recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**טיסה 417 של אולימפיק איירליינס** הייתה טיסה שיצאה מקהיר, דרך אתונה, לכיוון ניו יורק, ב-4 בינואר 1998. ד"ר עביד הנסון מת בטיסה לאחר שנחשף לעישון פסיבי.

הנסון, שסבל מרגישות לעישון, ביקש מקום במחלקה ללא עישון. לאחר עלייתו למטוס עם משפחתו באתונה, הבחין הנסון כי המושבים שהוקצו להם נמצאים במרחק שלוש שורות בלבד מתא העישון, שלא הופרד משאר המטוס. המשפחה ביקשה מקומות רחוקים יותר מתא העישון, אך הדיילת סירבה להעבירם לאף אחד מ-11 המקומות הפנויים. העשן גרם להנסון לתגובה חיסונית חריפה, שכתוצאה מכך מת לאחר שעות ספורות, למרות שרופא ניסה לטפל בו ולהצילו.

רקע
---

עוד לפני התקרית, המחלקה הרפואית של הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית ראתה בעישון במטוס סיכון בטיחותי. היא ניסתה לאסור על עישון כבר בשנת 1996.

תביעה
-----

אלמנתו של הנסון תבעה את אולימפיק איירליינס. המקרה הגיע לבית המשפט העליון של ארצות הברית בשנת 2004.

בית המשפט מצא כי אולימפיק איירליינס אחראית למותו של הנסון. במקרה קודם משנת 1985 שבו התנהלה תביעה של אייר פראנס נגד סאקס הוכרע כי חברת התעופה מחויבת בפיצויים על תאונה דומה.

בית המשפט טען כי כי התנהלותה של הדיילת לא רק עמדה בהגדרת תאונה לפי סעיף 17 לאמנת ורשה, אלא נחשבת גם כהפרה מכוונת לפי סעיף 25, וכך תקרת הפיצויים של 1,000 דולר הוסרה.

חברת אולימפיק איירליינס ערערה על החלטת בית המשפט. עם זאת, בית המשפט העליון מצא כי מעשיו של לפטורגו עונים למאפייני התאונה, וכך התקבלה החלטת בית המשפט העליון. אולימפיק איירליינס חויבה לשלם 1.4 מיליון דולר אמריקאי.

הערות שוליים
------------

1. ↑  הגבלת עישון בטיסות נוסעים בינלאומיות
2. ↑  Olympic Airways v. Husain, 540 U.S. 644 (2004), Justia Law (באנגלית)
3. ↑  Air France v. Saks, 470 U.S. 392 (1985), Justia Law (באנגלית)
4. ↑  החלטת בית המשפט העליון של ארצות הברית
5. ↑  תביעות משפטיות ועישון פסיבי
**המחזה על דניאל** (בלטינית: **Ludus Danielis**) הוא אחת משתי הדרמות הליטורגיות מימי הביניים המבוססות על הסיפור התנ"כי של דניאל בגוב האריות, שאחד מהם מלווה במוזיקה מונופונית.

קיימים שני מחזות מימי הביניים על דניאל בגוב האריות. הראשון הוא אחד המחזות בספר המנגינות של פלרי, כתב יד מהמאה ה-13 המכיל עשר דרמות הליטורגית; הטקסט נכתב על ידי הילריוס המשורר, והוא לא כולל ליווי מוזיקלי. המחזה השני הוא דרמה מהמאה ה -13 עם מוזיקת מונופונית, שנכתבה על ידי תלמידים בבית הספר של קתדרלת בווה הממוקם בצפון צרפת. חלק גדול מהטקסט הוא פואטי ולא ליטורגי. הוא עוקב מקרוב אחר סיפורו של דניאל בחצרו של בלשאצר.

המחזה השני חזר לבמה בשנת 1950 על ידי נח גרינברג, מנהל האנסמבל למוזיקה קדומה "פרו מוזיקה" בניו יורק, עם אינטרפרטציה באנגלית שנכתבה ובוצעה על ידי ויסטן יו אודן. האנסמבל הופיע והקליט במוזיאון מטרופולין לאומנות, יחד עם ילדי מקהלה של כנסיית ההשתנות כמושלים וחיילים. ההקלטה שוחררה על ידי חברת התקליטים "דקה", עם הערות מאת פול הנרי, ששרוול לאנג, ורמברט וייקלנד. מאז ההפקה בניו-יורק, נהנה המחזה מפופולריות רבה ונהיה נפוץ בקרב להקות שמתמחות במוזיקה עתיקה. נקודת ציון חשובה נוספת בהיסטוריה של התעוררות המודרנית של "דניאל" הייתה ההפקה של הקאמרטה של בוסטון ב-1985, שבוימה על ידי אנדריאה פון רם, עם הפקה מוזיקלית של יואל כהן.

ראו גם
------

* ספר דניאל

קישורים חיצוניים
----------------

* המשתה של בלשאצר (וידאו), סרטון באתר יוטיוב
* סקירה של המחזה באתר המוזיאון

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007588493105171
* BIBSYS: 90642823
* BnF: cb13915742d (data)
* LCCN: n85377516
* MusicBrainz work: 58d43521-847c-4185-95c5-4e9b40d0914c
* SUDOC: 086235990
* VcBA: 492/25556
* VIAF: 183044323
* WorldCat (עם VIAF): 183044323

 |
**רונן רוקמן** (נולד ב-29 בספטמבר 1961) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקיצוני שמאלי והחלוץ ומזוהה בעיקר עם קבוצת הפועל חיפה שם שיחק רוב הקריירה.

קריירה
------

רונן רוקמן, נולד וגדל בחיפה למשפחה עם ארבעה אחים, בן לציפי רוקמן, והוא בנו של שוער העבר ארנון רוקמן שכבר מגיל צעיר עודד אותו לשחק. בקבוצות הילדים והנוער שיחק רוקמן כשוער בהתחלה אבל בגיל צעיר החליט שהוא מעדיף להיות חלוץ. אביו שעזב את הפועל חיפה לאחר סכסוך ארוך העדיף שבנו ישחק דווקא ביריבה העירונית מכבי חיפה, אבל הוא בחר ללכת בדרכו והחל לשחק בקבוצת הילדים בהפועל חיפה בגיל 13. בגיל 17 הוא צד את עינו של מאמן הבוגרים דוד שוייצר שהעלה אותו לקבוצה הבוגרת בעונת 1978/1979.

גם לאחר גיוסו לצה"ל לקורס מכי"ם של חי"ר, הוא המשיך לשחק בהפועל חיפה, כאשר רוקמן רשם את הופעת הבכורה שלו במשחק נגד הפועל ירושלים ב-1979 ובמהרה הפך לשחקן הרכב. רוקמן נחשב לשחקן טכני ומהיר שהתבלט בפריצות מהירות מהאגף השמאלי. בעונה שלאחר מכן, אימנו את הקבוצה מרדכי שפיגלר וליאון גרוס שקידמו את הצעירים, ביניהם גם רוקמן. במשחק חוץ נגד מכבי תל אביב במחזור ה-13 של עונת 1979/1980 רוקמן כבש צמד והוביל את הקבוצה לניצחון גדול 3:0. בעקבות הצטיינותו, זומן רוקמן לנבחרת הנוער של ישראל והופיע בטורניר החורף הבינלאומי שנערך בישראל. ב-1981 ירד רוקמן עם הפועל חיפה ליגה, כאשר היא יורדת ליגה לראשונה בתולדותיה. רוקמן שיחק עם הפועל חיפה בליגה הארצית עד 1983, אז עבר לשמשון תל אביב.

ב-1984 חזר רוקמן להפועל חיפה, והיה שותף לעונה טובה יחסית שלהם שהסתיימה במקום החמישי. באותה תקופה הוא ביסס את מעמדו כאחד החלוצים הבולטים של הפועל חיפה בשנות ה-80, אולם בעונה שלאחר מכן הוא ירד עם הקבוצה ליגה בפעם השנייה. רוקמן המשיך לשחק ולהצטיין בליגה הארצית לאחר ירידת הקבוצה. אולם ב-1987 הוא החמיץ פנדל במשחק מכריע מול הפועל טבריה, וכתוצאה הפועל חיפה לא הצליחה לעלות חזרה לליגה הבכירה, ובאותה עונה הוא היה שותף לזכייה בגביע הטוטו של ליגת המשנה.

לאחר מכן ב-1989 הושאל רוקמן לבית"ר ירושלים, איתה זכה בגביע המדינה של שנת 1988/1989, כאשר הוא גם משחק במשחק הגמר. רוקמן גם כובש מספר שערים חשובים במהלך הקמפיין בשמינית הגמר, ברבע גמר ובחצי הגמר, בדרך לזכייה של בית"ר בגביע. לאחר מכן הוא עבר לבית"ר תל אביב לעונה אחת. בתחילת עונת 1991/1992 רוקמן חזר להפועל חיפה והספיק לכבוש שער ליגה אחד לפני שהושאל שוב לבית״ר תל אביב. לאחר שהפועל חיפה עלתה בחזרה לליגה הלאומית הוא חזר לשחק בשורותיה פעם נוספת בעונת 1992/1993, שלאחריה פרש ממשחק פעיל, עקב פציעה בגיד שמתחת לפיקה של הברך שהצריכה ניתוח מסובך ובעקבותיו החליט לפרוש. בעונת 1993/1994 עבר לשחק בשורות הפועל בית שאן מליגת המשנה, תחת המאמן אלישע לוי, וסייע לה להעפיל לליגה הבכירה לראשונה בתולדותיה.

חיים אישיים
-----------

ב-1988 נישא רוקמן למיכל, ולהם ארבעה ילדים - שלושה בנים ובת. למד חינוך גופני במכון וינגייט. בהמשך החליט להיות מורה דרך.

