recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**יעל ארן** (נולדה ב-5 ביולי 1954) היא פעילה פוליטית ואשת חינוך ישראלית. מ-1989 מכהנת כראש מרחב ירושלים בנעמת, ונציגתה בוועדת הנוער של העירייה ובעמותת "חופש, מדע, דת, תרבות". בעבר כיהנה כמנכ"לית מרכז הבנייה הישראלי.

ביוגרפיה
--------

נולדה בתל אביב ובהמשך עברה משפחתה להתגורר בירושלים, שם סיימה את לימודיה התיכוניים בבית חינוך תיכון עירוני ג'. שירתה בצה"ל כסמלת בחיל האוויר. סיימה לימודי תואר ראשון בהיסטוריה ופילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים. בשנת 1994 סיימה באוניברסיטה זו תואר שני בתקשורת ועיתונאות, ובהמשך השלימה תואר שני נוסף בהצטיינות במדיניות ציבורית. בנוסף, ארן מחזיקה בתעודת הוראה של בית הספר לחינוך. בתקופת לימודיה החלה בפעילותה הפוליטית במפלגת העבודה, ובהמשך נבחרה למזכירת "המשמרת הצעירה" של המפלגה בירושלים.

בשנים 1984–1989 שימשה מנהלת לשכת הקשר של ההסתדרות בכנסת. בתקופה זו קידמה חוקים בעלי צביון חברתי, ובהם חוק שכר מינימום, חוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, חוק גיל פרישה שווה וגמיש לנשים וחוק ביטוח סיעוד.

ב-1989 נבחרה ליושבת ראש נעמת בירושלים. בשנים 1994–1996 כיהנה כמנכ"לית מרכז הבנייה הישראלי, חברה ממשלתית מיסודו של משרד הבינוי והשיכון. במקביל כיהנה בשנים 1995–1996 כחברת דירקטוריון בחברת התעופה הלאומית אל על.

ב-1999 מונתה למנהלת מרחב ירושלים של האוניברסיטה הפתוחה, וכיהנה בתפקיד עד שנת 2021 (אז פרשה לגמלאות). הובילה פרויקטים להנגשת השכלה גבוהה ולהגדלת מספר הסטודנטים הלומדים באקדמיה לאוכלוסיות כגון יוצאי אתיופיה, חרדים וערבים.

בשנת 2000 מונתה מטעם משרד הפנים כחברה בוועדה שבחנה והמליצה על שינוי מעמדה המוניציפלי של ביתר עילית ממועצה מקומית לעירייה. ב-2002 מונתה ליושבת ראש דירקטוריון המועצה הישראלית לצרכנות מטעם משרד התעשייה והמסחר, תפקיד אותו מילאה עד לשנת 2012. בין השנים 2007–2010 שימשה כחברת דירקטוריון ויו"ר ועדת הכספים של החברה הממשלתית לתיירות.

ב-2008 המליצה עליה ועדת איתור ממשלתית לתפקיד מנכ"ל הרשות הלאומית למלחמה בסמים ואלכוהול. למרות זאת החליט מנכ"ל משרד ראש הממשלה, רענן דינור, למנות את יאיר גלר, אשר דורג במקום השני. בעקבות עתירה שהגישה ארן לבג"ץ, הורה בג"ץ למשרד לביטחון פנים לבחון מחדש את ההחלטה. הממשלה שבה והחליטה למנות את גלר למנכ"ל הרשות, ארן עתרה שוב לבג"ץ, שדחה את עתירתה וקבע שנלקחה חובת הייצוג ההולם בחשבון במידה הראויה במסגרת הליך המינוי החוזר.

לאורך השנים הייתה ארן חברה בוועדות ציבוריות, בהן ועדת הנוער של עיריית ירושלים ונציגת נעמת בהנהלת עמותת חמד"ת (חופש, מדע, דת, תרבות). כמו כן מכהנת כחברת המועצה המקומית מבשרת ציון מטעם סיעת "סיעת מבשרת ברמה אחרת".

ב-2012 התמודדה בפריימריז לרשימת מפלגת העבודה לקראת הבחירות לכנסת התשע עשרה, אך לא זכתה במקום ריאלי ברשימה. היא שבה להתמודד על מקום ברשימת המפלגה לכנסת בבחירות המקדימות לקראת הכנסת העשרים וארבע, בשנת 2021, ושובצה במקום ה-17.

ארן נשואה ואם לשניים. מתגוררת במבשרת ציון.

קישורים חיצוניים
----------------

* יעל ארן, באתר מפלגת העבודה
* יעל ברנובסקי, עתירה: בג"ץ ביקש אשה, למה ממנים גבר?, באתר ynet, 19 ביוני 2009
* אריק בנדר, הכירו את המועמד: יעל ארן רצה ל"העבודה", באתר nrg‏, 21 באוקטובר 2012

הערות שוליים
------------

1. ↑  יעל ברנובסקי, ביטול מינוי המנכ"ל: "נשים יכולות להפסיק לפחד", באתר ynet, 20 באפריל 2009
2. ↑  בג"ץ 5158/09 יעל ארן ושדולת הנשים בישראל נ' ממשלת ישראל ואחרים, ניתן ב־7 בינואר 2010
3. ↑  רשימת מפלגת העבודה לכנסת ה-19, באתר "הבמה הרעיונית של תנועת העבודה", 30 נובמבר 2012
| ד |
| --- |
|  |
| אלפבית עברי |
| א | ב | ג | ד | ה | ו |
| ז | ח | ט | י | כ | ל |
| מ | נ | ס | ע | פ | צ |
| ק | ר | ש | ת |
| אותיות סופיות |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ך | ם | ן | ף | ץ |  |

 |
| סימנים נוספים |
| 

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | ﭏ | ׆ |  |

 |
| ניקוד ופיסוק |
| קמץ • פתח • צירי • סגול |
| חיריק • חולם • קובוץ ושורוק |
| שווא • חטף |
| דגש: קל • חזק • מפיק • רפה |
| קו מפריד • מקף |
| טעמי המקרא |

**ד'** (שם האות: **דָּלֶת**) היא האות הרביעית באלפבית העברי. ככל הנראה נקראת **דל"ת** משום שצורת האות ד' בכתב עברי עתיק הייתה דומה לדֶלֶת. בפי יהודי תימן נקראת האות **דָּאל**. 

