recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אברהם (אבי) סגל** (נולד בי' בכסלו ה'תש"ל, 20 בנובמבר 1969 בתל אביב) הוא עיתונאי ומחבר, סאטיריקן ופובליציסט ישראלי.

קורות חייו
----------

בשנות ילדותו התגורר עם משפחתו בקדומים, ולאחר מכן שב לתל אביב. בתיכון למד בישיבת בר-אילן. לאחר מכן למד בישיבת הר עציון, ואת שירותו הצבאי בצה"ל עשה בחיל המודיעין. סגל הוא בעל תואר בלימודי קולנוע וטלוויזיה מאוניברסיטת תל אביב.

סגל שימש כמבקר טלוויזיה בערוצים המסחריים, שימש כסגן עורך של עיתון הילדים הדתי "אותיות", כתב טורים אישיים וביקורות טלוויזיה ב-nrg וב"מקור ראשון". כמו כן חיבר ספר לילדים ונוער בשם "רוח אנושית בכוכב", שיצא לאור בשנת 2001 בהוצאת ידיעות אחרונות ונכנס לרשימת רבי המכר.

בשנים 2002–2016 כתב סגל את הטור "על דעת עצמי" בשבועון "בשבע" (תחילה בשם העט דניאל רותם, משום שבאותה תקופה עבד במקביל בעיתון המתחרה "מקור ראשון"). הטור עסק בעניינים שעל סדר היום הציבורי, וזוכה לפופולריות רבה בשל ניסוחו הסאטירי. לקראת סוף 2016 הודיע סגל על פרישתו מהעיתון והטור האחרון התפרסם ב-7 בדצמבר 2016. ב-2019 חזר לעיתון, הפעם עם טור במדור התרבות, שהתפרסם לראשונה ב-21 במרץ. לאחר שנה פרש שוב.

סגל נשוי, אב לשלושה ומתגורר בגבעת שמואל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אבי סגל** בוויקישיתוף
* אבי סגל, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה"
* אבי סגל, מה אני קשור ליהדות?, באתר nrg‏, 24 בנובמבר 2004
* עפרה לקס, עניין אישי עם אבי סגל, באתר ערוץ 7, 29 ביוני 2016

הערות שוליים
------------

1. ↑  רוח אנושית בכוכב, באתר ידיעות ספרים
2. ↑  אבי סגל, הארי פוטר והאסיר מלבנון, באתר ערוץ 7, 12 בפברואר 2004
3. ↑  גיל קלנר, ‏אחרי 14 שנה: אבי סגל עוזב את עיתון בשבע, באתר "סרוגים", 22 בנובמבר 2016
**שלמה קור** (21 בינואר 1921 – 6 ביוני 2008) היה ממנהיגי בית"ר בשארית הפליטה באירופה, איש הליכוד, מבכירי העיתון "מעריב" ומשנה פעיל ליו"ר רשות השידור בשנות ה-80.

חייו
----

קור נולד בריגה, בירת לטביה. הוא למד במוסדות חינוך של הפועל המזרחי, הושפע מתפיסת עולמה של התנועה הרוויזיוניסטית, והצטרף כילד לתנועת הנוער בית"ר. ביקורו של זאב ז'בוטינסקי בריגה, כשקור היה בן 11, הותיר בו רושם עמוק.

הוריו ואחיו של קור נרצחו בשואה. הוא עצמו הועסק בעבודות כפייה בנמל ריגה, הרג קצין נאצי וברח, אך נתפס. אחרי השחרור פעל בארגון שארית הפליטה על אדמת גרמניה, ועלה לארץ באוניית מעפילים.

עם קום המדינה שרת קור בצה"ל והגיע לדרגת סרן. בהמשך עבד 34 שנים בעיתון "מעריב", והיה מנהל מחלקת המודעות שלו עד לפרישתו לגמלאות בשנת 1986.

היה חבר מרכז הליכוד. בשנות ה-80 מונה, כנציג הליכוד, כחבר בוועד המנהל של רשות השידור, ונבחר כמשנה ליושב ראש הרשות. בשנת 2005 סירב לקבל את אות "יקיר הליכוד" מידי ראש הממשלה אריאל שרון, כמחאה על מדיניותו.

לקור ולאשתו שרה (נפטרה בה'תשפ"א, 2020) נולדו שלושה ילדים: ד"ר אבשלום קור, מירי תירוש וזורח (זורי) קור. 

קור נפטר בגיל 87 תל אביב ונטמן בבית העלמין ירקון.

קישורים חיצוניים
----------------

* שלמה קור, לאחר עשרים שנה, חרות, 24 בדצמבר 1965
* שלמה קור, להטוטי הלשון של שרון, באתר ערוץ 7, 15 באפריל 2004
* עוזי ברוך, שלמה קור הלך לעולמו, באתר ערוץ 7, 6 ביוני 2008
* "אבא נשאר בליכוד להזכיר את ערכיו", ריאיון עם אבשלום קור, באתר ערוץ 7, 10 ביוני 2008

הערות שוליים
------------

1. ↑  מציעים להקים מועצת פרסום לפיקוח על מודעות, מעריב, 26 ביולי 1979
2. ↑  חגית רוטנברג, על משמר ארצנו - שלמה קור סירב לקבל אות יקיר הליכוד משרון, באתר ערוץ 7, 21 באפריל 2005

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007417471305171
* VIAF: 1252154329449226970002
* WorldCat: viaf-1252154329449226970002

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בפרוור של העיר אוסטרובייץ שוויינטוקז'יסקי בפולין. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו דנקוב (פירושונים).

**דנקוב** (בפולנית: **Denków**) הוא פרוור של העיר אוסטרובייץ שוויינטוקז'יסקי בפולין, שהיווה בעבר עיירה עצמאית, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

עד המאה ה-16 השתייכה דנקוב למשפחת האצילים מיחובסקי, ובשנת 1564 הוענקו לה זכויות עיר. בהמשך, נודעה העיירה בתעשיית ייצור כלי החרסינה בה. במהלך המאות ה-17 וה-18 פגעו בעיירות מספר שריפות.

יהודי דנקוב
-----------

מסוף המאה ה-19 פעל בדנקוב בית מדרש, ובמהלך מלחמת העולם הראשונה עזבו את היישוב רבים מתושביו היהודים בשל קרבתו לחזית. בשנות השלושים סבלו יהודי היישוב ממעשי אנטישמיות שונים, ובשנת 1939 נמנו בדנקוב כ-400 יהודים, כשישית מתושבי המקום. צביון יהודי המקום היה חרדי.

עם כיבוש דנקוב בידי הגרמנים בספטמבר 1939 הוטלו על יהודי המקום גזירות שונות, ובהן איסור הליכה על מדרכות, איסור קיום קשרים עם לא יהודים, חובת ענידת סרט זרוע וחובת תשלום סכומי כופר גבוהים, תוך לקיחת ילדים יהודים כבני ערובה. כמו כן, נאסר על יהודי היישוב לצאת ממנו, תוך ירי במי שעבר על האיסור. ביולי 1941 הגיעו לדנקוב כ-150 פליטים יהודים מקונין, ושוכנו בבתי היהודים ביישוב.

ביוני 1942 הוקם בדנקוב גטו סגור, וצעירים יהודים בו נלקחו לעבודות כפייה שונות. ב-13 באוקטובר 1942 כותר הגטו בידי אנשי משטרה וס"ס, ויהודי המקום הוצאו מבתיהם, תוך שנערכה בהם סלקציה. קבוצת צעירים נלקחה למחנה עבודה, וכ-500 יהודים הובלו לגטו אוסטרובייץ שוויינטוקז'יסקי, וממנו שולחו למחנה ההשמדה טרבלינקה. בשעת האקציה הצליחו מספר מיהודי דנקוב להימלט ליערות.

לאחר הגירוש, הפכו הגרמנים את דנקוב לאחד ממקומות ריכוז יהודי המחוז, טרם העברתם להשמדה. במקרה אחד, שוטר פולני שסייע ליהודים לחמוק מהגירוש הוצא להורג בידי הגרמנים עם אשתו וילדיו. מעט היהודים שהושארו בדנקוב נרצחו כולם בידי הגרמנים מספר ימים לפני שחרור המקום.

קישורים חיצוניים
----------------

* דנקוב ב אתר מרכז מורשת יהדות פולין
* דנקוב (Denków), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* "דנקוב", באתר השטעטל הווירטואלי
* "דנקוב", באתר JewishGen (באנגלית)
* אלכסנדר קרוגלוב (רו') ומרטין דין (אנ'), דנקוב, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק A, עמ' 217–218), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
**לאון א. "ג'ייק" "צפרדע-השור" סווירבול** (באנגלית: **Jake Swirbul**‏, 18 במרץ 1898 - 28 ביוני 1960) היה פורץ דרך ותעשיין בתחום התעופה ונמנה בין מייסדי החברה גראמן איירקראפט אינג'ינירינג קורפוריישן.

ביוגרפיה
--------

סווירבול נולד ברובע יורקוויל שבמנהטן. בהיותו ילד עברה משפחתו לגור בלונג איילנד. את ילדותו העביר בכפר סאג הארבור וסיים שם את לימודיו בבית הספר. הוא למד באוניברסיטת קורנל עד שנת 1917, בה התגייס לצבא ארצות הברית.