תארים
-----

הפועל חיפה
* גביע הטוטו לליגת המשנה (1): 1986/1987

בית"ר ירושלים
* גביע המדינה (1): 1988/1989

קישורים חיצוניים
----------------

* עמוד השחקן של רונן רוקמן באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל השחקן של רונן רוקמן באתר הוויקיפדיה של הפועל חיפה
* אשר גולדברג‏, "אבא המליץ לי ללכת למכבי חיפה. בחרתי בהפועל", באתר וואלה!‏, 29 בפברואר 2024

הערות שוליים
------------

1. ↑  מיקי פורטל, אלי כהן זכה בבוררות נגד הפועל ת"א. יקבל 135,000 שקל, חדשות, 26 באוקטובר 1993
**המועצה הארצית לתכנון ולבנייה** היא, על פי חוק התכנון והבנייה, המוסד התכנוני העליון במדינת ישראל לתכנון ובנייה, ונכפות עליה רק החלטות ממשלת ישראל. במסגרת הסדרתם של תכנון ובנייה בישראל במסגרת החוק לתכנון ולבנייה, הוסדר מודל תכנוני היררכי הבנוי ממועצות לתכנון ובנייה. מתחת למועצה הארצית בהיררכיה, קיימות הוועדות המחוזיות ולמטה קיימות הוועדות המקומיות או האזוריות. המועצה הארצית לתכנון ולבנייה היא חלק ממנהל התכנון וככזה היא יושבת תחת משרד הפנים. בראש המועצה יושב נציג שר הפנים.

מבנה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה
---------------------------------

המועצה מורכבת מ-32 חברים: 11 חברי ממשלה או נציגיהם, נציג רשות הטבע והגנים, חמישה נציגי ראשי ערים, שלושה נציגי מועצות מקומיות, שני נציגי מועצות אזוריות, נציג המהנדסים והאדריכלים, נציגת ארגוני הנשים, נציג המוסדות האקדמיים באופן מסורתי מטעם הטכניון, נציג המוסדות המיישבים, סוציולוג, נציג ארגון הגג של הארגונים הסביבתיים, נציג הדור הצעיר. כאשר בראש המועצה הארצית עומד נציג שר הפנים בהוראת שעה לחמש שנים. המועצה הארצית לתכנון ולבנייה רשאית למנות לעצמה מבין חבריה ועדות משנה לתכנון ולבנייה, ועדות קבועות או ועדות לנושאים מסוימים, וההחלטות של ועדות המשנה הם בעלות תוקף כמו של המועצה הארצית.

תפקידי המועצה הארצית לתכנון ולבנייה
-----------------------------------

תפקידי המועצה הארצית לתכנון ולבנייה הם:

* ייעוץ לממשלה בכל הנוגע לביצוע חוק התכנון והבנייה.
* מתן אישור לתוכניות מתאר מחוזיות, בכפוף להחלטת המועצה ולמדיניות התכנון.
* השתתפות בהכנת ובבדיקת החקיקה הדרושה להפעלת החוק.
* מתן ההוראות הדרושות לעריכת תוכניות המתאר הארציות, הערכת אותן תוכניות וקבלת החלטות על הגשתן לאישור הממשלה.
* תכנון תוכניות מתאר ארציות כאשר תוכניות אלו יכללו תכנון לשטח המדינה כולה והנחיות לוועדות המחוזיות בנושא ייעודי הקרקע ושימושה, ושמירה על ייעוד של קרקעות חקלאיות, אזורי תעשייה ושטחי הפקת מחצבים, תחנות כוח, נמלים ושדות תעופה, דרכים ואזורי בנייה למגורים.
* מתן הוראות בדבר שמירה על עתיקות, מקומות קדושים, ערכי טבע ונוף ושטחים פתוחים.
* דיון בעררים על החלטות הוועדות המחוזיות.

ראו גם
------

* היחידה הארצית לפיקוח על הבנייה
* תכנון עירוני
* ועדה לתשתיות לאומיות
* ועדות התכנון והבנייה

קישורים חיצוניים
----------------

* תקנות התכנון והבניה- Architecture.org.il

הערות שוליים
------------

1. ↑  **הרכב המועצה הארצית**, באתר GOV.IL
ניסוי צ'יהליון (Schiehallion experiment) נערך בשנת 1774 לקביעת מסת כדור הארץ באמצעות מדידת הסטייה הקטנה בזווית של אנך בהשפעת כח הכבידה של עצם סמוך.

### רקע

חוק המשיכה האוניברסלי נוסח על ידי אייזק ניוטון בשנת 1687 ועל פיו כל גוף מפעיל כח משיכה יחסי למסתו. באמצעות תצפיות אסטרונומיות ניתן לחשב את היחס בין מסת גרמי שמיים על פי יחס הכוחות שהם מפעילים על גופים אחרים: השמש על כדור הארץ, כדור הארץ על הירח וכדומה. כדי לחשב את המסה המוחלטת של כדור הארץ, ובעקבותיה את המסה של השמש, הירח וכוכבי הלכת יש למדוד את עצמת כח המשיכה של גוף שמסתו ידועה. משקולת תלויה על חוט נמשכת אל מרכז כדור הארץ ולכן תיצור זווית ישרה עם המשטח שמעליו היא תלויה. אם יש בקרבת מקום גוף בעל מסה גדולה כדוגמת הר יפעל על המשקולת גם כח המשיכה של ההר ולכן תיווצר סטייה קטנה של החוט מהאנך. בשנת 1734 ניסו פייר בוגה ו Charles Marie de La Condamine לבצע מדידה כזו בקרבת הר צ'ימבורסו שבאקוודור אך לא הצליחו לקבל תוצאות מדויקות בתנאי השטח הקשים.

### ביצוע הניסוי

סכמה של ניסוי צ'יהליון. מהסטיה של הזווית שבין האנך לזנית ניתן לחשב את הכוח שמפעיל ההר על המשקולת.
בשנת 1774 יצאה משלחת בראשות האסטרונום נוויל מסקלין למדוד את כוח המשיכה שמפעיל ההר צ'יהליון (Schiehallion) שבסקוטלנד על עצמים סביבו. הר צ'יהליון נבחר על ידי האסטרונום צ'ארלס מייסון ( Charles Mason ) כיוון שהוא מבודד יחסית בסביבתו, הוא סימטרי בכיוון מזרח-מערב כך שקל למצוא את מרכז המסה שלו והמדרונות בכיוון צפון ודרום תלולים כך שניתן לבצע את המדידה קרוב למרכז המסה וכך להגדיל את השפעת כח המשיכה על המשקולת. לצורך מציאת מרכז המסה נדרש מיפוי קפדני של ההר. צ'ארלס הוטון (Charles Hutton) הקרטוגרף שביצע את המשימה יצר לשם כך את המפה הטופוגרפית הראשונה הכוללת קווי גובה. נדרשה שורה ארוכה של תצפיות אסטרונומיות לחישוב הזווית שבין המטוטלת לכוכבים ובסופה נמדדה סטייה מהכיוון האנכי בערך ב11 שניות מעלה ( 0.003°) סטיה זעירה זו אפשרה לקבוע את היחס בין מסת ההר (שחושבה מהנפח שלו וצפיפות הסלע) למסת כדור הארץ וכך להעריך את מסת כדור הארץ ואת צפיפותו. הוטון העריך את צפיפות הסלעים מהם בנוי ההר ב 2,500 ק"ג למטר מעוקב וכך להעריך את צפיפותו של כדור הארץ כולו כתשע חמישיות מצפיפות הסלעים. תוצאות המדידה סוטות בכ 20% מהערך המקובל כיום. מתוצאות ניסוי צ'יהליון ניתן להעריך את גודלו של קבוע הכבידה אך קביעה זו לא הוגדרה כמטרת הניסוי.

24 שנים לאחר ניסוי צ'יהליון נערך ניסוי קוונדיש שקבע את צפיפות כדור הארץ ואת קבוע הכבידה בדיוק טוב יותר.
מתוך אליפות צרפת בטראקמניה 2019
**טראקמניה** (**TrackMania**) היא סדרת משחקי מרוצים למחשב ולקונסולות המפותחת ומשווקת על ידי חברות Nadeo ויוביסופט.

סדרת המשחקים
------------

* *TrackMania*

יצא ב-2003 לחלונות. המשחק נתמך ב-LAN, וכולל 87 כלי רכב, עשרות מסלולים ושלוש סביבות ("environments") - מדבר, אזור כפרי והררי-אלפיני. בנוסף, ישנה האפשרות ליצור מסלולים חדשים לחלוטין על ידי סוגים שונים של "בלוקים".
* *TrackMania Sunrise*

יצא ב-2005 לחלונות. המשחק מציג שיפורים גרפיים ומצבי משחק חדשים, ביניהם תחרות אל מול מכונית פנטום (אנ'). ישנן שלוש סביבות - איים אוקיאניים, חוף טרופי ומפרץ עירוני.
* *TrackMania United*

יצא ב-2007 לחלונות. *טראקמניה יונייטד* יצא כמשחק הכולל את כל הסביבות והרכבים מהמשחקים הקודמים, כאשר נוספה סביבה חדשה אחת - אצטדיון. ניכר שיפור בהצללה (אנ') ומספר סוגי ה"בלוקים" הוכפל.
סביבת האצטדיון נהפכה לפופולרית בתוך זמן קצר, כך שהמפתחים הוציאו רק את סביבה זו בגרסה חינמית בשם *TrackMania Nations*. המשחק נהיה נפוץ באליפויות של ספורט אלקטרוני, כמו ה-Esports World Convention.