ד' היא אחת משש האותיות בג"ד כפ"ת, המקבלות דגש קל בראש מילה ולאחר שווא נח, אך בימינו בקרב דוברי העברית בישראל אין הבחנה בין הגייתה של ד' דגושה לרפה – שתיהן נהגות כמו האות d במילה האנגלית Dog. במקור נהגתה ד' דגושה כמו d באנגלית, ואילו דֿ רפויה נהגתה כמו th שבמילה האנגלית "Then" (לא כמו ה־TH שבמילה "Thin"), או כמו האות ד'אל (ذ) בערבית. ישנן עדיין עדות המקפידות על הגייה זו[דרוש מקור].

בהתאם לחלוקת אותיות האלפבית העברי לחמשת מוצאי הפה, ד' נמנית עם חמש האותיות הלשוניות: דטלנ"ת. מבחינה פונולוגית היא מייצגת עיצור מכתשי, סותם, קולי ([d] ‏:IPA). ד' רפה ייצגה עיצור שיני, חוכך, קולי ([ð] ‏:IPA).

בגימטריה ערכה 4, ובהתאם לכך "יום ד'" הוא יום רביעי וכיתה ד' היא הכתה הרביעית בבית הספר. כאשר האות ד' מופיעה בראש תאריך עברי, פירושה 4,000, למשל: שנת ד'תתנ"א היא השנה ה-4851 בלוח העברי.

בשפה עברית מודרנית שכיחות השימוש באות **ד'** היא כ־2.59% מכלל אותיות האלפבית העברי.

בקבלה מסמלת האות ד' דלייה וקבלה.
בדורות האחרונים החל נוהג אצל יהודים דתיים מסוימים, לציין את שם השם על ידי האות ד' ולא האות ה', כיוון שלדעתם באות ה' יש קדושה המצריכה גניזה. הדבר מתבטא הן בכתבי יד והן בספרים מודפסים.

האות ד' מופיעה בביטויים עבריים אחדים:

* **ד' על ד'**: שטח של ארבע אמות על ארבע אמות, ובהשאלה כינוי לשטח קטן ביותר.
* **בד' אמותיו**: בסביבתו הקרובה.

ייצוג האות ד'
-------------

האות ד' מוצגת בגופנים הבאים (מימין לשמאל): פרנק-ריהל, אריאל, דוד, כתב רש"י, כתב סת"ם, כתב, חיים
בקוד ASCII מיוצגת האות ד' בערך E3, ובקוד Unicode היא מיוצגת בערך 05D3.

בקוד מורס מיוצגת האות ד' באמצעות הרצף (משמאל לימין): **..-** (קו נקודה נקודה).

הוא ייצוגה של האות ד' בכתב ברייל.
  
  

באלפבית צלילי מיוצגת האות ד' באמצעות המלה "**דוד**".

באיתות בדגלי סמפור ד' מיוצגת על ידי דגל אחד הפונה כלפי מטה, ודגל שני הפונה כלפי מעלה.

התפתחות האות ד'
---------------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| דג פרוטו כנעני | דלת פרוטו כנענית | פיניקי | ארמי |
| ד' (דִּיגּ) באלפבית הפרוטו-כנעני | ד' (דַּלְתּ) באלפבית הפרוטו-כנעני | ד' באלפבית הפיניקי | ד' באלפבית הארמי |

ראו גם
------

* د – האות **דאל** בערבית
* ذ – האות **ד'אל** בערבית
* דלתא (אות)

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **ד** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ד** |

* הערך "ד", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה
**וילהלם ריינהרד** (בגרמנית: **Wilhelm Reinhard**‏; 12 במרץ 1891 – 3 ביולי 1918) היה אלוף הפלות גרמני במלחמת העולם הראשונה. לזכותו נזקפות 20 הפלות מאושרות. לאחר מותו של הברון האדום ירש אותו כמפקד טייסת הקרב הראשונה.

ביוגרפיה
--------

### תחילת דרכו

ריינהרד נולד בדיסלדורף ב-12 במרץ 1891. ב-1909 התגייס לצבא הקיסרות הגרמנית והוצב ברגימנט התותחנים הבווארי ה-14. הוא נפצע קשה בתחילת מלחמת העולם הראשונה והרופאים קבעו שהוא אינו כשיר לשרת בחזית. הוא התקבל לקורס הכשרת טייסים של שירות האוויר הגרמני. ביוני 1915 הוא חזר לשירות הקרבי אולם נפצע שוב. בפברואר 1916 הוא חזר לחזית והועלה לדרגת אובר-לויטננט. הוא לחם בחזית הבלקנית ובתחילת 1917 חזר לקורס הכשרת טייסים.

ביוני 1917 הוא סיים את הכשרתו כטייס והוצב בטייסת הקרב ה-11. ב-24 ביוני הוא הפיל את המטוס הראשון שלו ולקח בשבי את אלוף ההפלות הבריטי ג'פרי הורנבלואר קוק. ב-4 בספטמבר 1917 הוא נפצע שוב לאחר שהפיל שמונה מטוסים וכבר סומן כאחד האלופים המבטיחים של גרמניה. ב-26 בנובמבר הוא חזר לטוס כמפקד טייסת קרב 6. הוא המשיך להפיל מטוסי אויב וב-23 במרץ 1918 הועלה לדרגת האופטמן. ב-21 באפריל של אותה שנה נהרג הברון האדום, וריינהרד נקרא למלא את מקומו בפיקוד על טייסת קרב 1. ב-12 ביוני הוא הפיל את המטוס ה-20 שלו, ועל כך היה אמור להיות מעוטר בפור לה מריט. 

ב-18 ביוני נסע ריינהרד לברלין כדי להשתתף בניסוי במטוסי צפלין-לינדאו D.I. הניסוי נערך ב-3 ביולי. הרמן גרינג הטיס את המטוס,ולאחר שנחת ביקש ממנו ריינהרד לטוס בו גם כן. כשהיה באוויר, הכנף העליונה התפרקה וריינהרד צלל אל מותו. 

הסרט "המקס הכחול" מבוסס באופן חלקי על סיפורו של ריינהרד.