בשנת 1924 נפגשו סווירבול ולירוי גראמן לראשונה, במסגרת עבודתם המשותפת בחברה "לואנינג איירונאוטיקל אינג'ינירינג" שבעיר ניו יורק, אחת מיני חברות רבות בתחום תעשיית המטוסים שהוקמו לאחר מלחמת העולם הראשונה. 

בעקבות השפל הגדול, נמכרה חברת לואנינג לחברת קיסטון איירקראפט ב-1929. המפעל נסגר והועבר ממנהטן לבריטול, פנסילבניה. סווירבול היה חלק מקבוצת עובדים של חברת לואנינג, שהחליטו שלא לעבור יחד עם המפעל, אלא להישאר ולהקים מפעל משלהם. החברה נקראה בשם "גראמן" על שם לירוי גראמן, שקנה את רוב מניות החברה (16,950$). אחריו בסולם ניצב סווירבול שתרם 8,125$ לחברה (מתוכם 6,000$ לוותה אמו מעובדיה), ולאחר מכן ניצבו שלושה עובדי לואנינג לשעבר נוספים: ביל שנדלר, אדמונד ווארד פור וא. קלינטון טאוול. תוך עבודה קשה של חמישתם הוקמה חברת גראמן ב-2 בינואר 1930.

גראמן וסווירבול היוו צוות יעיל וניהלו במשותף את החברה. צורת ניהול כוח האדם והארגון של סווירבול התאימו והשלימו את כישורי התכנון והעיצוב של גראמן. וויכוחיהם נפתרו תמיד בצורה מקצועית ולעולם לא התפתחו לריבים של ממש. שניהם צלחו את השפל הגדול ואף גרמו לצמיחתה והתרחבותה של החברה בתחום הצבאי כמו גם בתחום האזרחי.

בתקופת מלחמת העולם השנייה החברה פרחה והתקדמה מאוד. עיצובי המטוסים ומודלים רבים נמכרו גם לצבא בריטניה וצבא צרפת. סווירבול וגראמן חזו את העתיד להתרחש לאחר סיום המלחמה, ובעקבות הורדה משמעותית בקצב הייצור (שהיה המהיר ביותר מכל שאר החברות באותה התקופה) נותרה חברת גראמן היחידה שהמשיכה להרוויח מבין חברות לייצור כלי טיס בשנת 1946, גם אם פחות מקודם.

1960 הייתה שנת שיא בעבודתו של סווירבול: חברת גראמן החלה להיפתח לתעשיית רכבי החלל וזכתה במכרז על תוכנית ג'מיני ותוכנית אפולו, שבמסגרתה הונחת האדם הראשון על הירח וחזר בשלום. הוא מת ב-28 ביוני אותה שנה, בעקבות דלקת ריאות ולאחר שלקה באותה תקופה גם בסרטן המעי הגס. בלווייתו לקחו חלק אלפים מעובדי החברה.

ספריית "סווירבול" באוניברסיטת אדלפי נושאת את שמו.

ראו גם
------

* לירוי גראמן
* גראמן

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ייק סווירבול** בוויקישיתוף
* Raising Grumman: כיצד לירוי גראמן וג'ייק סווירבול בנו את חברת התעופה המצליחה ביותר מחול וחצץ
**ג'ון מייקל לאנדי** (באנגלית: **John Michael Landy**;‏ 12 באפריל 1930 – 24 בפברואר 2022) היה אצן ופוליטיקאי אוסטרלי. היה לאתלט השני בהיסטוריה שרץ מהר יותר מארבע דקות למייל ושיאן עולם בריצת 1500 מטר ובריצת מייל. בין השנים 2001–2006 כיהן כמושל מדינת ויקטוריה שבאוסטרליה.

ביוגרפיה
--------

לאנדי, יליד מלבורן, קיבל בשנת 1954 תואר במדעי החקלאות מאת אוניברסיטת מלבורן.

קריירה אתלטית
-------------

במהלך שנות לימודיו בבית הספר, נהנה לאנדי לעקוב אחרי מרוצים שנערכו באזור. במהלך שנות לימודיו בקולג' הפך לרץ מקצועי, עד שהצטרף למועדון האתלטיקה האוסטרלי בשנת 1949.

בנעוריו אהב ספורט, אך נהג לרוץ רק כתמיכה לאימוניו בפוטבול אוסטרלי. רק בגיל 21, בשנת 1951, תוך כדי לימודי חקלאות, התחיל להתנסות בריצה תחרותית. מאמנו היה פרסי צ'רוטי, ובתוך שנה שיפר לאנדי את תוצאותיו מ-4:43 דקות בריצת מייל ל-4:17 דקות, ונטש את הפוטבול על מנת להתמקד בריצה. צ'רוטי אמר על חניכו: "כרץ, הבחור הזה פשוט נפלא. יש לו אומץ ורצון להצטיין, כמעט מבלי להראות מאמץ, בוודאי שלא סבל". 

### 1952

באולימפיאדת הלסינקי (1952) סיים במקום 35 בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:57.0 דקות. אך במשחקים האולימפיים רכש את שיטת האינטרוולים מהרץ אמיל זאטופק, ובה השתמש מאז. כשחזר לאוסטרליה חל שיפור ניכר בתוצאותיו, וכבר בדצמבר אותה שנה קבע בריצת מייל שיא אישי של 4:02.1 דקות. שיא זה גרם גם לקצר בינו לבין מאמנו צ'רוטי, כשהמאמן טען שלאנדי לא השקיע מספיק עבור הנבחרת.

### 1954

#### שיאן עולם בריצת 1500 מטר ובריצת מייל

בתחרות שנערכה בטורקו, פינלנד ב-21 ביוני 1954 הוא קבע בריצת מייל שיא עולם חדש של 3:58.0 דקות, שיפור לשיא בן החודש וחצי של רוג'ר בניסטר מאנגליה (3:59.4 דקות) ובכך היה לאדם השני שרץ ריצה זו בפחות מ-4 דקות. שיאו זה החזיק מעמד 3 שנים וחודש ונשבר על ידי דרק איבוטסון מארצות הברית (3:57.2 דקות). תוך כדי הריצה קבע בריצת 1500 מטר שיא עולם חדש של 3:41.8 דקות, שיפור לשיא בן השבועיים של ווס סנטי מארצות הברית (3:42.8 דקות). שיא זה החזיק מעמד כשנה וחודש ונשבר על ידי שנדור יארוש מהונגריה (3:40.8 דקות).

#### סגן חבר העמים בריטי

במשחקי האימפריה הבריטית וחבר העמים שנערכו בוונקובר, קולומביה הבריטית, קנדה ב-7 באוגוסט 1954 זכה במדלית כסף בריצת מייל, לאחר שירד מ-4 דקות בפעם השנייה בקריירה שלו בתוצאה של 3:59.6 דקות, אחרי רוג'ר בניסטר מאנגליה שקבע שיא משחקים חדש של 3:58.8 דקות ולפני ריץ' פרגוסון מקנדה (4:04.6 דקות).

### 1956

#### מדליית ארד אולימפית

באולימפיאדת מלבורן (1956) זכה במדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:42.0 דקות, אחרי רון דלייני מאירלנד (3:41.2 דקות) וקלאוס ריכצנהיים מגרמניה (3:42.0 דקות).

לימים סיפר כי לא חשב שניתן לרוץ מייל בפחות מארבע דקות, ומטרתו הייתה רק לשפר את שיא העולם של גונדר האג משוודיה.

נפטר ב-24 בפברואר 2022.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ון לאנדי** בוויקישיתוף

* ג'ון לאנדי, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי
* ג'ון לאנדי, באתר olympedia.org
* ג'ון לאנדי, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
* ג'ון לאנדי, באתר Track and Field (גברים)
* ג'ון לנדי שהיה השני לרדת מ-4 דקות למייל מת בגיל 91, ארן הרשלג, באתר shvoong,‏ 26 בפברואר 2022

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007446163405171
* World Athletics: 210501
* ISNI: 0000 0000 6741 9448
* LCCN: n86087097
* NLA: 35709593
* Trove: 558764
* VIAF: 11327801
* WorldCat: lccn-n86087097

 |
**Jar of Flies** (**צנצנת זבובים**) הוא מיני-אלבום של להקת הגראנג' אליס אין צ'יינס. השם לקוח מניסוי מדעי שנערך בבית-ספרו של ג'רי קאנטרל, גיטריסט הלהקה, שבו הונחו שתי צנצנות שאליהן הוכנסו זבובים אחת ליד השנייה, באחת קיבלו הזבובים מזון ובשנייה הורעבו עד כדי קניבליזם.

הפקה
----

לאחר שהוציאה את האלבום Dirt, שהיה לדעת רבים אלבום מטאל לכל דבר ולווה במסע הופעות מצליח שהיה ברוח דומה, ציפה עולם המוזיקה לעוד יצירה כבדה, זועמת ורועשת של אליס אין צ'יינס. הלהקה הפתיעה את המעריצים ואת המבקרים כאחד כשהוציאה בינואר 1994 את Jar of Flies, שהציג חזרה אל הצליל הרך והאקוסטי של Sap, עם מנגינות מורכבות ונגיעות קלות של כלי מיתר. Jar Of Flies הפך למיני-אלבום הראשון שהגיע למקום הראשון במצעד האלבומים הנמכרים ביותר בארצות הברית. כל השירים נכתבו והוקלטו במשך שבוע אחד.