* *TrackMania DS*

יצא ב-2011 ל-נינטנדו DS. למשחק יצאו 150 מסלולים, וכ-300 סוגי בלוקים לבניית מסלולים. בנוסף, ישנן כשלוש סביבות - מדבר, אזור כפרי ואצטדיון.
* *TrackMania Wii*

יצא ב-2013 ל-Wii. הגרסה ל-Wii דומה מאוד ל-*טראקמניה יונייטד*, וכוללת את כל הסביבות וכ-200 מסלולים שונים.
* *TrackMania2*

יצא בחלקים נפרדים בשנים 2011, 2013, ו-2017 לחלונות. ארבע סביבותיו של המשחק - קניון, אצטדיון, עמק ולגונה יצאו במועדים שונים כמשחקים בפני עצמם.
* *TrackMania Turbo*

יצא ב-2016 לפלייסטיישן 4, xbox one וחלונות, ולמעשה מאגד את כל הסביבות של *TrackMania2* במשחק אחד בודד, שיצא גם לקונסולות הדור ה-8. המשחק תומך גם במסך מפוצל (אנ')
* *TrackMania*

יצא ביולי 2020 כרימייק ו-ריבוט ל-*TrackMania Nations* ול-*TrackMania2* אצטדיון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טראקמניה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של טראקמניה
* טראקמניה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

הערות שוליים
------------

1. ↑  TrackMania (series), Nadeo Wiki
  
שגיאות פרמטריות בתבנית:ניווט קבוצות   
פרמטרים [ 1 ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

| יוביסופט (חברה) |
| --- |
| חברות בת | Nadeo • יוביסופט מונטריאול • Massive Entertaiment |
| סדרות דגל | TrackMania • ריימן • Far Cry • Prince of Persia • Myst • Watch Dogs • Assassin's Creed • Driver • Heroes of Might and Magic |
**יוסיפ ברקאלו** (בקרואטית: **Josip Brekalo**; נהגה: [jǒsip brěːkalo]; נולד ב-23 ביוני 1998) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת החלוץ בהיידוק ספליט ובנבחרת קרואטיה.

קריירת מועדונים
---------------

ברקאלו התאמן לאורך עשור במחלקת הנוער של דינמו זאגרב, כשאת הופעת הבכורה שלו בליגה הקרואטית ערך ב-19 בדצמבר 2015 נגד אינטר זפרשיץ'. ב-15 במאי 2016, נרכש על ידי וולפסבורג מהבונדסליגה בסכום של 10 מיליון אירו.

ב-31 בינואר 2017, הוא הושאל לשטוטגרט עד לתום העונה, עם אופציית השאלה לעונה נוספת. ברקאלו כבש את שערו הראשון בקריירה הבוגרת שלו ב-17 בפברואר 2017, כשנכנס כמחליף בניצחון החוץ 1–2 על פ.צ היידנהיים. ב-1 בינואר 2018, הוא שב בחזרה לשורותיה של וולפסבורג. ב-31 באוגוסט 2021 הושאל לטורינו לעונה אחת. 

ב-28 בינואר 2023 חתם בפיורנטינה. ב-29 בינואר 2024 הושאל להיידוק ספליט.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-15 בנובמבר 2018 ערך ברקאלו את הופעת הבכורה שלו במדים הלאומיים במשחק נגד ספרד במסגרת ליגת האומות. ב-8 בספטמבר 2020 כבש את שערו הראשון עבור קרואטיה בהפסד 2–4 לצרפת.

במאי 2021 זומן לסגל הנבחרת לקראת משחקיה ביורו 2020.

חיים אישיים
-----------

אביו של ברקאלו, אנטה, הוא כדורגלן עבר, שייצג את בוסניה והרצגובינה בקבוצות נוער שונות, מכיוון שהוא מגיע מאזור פוסאבינה שבבוסניה, הקריירה שלו נעצרה בגיל 21, אז פרצו מלחמות יוגוסלביה והוא נפצע בשדה הקרב.

בקיץ 2018, עורר ברקאלו מחלוקת בתקשורת הגרמנית והקרואטית לאחר שקבע כי לא היה רוצה לענוד סרט קפטן עם צבעי דגל הלהט"ב, לאחר שהמועדון החליט כי קפטני כל קבוצותיהם ילבשו סרט כזה במהלך 2018/2019. הקרואטי טען כי "אני חייב לומר שאני לא יכול לעמוד לגמרי מאחורי הפעולה הזו, כי זה סותר את האמונה הנוצרית שלי. גדלתי כדתי. אני בסדר עם אנשים שחיים באורח חיים אחר, כי זה עניינם. אבל אני לא רוצה ולא צריך לשאת סמל המייצג אותם".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוסיפ ברקאלו** בוויקישיתוף
* יוסיפ ברקאלו, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  יוסיפ ברקאלו מושאל לשטוטגרט
2. ↑  ברקאלו מעניק לקבוצתו ניצחון חוץ בהיידנהיים
3. ↑  ברקאלו חוזר לוולפסבורג
4. ↑  Sportske novosti - VATRENI OTKRIO KAKO JE RAT ZAUSTAVIO OCA ŠARGIJU DA POSTANE NOGOMETNA KLASA 'Otišao je na ratište, bio ranjen i spriječen ostvariti snove', sportske.jutarnji.hr, ‏8 ביוני 2019 (ב־)
5. ↑  Brekalo on Wolfsburg's LGBT armband: 'I don't want to carry a symbol representing them', Bulinews (באנגלית)

| **נבחרת קרואטיה – יורו 2020** |
| --- |
| 1 ליבאקוביץ' • 
2 ורסאלקו • 
3 בארישיץ' • 
4 פרישיץ' • 
5 צ'אלטה-קאר • 
6 לוברן • 
7 ברקאלו • 
8 קובאצ'יץ' • 
9 קראמריץ' • 
10 מודריץ' • 
11 ברוזוביץ' • 
12 קאליניץ' •
13 ולאשיץ' • 
14 בודימיר •
15 פשאליץ' •
16 שקוריץ' •
17 רביץ' •
18 אורשיץ' •
19 באדל •
20 פטקוביץ' •
21 וידה •
22 יוראנוביץ' •
23 סלוגה •
24 ברדאריץ' •
25 גברדיול •
26 איוואנושץ •
מאמן: דאליץ' | קרואטיהקרואטיה |
**ארמין פודור** (במקור **פליישנר**, בהונגרית: **Fodor Ármin**; נאג'מיהאי, מחוז זמפלן, 27 בינואר 1862 – בודפשט, 23 בפברואר 1944) היה שופט, מומחה למשפט יהודי-הונגרי, קודיפיקטור (עורך חוקים ומחבר תקנות וצווים), יושב ראש מועצת הקוריה המלכותית ההונגרית (בית המשפט העליון בהונגריה משנת 1723 ועד 1949. יושב ראש מועצת הקוריה הוא תפקיד מקביל לנשיא בית המשפט העליון בישראל).

קורות חיים
----------

פודור נולד במשפחה יהודית כבנם של אילש (אליהו) פליישנר ומגדולנה האס. הוא סיים את לימודיו בגימנסיה בעיר אוז'הורוד (בהונגרית אונגוואר, אז חלק מממלכת הונגריה במסגרת האימפריה האוסטרו-הונגרית). את לימודי המשפטים סיים באוניברסיטה בבודפשט. הוא הפך דוקטור למשפטים בשנת 1885 ולעורך דין בשנת 1886. בשנת 1890 מונה לבית המשפט השלום של רובע 5 בבודפשט ובשנת 1895 הועבר למשרד המשפטים, שם עבד במחלקה להכנת חוקים. במיוחד לקח חלק בעבודה בנושא רפורמת הליטיגציה (יחד עם דיולה טרפי). הוא הכין את ההסבר לטיוטת הדו"ח של שאנדור פלוֹס (לימים שר המשפטים בממשלת הונגריה) לגבי ההליך המשפטי ההונגרי (בדומה לתקנות סדר הדין האזרחי ולחוק סדר הדין הפלילי בישראל) שפורסם בשנת 1893 (החוק עבר רק בשנת 1911). בשנים 1910–1912 כיהן פודור כנציג ממשלת הונגריה בוועידת האג בנושא שטרי חליפין בינלאומיים. מאמריו המשפטיים הופיעו בכתבי עת שונים (למשל. "משפט הונגרי" - Magyar Igazságügy). בשנים 1929–1932 היה יו"ר מועצת הקוריה. אשתו הייתה אדולפין הרמן.

תפקידיו החברתיים
----------------

* סגן נשיא אגודת המשפט ההונגרית
* חבר הנהלה באיגוד המשפט הבינלאומי.

כתביו
-----

* תקיפת מהלכיו המשפטיים בפשיטת רגל של חייב חדל פירעון (בודפשט, 1887);
* מדריך למשפט אזרחי (1894–1897; עם דז'ה מרקוש)
* הליך הירושה (עם דז'ה מרקוש, בודפשט, 1896)
* קוד סדר הדין האוסטרי (1896)
* המשפט הפרטי ההונגרי (עורך, כרכים 1–5, סייעו בידו בעריכת כרכים 1 ו-3: מור קיש ודז'ה מרקוש) (1890–1897)
* פרשנות של עסקאות משפטיות בהליך ביקורת (1899)
* קוד סדר הדין האזרחי (בודפשט, 1912)

לקריאה נוספת
------------

* יוז'ף סיניאי:חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים
* יוז'ף בוקור (עורך). הלקסיקון הגדול של פאלאס (1893 -1897 - 1998). ISBN 963 85923 2 X
* לקסיקון יהודי הונגרי. ארמין פודור
* לקסיקון ביוגרפי הונגרי

הערות שוליים
------------

1. ↑  Halálesete bejegyezve a Bp. XIV. ker. állami halotti akv. 242/1944. folyószáma alatt.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 3401 5826
* LCCN: n99274310
* VIAF: 60879864
* WorldCat: lccn-n99274310

 |
**ישיבת רשב"י** (שמה המקורי: **ישיבת רבי שמעון בר יוחאי** ו**ישיבת מירון**) היא ישיבה שפעלה בבני ברק וכיום משמשת ככולל אברכים. מייסדה וראשה היה הרב משה ברגמן וכיום עומד בראשה בנו הרב מאיר צבי ברגמן.