קישורים חיצוניים
----------------

* וילהלם ריינהרד באתר theaerodrome.com

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1144883555
* VIAF: 2846151172696639210001
* WorldCat: viaf-2846151172696639210001

 |
**חוק עידוד תרומות מזון, התשע"ט-2018** נחקק בשנת 2018 וקובע כי מי שתורם מזון לארגוני חלוקת מזון, לא יישא באחריות אזרחית או פלילית לנזק שנגרם עקב תרומת המזון.

מטרת החוק
---------

לפי סקר שערך המוסד לביטוח לאומי בשנת 2011, עולה כי 18.7% מאוכלוסיית ישראל חיים באי ביטחון תזונתי ומעל ממחציתם ב"אי ביטחון תזונתי ניכר".

בנוסף לכך, כ-25% מהאוכל שמכינים במסעדות, אולמות אירועים, חדרי אוכל, מפעלים, בסיסים צבאיים, רשתות שיווק ובתי מלון – נזרק, כאשר הסיבה העיקרית לכך היא שמוסדות אלו לא מסכימים לתרום את המזון במקום להשליכו לפח בגלל החשש לתביעות. לפי חוק האחריות למוצרים פגומים, התש"ם–1980, האחריות לפיצויים על נזק גוף שנגרם כתוצאה מפגם במוצר, לרבות מזון, מוטלת על היצרן.

לפיכך, הוצע לקבוע פטור מאחריות פלילית או נזיקית למי שתורם בתום לב מזון לעמותה שמחלקת מזון. ההגנה תחול גם על תרומת מזון, שלא היה משווק למסחר מטעמים שונים, ובכללם טעמים אסתטיים, כל עוד מדובר במזון שאינו עלול לסכן את בריאות צרכניו.

עיקרי החוק
----------

החוק קובע כי מי שתורם מזון לארגוני חלוקת מזון, וכן ארגונים לחלוקת מזון המובילים, מחלקים או מחזיקים תרומות מזון, לא יישאו באחריות אזרחית או פלילית לנזק שנגרם עקב תרומת המזון וכמובן, רק אם התורמים פעלו בהתאם להוראות כל דין החלות עליהם ולא התרשלו.

קביעה נוספת בחוק עוסקת בנושא הבעת הוקרה לעסקים העומדים בדרישות החוק. כלומר, לפי החוק, שר הבריאות יעניק אחת לשנה אותות הוקרה לעסקים העומדים בדרישות החוק והוכיחו כי הם תורמים מזון לארגונים לחלוקת מזון על פי קריטריונים מסוימים שנקבעו. רשימת העסקים שהוענקו להם אותות הוקרה תפורסם באתר האינטרנט של משרד הבריאות.

דעות לגבי החוק
--------------

עם אישור וקביעת החוק התעוררו דעות רבות בקשר לחוק.

ח"כ יחיאל (חיליק) בר, שיזם את החוק כבר בכנסת ה-19 ביחד עם ח"כ אורלי לוי-אבקסיס ושולי מועלם-רפאלי ובכנסת העשרים יזם אותו יחד עם ח"כ אורי מקלב. אמר במליאה שהחוק החברתי החשוב הזה הוא מהפכה של ממש ושאחרי שנים של עבודה, החוק מסדיר סוף סוף את תחום הצלת ותרומת המזון בישראל, ומסיר את עננת התביעה המרחפת מעל תורמי המזון.

גם גידי כרוך, מנכ"ל ארגון "לקט ישראל" ציין כי מדובר בהישג עצום לחברה הישראלית. חקיקה זו תאפשר לתורמים בתום לב לתרום עודפי מזון לא חשש, ותביא להגדלה משמעותית של היצע המזון המועבר לאוכלוסיות הסובלות מאי ביטחון תזונתי. בעקבות פעילויותיהם בלקט ישראל מצאו כי העברת הצעת החוק תשלש את כמות תרומת הארוחות המוצלות מספקים שונים, שעד כה נמנעו מתרומה משום שחששו כאמור מתביעות.

יו"ר ועדת העבודה והרווחה ח"כ אלי אלאלוף אמר שהחוק הזה הוא לא רק לעניים, אלא גם לאוכלוסייה שלא מצליחה למלא את צרכיה, והמערכת הממשלתית לא מצליחה להגיע אליהם.

ראו גם
------

* הצלת מזון
* לקט ישראל
* ארגון לתת

קישורים חיצוניים
----------------

* **חוק עידוד תרומות מזון, התשע״ט–2018**, ספר החוקים הפתוח, באתר ויקיטקסט

* היסטוריית החקיקה של חוק עידוד תרומות מזון, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אתר למנויים בלבד ליבי שפרלינג, חוק עידוד תרומות מזון עבר בקריאה שנייה ושלישית ועשוי להוביל מהפכה של ממש במצב הביטחון התזונתי, באתר הארץ, 12 בנובמבר 2018
2. 1 2 3  לראשונה בישראל, נחקק חוק המעודד הצלת עודפי מזון, באתר לקט ישראל
3. ↑  גידי כרוך, החוק שישנה את פני הרעב בישראל, באתר "העוקץ", 23 באוקטובר 2018
איור של ג'וזפה ואסי מאמצע המאה ה-18.
שלט האצולה של האפיפיור פאולוס השלישי, בן למשפחת פארנזה
הבתולה והחד-קרן. ציור קיר, ככל הנראה מעשה ידי דומנצ'ינו, משנת 1602 לערך.
**ארמון פארנזה** (באיטלקית: **Palazzo Farnese**; "פאלאצו פארנזה") הוא ארמון מתקופת הרנסאנס , הממוקם בכיכר פארנזה (Piazza Farnese) במרכז העיר רומא, בסמיכות רבה ולמעשה מחוברת לקאמפו די פיורי. כיום משמש הארמון כשגרירות צרפת באיטליה.