בשיר "Nutshell" ("קונכייה") מתאר ליין סטיילי, שנאבק בהתמכרותו להרואין, את בדידותו וניכורו מן העולם ("אני לוחם בקרב הזה לגמרי לבדי, אף אחד לבכות על כתפו, אף מקום לקרוא לו בית... אם לא אוכל להיות עצמי, ארגיש יותר טוב מת").

רשימת השירים
------------

מילות השירים נכתבו על ידי ליין סטאלי (למעט היכן שמצוין אחרת), המוזיקה לשירים הולחנה על ידי ג'רי קאנטרל (למעט היכן שמצוין אחרת).

| Jar of Flies EP |
| --- |
| מס' | שם | מילים | לחן | משך |
| 1. | Rotten Apple |   | קאנטרל, מייק אינז | 6:58 |
| 2. | Nutshell |   | קאנטרל, אינז, שון קיני | 4:19 |
| 3. | I Stay Away |   | קאנטרל, אינז | 4:14 |
| 4. | No Excuses | קאנטרל |   | 4:15 |
| 5. | Whale & Wasp (קטע אינסרומנטלי)  |   |   | 2:37 |
| 6. | Don't Follow | קאנטרל |   | 4:22 |
| 7. | Swing on This |   | קאנטרל, אינז, קיני | 4:04 |
| **משך כולל:** | **30:49** |

קישורים חיצוניים
----------------

* ספוטיפיי Jar of Flies באתר ספוטיפיי
* MusicBrainz Jar of Flies באתר MusicBrainz
* Discogs Jar of Flies באתר Discogs
* AllMusic Jar of Flies באתר AllMusic

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: 3b6b7688-c97b-3d11-9334-3158468074f7

 |
**קלאוס קונראד** (בגרמנית: **Klaus Conrad**; 19 ביוני 1905, ליברץ – 5 במאי 1961, גטינגן) היה נוירולוג ופסיכיאטר גרמני בעל תרומות חשובות לנוירופסיכולוגיה ופסיכופתולוגיה. הוא הצטרף למפלגה הנאצית (NSDAP) בשנת 1940. הוא היה ידוע בעיקר כפרופסור לפסיכיאטריה ונוירולוגיה, ומנהל בית החולים הפסיכיאטרי האוניברסיטאי בגטינגן משנת 1958 ועד מותו.

ביוגרפיה
--------

קלאוס קונראד נולד בליברץ כבנו של הכלכלן אוטו קונראד. כשהיה בן ארבע עברה משפחתו לווינה. לאחר שלמד בבית הספר לדקדוק ההומניסטי, החליט ללמוד רפואה ועבר את הבחינות בשנת 1929. הוא החל את דרכו בקליניקה בווינה בהנהלת אוטו פוטזל והמשיך במרפאה הפסיכיאטרית במגדבורג. לאחר לימודיו בפריז, הוא הגיע למכון המחקר הגרמני לפסיכיאטריה במינכן בשנת 1933, שם ערך מחקר על האופי התורשתי של אפילפסיה. ניתן להשתמש בתוצאות עבודתו כדי להצדיק עיקורי חובה במסגרת "החוק למניעת מחלות תורשתיות". קונראד הצטרף לאיגוד המרצים הנאצי והיה שם סגן סוהרים. בשנת 1939 פרסם מאמר על הספקטרום הגנטי של אפילפסיה. באותה שנה הביא אותו ארנסט קרצ'מר למרפאה הפסיכיאטרית של אוניברסיטת מרבורג כרופא בכיר, וקונראד הפך לחבר באגודה הרפואית הלאומית-סוציאליסטית.

בשנת 1948 מונה קלאוס קונראד למנהל המחלקה לפסיכיאטריה ונוירולוגיה באוניברסיטת סער; בשנת 1958 הוא קיבל את מקומו של גוטפריד אוולד כמנהל המרפאה הפסיכיאטרית באוניברסיטה בגטינגן.

בשנת 1961 אמור היה קונראד להיות מנהל מכון מקס פלאנק לפסיכיאטריה במינכן, אך הוא נפטר לפני כניסתו לתפקיד.

חיים אישיים
-----------

הוא נישא למרתה קונראד ונולדו להם ארבעה ילדים (ג'יזלה, בסטיאן, מוניקה ואורסולה).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קלאוס קונראד** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Klee, Ernst (2005). Das Personenlexikon zum Dritten Reich. Wer war was vor und nach 1945 (Second updated ed.). Frankfurt am Main: Fischer Taschenbuch Verlag. pp. 95–96.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 1034060
* BNE: XX1226031
* GND: 1034674781
* ISNI: 0000 0000 8208 8018
* LCCN: n85807441
* NDL: 00436483
* NKC: xx0081518
* NTA: 074656775
* SUDOC: 113648952
* VIAF: 232334429
* WorldCat: lccn-n85807441

 |
**אוגוסט לי פלוגר השני** (באנגלית: **August Lee Pfluger II**; נולד ב-28 בדצמבר 1978) הוא פוליטיקאי אמריקאי, שנבחר אל בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס ה-11 של מדינת טקסס במהלך בחירות 2020. מחוז קונגרס זה שוכן במערב טקסס, וכולל בשטחיו את הערים מידלנד, סן אנג'לו, אודסה, גראנדברי ובראונווד.

ביוגרפיה
--------

פלוגר הוא צאצאו של הנרי פלוגר האב, מייסד העיר פלוגרוויל, פרוור של אוסטין בירת טקסס. סבו מצד אמו, שלחם עם חיל האוויר של ארצות הברית במלחמת העולם השנייה, עורר השראה בפלוגר להיות טייס.

פלוגר למד בבית הספר התיכון המרכזי בסן אנג'לו שבטקסס, שם שיחק בקבוצת הפוטבול של התיכון כקוורטרבק. לאחר מכן השלים באקדמיית חיל האוויר של ארצות הברית לימודי תואר ראשון במדע המדינה. אחר כך קיבל תואר שני באווירונאוטיקה מהאוניברסיטה האווירונאוטית אמברי-רידל (Embry – Riddle Aeronautical), תואר שני נוסף במדעי הצבא מאוניברסיטת אייר, ותואר שני במדעים במדיניות ציבורית ויחסים בין-לאומיים מאוניברסיטת ג'ורג'טאון.

בשנת 2000 קיבל לראשונה תפקיד קבע בחיל האוויר של ארצות הברית. במשך 20 שנה היה נתון לשירות פעיל, הטיס מטוסי קרב מסוג F-22 ראפטור ובסופו של דבר הגיע לדרגת לוטננט קולונל. לאחר שפרש משירות פעיל המשיך לשרת בכוחות המליואים של חיל האוויר. פלוגר היה חבר במועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית במשך שלושה חודשים בתקופת נשיאותו של דונלד טראמפ.

לקראת בחירות 2020 פרש פלוגר מהמועצה לביטחון לאומי לשם התמודדותו לבית הנבחרים של ארצות הברית במחוז הקונגרס ה-11 של טקסס. בבחירות המקדימות שהתקיימו במפלגה הרפובליקנית נבחר למועמד מפלגתו. בנובמבר ניצב בפני ג'ון מארק הוג, מועמד המפלגה הדמוקרטית, וניצח עם 79.7% מקולות הבוחרים. הוא החליף בתפקיד את מייק קונאוויי.

כהונתו החלה בראשית ינואר 2021, מיד עם התכנסות הקונגרס ה-117 של ארצות הברית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוגוסט פלוגר** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של אוגוסט פלוגר לבית הנבחרים האמריקאי (באנגלית)
* אוגוסט פלוגר באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)
* אוגוסט פלוגר, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ג'ו הייד, Contrary to Rumors, August Pfluger Served Trump's NSC "With Distinction", באתר SanAngeloLive‏, 21 בינואר 2020 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* US Congress: P000048

 |
**קוקר ספניאל** (באנגלית: **Cocker Spaniel**) הוא גזע של כלב ציד בגודל בינוני. ישנם שני גזעים של כלבי קוקר ספניאל: קוקר ספניאל אנגלי וקוקר ספניאל אמריקאי. מקורו של הקוקר ספניאל באנגליה. מקובל לחשוב שהמלה "קוקר" נגזרה מהשימוש שנעשה בו לציד חרטומן היערות ("Woodcock" באנגלית).

באנגליה, שימש הקוקר ספניאל ככלב ציד וצד עופות. כלבי הקוקר ספניאל האנגליים הגיעו לאמריקה בסוף המאה ה-19. עופות הציד באמריקה היו על פי רוב קטנים יותר מהעופות האנגליים, לכן ממדי הכלב הוקטנו ונעשו בו שינויים נוספים בדרך של הרבעה סלקטיבית. במהרה התפתח סוג שונה מהקוקר ספניאל האנגלי, ובשנות ה-30 של המאה ה-19 הקוקר ספניאל האמריקאי הוכר כגזע נפרד.

הקוקר ספניאל נחשב לאחד מגזעי הכלבים החכמים ביותר ולבעל אופי צייתן וחברותי ביותר. בישראל משמשים כלבי הקוקר ספניאל ככלבי משטרה. הם משמשים בתפקידי איתור סמים וחומרי נפץ בשל נאמנותם וחוש הריח החזק שלהם.