רבי משה ברגמן ראש ישיבת רשב"י

היסטוריה
--------

הרב משה ברגמן הקים והיה ראש הישיבה הראשון של ישיבת בני עקיבא במירון, בסמוך לקברו של רבי שמעון בר יוחאי. 

מודעה של ישיבת מירון בעיתון הצופה, על שיעורו של הרב ברגמן ביום ראש השנה תש"כ לפני התקיעות לאחר שלוש עשרה שנים עבר לבני ברק, והקים שם ישיבה באותו השם. הוא רכש לצורך כך קומה בבניין מגורים בשכונת זיכרון מאיר, וכעבור שנים רכשה הישיבה את כל המבנה. בשנים הראשונות לפעילותה בבני ברק נקראה "ישיבת רבי שמעון בר יוחאי ורבי אלעזר בנו", וכעבור זמן קוצר שמה ל"ישיבת רשב"י".

הרב שך, שהיה מחותנו של הרב משה ברגמן, יזם הקמת כולל אברכים במבנה הישיבה - "כולל רשב"י". בתחילה הוא הביא למקום עשרה אברכים מהכולל של ישיבת פוניבז', שילמדו בו בשעות אחר הצהריים, ועם הזמן למדו בו אברכים רבים במסלול מלא. במשך מספר שנים דאג הרב שך להחזקה הכלכלית של המקום. בתחילת שנות ה-70 העביר הרב שך את ניהול הישיבה לידי חתנו, הרב מאיר צבי ברגמן, בנו של מייסד הישיבה, ומאז הוא עומד בראשה. כיום פועל במקום כולל האברכים. בין לומדיו בעבר נמנה הרב מרדכי גרוס.

ישיבת רשב"י כיום, היא בעלת אופי ליטאי ואין לה זיקה ללימודי קבלה. כדי למנוע טעות באפיון הישיבה היו רבנים, בהם הרב יצחק הוטנר, שיעצו לרב מאיר צבי ברגמן לשנות את השם, אולם הוא העדיף לשמור על השם שקבע אביו. כמו כן, נשמרים בה באדיקות מנהגי הישיבה במירון שהנהיג בה מייסד הישיבה, ובהם שירה בצוותא של הזמר הקבלי בר יוחאי קודם תפילת ערבית בליל שבת, לאחריו הזמר 'אמר רבי עקיבא', ובשבת בבוקר מסיימים כל המתפללים בצוותא את ספר התהלים. שלא כנהוג בבתי הכנסת הליטאיים, הונהגה בישיבה סעודה שלישית מדי שבת בצוותא, וראש הישיבה אומר בה מאמר באגדה לפי סדר פרשת השבוע. מדי שנה בל"ג בעומר נערכת בישיבה הילולה לזכרו של רבי שמעון בר יוחאי הכוללת הדלקת מדורה ושירי ל"ג בעומר, ונערכת סעודה בליל ז' באדר.

לאחר פטירת נשיא הישיבה הרב שך, נדב לזכרו מיליונר אירופי סכום גדול לפיתוח הישיבה, ובמסגרת התוכנית נהרס מבנה הישיבה הישן עד היסוד, ונבנה במקומו מבנה מרהיב ובו ארון קודש מפואר תוכנן כחיקוי לארון הקדש האיטלקי המוזהב של ישיבת פוניבז'. בשלט שבשער הישיבה נכתב: "ישיבת רשב"י בני ברק – ישיבתו של רבינו הגדול בעל אבי עזרי זיע"א".

ליד הישיבה קיים מכון להוצאת ספרים, והוא מתמקד בהוצאתם לאור של השיעורים שנאמרים בישיבה, וכן בהוצאת שיעורי נשיא הישיבה הרב שך ושיחות מוסר שהשמיע גם שלא במסגרת הישיבה.

בוגרי הישיבה
------------

קישורים חיצוניים
----------------

* ישיבת רשב"י, באתר "גיידסטאר ישראל"
* זאב בלוי, וְתִיקֵי בְּנֵי בְּרַק • ל"ג בעומר אצל ראש ישיבת רשב"י, באתר jdn

הערות שוליים
------------

1. ↑  כשם סדרת ספריו של הרב שך - "אבי עזרי".

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007270168105171
* LCCN: n87937911
* WorldCat (עם LCCN): n87-937911

 |
מפת גטאות אוראדיה
**גטו אוראדיה** היה אחד הגטאות שהקימו הנאצים ועוזריהם לשם כליאת יהודי אירופה במהלך מלחמת העולם השנייה והשואה. הוא הוקם בעיר אוראדיה במחוז ביהור, טרנסילבניה, כיום חלק מרומניה, מחוז שהיה חלק ממחוז ביהאר בממלכת הונגריה עקב תכתיב וינה מ-1940 שהעניק את צפון טרנסילבניה להונגריה עד סוף 1944. הגטו היה פעיל באביב 1944, לאחר מבצע מרגרטה.

היסטוריה
--------

גטו אוראדיה היה השני בגודלו בהונגריה אחרי גטו בודפשט. היו בעיר שני גטאות. הראשון, ליהודי אוראדיה, מנה 27,000 תושבים, ושכן ליד בית הכנסת האורתודוקסי והכיכר הגדולה. השני הכיל כמעט 8,000 יהודים מיישובים כפריים רבים של המחוזות הבאים: אלשד, ברטיואויפאלו, ביהרקרשטס (Biharkeresztes), קפה (Cefa), דרצ'קה, מרגיטה, אוראדיאה, סאקואני (Săcueni), סלרד (Sălard), סלונטה (Salonta), סארטודבארי (Sárrétudvari) וואליה לואי מיהאי (Valea Lui Mihai). יהודים רבים מקהילות אלו נכלאו בחצר העצים מזי (Mezay).

יהודי אוראדיה, שהיוו 30% מאוכלוסיית העיר, נדחסו בשטח שהספיק ל-7% מתושבי העיר. בחדר אחד שוכנו 14–15 יהודים. כמו בגטאות אחרים, גטו אורדיאה סבל ממחסור במזון ומים. הרשויות המקומיות האנטישמיות קטעו את זרימת החשמל והמים לגטו לעיתים קרובות. הז'נדרמים, בפיקודו של לוטננט-קולונל ינו פטרפי (Jenő Péterffy) חיפשו חפצי ערך במפקדה ליד הגטו במבשלת דרהר. המינהל הפנימי התקיים על ידי היודנראט בראשות שנדור לייטנר, מנהיג הקהילה היהודית האורתודוקסית המקומית. באביב 1944 פונה הגטו בתשעה טרנספורטים, שני הראשונים מחצר העצים והשאר מהעיר: ב-23 במאי (3,110 מגורשים), ב-25 במאי (3,148), ב-28 במאי (3,227), ב-29 במאי (3,166), ב-30 במאי (3,187), ב-1 ביוני (3,059), ב-3 ביוני (2,972), ב-5 ביוני (2,527), ב-27 ביוני (2,819). גורשו 6,258 יהודים מהגטו השני ו-20,957 מהגטו הראשון. בסך הכל נשלחו למחנה אושוויץ 27,215 יהודים מגטו אוראדיה.

הטרנספורט של 27 ביוני כלל יהודים מהחלק של מחוז ביהאר שנשאר בהונגריה בעקבות הסכם טריאנון. יהודים מקהילות קטנות מדרום לדברצן ומדרום-מזרח לדברצן, כמו דרסק וקוניאר, הובאו לאוראדיה ב-16–17 ביוני. הגטו היה במקור חלק מהמחוז הצבאי של קלוז'-נאפוקה, אך הועבר למחוז דברצן בתקופה שבה התגוררה בו קבוצת מגורשים אחרונה זו.

לקריאה נוספת
------------

* רנדולף ל. בראהם, **הפוליטיקה של רצח עם: השואה בהונגריה**. הוצאת אוניברסיטת ויין סטייט, 2000, ISBN 0814326919
* אובידיו קראנגה, נ'אגווארד, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך III, עמ' 362–364), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)

קישורים חיצוניים
----------------

* אוראדיה (נג'וורד, Nagyvárad), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם

הערות שוליים
------------

1. ↑  "The Holocaust in Northern Transylvania" at the Yad Vashem site; accessed October 26, 2013
2. ↑  Braham, p.146
3. ↑  Braham, p.129
4. ↑  Braham, p.145
**שלמה קודש** (כ"ח בתמוז ה'תרס"ג, 23 ביולי 1903 – כ"ג באלול ה'תש"ס, 23 בספטמבר 2000) היה סופר ומחנך עברי; מעמודי התווך של מפעל הנחלת הלשון העברית בישראל ובתפוצות. קודש הוא יקיר העיר אשדוד.

ביוגרפיה
--------

### בליטא

קודש נולד בקופישוק בליטא. אביו, הרב מאיר קודש, היה ממונה על הוראת העברית והמקרא בחדר שבביתו, ובעת הכיבוש הגרמני בבית הספר המקומי. עם פטירת אביו, בסיומה של מלחמת העולם הראשונה, נמסרה המשרה לידיו, והוא בן 15. בתום מלחמת העולם הראשונה, יצא קודש לעיר קובנה, שם סיים את הגימנסיה הריאלית היהודית, ולמד באוניברסיטה משפטים. במהלך לימודיו השתתף בפעילות הציונית במקום, והיה לאחד מן הפעילים הבולטים בקרב ציוני ליטא.