היסטוריה
--------

ארמון פארנזה הוא אחד הארמונות המרשימים ביותר שנבנו ברומא בתקופת הרנסאנס. הארמון תוכנן על ידי אנטוניו דה סאנגאלו, הבן, מתלמידיו של ברמנטה. הארמון הוקם בהוראת אלסאנדרו פארנזה, לימים האפיפיור פאולוס השלישי, בן למשפחת פארנזה העשירה, זמן קצר לאחר שאלסאנדרו פארנזה מונה לקרדינל (מינוי שקיבל בזכות אחותו ג'וליה פארנזה, שהייתה פילגשו של אלכסנדר השישי). עבודות ההקמה החלו בשנת 1515 לאחר שנתיים של הכנת התוכניות וחומרי הבנייה. עבודות הבנייה הופסקו בשנת 1527 בשל ביזת רומא והחלו שוב בשנת 1534 בהוראת אלסאנדרו פארנזה לאחר מינויו של זה לאפיפיור. פאולוס השלישי העסיק את מיכלאנג'לו בואונרוטי בהשלמת הקומה השלישית של הארמון ובנייתה מחדש של חצר הארמון (ובה אכסדרת עמודים דוריים, יוניים וקורינתיים). מיכלאנג'לו תכנן את כרכובי הארמון, ובנה מחדש את החלון המרכזי בחזית הארמון ובו סמל האפיפיור. הארמון הושלם בשנת 1589.

חדרי הארמון עוטרו בפרסקאות המתארים נושאים מיתולוגיים כאלגוריות ובהם סדרת פרסקאות המתארות את הרקולס ואת אהבת האלים מעשה ידי אניבלה קראצ'י.

מיכלאנג'לו תכנן בניית גשר מעל נהר הטיבר במטרה לקשר את הארמון, בקשת שתעבור מעל ויה ג'וליה (קשת זו אכן נבנתה) ותמשיך לעבר וילה פארנזינה שבצדו השני של הנהר, בטרסטוורה. גשר זה לא הושלם.

לאחר מותו של הקרדינל אודוארדו פארנזה בשנת 1626 עמד המבנה ריק במשך כ-20 שנה, ואז הוענק על ידי האפיפיור אלכסנדר השביעי למלכה כריסטינה, מלכת שוודיה בעת שזו התגוררה ברומא. לאחר עזיבתה התגלה כי משרתיה בזזו את אוצרות האמנות שבארמון.

משפחת פארנזה העבירה את הבעלות על הארמון לבית בורבון, וזה מכר את הארמון בשנת 1874 לצרפת על מנת שישמש כשגרירות.

המבנה בתרבות
------------

באופרה "טוסקה" מאת ג'אקומו פוצ'יני, משנת 1900, הסצנה בה הגיבורה מתעמתת עם מפקד המשטרה מתרחשת בארמון פארנזה.

הארמון היווה השראה למבנים ברחבי העולם, ובהם לשאטו גרימאלדי באקס-אן-פרובאנס, למוזיאון הבנייה הלאומי בוושינגטון בירת ארצות הברית, ולבניין המזכיר הראשי בסידני שבאוסטרליה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארמון פארנזה** בוויקישיתוף
* הדפס של הארמון משנת 1765
* תיאור הארמון באתר Romeartlover
* תצלום לוויין של הארמון
* ארמון פארנזה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4124716-4
* MusicBrainz: a7b347f5-f206-4020-94c7-b6193ec932d4
* Trove: 1506262
* VIAF: 47145067127966630841
* WorldCat: viaf-47145067127966630841

 |
**הילדים משכונת חיים** הייתה סדרת טלוויזיה מקורית לילדים שהופקה בטלוויזיה החינוכית הישראלית בשנים 1976–1978, ושודרה בשידורים חוזרים לאורך שנות השמונים. הסדרה היא בת 17 פרקים עיקריים ו-5 פרקים נוספים שנועדו לתלמידים מתקשים.

הסדרה נכתבה על ידי יוסי אלפי ובוימה על ידי חיים שירן, ששון חי ואליק ותיקאי. ד"ר אברהם שטאל היה היועץ הפדגוגי של הסדרה, וכתב את ספרי הלימוד והמדריכים למורה שליוו אותה. מטרת הסדרה הייתה להסביר מושגי לשון ואת חשיבות התקשורת הבין אישית. בנוסף, הייתה לה מטרה סמויה – ליצור עבור ילדים מעדות המזרח ומהשכונות אובייקט הזדהות טלוויזיוני. כך, התוכנית התמקדה בחיי שכונה ישראלית, עם ילדים בעיקר מבני עדות המזרח ומשפחותיהם ועם מדריך נוער שכונתי (ששון גבאי). פתיח התוכנית תיאר גם הוא את השכונה: "זו לא שכונת פאר, זו לא שכונה של עוני, ויש בה ילדים כמוך וכמוני" (טהרלב/רייזמן).

בין הקטעים הזכורים מהתוכנית: יוני לא אוהב את הקובה שאמו מכינה, הכבאי אישוני לא ממש ממהר לצאת לכבות שריפות, יחזקאל מספר סיפורים ועוד.

חלק מפרקי הסדרה "הילדים משכונת חיים" הועלו לאתר הטלוויזיה החינוכית.

את פתיח הסדרה כתב יורם טהרלב והלחינה שוש רייזמן.

שחקנים ודמויות
--------------

* ששון גבאי – המדריך ששון
* רחל אטאס – רחל, אמא של יוני
* אריה אליאס – יחזקאל בעל המכולת, אבא של עודד
* אבינעם מור-חיים – אישוני הכבאי
* אבנר חזקיהו – לוי פקיד הדואר
* ז'אק כהן – מר כהן השוטר
* יצחק חלוצי – חלוצי בעל הקיוסק
* יעקב בודו - חנני, מטאטא הרחובות
* אלי מילמן - יוני
* עודד אברהם - עוזי
* עודד ציון - ג'נגו, עוזרו של המדריך ששון
* דפנה בר-לב - שפרה
* שלמה מנדלוביץ' - עודד
* עינת גורן - ענת
* דורון ברודרזון - דורון
* רחל דיין - אחת האמהות

כמו כן השתתפו גבי עמרני, יוסי סגל, גדעון זינגר, חנן גולדבלט ושחקנים ילדים.

סדרות המשך
----------

לסדרה הופקה בשנת 1979 תוכנית המשך, "**מסיפורי השכונה**", אשר זכתה להצלחה פחותה ושודרה רק בשני סבבים. בסדרה זו השתתפו רק שבעה משחקני הסדרה המקורית. תוכנית זו התמקדה בסיפורי ומנהגי העדות השונות. לסדרה נלוותה חוברת לימוד לכיתות ג–ה.