תסמונת הזעם
-----------

חלק מהכלבים מגזע הקוקר ספניאל נושאים מחלה תורשתית בשם "Rage Syndrome" (בעברית- "תסמונת הזעם"). המחלה נפוצה בעיקר אצל זכרים, והסימפטומים מתחילים להופיע כבר בגיל שבעה חודשים (אם כי נצפו מקרים שהסימפטומים החלו להופיע כבר בגיל שלושה חודשים).

הסימפטום של המחלה הוא בעצם תוקפנות ללא התגרות מצד האובייקט שהוא בדרך כלל הבעלים או חיית מחמד אחרת, הכלב שסובל מהמחלה יחל לתקוף את האובייקטים שלידו בפתאומיות. בנוסף לתוקפנות הפתאומית, ניתן לצפות בשינוי באישונים של הכלב.

התקיפה מסתיימת בפתאומיות, בדיוק כפי שהחלה. ברוב המקרים, הכלב מגיע אל הבעלים ומתחנף כאילו וידע שעשה מעשה רע.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קוקר ספניאל** בוויקישיתוף
* קוקר ספניאל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  על הקוקר ספנייל האנגלי, באתר europetnet
2. ↑  מדריך לקוקר ספנייל, באתר biopet
3. ↑  Cocker Spaniel Rage Syndrome

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007284052605171
* BnF: cb11935537d (data)
* GND: 4132091-8
* LCCN: sh85027603
* NARA: 10645079
* NKC: ph128100

 |
**אלכסיס יסה סאלמאקרס** (בהולנדית: **Alexis Jesse Saelemaekers**; נולד ב-27 ביוני 1999 בסינט אגאתה ברכם שבבלגיה) הוא כדורגלן בלגי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת בולוניה מהסרייה א' ובנבחרת בלגיה.

קריירת מועדונים
---------------

### אנדרלכט

סאלמאקרס הוא תוצר מחלקת הנוער של אנדרלכט. בחודש אוקטובר 2017 הוא חתם על חוזה מקצועני ראשון במועדון, עד לשנת 2019. ב-16 בפברואר 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 0–1 לסינט טרוידן במסגרת המחזור ה-27 בליגת העל הבלגית לעונת 2017/2018. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות וחצי, בהן ערך 57 הופעות ליגה והבקיע שני שערים.

### ההשאלה למילאן והמעבר הקבוע

ב-31 בינואר 2020 הושאל סאלמאקרס למשך חצי עונה למילאן מהסרייה א', יחד עם אפשרות רכישה בתום תקופת ההשאלה. ב-2 בפברואר הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד הלאס ורונה במסגרת המחזור ה-22 בליגה לעונת 2019/2020. ב-18 ביולי הוא הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1–5 על בולוניה 1909 במסגרת המחזור ה-34 בליגה. במשך תקופת ההשאלה הוא ערך 13 הופעות ליגה, בהן הבקיע שער אחד.

ב-1 ביולי 2020 עבר סאלמאקרס למילאן באופן קבוע, וחתם על חוזה במועדון עד ל-30 ביוני 2024. בעונת 2020/2021, בה סיימה מילאן במקום השני בליגה, ערך סאלמאקרס 32 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.

ב-15 בספטמבר 2021 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, כששיחק 62 דקות בהפסד 2–3 לליברפול במסגרת המחזור הראשון בשלב הבתים לעונת 2021/2022.

ב-30 באוגוסט 2023 הושאל לבולוניה לעונה אחת.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-8 באוקטובר 2020 ערך סאלמאקרס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בלגיה, בתיקו 1-1 נגד נבחרת חוף השנהב במשחק ידידות. ב-5 בספטמבר 2021 הוא הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–3 על נבחרת צ'כיה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

תארים
-----

**מילאן**

* אליפות איטליה: 2021/2022

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלכסיס סאלמאקרס** בוויקישיתוף
* אלכסיס סאלמאקרס, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  SAELEMAEKERS IS A NEW AC MILAN PLAYER באתר הרשמי של מילאן, 31 בינואר 2020 (באנגלית)
2. ↑  Milan-Verona 1-1: senza Ibrahimovic i rossoneri frenano. L’esordio di Daniel Maldini באתר Corriere Della Sera, ‏ 3 בפברואר 2020 (באיטלקית)
3. ↑  COMUNICATO UFFICIALE: ALEXIS SAELEMAEKERS באתר הרשמי של מילאן, 1 ביולי 2020 (באיטלקית)
4. ↑  BELGIUM VS. CÔTE D'IVOIRE 1 - 1 באתר Soccerway, ‏ 8 באוקטובר 2020 (באנגלית)
5. ↑  BELGIUM VS. CZECH REPUBLIC 3 - 0 באתר Soccerway, ‏ 5 בספטמבר 2021 (באנגלית)
**אסון משאית הדלק בפקיסטן**
(למפת פקיסטן מוגדלת)אסלאמאבאדאסלאמאבאד
רוואלפינדירוואלפינדי
קראצ'יקראצ'י
לאהורלאהור
פייסלאבאדפייסלאבאד
מולטאןמולטאן
פשאוורפשאוור
היידראבאדהיידראבאד
כוויתהכוויתה
**הודו**
**סין**
**קשמיר**
**אפגניסטן**
**טורקמניסטן**
**איראן**
**הים הערבי**אחמדפור מזרח**אחמדפור מזרח**(למפת פקיסטן רגילה)אסלאמאבאדאסלאמאבאד
רוואלפינדירוואלפינדי
קראצ'יקראצ'י
לאהורלאהור
פייסלאבאדפייסלאבאד
מולטאןמולטאן
פשאוורפשאוור
היידראבאדהיידראבאד
כוויתהכוויתה
**הודו**
**סין**
**קשמיר**
**אפגניסטן**
**טורקמניסטן**
**איראן**
**הים הערבי**אחמדפור מזרח**אחמדפור מזרח**
**התפוצצות מכלית הדלק בבהאוולפור** אירעה ב-25 ביוני 2017. משאית דלק שירדה מהכביש עקב תאונה עלתה באש והתפוצצה וגרמה למותם של 212 אנשים לפחות. עוד 150 אנשים נפצעו.

המשאית, שהובילה 40,000 ליטר של דלק, הייתה בדרכה מהעיר קראצ'י לעיר לאהור. היא ירדה מהכביש והתהפכה בשעה 06:00 ליד העיר אחמדפור מזרח (Ahmedpur East) בחבל פנג'אב שבדרום פקיסטן. התאונה ארעה לאחר שנהג המשאית ניסה לבצע פנייה חדה וצמיגים בה נתקלו בשפת הכביש והתפוצצו.

מאות כפריים שגרו ועבדו באזור נהרו אל המשאית ההפוכה על מנת לבזוז את הדלק שדלף ממנה, ולא נענו לדרישת המשטרה המקומית לפנות את המקום. כ-45 דקות לאחר התאונה הוצת הדלק הדולף והמשאית עלתה בלהבות והתפוצצה. הלהבות אחזו במהירות באנשים שהתגודדו סביבה. הסיבה להצתת הדלק איננה ברורה, ונבעה ככל הנראה מהצתת סיגריה או מניצוץ מאחד המכוניות והאופנועים שנהרו למקום אחרי התאונה.

מכבי האש עמלו במשך יותר משעתיים כדי לכבות את השרפה שפרצה. צבא פקיסטן שיגר מסוקים שהעבירו עשרות נפגעים לבתי חולים.

באסון נהרגו 212 לפחות אנשים (לרבות נהג המשאית), מהם עשרות שמתו בימים שלאחר האסון (מניין ההרוגים המיידי היה כ-140). לפחות 150 נפצעו. שש מכוניות ותריסר אופנועים נשרפו. את רוב ההרוגים לא ניתן היה לזהות והם נקברו בקבר אחים.

אסון דומה מאוד בנסיבותיו התרחש ב-2 ביולי 2010 בכפר סאנג שבמזרח הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו. באותו אירוע גרמו התפוצצות ושריפת משאית דלק למותם של 230 אנשים. כמחציתם היו נשים וילדים. חלקם נספו כשהאש מהמשאית אחזה במבני מגורים בכפר.

קישורים חיצוניים
----------------

* AP, פקיסטן: 150 ניצלו תאונה כדי לאסוף דלק - ונשרפו למוות, באתר ynet, 25 ביוני 2017
* Pakistan fuel tanker inferno kills at least 150, באתר BBC News, ‏25 ביוני 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו: DR Congo oil tanker blaze 'kills 220', באתר BBC News, ‏3 ביולי 2010.
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**סמואל** (**סם**) **בֶּסֶקוֹב** (בדנית: **Sam Besekow** (לעיתים נכתב **Besekov**);‏ 26 בינואר 1911 – 21 באפריל 2001) היה במאי תיאטרון ושחקן דני-יהודי.