במשך שנים אחדות עסק בהוראה בגימנסיות עבריות ברחבי ליטא, בהן הגימנסיה העברית בוילקומיר. בין השנים 1927–1930 היה מנהל הגימנסיה העברית בעיר ניישטוט-שאקי. בשנת 1930 סיים קודש את חוק לימודיו באוניברסיטה של קובנה במחלקה למשפטים ובמחלקה להיסטוריה ולפדגוגיה. את עבודת הדוקטורט שלו כתב על הפרוטוקולים של ועד ארבע ארצות. עם סיום לימודיו באוניברסיטה, פנה לעסוק במשפטים והיה עורך דין עצמאי בקובנה. במקביל, המשיך לפעול בשירות התנועה הציונית בליטא.

### בארץ ישראל

באוגוסט 1933 עלה לארץ ישראל והתיישב בחיפה. מיד עם בואו לישראל, התמנה לתפקיד מנהל בית משפט השלום העברי בחיפה ובמקביל, למנהל בית הספר העממי א' בשכונת בת גלים. במשך שמונה שנים כיהן גם כיושב ראש ועד השכונה בת גלים. 

בשנת 1944 פרסם קודש את ספר הלימוד הראשון שלו לעברית, "אדם במולדת", ספר שנפוץ בעשרות אלפי עותקים, תחילה בקרב פליטי השואה במחנות העקורים באירופה. עם קום המדינה והעלייה ההמונית שבעקבותיה, היה ספרו לספר הלימוד העיקרי באולפנים ובכיתות העברית בצה"ל. בעקבות הצלחתו של ספר זה, כתב קודש ספרי לימוד רבים נוספים, בהם "ראשית" לחיילי צה"ל ו"עברית", אשר הופץ בחשאי בקרב יהדות ברית המועצות, בתקופה בה נאסר שם לימוד העברית.

בשנות החמישים שידר קודש תוכניות ברדיו במסגרת "קול ישראל לגולה", בעברית וביידיש. תוכניות אלו נועדו בעיקר לקהל היהודים שחיו באותה תקופה במזרח אירופה, מעבר למסך הברזל. בשנת 1954 ייסד שלמה קודש בירושלים את "מכון גרינברג", במטרה להכשיר מורי הוראה לעברית בתפוצות. באותה שנה, הוא מונה למפקח הארצי על בתי הספר בצפון, ובשנת 1957 הוזמן על ידי השר זלמן ארן לנהל את "המחלקה להנחלת הלשון והשכלת עם" במשרד החינוך והתרבות. במסגרת תפקיד זה, היה אחראי להתפתחותו של האולפן לעברית, בין היתר, באמצעות פרסומים שונים שיזם וערך. בשנים אלו, היה קודש מהיוזמים והאחראים על ביצוע מבצעי "ביעור הבערות" בקרב העולים. 

בשנותיו האחרונות, עבר לגור באשדוד, שם ייסד וניהל את "המוסד לחינוך מבוגרים". החל משנת 1991 פרסם שלמה קודש סדרת ספרי לימוד חדשניים לעברית, בשיטת "עברית קודש". שיטת לימוד מקורית זו, התבססה על שילוב של הנחלת ערכי יסוד ביהדות ובתרבות ישראל בד בבד עם הוראת השפה העברית. שלמה קודש פרסם עשרות מאמרים וספרים בנושאי "הנחלת הלשון" ו"חינוך מבוגרים". כמו כן, פרסם חמישה ספרי ילדים. 

על פועלו בשדה החינוך זכה בפרסים ובאותות הוקרה רבים בישראל ומחוצה לה. שלמה קודש נפטר באשדוד, בגיל 97.

קישורים חיצוניים
----------------

* הספרים של שלמה קודש, באתר "סימניה"
* שלמה קדש (1903-2000), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007263841905171
* GND: 136696252
* ISNI: 0000 0000 6696 3265
* LCCN: n82031953
* NLA: 36570160
* NTA: 158491270
* RERO: 02-A003463961
* SUDOC: 111593379
* VIAF: 40712962
* WorldCat: lccn-n82031953

 |
**SpaceX Crew-6** היא המשימה המבצעית הרביעית של החללית קרו דרגון אנדוור מתוצרת SpaceX כחלק מהתוכנית המאוישת המסחרית של נאס"א. המשימה שוגרה ב-2 במרץ 2023 על גבי משגר הפאלקון 9 מכן שיגור 39A שבמרכז החלל קנדי.

הצוות הצטרף למשלחת מס' 68 לתחנת החלל הבין-לאומית בפיקוד סמנתה כריסטופורטי.

צוות
----

* ארצות הבריתארצות הברית סטיבן בואן, נאס"א
* ארצות הבריתארצות הברית וורן הובורג, נאס"א
* איחוד האמירויות הערביותאיחוד האמירויות הערביות סולטאן א-ניאדי
* רוסיהרוסיה אנדריי פדייב, רוסקוסמוס

### צוות גיבוי

* ארצות הבריתארצות הברית ג'סמין מוגבלי
* דנמרקדנמרק אנדראס מוגנסן
* איחוד האמירויות הערביותאיחוד האמירויות הערביות הזאע אל-מנסורי
* רוסיהרוסיה קונסטנטין בוריסוב, רוסקוסמוס

משימה
-----

המועד המקורי היה 27 בפברואר שנדחה עקב בעיה טכנית. ב-2 במרץ 2023, חללית קרו דרגון אנדוור ובה ארבעת חברי צוות המשימה שוגרו בעזרת משגר פאלקון 9 מכן השיגור 39A שבמרכז החלל קנדי. השלב הראשון של משגר הפאלקון 9 (מספר סידורי B1078.1) נחת בחזרה על פלטפורמה צפה באוקיינוס האטלנטי. כ-25 שעות לאחר השיגור, עגנה חללית אל מודול הרמוני שבתחנת החלל הבינלאומית. הם הצטרפו למשלחת מס' 68 לתחנת החלל הבין-לאומית בפיקוד סמנתה כריסטופורטי ובהמשך של סרגיי פרוקופיב ולאחר סיום פעילותה היו חלק של משלחת מס' 69 בפיקוד סרגיי פרוקופיב.

ב-6 במאי בוצע שינוי מיקום עגינה של החללית בתחנת החלל.

לאחר השלמת התוכנית החלו הכנות לניתוק החללית מתחנת החלל.

ב-4 בספטמבר, בתום כחצי שנה, חללית הדרגון חזרה בשלום לכדור הארץ בצניחה אל מימי האוקיינוס האטלנטי אל מול חופי פלורידה וחולצה על ידי אוניית אספקה לאסדות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **SpaceX Crew-6** בוויקישיתוף
* התוכנית המאוישת המסחרית, באתר הרשמי של נאס"א
* המשימה באתר נאס"א
* תיאור המשימה

הערות שוליים
------------

1. ↑  הסדרת טיסה לחלל
**ש. שלמה חברה לביטוח בע"מ**, המוכרת במותג **שלמה ביטוח**, היא חברת ביטוח ישראלית העוסקת בביטוח אלמנטרי. החברה הוקמה בשנת 2006 והיא חלק מקבוצת ש. שלמה החזקות הבורסאית שבשליטת עתליה שמלצר.

החברה נוסדה בשנת 2006 על ידי שלמה שמלצר. בנובמבר 2007 קיבלה החברה רישיון מהמפקח על הביטוח, והיא החלה לפעול בתחילת 2008, תחת חברת ההחזקות ש. שלמה החזקות, שהיא חלק מקבוצת שלמה. שלמה שמלצר כיהן כיושב ראש דירקטוריון החברה ובעל השליטה בה, עד לפטירתו ב-2014. חברת ש. שלמה החזקות מחזיקה ישירות ב-1.47% מהבעלות בחברה, ויתר הבעלות הוא בידי חברת ש. שלמה החזקות עסקי ביטוח בע"מ, שהיא חברה בת בבעלות מלאה של ש. שלמה החזקות.

מנכ"ל החברה משנת 2022 הוא דורון גינת. לפניו, מאז 2012 מילא את התפקיד אורי אומיד אשר פרש מהחברה בסוף 2022.. יושב ראש הדירקטוריון הוא ישראל פיקהולץ.

תחומי פעילות
------------

החברה פועלת באמצעות סוכני ביטוח בתחומים הבאים:

* "שלמה CAR" - ביטוח רכב
* "שלמה HOME" - ביטוח דירה
* "שלמה BUSINESS" - ביטוח בתי עסק
* "שלמה GUARD" - ביטוח תאונות אישיות.

לחברה 700,000 לקוחות עם 1,500 סוכני ביטוח פעילים. לפי פרסומי החברה שווי תיק ההשקעות של החברה עומד על סך של 1.7 מיליארד ש"ח. בין השאר מבטחת החברה בביטוח חובה בישראל את צי הרכב של קבוצת ש. שלמה החזקות.

בשנת 2019 זכתה החברה במכרז חסות מסחרית על אצטדיון המושבה בפתח תקווה. במסגרת החסות שונה שם האצטדיון ל"אצטדיון שלמה ביטוח" לארבע שנים, עם אופציה להארכה לארבע שנים נוספות.

בשנת 2019 השיקה החברה את שירות AppToYou: שירות ביטוח דיגיטלי אשר עוקב באמצעות איתוראן המותקן ברכב אחר מספר הקילומטרים שנסע הנהג ואיכות הנהיגה שלו, ומתאים לפי פרמטרים אלו את פוליסת הביטוח.

התארגנות עובדי החברה
--------------------

באוגוסט 2016 קבע ביה״ד לעבודה כי חברת שלמה ביטוח פגעה בהתארגנות עובדים והחברה חויבה לשלם להסתדרות חצי מיליון שקל. בשנת 2018 נחתם הסכם קיבוצי בין החברה לעובדים.