באפריל 2023, לקראת חגיגות שנת ה-75 למדינת ישראל, פורסם שבכוונת כאן חינוכית להפיק גרסת המשך לתוכנית.

בתרבות
------

בתכנית "ארץ נהדרת" נעשתה פרודיה על הסדרה הזו ועל "ריצ'רץ'".

קישורים חיצוניים
----------------

* "הילדים משכונת חיים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "הילדים משכונת חיים", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* מילות השיר "הילדים משכונת חיים", באתר שירונט
* שיר הפיסוק, באתר YouTube
* "הילדים משכונת חיים" באתר כאן חינוכית
* חוה נובק, תכניות חדשות בטלוויזיה הלימודית, דבר, 27 בדצמבר 1976
* הילדים משכונת חייו: המהפכה של יוסי אלפי, באתר הספרנים, ‏15 באוגוסט 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספרי לימוד ותדריכים חדשים, דבר, 24 בדצמבר 1976
2. ↑  רן בוקר, "הילדים משכונת חיים" חוזרת לטלוויזיה, באתר ynet, 30 באפריל 2023
חפיר "רטוב" בטירת בומריס
חפיר "יבש" במגדל דוד בירושלים
חפיר "רטוב" בטירת בודיאם
**חפיר** הוא מכשול בדמותו של חתך עמוק או תעלה מחוץ לחומות, לשערים, מבצר, טירה או כל מקום הגנתי דומה, בין שנחפר, נחצב ולעיתים שולבה בו בנייה. מטרת החפיר היא להקשות על התוקפים ובעיקר על גישת מכונות המלחמה והפרשים שלהם אל העיר או המצודה, כחלק ממערך הביצורים החיצוני. יש להפריד בין חפיר נקודתי (ditch) לבין חפיר היקפי (moat). החפיר הנקודתי רווח בתקופות הקלאסיות כאשר קטע באמצעות תעלה את דרכי הגישה המרכזיות אל העיר הבצורה. החפיר ההיקפי רווח בעיקר מימי-הביניים ואילך ויצר מכשול סביב לטירה או מבצר. 

החפיר בתקופות הקלאסיות נועד למנוע את הגישה אל החומה בפני כלי מצור הנדרשים להיצמד אליה, דוגמת מגדל מצור או איל ניגוח. החפיר ההקיפי, בפרט כשהוא מלא מים, נועד להקשות על ניסיונות של חפירת מנהרות מתחת לחומה במטרה לגרום לקריסתה.

כדי לחצות את החפיר בעת מצור או ניסיון כיבוש השתמש האויב בגשרים מתקפלים. בתחילה היו אלה גשרים פשוטים מעץ, שהצד המתגונן יכול היה להשמידם בקלות. לאחר מכן נעזרו בגשרים מתקדמים יותר למעבר. שיטה נוספת לחציית החפיר הייתה סתימתו בחול, אבנים וחצץ בקטע מסוים.

אף שהחפיר העתיק ביותר התגלה בעיר העתיקה של יריחו, מזוהים בדרך כלל החפירים ההיקפיים עם ביצורי ימי הביניים, ובייחוד עם הטירות בלב אירופה, שרבות מהן היו מוקפות בחפירים מלאי מים, שסופקו על ידי נחלים ונהרות סמוכים.

תעלת הנ"ט המודרנית היא במידה מסוימת המשך של רעיון החפיר. זוהי תעלה ברוחב 4 מטר לפחות שמטרתה למנוע מעבר של רכב קרבי משוריין בשדה הקרב, ובפרט לבלום טנקים מסתערים. למרות שתעלות נ"ט באות בעיקר כמכשול עצמאי, פעמים רבות הן נחפרות גם מסביב למוצבים ועמדות שליטה, או כחלק ממערך ביצורים הגנתי.

שימושים נוספים
--------------

בחפיר משתמשים גם בגני חיות רבים, כדי להפריד בין בעלי החיים וכדי להפריד בין המבקרים לכלובים של חיות מסוכנות.

בשנת 2004 הוצעה תוכנית לחפירת תעלת מים עמוקה בציר פילדלפי, על הגבול הדרומי שבין רצועת עזה למצרים, כדי למנוע חפירת מנהרות הברחה באותו אזור. בסופו של דבר, התוכנית לא יצאה אל הפועל. בעקבות גילוי מנהרות החדירה ליישובי עוטף עזה בעשור השני של המאה ה-21 ובפרט בעקבות מבצע צוק איתן בו הושמדו כ-32 מנהרות כאלה, עלתה הצעה דומה לחפור תעלה גם סביב ציר הוברס.

ראו גם
------

* מבצר
* טירה
* חלקלקה
* תעלת נ"ט
* טנק גישור

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **חפיר** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **חפיר** |

* חפיר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007541028605171
* GND: 7576752-1
* LCCN: sh85086363

 |
**גואל לויצקי** (2 בנובמבר 1917 – 6 במרץ 2009) היה מאנשי הש"י וממפקדי "ההגנה", ממייסדי קיבוץ אלונים ו"מוכתר" הקיבוץ. התפרסם כשגילה את זהות רוצחו של אלכסנדר זייד.

ביוגרפיה
--------

לויצקי נולד בישראל לאליהו לויצקי ולשרה, בתו של דוד קושניר. בשנות ה-30 התגייס ליחידת הנוטרים שהוקמה להגן על יישובי עמק יזרעאל. בשנת 1938 היה ממקימי קיבוץ אלונים שבעמק יזרעאל. באותה תקופה הכיר את אשתו, שרה לבית טומרקין, שעלתה לארץ בעליית הנוער מגרמניה. במשך שנים שימש 'מוכתר' הקיבוץ.

שירת ב"הגנה" והיה מאנשי הש"י. כשהוקם הפלמ"ח התגייס לשורותיו ושירת בפלוגה א', תחת פיקודו של יגאל אלון. יחד עם יצחק חנקין פעל לויצקי לגילוי זהותו של רוצחו של אלכסנדר זייד, אותו הכיר מקרוב. לויצקי קיבל את אישורו של יגאל אלון למשימה. הוא הגיע לנערה בדואית בשם שינארה, שהייתה משבטו של הרוצח, ולאחר שדובב אותה, היא גילתה לו את זהותו של הרוצח, קאסם אל-טבאש. בית הדין של "ההגנה" דן את אל-טבאש למוות והוא נורה בידי חנקין.