ביוגרפיה
--------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
בסקוב (בשמו המקורי: שמואל בית יעקב) נולד ב-1911 בקופנהגן בירת דנמרק, בנם של הורים יהודים שהיגרו מרוסיה. בסקוב נולד בקופנהגן. בגיל חמש החל לנגן בפסנתר, בבית הספר למד בחוגים לדרמה ושיחק בתפקידים ראשיים. בגיל העשרה זכה במלגה ונסע ללמוד בגרמניה תיאטרון אצל ארווין פיסקטור ומקס ריינהרדט. למד תיאטרון, היסטוריה ופילוסופיה באוניברסיטת מינכן. כשהיה ברטולט ברכט בגלות בדנמרק, בסקוב הצעיר היה נוסע לעיירה סוואמבורג, על מנת לקחת חלק בחוג הדרמה שהנחה ברכט. לאחר שובו לדנמרק למד במשך שנתיים בבית הספר לדרמה שליד התיאטרון המלכותי בקופנהגן. לאחר סיום לימודיו החל לעבוד בתיאטרון. תחילה היה רקדן, אחר-כך שחקן ובמאי. המחזה הראשון שביים היה "ירמיהו" מאת שטפן צווייג. בגיל עשרים ושלוש עזב את התיאטרון והצטרף לקרקס שנדד ברחבי סקנדינביה, בו שהה במשך כמה חודשים.

בסקוב היה הבמאי והמנהל האמנותי של התיאטרון הממלכתי בקופנהגן. הרבה לביים בשוודיה, בנורווגיה ובפינלנד. בתחילת דרכו נהג לשחק בהצגות שביים, אחר-כך רק ביים.

לישראל הגיע לראשונה ב-1962 כדי לביים את המחזה "גלילאו", פרי עטו של ברטולט ברכט, בכיכובו של זלמן לביוש בתפקיד הראשי של גליליאו גליליי. אחר-כך ביים במהלך השנים הצגות נוספות בתיאטרון חיפה.

נפטר בקופנהגן, בגיל 90.

הצגות בבימויו
-------------

| הצגה | מחזאי | תיאטרון | הצגת בכורה |
| --- | --- | --- | --- |
| גלילאו | ברטולט ברכט | תיאטרון הקאמרי | 21 ביולי 1962 |
| מפלט - ים | אדוארד אלבי | תיאטרון חיפה | 7 ביולי 1976 |
| המשוגעת משאיו | ז'אן ז'ירודו | תיאטרון חיפה | 16 ביולי 1977 |
| המוקד | צבי הרמן | תיאטרון חיפה | 6 בספטמבר 1976 |

פרסומיו
-------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.

ספר יובל
--------

* Niels Barfoed [et al], *Til Sam Besekow*, København: Borgen, 1981. (למלאת לו 70)

לקריאה נוספת
------------

רשימת הצגותיו:

* "Niels Peder Jørgensen, 'Fortegnelse over Sam Besekows iscenesættelser 1934-1981,' in: *Til Sam Besekow* (1981), pp. 162-210.

קישורים חיצוניים
----------------

* סם בסקוב באתר WorldCat Identities
* סם בסקוב, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* סם בסקוב, באתר Dansk Biografisk Leksikon (הלקסיקון הביוגרפי הדני)
* סמ(ואל) בסקוב באתר Dansk film og teater (קולנוע ותיאטרון דניים)
* סם בסקוב באתר Geni
* מיכאל אוהד, סם בייסקוב מקופנהאגן, דבר, 18 במאי 1962, המשך
* שלמה בן-נון, הבמאי סאם בייסקוב והתיאטרון שלנו, דבר, 25 במאי 1962
* י. לפיד, מדברים עליהם השבוע: נגד שיגרה, מעריב, טור 3, 20 ביולי 1962
* אריאלה ראובני, "להאמין בתיאטרון זה כמו להאמין בבני אדם": שיחה עם הבמאי-האורח סם ביסיקוב, דבר, 2 ביולי 1976
* עדית זרטל, אחרי בכורה: מפגש על חוף הים, דבר, 16 בספטמבר 1976
* מיכאל הנדלזלץ, שעור מאלף במציאות, דבר, 22 ביולי 1977

* Per Nørgård, Sam, Genkenderen. Til Sam Besekov (70 år). (1981), באתר הספרייה המלכותית של דנמרק

הערות שוליים
------------

1. ↑  התוכן באתר bibliotek.dk.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007306122805171
* GND: 119235889
* ISNI: 0000 0000 7861 2147
* LCCN: n80023028
* NTA: 070623686
* VIAF: 79415726
* WorldCat: lccn-n80023028

 |
**הרב מרדכי** (**בכור**) **קלעי** (נפטר בט"ו בכסלו ה'ת"ז; 1647) היה פוסק וראש ישיבה בשאלוניקי.

ביוגרפיה
--------

נולד לרבי שלמה קלעי בשנת ה'שט"ו בערך בשאלוניקי. למד אצל רבי אהרון אבן חסון, רבי אהרן ששון ורבי יצחק פרנקו. כיהן כראש ישיבת ק"ק (פורטוגאל) יחייא. מתלמידיו נמנים רבי דניאל אישטרושה שתפס את מקומו כראש הישיבה, רבי יהודה בנבנישתי, רבי שלמה הכהן, רבי חיים רומאנו, רבי יוסף פרץ שהיה רבה של לאריסה, רבי יוסף צרפתי, רבה של סידרוקאפסי, רבי אברהם בן חנניה הרופא, רבי אברהם די בוטון, רבי משה יהודה עבאס, רבי יהודה עוזיאל הראשון ועוד.

כתב חיבורים רבים, ביניהם פסקים ודרושים, שנשרפו ברובם בשנת ה'שפ"ה. עסק רבות בצרכי ציבור, עד ש"טרדותי מחול הים ירבון...טרדות פסקים ודינים ושאלות בכתב ובעל פה מלבד טרדות מילי דמצות וענייני צבור **ועל דרך נס אני יכול לעמוד בהם**", ביניהם פדיון שבויים, השיא יתומות, ודאג לצדקה לעניי עירו והעוברים ושבים. התכתב עם גדולי דורו, וביניהם רבי אהרן לפפא, המהרש"ך, מהרח"ש, המהרי"ט ועוד.

סבל מייסורים קשים - בתו, וכל משפחתה בה חתנו ובן אחותו, רבי מצליח לוזייו ובתם, מתו במגפה שפרצה בסלוניקי. אשתו ובתו של הרב קלעי נפטרו בחייו, ותלמידו, רבי משה יהודה עבאס שלח לו מכתב ובו שיר תנחומים על מות אשתו. אחיו היה רבי ברוך קלעי, מחבר ספר מקור ברוך.

נפטר בט"ו בכסלו ה'ת"ז (1647), וביקש להיקבר לצד רבו, רבי יצחק פרנקו. על מצבתו נחקק:

> 
> כי גדול מרדכי בבית המלך ושמעו הולך  
> 
> בכל הדור כי האיש מרדכי הולך  
> 
> וגדול ליהודים ורצוי לרוב אחיו דורש  
> 
> טוב לעמו ודובר שלום  
> 
> עלה אל השמים הרב הקדוש  
> 
>  כמהר"ר מרדכי קלעי ת'נ'צ'ב'ה'  
> 
>  ביום א' ט'ו' לחדש כסליו  
> 
> שנת בעצם היום הזה בא  
> 
> נח א'ל ה'ת'בה'
> 
> 
> 
> — מצבות שאלוניקי חלק א, עמוד 296
>

לקריאה נוספת
------------

* הרב דוד קונפורטי, **קורא הדורות**, דף מה עמוד ב'.
* עמנואל, יצחק שמואל, **מצבות שאלוניקי**, חלק א, מצבה 682.
* עמנואל, יצחק שמואל, **גדולי שאלוניקי לדורתם**, עמוד רצג.

הערות שוליים
------------

1. ↑  **ירך אברהם** (שאלוניקי תקל"ה) דף סז עמוד ב'
2. 1 2  הרב דוד קונפורטי, **קורא הדורות**, דף מה עמוד ב'
3. ↑  **בני אהרן**, סימן א, ו-ל'
4. ↑  שו"ת מהרש"ך, חלק ב' סימן ע"א
5. ↑  שו"ת מהרח"ש אה"ע סימן לא
6. ↑  שו"ת מהרי"ט חלק ב' סימן ס
7. ↑  **שו"ת מהרש"ך**, חלק ב', דף ק"מ עמוד א
8. ↑  מ' ולנשטין, משה יהודה עבאס, מלילה א', מנצ'סטר תש"ד, עמודים 65-67
**מריאצ'ן מ. וזלאו-ג'קסון** (באנגלית: **Mariechen M. Wehselau-Jackson**;‏ 15 במאי 1906 – 12 ביולי 1992) הייתה שחיינית אמריקאית. סגנית אלופה אולימפית (פריז 1924) ושיאנית העולם (1924–1926) במשחה ל-100 מטר חופשי ואלופה אולימפית (פריז 1924) ושיאנית עולם (1924–1928) במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי.

ביוגרפיה
--------

וזלאו נודלה בהונולולו, הוואי.