במהלך ינואר 2020 הוציא בית הדין האזורי לעבודה בתל אביב צו האוסר על שלמה חברה לביטוח לנקוט בכל פעולה שעלולה לפגוע בחופש ההתארגנות של העובדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של ש. שלמה חברה לביטוח

הערות שוליים
------------

1. ↑  ש. שלמה החזקות בע״מ - דו״ח תקופתי לשנת 2021, באתר "מאיה"
2. ↑  וואלה! כסף‏, מנכ"ל שלמה ביטוח הודיע על כוונתו לסיים את תפקידו, באתר וואלה!‏, 31 באוגוסט 2022
3. ↑  כבר לא "המושבה": הסכם חסות לאצטדיון פ"ת ב-2.5 מיליון שקל, באתר ynet, 25 בנובמבר 2019
4. ↑  שי ארצי, סוף למושבה: תכירו את אצטדיון שלמה ביטוח בפ"ת, באתר ישראל היום, 25 בנובמבר 2019
5. ↑  ""לראשונה בעולם": שלמה ביטוח משיקה ביטוח רכב דיגיטלי - אך האם זה משתלם?". *TheMarker*. נבדק ב-2020-12-01.
6. ↑  שירות כלכליסט, ביה"ד: שלמה ביטוח פגעה בהתארגנות עובדים ותשלם להסתדרות חצי מיליון שקל, באתר כלכליסט, 2 באוגוסט 2016
7. ↑  בילי פרנקל, צו נגד שלמה ביטוח: להפסיק פגיעה בהתארגנות העובדים, באתר כלכליסט, 3 בינואר 2020

| חברות ביטוח בישראל |
| --- |
| חברות פעילות | AIG • ביטוח ישיר • איילון • ביטוח חקלאי • הכשרה • הפניקס • הראל • ווישור • כלל חברה לביטוח • מגדל • מנורה מבטחים • ענבל • שירביט • שלמה ביטוח • שומרה • ליברה • קרנית • הפול |
| סוכניות מובילות | מבטח סימון • מדנס |
| חברות שנסגרו | אבנר • אליהו • הסנה |
| המפקח על הביטוח • התאגיד המנהל של המאגר לביטוח רכב חובה • איגוד חברות הביטוח בישראל |
המונח "ד"ה" מפנה לכאן. לערך העוסק בדברי הימים, ראו דברי הימים.**דיבור המתחיל** (בראשי תיבות: **ד"ה**) הוא ביטוי המשמש כאמצעי הפניה, הנפוץ בספרות **הפרשנות היהודית** למקרא, למשנה, למדרש, לתלמוד, ועוד.

פירוש המושג
-----------

הביטוי **דיבור המתחיל** מופיע לפני ציטוט שהפרשן מצטט מן המקור, כדי לפרשו. כוונת הביטוי היא שהפרשן מתייחס לקטע במקור (**דיבור**), הפותח (**מתחיל**) במילים מסוימות. לאחר הביטוי "דיבור המתחיל" מצטט הפרשן את המילים שבהן פותח הקטע המדובר. אם הפרשן עוסק במספר מקורות (כמו מפרשי התלמוד האחרונים), הוא פותח בשם המקור ולאחר מכן ציון דיבור המתחיל.

לדוגמה, על הפסוק: "וַיֹּאמֶר ה' אֶל אַבְרָם: **לֶךְ לְךָ** מֵאַרְצְךָ וּמִמּוֹלַדְתְּךָ וּמִבֵּית אָבִיךָ, אֶל הָאָרֶץ אֲשֶׁר אַרְאֶךָּ.", פרשן המקרא רש"י כותב: "**לך לך** – להנאתך ולטובתך, ושם אעשך לגוי גדול, וכאן אי אתה זוכה לבנים.
ועוד שאודיע טבעך בעולם." פרשנים המתייחסים לפירושו זה של רש"י ישתמשו בביטוי: **רש"י ד"ה לך לך**.

צורתו המקורית של המושג היא כאשר הוא מחובר למושא: "דיבור המתחיל: ...". זהו בעצם קיצור ל"דיבור המתחיל במילים...". אולם כיום שכיחה צורת שימוש שגויה של הביטוי, ללא מושא, כגון: "באיזה דיבור המתחיל זה?".

במקרה שהפרשן מפרש קטע נוסף באותו "דיבור המתחיל", הוא לעיתים משתמש בסימן **בא"ד**, ראשי תיבות של **באותו דיבור**. כמו כן, שכיחים ראשי תיבות של צירופים כגון "**תוד"ה**" – **תו**ספות **ד**יבור **ה**מתחיל, ועוד רבים.

ראו גם
------

* אינציפיט

קישורים חיצוניים
----------------

* דיבורי המתחיל בפירש"י עה"ת לחומש בראשית – המרכז לתכנון לימודים, מכללת קיי בבאר-שבע
* עיון משווה בדבורי המתחיל בפירש"י לחמשת חומשי התורה – המרכז לתכנון לימודים, מכללת קיי בבאר-שבע
* מדדים סטטיסטיים אודות דיבורי המתחיל בפירוש רש"י על התורה – המרכז לתכנון לימודים, מכללת קיי בבאר-שבע
* הפניות והוכחות בפירש"י עה"ת: הצגת מסדי נתונים ומדדים סטטיסטיים – המרכז לתכנון לימודים, מכללת קיי בבאר-שבע

הערות שוליים
------------

1. ↑  בראשית, י"ב, א'
2. ↑  רש"י מסביר את כפילותה של המילה "לך" בפסוק, ומפרש שמשמעותה – "בשבילך".
**משחק מלחמה** (באנגלית: **Wargame**) הוא משחק אסטרטגיה העוסק בפעולות צבאיות מסוגים שונים, אמיתיים או בדיוניים. **Wargaming** הוא תחביב מוקדש להצגה של משחקים כאלה, כאשר לעיתים רחוקות משתמשים בו באופן מקצועי על ידי הצבא כדי ללמוד לוחמה. "משחק מלחמה" עשוי להתייחס ללימוד תאורטי על תנועת החיילים או אימון טקטי ואסטרטגי.
תחביב משחקי המלחמה המודרני התחיל במאה התשע-עשרה, עם משחק ה-Kriegsspiel שנועד להכשיר קצינים לפיקוד. מאוחר יותר, ה.ג. וולס כתב ספר בשם "מלחמות קטנות" המיועד לילדים על חוקי המשחק עם חיילי צעצוע. מאוחר עוד יותר, בתקופת שנות החמישים יצאו משחקי קופסה רבים ברוח הזו, ועד היום הם פופולריים.

משחקי המלחמה השתנו באופן דרמטי במהלך השנים, משורשיהם במשחקי מיניאטורות ומשחקי לוח, למשחקי המחשב המדמים מלחמה; עם זאת, מיניאטורות ומשחקי לוח עדיין נמכרים היום, ונאספים על ידי שחקנים רבים בכול רחבי העולם.

סקירה
-----

כמו כל המשחקים, משחקי מלחמה קיימים במגוון רחב ובמורכבות שונה. כמה הם פשוטים ואילו אחרים מנסים לדמות רמה גבוהה של ריאליזם היסטורי. המשחקים האחרונים בדרך כלל דורשים ספרי חוקים עבי-כרס המקיפים מגוון רחב של עידנים (מהעת העתיקה ועד לעתיד הרחוק) וגדלים (ממשחק טקטי עם כמה חיילים בודדים למשחק מסיבי עם צבאות שלמים). משחקים אלה דורשים לעיתים קרובות ללמוד את החוקים לפני המשחק בהם.

משחקי מלחמה בדרך כלל מסווגים כהיסטוריים (מדמים לחימה היסטורית כמו קרב קרני חיטין) היפותטיים (מדמים היסטוריה היפותטית; מה אם צרפת הייתה מנצחת את גרמניה הנאצית במלחמת העולם השנייה? מה אם הצלבנים היו פולשים בטעות למונגוליה ולא לארץ ישראל?) או בדיוניים (כמו קרבות של מלחמת הכוכבים). המשחקים ההיסטוריים עד כה מהווים את הקבוצה הגדולה ביותר. משחקים אלה מבוססים על אירועים אמתיים, ומנסים לייצג באופן סביר קרבות וקונפליקטים. ההבדל העיקרי שלהם ממשחקי אסטרטגיה כמו שחמט וסטרטגו הוא שכאן יש גם אלמנט של מזל (שימוש בקוביות וכדומה), ולא כמו בשחמט אשר תלוי כולו ביכולותיהם של השחקנים.

משחקי תפקידים צמחו ממשחקי מלחמה שהחלו להתמקד בלוחם הבודד במקום בצבא אותו הוא מוביל ושמו דגש גם על האישיות שלו ולא רק על קרבות וסטטיסטיקה. עם זאת, לחימה והטלת קוביות נותרו עדיין כאלמנטים מרכזיים במשחקי תפקידים, הבולט שבהם הוא מבוכים ודרקונים.

עם המצאת המחשב האישי פותחו משחקי מלחמה רבים למחשב: משחקי אסטרטגיה לפי תורות דוגמת Civilization, מסוגה של אסטרטגיה רבתי דוגמת Victoria II ומשחקי אסטרטגיה בזמן אמת דוגמת Dune 2 וסטארקראפט.