מפקד חבל סדום
-------------

לקראת מלחמת העצמאות מונה לויצקי למפקד גזרת חבל סדום של "ההגנה". גרשון ריטוב, מפקד העיר התחתית בחיפה היה אמור להחליף אותו, אך נפצע קשה בפיצוץ מכונית תופת והחילוף בוטל. ב-18 באפריל 1948 הפסיקו הבריטים ללוות שיירות מירושלים אל מפעל האשלג בצפון ים המלח. מאז תחילת מלחמת העצמאות ניהל מייסד ומנהל המפעל, משה נובומייסקי, מגעים עם המלך עבדאללה וגורמים ירדניים אחרים לשמור על מפעלי חברת האשלג ולהוציאם ממעגל המלחמה. אולם ב-17 במאי הוחתמו שני נציגים, של המפעל ושל "ההגנה", על הסכם שמסר את מפעלי חברת האשלג לחסות ירדנית. לויצקי לא קיבל את ההסכם והודיע על כוונתו להילחם על סדום.

ב-29 באפריל 1948 קיבלו כל הפועלים בסדום הודעות פיטורים, שעמדו להיכנס לתוקפן עם סיום המנדט הבריטי, ב-14 במאי. אנשי מועצת הפועלים, ובהם יהודה אלמוג, באו במשלחת אל גואל לויצקי, הניחו את נשקם לפניו ואמרו כי אינם רוצים להגן על המפעל שממנו פוטרו. לויצקי כינס אספה כללית והודיע כי מעתה אין זה "המפעל של נובומייסקי", אלא עמדה אסטרטגית חשובה. דבריו שכנעו את האנשים ליטול את נשקם ולצאת למילוי תפקידיהם. ב-9 ביולי החליף אמנון זעיר את גואל לויצקי.

בהמשך המלחמה הוצב לויצקי בחטיבת עודד (חטיבה 9) כמפקד גדוד 91.

לאחר קום המדינה שימש לויצקי כמפקד הצבאי של אזור המשולש.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גואל לויצקי** בוויקישיתוף
* תמונות מאוסף גואל לויצקי תוך האוספים הדיגיטליים של ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 


סוס גרולו בעל סימנים פרימיטיביים (פס גב בולט, כתמים כהים באזור הרגליים התחתונות, פס רוחבי על השכם וכתמים כהים סביב העיניים הלוע והמצח)
**גרולו**, הנקרא גם **גרולה**, דאן שחור, דאן אפור ודאן עכבר הוא צבע של מעיל פרווה של סוסים ממשפחת הדאנים. הגרולו מאופיין במעיל פרווה בצבע אפור-שזוף או בצבע עכבר, לרוב עם פסי כתפיים וגב וסימנים שחורים סביב החלקים התחתונים של הרגליים. הגנוטיפ של סוסי גרולו הוא עור שחור עם מעיל פרווה דהוי. כל שערה אינדיבידואלית היא בצבע זה, שלא כמו רואן, המורכב מתערובת של שערות כהות ובהירות.

למספר הגוונים של גרולו יש מונחים רבים, הכוללים, דאן שחור, דאן כחול, גרולה צִפְחָה (בגלל שצבעה של אבן הצפחה דומה לצבע מעיל הפרווה של סוס גרולו), גרולה כסופה, גרולה בהירה, דאן כסוף. גרולה כסופה יכולה להתייחס לסוס עם גן הכסף או גן נמר כסף (רעמה בהירה יותר ביחס לפרוות מעילו). למעיל פרווה בצבע גרולו יש כינויים שונים אצל גזעי סוסים שונים. למשל, גרולו אצל סוס איסלנדי נקרא אפור דאן, בעוד גרולו אצל פוני היילנד נקרא דאן עכבר.

במונחים של גנטיקה ושל צבע מעיל פרווה של סוסים, כל גוני הגרולו מבוססים על גן הדאן הפועל כגן דילול של הגן השחור. מכיוון שצבע הגרולו אינו נובע מהגן האפור, סוס גרולו נשאר באותו צבע מלידה, אם כי, עשויים להופיע שינויים מזעריים בגוון בין מעילי הקיץ למעילי החורף. אם סייח גרולו נושא את הגן האפור, הוא יוולד בגוון עכבר אפור-שזוף, בדרך כלל עם סימנים פרימיטיביים בולטים, אבל אז יתבהר ובסופו של דבר יפתח מעיל פרווה בעל שיער לבן עם הגיל.

הדרכים הברורות ביותר לדעת אם סוס הוא בעל מעיל פרווה בצבע גרולו או לא הן לא רק בעזרת צבע מעיל הפרווה הייחודי, אלא גם הסימנים הפרימיטיביים של מעיל הפרווה של הסוס, הכוללים חלק מהדברים הבאים או את כולם; פנים כהות, סימנים שחורים סביב העיניים, הלוע והמצח, כתמים כהים באזור הרגליים התחתונות, פס רוחבי על השכם, קצות אוזניים כהות ושולי אוזניים, הצללה כהה על הצוואר, פסי גב כהים ורוחביים, שערות שמירה בהירות הגובלות ברעמה וזנב כהים.

שורשים פרימיטיביים
------------------

הטרפן הוא קרוב משפחה של סוס בית שנכחד בשנת בשנת 1909, לגזע זה היה מעיל פרווה בצבע גרולו. הטרפן נחשב לסוס פרא אמיתי, קרוב משפחה לא מבוית או אב קדמון של סוס הבית. אם זאת, רוב הסוסים המכונים טרפנים הם למעשה סוסי בית או סוסים פראיים, ולא מין נפרד.

מספר הגזעים עם מעיל פרווה בצבע גרולו פותחו במאמצים ליצור מחדש ("להחזיר") את הטרפן. גזעים אלה כוללים את סוס הקוניק. אחד הניסויים הראשונים בהקשר זה פורסם בשנת 1906 על ידי ג'יימס קוסר איווארט (James Cossar Ewart), שיצר סוס "דמוי טרפן" על ידי הצלבה בין נקבת פוני שטלנד וזכר פוני וולשי שחור.