באולימפיאדת פריז (1924) זכתה וזלאו בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם אופרזיה דונלי, גרטרוד אדרלה ואתל לאקי בשיא עולם חדש של 4:58.8 דקות, לפני בריטניה (5:17.0 דקות) ושוודיה (5:35.6 דקות). שיא זה החזיק מעמד 4 שנים ונשבר על ידי ארצות הברית באולימפיאדת אמסטרדם (1928). מדליית כסף, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:12.8 דקות, אחרי אתל לאקי 1:12.4 דקות, ולפני גרטרוד אדרלה (1:14.2 דקות) שתיהן מארצות הברית. בשלב המוקדמות קבעה וזלאו שיא עולם חדש של 1:12.2 דקות, שיפור לשיא העולם בן השנה של גרטרוד אדרלה (1:12.8 דקות). שיא זה החזיק מעמד שנה וחצי ונשבר על ידי אתל לאקי (1:10.0 דקות).

בשנים 1928–1937 אימנה וזלאו שחיינים בהונולולו עיר מגוריה ביחד עם המאמן שלה, דד סנטר.

תארים והישגים
-------------

* בשנת 1989 זכתה וזלאו להכלל בהיכל התהילה הבינלאומי של השחייה.

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

* התפתחות שיא העולם במשחה ל-100 מטר חופשי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מריאצ'ן וזלאו** בוויקישיתוף

* מריאצ'ן וזלאו, באתר olympedia.org

הערות שוליים
------------

1. ↑  Mariechen Wehselau (USA) 1989 Honor Pioneer Swimmer, באתר International Swimming Hall of Fame, Honorees, (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb17068046m (data)

 |
ממשק bash
**ממשק שורת הפקודה** (באנגלית: **CLI/CMD - Command Line Interface**) הוא מעטפת שמספקת מערכת הפעלה או תוכנה אחרת למשתמש על מנת שזה יוכל להקיש פקודות טקסטואליות שיפעילו אותה. ממשק שורת הפקודה הוא טקסטואלי, בניגוד לממשקים גרפיים אחרים שהתוכנה או מערכת ההפעלה יכולות לספק. ממשק שורת הפקודה נמצא בהמתנה לפקודות מהמשתמש: במקרה שפקודה הוקשה ונלחץ מקש ה"ENTER", הוא יעבד אותה מיידית, ובמקרה שהיא תקינה - גם יבצע אותה ויחזיר חיווי לפלט הסטנדרטי של הממשק כך שהמשתמש ידע מה תוצאת פעולתו. בעוד שבעבר ממשק שורת הפקודה היה טקסטואלי בלבד, כיום קיימים מימושים שונים המשלבים גם חלון גרפי לאותו הממשק, בתוכנות כגון MATLAB.

השימוש בממשק
------------

ממשק DOS
לכל ממשק שורת פקודה יש מאגר פקודות שהוא יודע לעבד ולבצע. במקרה שהפקודה המוקלדת אליו אינה תקנית, הוא יחזיר על כך חיווי מתאים למשתמש, ולעיתים אף יפרט מהי סיבת הכישלון. ממשקים מסוימים מאפשרים למשתמש לדעת בכל שלב אילו פקודות הוא רשאי להקליד ומהן האפשרויות השונות של כל פקודה, וממשקים אחרים אינם מאפשרים זאת, ולכן המשתמש צריך להכיר מראש את הפקודות שהוא יכול להריץ.

כל הממשקים מאפשרים להריץ פקודות בזו אחר זו על ידי המשתמש, וחלק מהם אף מאפשרים לאגד מספר פקודות לביצוע ברצף בקובץ הנקרא "קובץ אצווה".

ראו גם
------

* מעטפת (מחשבים)
* קובץ אצווה
* פקודה
* Windows Terminal

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ממשק שורת פקודה** בוויקישיתוף

* The Roots of DOS David Hunter, *Softalk for the IBM Personal Computer* March 1983. Archived at Patersontech.com since 2000.
* Command-Line Reference: Microsoft TechNet Database "Command-Line Reference"


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: ph433464

 |
**שער הזהב** (ביוונית: **Χρυσεία Πύλη** (כריסיה פילי); בלטינית: **Porta Aurea**; בטורקית: **Altınkapı** או **Yaldızlıkapı**) היה שער בחומת תאודוסיוס, שהקיפה את קונסטנטינופול ממערב. היה זה השער הדרומי ביותר בחומה ושימש כשער ניצחון ושער טקסי דרכו נכנסו מסעות טריומף (מצעד ניצחון) אל העיר. מן השער נמתח רחוב צפון-מזרחה, אשר התחבר לשדרתה הראשית של העיר, רחוב מֶזֶה (mese). מן השער מערבה הובילה הדרך הרומית ויה אגנטיה. השער הוקם במחצית השנייה של המאה הרביעית, היה נעול רוב הזמן כיוון ששימש רק לכניסה טקסית לעיר ונאטם כליל במאה ה-13.

תיאור השער
----------

השער הוקם כשער ניצחון בעל קשת מרכזית גדולה ושנתי קשתות-צד קטנות יותר ונבנה מלבני שיש גדולות ומלוטשות ללא מלט. לפי הכתובת הלטינית שרוקעה ככל הנראה בברונזה וניצבה על גביו הוא הוקם על ידי "תאודוסיוס", אולם לא ניתן לדעת אם זהו תאודוסיוס הראשון או תאודוסיוס השני, קיסר האימפריה הביזנטית. מכל מקום, השער שולב לתוך החומה לאחר שהוקם ולצידיו הוקמו שני מגדלים רבועים.

השער היה מעוטר בברונזה נוצצת, שהקנתה לו את שמו. על ראש השער ניצב פסל גדול, רביעייה (קוודריגה) של פילים.

השלטון העות'מאני הקים לאחר כיבוש קונסטנטינופול סביב השער את "מבצר שבעת המגדלים".

שמו של השער היה השראה לקריאת שער הזהב של קייב.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שער הזהב של קונסטנטינופול** בוויקישיתוף

* סיריל מנגו, "The Triumphal Way of Constantinople and the Golden Gate", Dumbarton Oaks Papers, No. 54, דמברטון אוקס, 2000
* ג'ון בגנל ברי, History of the Later Roman Empire, עמ' 71–72
* Jonathan Bardill, "The Golden Gate in Constantinople: A Triumphal Arch of Theodosius I", American Journal of Archaeology Vol. 103, No. 4 (Oct. 1999), pp. 671-696
פירוט על הרכב גרעיני חיטה. הקליפה נקראת גם סובין. מהעובר נובט הנבט.

לחם העשוי חיטה מלאה בלבד (ללא שיפון, או דגנים אחרים). ללחם חיטה מלאה יש, באופן טבעי צבע-חום בהיר.
**דגנים מלאים** הם גרעיני דגנים (כגון גרעיני חיטה), המכילים את גרעין הדגן **במלואו**, כלומר את ארבעת רכיבי הגרעין, הנקראים נבט, אנדוספרם, מעטפת פנימית, ומעטפת חיצונית (הנקראת גם "סובין"). זאת בניגוד לגרעינים **מעובדים** המכילים בדרך כלל רק את האנדוספרם.

מוצרים הנקראים מוצרי **מזון מלא** מיוצרים מקמח או גרעינים של דגנים מלאים. הדגן הנפוץ ביותר הוא החיטה אך נפוצים גם מוצרי מזון מלא מדגנים אחרים דוגמת כוסמין, שעורה, שיפון, שיבולת-שועל, אורז, ועוד.

דוגמה למזון מלא נפוץ הוא לחם חיטה מלאה.

השפעות בריאותיות
----------------

גרעיני דגנים מלאים עדיפים מבחינה תזונתית על גרעינים מעובדים משום שהם עשירים יותר למשל בסיבים תזונתיים, נוגדי חמצון, חלבונים (במיוחד חומצת האמינו ליזין), מינרלים (כולל מגנזיום, מנגן, זרחן וסלניום) וויטמינים (כולל ניאצין, ויטמין B6, וויטמין E).

דגנים מלאים לא מעובדים הם בעלי מדד גליקמי נמוך משמעותית מדגנים לא מלאים, כלומר הפחמימות שבהם מתפרקות לאט יותר, ומשחררות גלוקוז באופן הדרגתי למערכת הדם. אולם יתרון זה לא בהכרח נשמר כאשר טוחנים את הגרעינים לקמח. קמח מלא בכל מקרה נחשב פחות מזיק עקב תכולת ויטמינים, מינרלים וסיבים תזונתיים גבוהה יותר.

בחוק לא קיימת אסדרה למונחים "קמח מלא" ו"דגן מלא", וכך נוצר מצב בו "חיטה מלאה" יכולה להיות עם סובין או ללא סובין (כלומר עם או ללא המעטפת החיצונית), כאשר הסובין עצמו יכול להימכר על ידי היצרנים הן כתוסף מזון עצמאי והן כמספוא במחיר גבוה יותר.

לפעמים החוק מחייב יצרני מזון להוסיף למוצריהם רכיבים של גרעינים מלאים כדי לפצות על התזונה החסרה של ויטמינים ומינרלים.

אחד הראשונים להמליץ על אכילה של דגנים מלאים במקום דגנים מעובדים היה הרופא הבריטי תומאס אלינסון.

קישורים חיצוניים
----------------

* איתי גל, דגנים מלאים מפחיתים סיכון להתקף לב ולשבץ מוחי, באתר ynet
* דגנים מלאים באתר "אפשרי בריא" ( משרד הבריאות)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ובמינוח כמותי, 100% דגן מלא.
2. ↑  כלומר חלקים הסמוכים לקליפת הגרעין.
3. ↑  קמח לבן – האם הוא באמת נורא?, באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 4 ביוני 2015

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4188576-4

 |
**אדוארד דאודן** (1843-1913) היה מבקר ספרות אירי, מלומד שקספירי ומשורר.