ראו גם
------

* משחק מלחמה עסקי
* משחק קופסה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **משחק מלחמה** בוויקישיתוף
* משחקי מלחמה, דף שער בספרייה הלאומית

| משחקים |
| --- |
| **סיווג לפי כלי המשחק** | משחקי לוח • משחקי קופסה • משחקי קלפים • משחקי עט ונייר • משחקי חברה ללא עזרים • משחקי כדור • משחקי מחשב, פלייסטיישן ומשחקי וידאו |
| **סיווג לפי אופי המשחק** | משחקי ספורט • משחקי תפקידים • משחקי מלחמה • משחקי אסטרטגיה • משחקי ילדים • משחקי חשיבה |
| **שימושים למשחקים** | פנאי • הנאה • בידור • גן שעשועים • משחקייה • הוראה מתקנת • E-learning ולמידה משולבת מחשב • אימון מוחי • תחרות • ספורט • משחוק |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007548764005171
* BnF: cb119713262 (data)
* LCCN: sh85145176
* NLK: KSH2020000149

 |
**ימקגאשי** (שם מדעי: ***Rhabdophis tigrinus***) הוא מין של נחש בן משפחת הזעמניים הקרוב לנחשי המים ומצוי בטבע במזרח ודרום-מזרח אסיה. לנחש הימקגאשי ניבי ארס אשר ממוקמים בחלק האחורי של פיו. נחש זה מיוחד בכך שבנוסף לרעל שמיוצר בבלוטות הארס שבפיו, הוא משתמש גם ברעל שמקורו בתזונתו אותו הוא מפריש על גבו. 

אורך נחש הימקגשי 60-100 ס"מ וצבע קשקשיו ירוק-זית עם רצועות שחורות וצידיים כתומים משורטטים. במראהו דומה הנחש לנחשי המים שוכני אירופה. הוא בעל ראש קטן ועיניים גדולות בעלות טבעות צהובות סביבן.

נחש זה מצוי לאורך גדות נהרות ואגמים רדודים, ערבות עשבוניות ויערות וגם בקרבת יישובים. הוא נפוץ ברוסיה במחוזות פרימוריה וחברובסק, סין, קוריאה הצפונית והדרומית, טאיוואן, וייטנאם, ולאורך יפן עד איי ריוקיו. 

נחש זה ניזון ממינים שוכני מים כמו דגים, זוחלים קטנים יותר אך בעיקר מצפרדעים וקרפדות ביניהם מינים רעילים, והוא מסוגל להשתמש בארס הקרפדות כדי להגן על עצמו: הנחש מפריש לאורך גבו את ארס הקרפדות שאכל. אם יותקף במזג אויר קר, כאשר אינו יכול לנוע מהר ולנוס מאויביו, הנחש יזקוף את צווארו וגבו כדי להבליט את בלוטות הרעל שעליהם. הרעל מכיל סטרואיד שעשוי לעתים להרוג אדם, אך מדובר בתקריות נדירות הנגרמות בעיקר מתרומבוציטופניה של הננשך. הנחש אינו מייצר את הרעל בגופו, ולכן עוצמת הרעילות תלויה בתזונת הנחש: באזורים בהם אין מספיק צפרדעים רעילות למזונו, הנחש לא יכול להפריש רעל על גבו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ימקגאשי** בוויקישיתוף
* ימקגאשי, באתר ITIS (באנגלית)
* ימקגאשי, באתר NCBI (באנגלית)
* ימקגאשי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* ימקגאשי, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ימקגאשי באתר הרשימה האדומה של IUCN
**מכון לומדה - המכון החרדי ללימודי מקצוע** הוא מכון להכשרה מקצועית בהפרדה מגדרית לציבור החרדי שהוקם בשנת 1991, המוסד הראשון שפנה לציבור זה בתחום ההכשרה מקצועית. סניפו הראשי נמצא ברחוב שטראוס בירושלים, וסניף נוסף בביתר עילית. 

המכון מספק הכשרה בתחומים של הנהלת חשבונות, מזכירות רפואית, פיתוח תוכנה, בדיקות תוכנה, גרפיקה, עריכה, פרסום ועיתונאות, וכן בתחום הקולינרי (קורסי טבחות, מגדנאות וייננות). המועמדים נבחנים באבחון פסיכוטכני ולפיו מותאמים למקצוע המתאים להם.[דרוש מקור: האם המועמדים לא בוחרים את התחום הרצוי להם בעצמם?]

נשים וגברים לומדים בהפרדה מלאה. גברים בלבד מרצים בפני התלמידים, ומרצות בלבד בפני תלמידות[דרוש מקור]. 

המכון הוקם בידי רבקה ירוסלבסקי, המנהלת אותו עד היום. למכון כ-10,000 בוגרים.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של מכון לומדה בארכיון האינטרנט

הערות שוליים
------------

1. ↑  רונית גבאי, הכשרה כשרה למהדרין, בעיתון "חדשות האגף להכשרה מקצועית", גיליון 54, עמוד 14, באתר משרד התמ"ת
2. ↑  "לומדה", שם מותג שפתח שער עבור אלפי משפחות לעולם של הצלחה ורווחה כלכלית. באתר מכון לומדה
**גונן אוסישקין** (נולד ב-19 באוגוסט 1967) כיהן כמנכ"ל חברת התעופה אל על החל מפברואר 2018 ועד ינואר 2021.

ביוגרפיה
--------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. חסר מידע על 37 שנותיו הראשונות.
אוסישקין נולד בברית המועצות ועלה לישראל בהיותו ילד. אמו אירינה אוסוסקין היא מפתחת "שיטת אירה" לריפוי. היה נשוי במשך 18 שנים לסופרת מיכל שלו.

שירת כטייס קרב על מטוסי F-16 בחיל האוויר.
לאחר שירותו בצה"ל כיהן כמנהל ב"מעבדות חרמון".
את עבודתו באל על החל אוסישקין בשנת 2004. בין היתר שימש כטייס בצי מטוסי בואינג 400–747 ולאחר מכן כיהן בתפקידים ניהוליים שונים במשך 12 שנים, מתוכן 10 שנים בחטיבת מסחר, לרבות ראש אגף תכנון מסחרי, רשת הנתיבים לו"ז (שיבוץ המטוסים לטיסות) וניהול הכנסות (2011–2014).

באוקטובר 2014 מונה למנהל האסטרטגיה, תכנון וארגון (תוא"ר) באל על. בינואר 2017 מונה לסמנכ"ל מסחר וקשרים תעופתיים בחברה. במסגרת תפקידו הוביל, יחד עם גורמים נוספים בחברה, את תהליך ההצטיידות הגדול בתולדות אל על של מטוסי הדרימליינר. לתפקידו כמנכ"ל אל על נכנס בפברואר 2018.

באוקטובר 2020 הודיע על פרישתו מתפקידו כמנכ"ל "אל על" הוא סיים את תפקידו בחודש ינואר 2021.

לאוסישקין תואר ראשון בכלכלה וניהול ותואר שני במנהל עסקים, שניהם מאוניברסיטת תל אביב.

קישורים חיצוניים
----------------

* איתי בלומנטל, גונן אוסישקין ימונה למנכ"ל אל על, באתר ynet, 8 בינואר 2018
* נבחר טייס חיל אוויר: גונן אוסישקין ימונה למנכ"ל אל על החדש, באתר וואלה!‏, 8 בינואר 2018
* הנהלת אל על: גונן אוסישקין - מנכ"ל, באתר אל על

הערות שוליים
------------

1. ↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏האם גונן אוסישקין הוא המנכ"ל שיוציא את אל-על מהמשבר?, באתר גלובס, 1 בפברואר 2018
2. ↑  דפנה שחורי, הברנז'ה מתעבת אותי, באתר ישראל היום, 7 בפברואר 2012
3. ↑  ספיר פרץ זילברמן, מנכ"ל אל על, גונן אוסישקין, מסיים היום את תפקידו, "פספורט-ניוז" 21 בינואר 2021

| מנכ"לי אל על |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| לואי אריה פינקוס • אפרים בן ארצי • שלמה להט (לנדאו) • מרדכי בן-ארי • מרדכי הוד • יצחק שנדר • רפי הר-לב • יואל פלדשו • דוד חרמש • עמוס שפירא • חיים רומנו • אליעזר שקדי • דוד מימון • גונן אוסישקין • אביגל שורק • דינה בן טל |  |

 |
מימוש בורר בעזרת מעגל צירופי
**מעגל צירופי** הוא מעגל לוגי, בו הפלט תלוי בקלט הנוכחי בלבד. בשונה ממעגל סדרתי אסינכרוני, בו הפלט תלוי גם בקלטים הקודמים שהוכנסו למערכת.

מבנה
----

מעגלים צירופיים ממומשים באמצעות שערים לוגיים, אשר הם אבני הבניין הבסיסיים לכל המעגלים הספרתיים. כניסות ויציאות השערים הלוגיים מחוברים על ידי "חוטים", או בשמם המקצועי, סיביות.

כניסת ויציאת המעגל הם וקטורים בינאריים, או במילים פשוטות "שורת סיביות" של אפסים ואחדים. כאשר מממשים את המעגל, 1 מיוצג על ידי מתח גבוה (לעיתים {\displaystyle 4V<v<5V}, כאשר {\displaystyle v} הוא המתח ו{\displaystyle V} מסמן Volt), ו-0 מיוצג על ידי מתח נמוך (לעיתים {\displaystyle 0<v<1\cdot V}).

תכנון וצמצום
------------

כאשר מתכננים מעגל צירופי, מחשבים את הפונקציה הבוליאנית אשר מקשרת בין הקלטים והפלטים הרצויים, ואז מממשים באמצעות שערים לוגיים (OR, XOR, NOT,AND, NAND...).

במימוש המעגל, רוצים להשתמש בכמה שפחות שערים לוגיים, הרי שהם "עולים כסף", ולוקחים מקום. לשם כך, לפני מימוש המעגל מצמצמים את הפונקציה הבוליאנית המתארת אותו, בשיטות כגון: אלגברה בוליאנית, מפת קרנו, סימון don't care בטבלת האמת.