גרולו הוא אינו צבע או זן מסוים של סוס, אלא גן הגורם למעיל פרוותו של סוס להיצבע בצבע גרולו. הגן מופיע בזני סוסים מסוימים ולכן יש גזעים שמעיל פרוותם לעולם לא יופיע בצבע גרולו באופן טבעי.

גלריה
-----

* סוס גרולו בתחרותסוס גרולו בתחרות
* סוס גרולו בעל פס גב בולטסוס גרולו בעל פס גב בולט
* סוס גרולוסוס גרולו
* סוס גרולו בעל גן הכסף רועהסוס גרולו בעל גן הכסף רועה
* סוס בעל מעיל פרווה בצבע גרולוסוס בעל מעיל פרווה בצבע גרולו
* סוס גרולו בעל גן הכסףסוס גרולו בעל גן הכסף
* סוסי גרולוסוסי גרולו

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גרולו** בוויקישיתוף
**לורנס רופ** (בגרמנית: **Laurence Rupp**; נולד ב-10 באוגוסט 1987 בווינה, אוסטריה) הוא שחקן תיאטרון וקולנוע אוסטרי. הוא שיחק באנסמבל בורגתיאטר בווינה וכעת הוא חבר בברלינר אנסמבל. ידוע ממשחקו בסדרת הטלוויזיה של נטפליקס, "ברברים".

ביוגרפיה
--------

לורנס רופ משחק מאז שהיה ילד. הוא שיחק בסדרת הטלוויזיה "המפקח רקס" משנת 1999. לאחר מכן, רופ התמסר ללימודיו בבית הספר ומדי פעם הופיע בתפקידים קטנים מול המצלמה, כולל בשנת 2001 בסרט הטלוויזיה "טום וכנופיית הבונה".

זמן קצר לאחר שסיים את לימודיו בתיכון בשנת 2006, הבמאי אנדראס פרוצ'סקה ליהק אותו לסרט האימה "In 3 Days You're Dead". אופרת הסבון האוסטרית "Mitten im 8en", בה השתתף רופ בשנת 2007, בוטלה לאחר 56 פרקים בגלל ירידה במדרוג. באותה שנה שיחק גם בסרט הקומדיה השווייצרי של מייק אשמן, "Tell".

משנת 2010 ואילך למד רופ דרמה בסמינר מקס ריינהרדט בווינה. מספטמבר 2013 הוא היה חבר באנסמבל השחקנים בבורגתיאטר בווינה. מעונת 2017/2018 עבר לשחק בברלינר אנסמבל בהנחיית אוליבר ריס.

משנת 2020, רופ מככב בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה של נטפליקס, "ברברים" בתפקיד "ארמיניוס".

עבור משחקו בסדרת הטלוויזיה "שוטרים" הוענק לו פרס הקולנוע האוסטרי לשנת 2019 בקטגוריה "התפקיד הראשי הטוב ביותר".

*

חיים אישיים
-----------

ב-12 בנובמבר 2007 נולד בנו הראשון עם השחקנית האוסטרית סברינה רייטר. בני הזוג נפרדו לאחר הלידה.

במרץ 2015 נולד בנו השני, מהשחקנית הגרמנית פאולה שרם.

קישורים חיצוניים
----------------

* לורנס רופ, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* לורנס רופ, באתר AllMovie (באנגלית)
* לורנס רופ, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Die Presse: ORF: "Mitten im Achten" wird eingestellt, 13. Juni 2007
2. ↑  *Preisträger/Innen Österreichischer Filmpreis 2019*. Abgerufen am 30. Jänner 2019.
3. ↑  *B.Z. Berlin: TV-Star Paula Schramm spielt die Mutter-Rolle*. Artikel vom 5. Mai 2015, abgerufen am 7. November 2015.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1061476804
* LCCN: no2018006562
* VIAF: 311626177
* WorldCat: lccn-no2018006562

 |
**מזל מועלם** (נולדה ב-1969) היא עיתונאית ישראלית. היא משמשת כיום בין היתר פרשנית פוליטית באתר "אל-מוניטור" ומגישת התוכנית היומית "הזירה המרכזית" בערוץ הכנסת.

ביוגרפיה
--------

מועלם נולדה וגדלה במגדל העמק. בעלת תואר ראשון בספרות עברית ובהיסטוריה של עם ישראל ותואר שני בלימודי ביטחון (במסגרת החוג למדעי המדינה) מאוניברסיטת תל אביב. בשירותה הצבאי הייתה כתבת במחנה.

לאחר שירותה הצבאי בעיתון במחנה, עבדה ככתבת פנים במעריב. בשנת 1998 החלה לעבוד בהארץ בסיקור משרד הפנים והשלטון המקומי. בשנים 2003–2011 שימשה ככתבת הפוליטית של הארץ. בשנת 2011 חזרה למעריב, ככתבת פוליטית הבכירה וכבעלת טור פוליטי שבועי.

הגישה את התוכנית "ועדת האורחים" ו"החזית החברתית" בערוץ הכנסת הישן. כיום מגישה בערוץ הכנסת החדש את התוכנית היומית "הזירה המרכזית", בהגשה לסירוגין עם מורן אזולאי, ונוסף על כך היא פרשנית באתר אל-מוניטור לנושאים פוליטיים וחברתיים פנים ישראליים.

בשנת 2022 יצא לאור ספרה "צופן נתניהו", ביוגרפיה של בנימין נתניהו, בהוצאת דביר.

חיים אישיים
-----------

מועלם מתגוררת בתל אביב ואם לבת.

קישורים חיצוניים
----------------

* מזל מועלם, ברשת החברתית פייסבוק
* מזל מועלם, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* מזל מועלם: מדוע אני כותבת, באתר אל-מוניטור, 15 במרץ 2015
* כתבות של מזל מועלם, באתר nrg
* מאמרי מזל מועלם, באתר "הארץ"
* כתבות של מזל מועלם, באתר אל-מוניטור
* מזל מועלם בתכנית תקשורת פוליטית למנהלים, הרצאה באתר יוטיוב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987011869177005171
* VIAF: 5166713733526881279
* WorldCat (עם VIAF): 5166713733526881279

 |
**זוהר עובד** (נולד בטבריה ב-1957) היה ראש עיריית טבריה בשנים 2003-2013. זוהר הוא קבלן ומלונאי.