היה מחשובי מבקרי הספרות האירופאים בתקופה הוויקטוריאנית. ערך מהדורה מפורשת של שירי וורדסוורת' ומהדורה של שירי שלי. חיבר ספרים על שקספיר, הוציא לאור את הסונטות של שקספיר מפורשות, והשתתף במהדורת ארדן הראשונה של מחזותיו. כן עסק בשירתם של סאות'י, קולרידג', רוברט בראונינג, גיתה, הוגו, איבסן, ואחרים. אף על פי ששמו כמבקר יצא לתהילה בעולם כולו, דאודן החשיב את ספר שיריו הקטן (1876) יותר מכל ספריו הביקורתיים. הוא היה מקורב למשורר האירי-יהודי ארליך קמינגהם, וקיימות סברות שהשניים השפיעו זה על שירתו של זה.

ספרים בעריכתו
-------------

"הסונטות של שקספיר" (1881)

"בלדות ליריות, לפי המהדורה הראשונה" (1890)

"היצירות הפיוטיות של וורדסוורת'" (1892)

"היצירות הפיוטיות של שלי" (1893)

"מבחר שירי רוברט סאות'י" (1895)

"מבחר שירי וורדסוורת'" (1897)

"המלט" (1899)

"רומיאו ויוליה" (1900)

"סימבלין" (1903)

"מבחר שירי קולרידג'" (1906)

**"**גיתה, הדיוואן המערבי-מזרחי" (1914, בתרגומו)

ספריו הביקורתיים
----------------

"שקספיר, שכלו ואמנותו" (1875)

"שקספיר" (1877)

"לימודים בספרות 1789-1877" (1878)

"סאות'י" (1880)

"חיי פרסי ביש שלי" (1886)

"תעתיקים ולימודים" (1888)

"לימודים חדשים בספרות" (1895)

"מבוא לשקספיר" (1895)

"תולדות הספרות הצרפתית" (1897)

"המהפיכה הצרפתית והספרות האנגלית" (1897)

"פוריטן ואנגליקן: לימודים בספרות" (1900)

"רוברט בראונינג" (1904)

"מישל דה מונטן" (1905)

"מאמרים מודרניים ואליזבטנים" (1910)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אדוארד דאודן** בוויקישיתוף
* אדוארד דאודן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* כתבי אדוארד דאודן בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
* אדוארד דאודן, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007297487605171
* BNE: XX1253529
* BnF: cb12686529p (data)
* CiNii: DA00250788
* GND: 118672371
* ISNI: 0000 0001 0876 7917
* LCCN: n79081369
* LNB: 000287739
* NDL: 00438189
* NKC: xx0035556
* NLA: 35043429
* NTA: 069492816
* RERO: 02-A003189341
* SNAC: w63f4qh5
* SUDOC: 083196188
* Trove: 810155
* VcBA: 495/314489
* VIAF: 19801516
* WorldCat: lccn-n79081369

 |
**מפרכסת** הוא מצבה של בהמה לאחר שנשחטה, בעוד איבריה מתנועעים עד שתמות. האמוראים נחלקו בהגדרת מצב זה, אם מצב זה הוא מצב אמצעי בין חיים למיתה, או מצב הכולל את שניהם, או אחד מהשנים.

אבר מן החי
----------

על פי ההלכה, בהמה טהורה לאכילה שנשחטה, מותרת לאכילה ליהודי מרגע שנשחטה, גם אם היא עדיין מפרכסת ואינה אסורה משום אבר מן החי. אך עדיין אסור באכילה מטעם שנאמר {{ויקרא יט, כו}}. לא תאכלו על הדם. תבנית:בבלי סנהדרין סג א, רמב"ם הלכתו שחיטה א, ב, שלחן ערוך יורה דעה שלא, א.

רבי יוחנן וחזקיה נחלקו בנידון של גוי שאוכל מבהמה מפרכסת האם הוא עובר על איסור אבר מן החי. חזקיה סבור שהבהמה נחשבת כעומדת במצב אמצעי, ואינה נחשבת לא לחיה ולא למתה, ולכן אין האוכלה עובר על איסור אבר מן החי. לעומת זאת, רבי יוחנן סבור שהבהמה נחשבת לחיה לגמרי, והאוכלה עובר על איסור אבר מן החי.

טומאת אוכלין
------------

המשנה במסכת חולין פוסקת שבהמה טמאה שנשחטה על ידי יהודי, או בהמה טהורה שנשחטה על ידי גוי ועדיין מפרכסת מטמאת טומאת אוכלים (טומאה החלה על אוכלים) אבל לא טומאת נבלה. בעל חיים המטמא טומאת אוכלין, הוא רק בעל החיים שנשחט כראוי שחיטה כשרה, מכיוון שלו הייתה זו בהמה טהורה שנשחטה על ידי יהודי, הייתה היא כשרה לאכילה. באופן כזה ניתן להחשיב את בעל החיים ל"אוכל", בשני האופנים הבאים: אם יהודי שחט אותה, ניתן להחשיבה כאוכל, אם היהודי חשב במחשבתו שהשחיטה היא לצורך אכילת הגוי. ליהודי יש כח רוחני להפוך בהמה ל"אוכל" על ידי שחיטה, שכן לעם ישראל הותרה בהמה מיד עם שחיטתה, עוד לפני גמר מותה. באופן דומה, אם גוי שחט בהמה לצורך יהודי, נחשבת הבהמה עם שחיטתה ל"אוכל", שכן מכיוון שהבהמה מיועדת ליהודי, שלו הותרה הבהמה בשחיטה, ניתן להחשיב את הבהמה כאוכל אף על פי שבמקרה זה הבהמה אינה כשרה לאכילה.

אף על פי שבהמה מפרכסת מטמאת טומאת אוכלין, היא אינה מטמאת טומאת נבלות, שכן טומאת נבלות היא רק על בהמה שמתה לגמרי, שכן הציווי בתורה בה נכתבה האזהרה על טומאת נבלות, נכתבה בלשון מיתה - "וכי **ימות** מן הבהמה".

הגנה מטומאה אחרת
----------------

קיים דין, האומר כי כלי הבלוע בתוך אדם או בעל חיים חי, אף על פי שהאדם או בעל החיים נמצא בתוך אוהל, אין הדבר הטמא נהיה טמא בטומאת אוהל. האמורא רבי זירא הסתפק, האם כלי הבלוע בתוך בהמה המפרכסת נחשב כבלוע - מכיוון שהבהמה אינה מתה. רב ששת פסק שהבהמה נחשבת כאינה בלועה, מכיוון שהיא נחשבת כ"אוכל", אך רבי זירא הקשה על כך, כיצד ניתן להחשיב אותה כ"מתה", לפי ההלכה האומרת שבהמה כזו אינה מטמאת טומאת נבלות.

רש"י מסביר, כי השאלה היא רק ביהודי שיש ברשותו כלים בבטן בהמה טמאה, או גוי שיש ברשותו כלים בבהמה טהורה. אך כאשר ליהודי יש כלים בבטן בהמה טהורה, המותרת לו באכילה, ברור שאין הכלים נחשבים כבלועים, שהרי הבהמה מותרת לו באכילה, ודבר הבלוע בתוך אוכל אינו נחשב כבלוע. השאלה היא רק בבהמה טמאה, שאינה מותרת לו באכילה, והשאלה היא האם יש להחשיב את הבהמה כחיה שהרי אינה מטמאת טומאת נבלות, או שמא יש להחשיבה כאוכל, שהרי מטמאת טומאת אוכלין.

לפי הכרעת אביי מכיוון שבהמה זו עומדת במצב אמצעי - שבין חיים למוות, יש לנהוג לחומרא כשני המצבים - חיים ומוות, ולכן הבהמה אינה מצלת על הבלוע בתוכה, אך מי שרובעה - מקיים עימה יחסים - חייב מיתת בית דין אם עשה את החטא במזיד וביודעין, וקרבן חטאת בשוגג שכן היא נחשבת גם כחיה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קכ"א, עמוד ב'.
2. ↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קי"ז, עמוד ב'.
**ניקה מסמותרקיה** (ביוונית: **Νίκη της Σαμοθράκης**) הוא פסל עשוי שיש מן התקופה ההלניסטית. הפסל, המתאר את האלה ניקה כדמות מכונפת הניצבת מול הרוח מוצג כיום במוזיאון הלובר בפריז, והוא נחשב לאחד מאוצרות האמנות הגדולים של המוזיאון, אף על פי שידיו וראשו אבדו במרוצת השנים.

לפי השערות יצר את הפסל פיתוקריטוס איש רודוס בתחילת המאה השנייה לפנה"ס לזכר ניצחון ימי. הפסל מוקם בהיכל האלים הכבירים באי סמותראקי (Samothrace). הפסל התגלה בחפירה ארכאולוגית בשנת 1863 על ידי שארל שאמפּוּאָזוֹ (Charles Champoiseau), הקונסול הצרפתי באדירנה.

