC: mzk2013746065
* NLA: 35487851
* NTA: 068315600
* RERO: 02-A025018986
* RKD: 71775
* SNAC: w6gf11t6
* SUDOC: 057871787
* ULAN: 500032575
* VcBA: 495/166718
* VIAF: 34465256
* WorldCat: lccn-n79069763

 |
לוגו bluetooth
**Bluesnarfing** היא שיטה לגנבת מידע ממכשיר בעל תקשורת בלוטות'. בעזרת שיטה זו, ניתן לקבל גישה למסמכים, יומנים, רשימת אנשי קשר, תמונות, דוא"ל והודעות הטקסט של הנתקף.

רקע
---

בלוטות' הוא פרוטוקול תקשורת המאפשר שידור וקליטה להעברת מידע בין שני מכשירים. פגיעת Bluesnarfing היא שיטה לגנבת מידע תוך ניצול פרוטוקול זה. צורת התקיפה של Bluesnarfing היא ניצול של פרצות אבטחה הקיימות במסגרת פרוטוקול החלפת האובייקטים OBEX (ראשי תיבות של Object Exchange), המשמש לפיקוח על העברת המידע בתקשורת אלחוטית. התוקף מתחבר לפרופיל ה-PUSH בפרוטוקול, שהוא שירות שאינו דורש אימות זהות, ומבצע בקשת OBEX GET לשמות קבצים ידועים. שמות קבצים אלה מוגדרים תחת מפרט IrMC (סטנדרט להעברת נתונים, המטפל בהעברת רשימת אנשי קשר, יומנים, רשימת מטלות ועוד). אחת הסכנות המשמעותיות ב-Bluesnarfing מלבד גנבת המידע עצמו, היא העובדה כי לנתקף אין שום אינדיקציה על כך שמידע נגנב ממנו לפיכך סביר שלא יחוש בכך ולא ינסה לנקוט פעולות הגנה ואיתור שונות.

עם-השנים הפכה תקיפת Blusenarfing ליותר ויותר נדירה, שכן גרסאות התקן התעדכנו והן מקשות יותר ויותר על ביצוע התקיפה דרך פרוטוקול OBEX. עם-זאת, גם לאחר עדכוני הגרסה לתקן, מופצים ברחבי הרשת תוכנות כמו BlueSnarf שתפקידן לאתר מכשירים בסביבה הקרובה אשר עדיין חשופים לפרצות בפרוטוקול ה-OBEX ומעת לעת מדווחים תקיפות Bluetooth מסוימות. כמו כן, בסוף שנת 2019 נחשפו 2 פריצות משמעויות נוספות בתקן הבתלוטות'. הראשונה על ידי חוקרים במרכז CISPA, כאשר התברר שבעזרת טכניקה הנקראת KNOB (ר"ת של Key Negotiation of Bluetooth) יכול להכריח התוקף את מכשיר הנתקף להשתמש בתקן הצפנה חלש יותר לתקשורת בלוטות' שלו ובכך לפרוץ למכשירו. פריצה שנייה חשפו חוקרים מאוניברסיטת בוסטון בראשות הפרופסור דייוויד סטארובינסקי ומתמקדת יותר במוצרי האינטרנט של הדברים אשר רובם תומכים בתקן הבלוטות'. לדברי החוקרים, ישנה דרך לעקוף את הפעולה האקראית המתבצעת על ידי מכשירים התומכים בבלוטות' ובמסגרתה מתחדשת כתובת המכשיר מדי פעם, על מנת להגן על המכשיר מפני תוקפים שיעקבו ויסרקו את 'הכתובת הקבועה שלו', לו הייתה אחת כזו. לדברי סטארובינסקי וחבריו, הם הצליחו לגלות פרצה בתהליך זה המאפשרת לעקוב אחר מכשיר אפילו כאשר הכתובת שלו משתנה.

התגוננות מפני Bluesnarfing
--------------------------

כדי להתמודד עם התקפות Bluesnarfing ובכלל, עם התקפות Bluetooth על שלל סוגיהם, הקפידו על כללים אלו:

1. השביתת תקשורת הבלוטות' כאשר היא לא נחוצה, ובייחוד במקומות ציבוריים והומי אדם
2. עדכון הגדרות הבלוטות' למצב בלתי נראה
3. קביעת סיסמה חזקה
4. חסימה או התעלמות ממכשירים לא ידועים ופניות לא צפויות

הערות שוליים
------------

1. ↑  trifinite.org - the home of the trifinite.group, trifinite.org
2. ↑  Security Notice, Bluetooth® Technology Website (באנגלית)
3. ↑  Your Fitbit Is Definitely Broadcasting Your Location, Boston University (באנגלית)