דוגמאות
-------

* בורר בינארי (Multiplexer) {\displaystyle n\rightarrow 1} מקבל {\displaystyle n} סיביות בכניסה, ו{\displaystyle \lceil (log\_{2}(n))\rceil }סיביות "בקרה". היציאה {\displaystyle Z} מוגדרת כערך הכניסה של הסיבית במקום המיוצג בינארית על ידי סיביות הבקרה. תמונה של דוגמת מימוש לבורר {\displaystyle 4\rightarrow 1}:בורר 4 ל-1. סיביות הבקרה הן S1,S2 וכניסות הבורר הן I1, I2, I3, I4

ישנו עוד הרבה דוגמאות, כגון מקודד, מפענח, סוכם וכולי.

הערות שוליים
------------

1. ↑  מערכות בקרה ואנרגיה : מערכות ספרתיות, באתר school.kotar.cet.ac.il

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007547114305171
* GND: 4052053-5
* LCCN: sh2007000413

 |
**דין ג'קסון וייד** (באנגלית: **Dean Jackson Wade**; נולד ב-20 בנובמבר 1996) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הפאוור פורוורד בקליבלנד קאבלירס מליגת ה-NBA.

קריירת מכללות
-------------

וייד נולד בעיר ויצ'יטה שבקנזס, ובין השנים 2015–2019 למד באוניברסיטת המדינה של קנזס. בשתי עונותיו האחרונות בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה העמיד ממוצעים של 14.8 נקודות, 6.2 ריבאונדים ו-2.7 אסיסטים למשחק.

קריירה ב-NBA
------------

### קליבלנד קאבלירס

וייד לא נבחר כלל בדראפט ה-NBA‏ 2019, אך ביולי 2019 חתם על חוזה כפול עם קליבלנד קאבלירס. בעונת 2019/2020 מיעט לשחק עם הקאבלירס, אך הפגין יכולת גבוהה בקבוצת ליגת הפיתוח שלה, קאנטון צ'ארג', עם ממוצעים של 14.2 נקודות ו-7.5 ריבאונדים למשחק. ביולי 2020 חתם על חוזה NBA סטנדרטי בקליבלנד, ושנתיים לאחר מכן חתם על הארכת חוזה ל-3 עונות נוספות עבור כ-18.5 מיליון דולר. ב-30 באוקטובר 2022 קלע שיא קריירה של 22 נקודות במשחק מול ניו יורק ניקס, וב-5 במרץ 2024 קלע 23 נקודות, 20 מהן ברבע האחרון בו קלע 7 מ-7 מהשדה כולל 5 שלשות ללא החטאה בניצחון 105–104 על בוסטון סלטיקס.

סטטיסטיקות הקריירה
------------------

### בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | % מהשדה | % משלוש | % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019/2020 | קליבלנד | 12 | 0 | 5.9 | 0.692 | 0.500 | 0.000 | 1.6 | 0.2 | 0.2 | 0.3 | 1.7 |
| 2020/2021 | קליבלנד | 63 | 19 | 19.2 | 0.431 | 0.366 | 0.769 | 3.4 | 1.2 | 0.6 | 0.3 | 6.0 |
| 2021/2022 | קליבלנד | 51 | 28 | 19.2 | 0.456 | 0.359 | 0.667 | 2.9 | 1.0 | 0.6 | 0.1 | 5.3 |
| 2022/2023 | קליבלנד | 44 | 13 | 20.3 | 0.412 | 0.354 | 0.652 | 3.4 | 0.8 | 0.6 | 0.5 | 4.7 |
| קריירה |  | 170 | 60 | 18.6 | 0.439 | 0.362 | 0.699 | 3.1 | 1.0 | 0.6 | 0.3 | 5.1 |

### בפלייאוף ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות | % מהשדה | % משלוש | % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022/2023 | קליבלנד | 2 | 0 | 5.5 | 0.000 | 0.000 | 1.000 | 1.5 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 1.0 |
| קריירה |  | 2 | 0 | 5.5 | 0.000 | 0.000 | 1.000 | 1.5 | 0.0 | 0.0 | 0.0 | 1.0 |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דין וייד** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Basketball-Reference
* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר ליגת ה-NBA
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  מאנונימי לגיבור: מופע הקלאץ` של דין ווייד, באתר ערוץ הספורט, 6 במרץ 2024
**צבי מניקר** (נולד ב-1964) הוא צ'מבליסט, עוגבן, פסנתרן ומוזיקולוג ישראלי המתמחה בביצוע אותנטי.

ביוגרפיה
--------

מניקר נולד במוסקבה בברית המועצות למשפחה יהודית ועלה לישראל עם משפחתו כשהיה בן שבע. בגיל 15 החל את לימודיו באוניברסיטת מוצרטיאום. את שירותו הצבאי בצה"ל עשה כחובש.

עם שחרורו מצה"ל החל את לימודיו בקונסרבטוריון שבאוניברסיטה לאומנויות ציריך. בין מוריו נמנים ניקולאוס הרנונקור, ויוהאן זונלייטנר. בהמשך התמחה מניקר בביצוע אותנטי בהדרכתו של מלקום בילסון באוניברסיטת קורנל, שם גם השלים בשנת 2001 את לימודי הדוקטורט שלו. הדיסרטציה שלו עסקה בפרקטיקות ביצוע ביצירותיו של שופן לפסנתר.

עיסוקו של מניקר במוזיקולוגיה פורה בכל הקשור לשאלות מעשיות בביצוע היסטורי בכלי מקלדת.

ב-1997 לקח חלק ביוזמתו של בילסון, מורו, בהקלטה נודעת של כל הסונאטות לפסנתר מאת בטהובן על פסנתרים מקוריים בני תקופת הלחנת כל סונטה.

בשנת 2015 יסד מניקר את פסטיבל "ימי מוצארט" בישראל, גרסה של הפסטיבל שנוסד ב-1997 בגרמניה. בשנת 2018 נערך הפסטיבל בשנית, גם כן בניהולו של מניקר. במסגרת הפסטיבל היה בין מייסדי "תזמורת מוצארט הישראלית".

מניקר לימד ביצוע בצ'מבלו באוניברסיטת דיוק וכן הוא מרצה תקופה ממושכת באקדמיה למוזיקה בירושלים. מניקר היה מרצה גם בבית הספר הגבוה למוזיקה ולתיאטרון בלייפציג.

מאז 1999 מחזיק במשרת פרופסור לצ'מבלו ו"מוזיקה מוקדמת" בבית הספר הגבוה בהנובר.

קישורים חיצוניים
----------------

* צבי מניקר, באתר ספוטיפיי
* צבי מניקר, באתר AllMusic (באנגלית)
* צבי מניקר, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* צבי מניקר, באתר Discogs (באנגלית)
* על מניקר באתר "קנטטות-באך"
* "כל המלחינים עד אמצע המאה ה-19 כתבו לפסנתר פטישים", באתר גלובס, 26 בנובמבר 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  אודות פרופ' מניקר באתר ההוכשולה
2. ↑  "כל המלחינים עד אמצע המאה ה-19 כתבו לפסנתר פטישים", ראיון בגלובס, 26 בנובמבר 2015
3. ↑  פסנתר הפטישים שהקדים את הפסנתר המודרני, התפתח בתקופת חייו של בטהובן באופן משמעותי, ולכן מקובל לנגן יצירות מאת בטהובן (כמו גם פרי עטם של מלחינים אחרים בני התקופה) בפסנתר "שיועד" לכל יצירה בהתאם לזמנה ולהיכרות בטהובן עם החידושים בתקופתו
4. ↑  ראיון עברי עם מניקר

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007456649905171
* BnF: cb140083594 (data)
* GND: 135065224
* ISNI: 0000 0000 5549 597X
* LCCN: no97038981
* MusicBrainz: 77b66818-b3c5-486a-af22-2723f2d1cbad
* NTA: 291095461
* VIAF: 4535424
* WorldCat: lccn-no97038981

 |
**האגודה לקידום הלימודים הרומים** (באנגלית: **The Society for the Promotion of Roman Studies** או בקיצור: **The Roman Society**) היא הארגון בבריטניה המוביל לקידום מחקר רומא העתיקה והאימפריה הרומית. האגודה עוסקת בהיסטוריה, ארכאולוגיה, ספרות ואמנות רומית. האגודה נוסדה ב-1910, כאגודת אחות של האגודה לקידום הלימודים ההלניים (Society for the Promotion of Hellenic Studies).

פעילות
------

האגודה מוציאה לאור שני פרסומים שנתיים: 

* Journal of Roman Studies - מכיל מאמרים וסקירות ספרים על העולם הרומאי באופן כללי.
* Britannia - שבו מאמרים וסקירות על בריטניה הרומית.

לאגודה ספרייה אותה היא חולקת במשותף עם האגודה לקידום הלימודים ההלניים ועם המכון ללימודים קלאסיים של אוניברסיטת לונדון, בה למעלה מ-110,000 כרכים ו-600 כתבי עת עכשוויים.

האגודה מעניקה מלגות וביניהן: מלגות עבור קורסי קיץ, מענקי ארכאולוגיה (באמצעות מענקי חפירות וועידות דו-שנתיות) ומלגות לבתי ספר להוראה בנושא העולם הרומי. 

האגודה עורכת סדרת הרצאות פומביות בלונדון, ואחרות מחוץ ללונדון בסניפים מקומיים של האגודה ללימודים קלאסיים (Classical Association).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **האגודה לקידום הלימודים הרומים** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של האגודה לקידום הלימודים הרומים (באנגלית)
* הספרייה המשותפת לאגודה לקידום הלימודים הרומים ולאגודה לקידום הלימודים ההלנים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007268107505171
* CiNii: DA0714975X
* GND: 1009893-8
* ISNI: 0000 0001 1957 3077
* LCCN: n83211361
* SUDOC: 026618796
* VIAF: 144869964
* WorldCat: lccn-n83211361

 |