הפסל מציג את דמותה המכונפת של ניקה, אלת הניצחון היוונית, כשהיא נמצאת במצב של הליכה. האלה לובשת בד כבד המתלפף ברוח חזקה סביב מותניה ואילו מתאר פלג גופה העליון מודגש על ידי בד דק הצמוד לגופה. לדמות זוג כנפיים גדולות ופרושות והדמות כולה נראית כאילו היא נוחתת. רגלה הימנית נושאת את משקלה, ראשה היה מופנה שמאלה ובידה, השבורה כעת, החזיקה כנראה את אחד מהאטריבוטים של ניקה כמו חצוצרה או זר ניצחון. מקור אפשרי לפסל זה מצאו החוקרים בפסל ניקה מסוף המאה הרביעית לפנה"ס אשר הוקם "לזכר ניצחון דמטריוס על הצי התלמאי ליד קוס בשנת 306 לפנה"ס".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ניקה מסמותרקיה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  אבי-יונה, מיכאל, **תולדות האמנות הקלאסית**, הוצאת מוסד ביאליק, ירושלים, 2004, עמ' 181 - 182

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb12120693h (data)
* GND: 4202608-8
* LCCN: n2013003823
* SUDOC: 029619505
* VIAF: 190487421
* WorldCat (עם VIAF): 190487421

 |
**ארטי פרושאן** (**Artemas Bolour-Froushan**, הידוע בשם הבמה **Arty Froushan**; בפרסית: **آرتماس بلور-فروشان**; נולד ב-16 באפריל 1993) הוא שחקן בריטי-אמריקאי ממוצא איראני.

ביוגרפיה
--------

פרושאן מתגורר בלונדון אך נולד בקונטיקט ארצות הברית. אביו הוא המשורר האיראני אבול פרושאן שהיגר לבריטניה; אמו צרפתיה.

הוא למד צרפתית וספרות באוניברסיטת אוקספורד. לאחר שסיים את לימודיו ב-2015  לקח שיעורי משחק באקדמיה למוזיקה ואמנות דרמטית של לונדון.

קריירה
------

בשנת 2019 פרושאן החל לשחק בסדרת הטלוויזיה קרניבל רואו. בשנת 2019 הופיע במחזה לאופולד-שטאט שכתב טום סטופארד. המחזה הוצג בריטניה וב-2022 בניו יורק.  בשנת 2022 הופיע בסדרת הטלוויזיה בית הדרקון. במרץ 2023 לוהק פרושאן לתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה דרדוויל: נולד מחדש. באותה שנה שיחק בסרט הקולנוע "The Persian Version".

קישורים חיצוניים
----------------

* ארטי פרושאן, ברשת החברתית LinkedIn
* ארטי פרושאן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Arty Froushan bei *Amazon Studios*, abgerufen am 10.
2. 1 2  Neela Debnath (2022-10-04). "Who plays Qarl in House of the Dragon?". *Express* (באנגלית). נבדק ב-2022-10-04.
3. ↑  Cameron Bonomolo (2023-03-27). "Daredevil: Born Again Casts Carnival Row Actor in Lead Role". *Comicbook.com*. נבדק ב-2023-03-31.
4. ↑  Leslie Felperin, The Hollywood Reporter, The Hollywood Reporter, ‏22 בינואר 2023
אי התגליות
**אי התגליות** (באנגלית: **Discovery Island**) הוא אי ששטחו כ-46,540 מ"ר, הממוקם באגם ביי (Bay Lake) בדיסניוורלד, במדינת פלורידה שבארצות הברית.

היסטוריה
--------

בראשית המאה ה-20 כונה האי בשם "האי רז" (Raz Island) על שם המשפחה שהתגוררה באי. בשלהי שנות ה-30 האי נרכש על ידי דלמר ניקולסון בעלות של 800 דולרים. ניקולסון כינה את האי בשם "אי המפרץ השלו" (Idle Bay Isle), והתגורר באי עד שנות ה-50. לאחר שהאי נרכש, שונה שמו לאי ריילס (Riles Island) והאי שימש כאתר ציד לנופשים. בשנת 1965 נרכש האי על ידי חברת בת של חברת וולט דיסני, על מנת להפוך את האי לחלק מאתר הנופש דיסניוורלד.

האתר נפתח בשם "אי המטמון" (Treasure Island) ב-8 באפריל 1974 ושימש כשמורת טבע בה יכלו המבקרים לצפות בבעלי חיים מוגנים. האי שימש כמקום מושבם של דרורים חופיים שקיעתיים (*Ammodramus maritimus nigrescens*), אשר נכחדו בשנת 1990. האתר נסגר ב-8 באפריל 1999, אולם בעלי החיים שבשמורה הועברו ממנה ב-9 ביולי 1999 לממלכת החיות של דיסני.

לאחר סגירת האי הוכנה תוכנית להפוך את האי ל"אי הערפל" (Myst Island) בו יוכלו המבקרים לחוות בעצמם את המשחק מיסט, אבל התוכנית לא בוצעה משיקולי תקציב.

האי אינו פתוח יותר לקהל, והוא ממתין לפיתוח נוסף. חברת וולט דיסני מתכננת להפוך את האי לאתר שיקרא "מסלול הג'ונגל של דיסני" (Disney's Jungle Trek) במטרה להתחרות ב"מערת התגליות" הסמוכה בפארק עולם הים. במסגרת מסלול זה מתוכננים המבקרים לשחות עם כרישים או דולפינים במהלך סיור מודרך שיימשך כחמש שעות.

על האי נמצא בניין ששמו ארמונו של מוגלי. בנוסף, על האי נכתבה קריפיפסטה בשם: "ננטש על ידי דיסני"

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אי התגליות** בוויקישיתוף
* ההיסטוריה של האי

| פארקים ואתרי נופש של חברת וולט דיסני |
| --- |
| אתר הנופש דיסנילנד | דיסנילנד • ההרפתקה הקליפורנית של דיסני • דאונטאון דיסני |  |
| אתר הנופש דיסניוורלד | ממלכת הקסם • אפקוט • אולפני הוליווד של דיסני • ממלכת החיות של דיסני • חוף סופת השלגים • לגונת הטייפון • דאונטאון דיסני • *ארץ הנהר*\* |
| אתר הנופש טוקיו דיסני | דיסנילנד טוקיו • דיסניסי |
| אתר הנופש דיסנילנד פריז | דיסנילנד פריז • פארק אולפני וולט דיסני • כפר דיסני |
| אתר הנופש דיסנילנד הונג קונג | דיסנילנד הונג קונג |
| אתר הנופש דיסני שאנגחאי | דיסנילנד שאנגחאי |
| קו הספנות דיסני | דיסני וונדר • דיסני מג'יק • דיסני דרים • דיסני פנטזי • קאסטאווי קי |
| פארקים מתוכננים שלא הוקמו | *וסטקוט*\*\* • *אמריקה של דיסני*\*\* |
| שונות | דולר דיסני |
| הערות | \* פארקים שנסגרו  \*\* פארקים שלא הוקמו |
| פורטל דיסני |
**פֶּרֶךְ** היה יישוב יהודי מתקופת המשנה שהתקיים בשומרון.

היישוב פרך נודע בזכות אגוזיו המפורסמים, המוזכרים במשנה ובתלמוד כדוגמה לדבר שבמניין, כלומר דברים שמפני חשיבותן נמכרים במספר ולא במשקל או במידה. אגוזי-פרך אלו נודעו בפריכותם עד אשר הפכו כינוי לאנשים נוחים וקלים, והוזכרו במדרש כדוגמה לדבר יקר המציאות שכמעט בלתי ניתן להשגה.

חוקרים מזהים את מיקומו של היישוב פרך עם הכפר הפלסטיני בית פוריכ שבנפת שכם, כשלושה קילומטרים צפונית ליישוב איתמר ושני קילומטרים מזרחית לעיר שכם, בקירוב. חיזוק להשערה זו עולה מן הקרבה הפיזית למקום מוצאם של בני הזוג של אגוזי הפרך - "רימוני בדן", המזוהה עם החורבה ואתר המעיינות עין באד'אן, צפונית מזרחית לשכם. כמו כן, בכפר תועד גידול אגוזים מסוג משובח עוד בשלהי המאה ה-19. 

הסיבה לאיכותם של האגוזים היא כי קור גורם להשבחת האגוזים, יחד עם אדמת סחף עמוקה. האזור מצוי בבקעת בית דגן, שהיא עמק גבוה וקריר, עם אדמת סחף עמוקה. מכיוון שההרים מסביב לעמק גבוהים יותר, אוויר קר גולש מההר לתחתית העמק והטמפרטורות בו בלילה נמוכות מההרים שסביבה. 

שם היישוב מוזכר בזמירת שבת האשכנזית "שבת היום לה', מאוד צהלו ברינוני", בה הוא מוזכר במשפט "אגוזי פרך ורימונים".

לקריאה נוספת
------------

* ז' וילנאי, **אריאל - אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל**, תל אביב, 1980, כרך א', 799.

הערות שוליים
------------

1. ↑  משנה, ערלה פרק ג' משנה ז': "ואלו הם אגוזי פרך ורמוני בדן"
2. ↑  תורה תמימה שיר השירים פרק ו'
3. ↑  מדרש רבה, פרשת פנחס, כ: "ולא היה שולחנו חסר מכל מטעמים שבעולם אלא אגוזי פרך"
4. ↑  מזמירות שבת ליום