**משקים שנתגלו** או **מים שנתגלו** הוא מושג הלכתי לפיו מים, חלב או יין ששהו **מגולים** (לא מכוסים) ללא השגחת אדם, אסורים בשימוש. 

חז"ל כתבו שטעם האיסור הוא, שיש לחשוש שנחש שתה מהם והטיל בהם ארס, ולכן משקים נאסרים רק הם היו מגולים לפחות כמשך הזמן שיכול נחש לשתות מהם. לדעת השולחן ערוך, דין זה אינו נוהג כיום, ומשקים מגולים מותרים בשתייה, מאחר שכיום אין נחשים מצויים בנינו.

מקור הדין ודעות הפוסקים
-----------------------

**מקור הדין** הוא מהמשנה במשנה, מסכת תרומות, פרק ח', משנה ד': "שלושה משקין אסורין משום גילוי: המים והיין והחלב; ושאר כל המשקין מותרין. כמה ישהו ויהו אסורין? כדי שייצא הרחש ממקום קרוב וישתה" בנוסף לכך, מוזכרת הלכה זו בתלמוד במקומות רבים. בילקוט שמעוני מביא ממדרש ילמדנו: ג' משקים אסורים משום גלוי, מים וחלב ויין. מים מנין, לרוקע הארץ על המים. חלב מנין, ותפתח את נאד החלב. יין מנין, דכתיב כל נבל ימלא יין.

לדעת בעלי התוספות, כל מה שאסרו היה רק בארץ ישראל שמצויים בה נחשים. אך בארצות אירופה הקרירות יותר, אין להנהיג הלכה זו.

מבואר בהלכה שאף אם שתה אדם בפנינו מן המים ולא ניזוק אין לשתות מן הנותר, כיוון שישנם שלשה מיני ארס, ארס של נחש זקן ארסו צף על המשקה, נחש בינוני מפעפע עד חצי גובהו ונחש צעיר מפעפע ושוקע עד למטה, לכן אפילו שהראשון שתה ולא ניזוק ייתכן שהארס שקע במשקה והשותה מכאן ואילך עלול להינזק. כמו כן נאסר להשתמש במים שנאסרו בגילוי לרחצה ולכיבוד הבית שמא ינזק מן הארס וכן נאסר לשפכם לרשות הרבים שמא יעבור עליהם אדם יחף וינזק. אף להשקות מהם לבהמה נאסר הן לבהמה שלו הן לשל חבירו כיוון שמזיקם (אך מבואר שלחתול מותר להשקות כיוון שאין הארס ממיתו אלא רק מכחישו לזמן מה ולאחריו הוא חוזר לאיתנו).

### להלכה

מנהג העולם להקל, על פי פסקו של השולחן ערוך, שאין להחמיר בכך בזמנינו, משום שאין נחשים מצויים בינינו. אולם, בפתחי תשובה הביא בשם השל"ה ש"שומר נפשו ירחק משתיית משקין אלו", וציין שהנהגת הגר"א הייתה להחמיר בכך ביותר כי "גם אם בטל הטעם לא בטל הדין", וישנם טעמים על פי הסוד. יש אחרונים שחילקו בין מקומות שהנחשים מצויים גם בזמנינו למקומות שאינם מצויים כלל. וכוונתם לאסור בארצות החמות שיש יותר נחשים מבארצות אירופה. ידוע שהחזון איש החמיר בכך לעצמו ובעקבותיו הגר"ח קנייבסקי. בכף החיים הביא מדברי רבים מהפוסקים שיש לחשוש גם למשקה שהיה מגולה ביום בלי שראו אותו.

לכל הדעות כוס של קידוש או הבדלה וכדומה יש להקפיד על משקים שנתגלו, שמשום כבוד הברכה החמירו בזה.

באילו משקים נוהג גילוי
----------------------

הלכות גילוי חלים על מים, יין (ואפילו מעורבים בו מים, ואפילו התחיל טעמו להשתנות לחומץ), חלב, דבש וציר; ויש אומרים שגם שום כתוש.

משקה שעיקרו מבוסס על משקאות בהם נוהג דין גילוי אך טעמו העיקרי נשתנה (לדוגמה קפה), דעת הגר"ח קנייבסקי שאין נוהג בו דין גילוי[דרוש מקור].

באילו משקים אין דין גילוי
-------------------------

יין תוסס עד ג' ימים, יין מבושל, משקה חם, מי כבשים, שלקות ותורמוסין, משקין שעירבו בהם דברים חריפים כפלפלים או מרים עד שנשתנה טעמם.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מים מגולים** |

* תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף מ"ט, עמוד ב'
* משנה תורה לרמב"ם, ספר נזקים,  הלכות רוצח ושמירת נפש, פרק י"א, מהלכה ה' עד סוף הפרק.
* טור, יורה דעה, סימן קט"ז
* כשרות משקים שנתגלו באתר פניני הלכה מאת הרב אליעזר מלמד

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו להלן בפרק 'להלכה'.
2. ↑  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן קט"ז, סעיף א'
3. ↑  יורה דעה, קטז, סעיף קטן א
4. ↑  ראו פרי חדש וברכי יוסף, יורה דעה, קטז
5. ↑  יורה דעה קטז אות ז
6. ↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן רעב, סעיף א.

| כשרות |
| --- |
| כשרות הבשר | אבר מן החי • טרפה • סירכא • גיד הנשה • צומת הגידים • סימני הכשרות • עופות טמאים • זרוע, לחיים וקיבה • איסור אכילת חֵלֶב • שחיטה • הכשרת בשר • איסור אכילת דם • בשר שנתעלם מן העין |
| מצוות התלויות בארץ | שמיטה • יובל • טבל • תרומות ומעשרות • חלה • איסור חדש • איסור ערלה • נטע רבעי • כלאי הכרם • פאה •מתנות עניים • ביכורים |
| הלכות הרחקה מגויים | חלב נוכרי, גבינת נוכרי וחמאת נוכרי • יין נסך • פת עכו"ם • בישולי גויים |
| הכשרת כלים | טבילת כלים • הגעלת כלים • ליבון • נעיצה |
| איסורי תורה | בשר בחלב • חמץ בפסח • איסור אכילת תולעים |
| איסורי דרבנן ומנהגים | איסור לינת לילה • משקים שנתגלו • איסור אכילת קטניות בפסח • איסור שתיית מים בחילופי תקופות • אכילת דג עם בשר • אכילת דג עם חלב • אוכלים ומשקים שתחת המיטה |
| דינים כלליים | איסור והיתר • תערובת • מיעוט המצוי • טעם כעיקר • נותן טעם • נותן טעם לפגם • נ"ט בר נ"ט • דבר דעביד לטעמא • מעמיד • ביטול איסור לכתחילה • איסורים מבטלים זה את זה • כבוש כמבושל • עבירה מטמטמת |
| כשרות בעת החדשה | ירקות ללא חרקים • ג'לטין • משגיח כשרות • שטירל • בראקל |