ביוגרפיה
--------

נולד וגדל בטבריה. בין השנים 2003 - 2013 כיהן כראש עיריית טבריה.

בשנת 2011 קיבל עובד, בהיותו ראש עיריית טבריה, את פרס החינוך הארצי.

עובד הוא הבעלים של "מלון אירופה 1917" בטבריה. המלון נמצא ברשות משפחתו משנת 1931.

בעשור השני של המאה ה-21 מחלק עובד את זמנו בין טבריה ליפו ועוסק גם בציור. באוגוסט 2013 הציג את ציוריו בתערוכת יחיד בתיאטרון הבימה.

פלילים
------

בחודש אפריל 2007 נעצר על ידי היחידה הארצית לחקירות הונאה עקב התנהלותו במערכת הבחירות שהתקיימה בשנת 2003. בשנת 2010 הוחלט להגיש נגדו כתב אישום על שוחד בחירות, רישום כוזב במסמכי תאגיד ועבירה על חוק מימון בחירות. לאחר שימוע שנערך בפרקליטות, הוחלט להוריד את סעיף השוחד. כתב האישום הוגש בחודש אפריל 2010. על פי כתב האישום, תמך זוהר עובד בשלוש סיעות שונות שהתמודדו בבחירות ובתמורה לתמיכה בהן, הן סייעו לו להיבחר לתפקיד ראש העירייה. לאחר הסדר טיעון שבו הודה עובד בעובדות כתב האישום החליט בית המשפט שלא להרשיעו, אך לבחון חיובו בשירות לתועלת הציבור.

בחודש יוני 2011 הוגש נגדו כתב אישום נוסף בגין קשירת קשר לביצוע פשע, חדירה למחשב על מנת לבצע עבירה ופגיעה בפרטיות. בחודש יולי 2015 הושג הסדר טיעון בתיק זה: כתב האישום שונה ועובד הורשע בחדירה למחשב שלא כדין והוטל עליו קנס של 60,000 ש"ח.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זוהר עובד** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  טבריה כלת פרס החינוך הארצי לשנת תשע"א
2. ↑  אירופה בטבריה
3. ↑  חן מענית, ‏ראש עיריית טבריה לשעבר זוהר עובד לא יורשע בפלילים, באתר גלובס, 19 בינואר 2015  
פ (נצרת) 12673-04-10 מדינת ישראל נגד זוהר עובד וסיעת "מהפך" - בראשות זוהר עובד
4. ↑  פ (נצרת) 45458-06-11 מדינת ישראל נגד זוהר עובד ואבנר שרון
5. ↑  אלי אשכנזי‏, ראש העיר טבריה לשעבר הורשע בחדירה למחשבו של מבקר העירייה, באתר וואלה!‏, 15 ביולי 2015

| ראשי עיריית טבריה |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| זאכי אלחדיף | שמעון דהאן | משה צחר | מאיר אדרעי | משה צחר | יגאל ביבי | יוסי פרץ |
| ‏1928–1938 | ‏1938–1950 | ‏1950–1965 | ‏1965–1969 | ‏1969–1978 | ‏1978–1988 | ‏1988–1998 |
| בני קריתי | זוהר עובד | יוסף בן-דוד | רון קובי | שמעון מעתוק(ו. קרואה) | בועז יוסף(ו. קרואה) | יוסי נבעה |
| ‏1998–2003 | ‏2003–2013 | ‏2013–2018 | ‏2018–2020 | ‏2020 | ‏2020–2024 | ‏2024– |

 |
**קרבפנם** היא אנטיביוטיקה רחבת טווח מקבוצת הבטא לקטם. שלושה תכשירים עיקריים מקבוצת הקרבפנם נמצאים בשימוש: אימיפנם (Imipenem), מרופנם (Meropenem) וארטפנם (Ertapenem).

טווח פעולה
----------

טווח הפעולה של אימיפנם ומרופנם דומה וכולל חיידקים גראם-חיוביים (אך לא כנגד MRSA, ולא כנגד MRSE ויתר חיידקי *Enterococcus* עמידים), חיידקים גראם-שליליים (כולל בטא לקטמאז רחב ספקטרום (ESBL) וחיידקי הסוג *Pseudomonas*), אל-אווירניים וכן פעילות מסוימת כנגד חיידקי הסוג *Mycobacterium*.

ארטפנם אינו יעיל כנגד *Pseudomonas aeruginosa*, חיידק נפוץ הגורם זיהומים אצל מדוכאי מערכת החיסון ובבתי חולים. לשני חיידקים עמידות אינטרינזית כנגד קרבפנם - *Stenotrophomonas maltophillia* ו-*Burkholderia cepacia*.

בשנים האחרונות נצפית עמידות הולכת וגוברת של משפחת חיידקי Enterobacteriaceae (חיידקי מעיים גראם שליליים) כנגד אנטיביוטיקות מקבוצת הקרבפנם. עמידות זאת המכונה גם CPE מועברת על גבי פלסמיד.
החל משנת 2006 נצפית בישראל התפרצות של זיהומי *Klebsiella pneumoniae* עמידה לקרבפנם במנגנוני CPE.

שימושים
-------

טווח הפעולה הרחב של אימיפנם ומרופנם מאפשר שימוש בהם כתרופת בחירה בזהומים פולשניים חמורים, בטרם זוהה מחולל הזיהום, בעיקר בבתי חולים, בהם יש אוכלוסייה של חיידקים שפיתחה עמידות כנגד תכשירי אנטיביוטיקה רבים.

עם זאת, מכיוון שמציאת אנטיביוטיקה יעילה נגד חיידקים עמידים לקרבפנם היא קשה, מומלץ להשתמש בקרבפנם באופן מוגבל, ולהשתמש באנטיביוטיקות אחרות במידת האפשר. קיימים אף מוסדות רפואיים בהם השימוש בקרבפנמים מוגבל, ומותנה באישור מומחה למחלות זיהומיות.

תופעות לוואי
------------

תופעת הלוואי הנפוצה היא אלרגיה ובעיקר פריחה. חלק מהאנשים הרגישים לפניצילין יהיו גם רגישים לקרבפנם.
תכשירים ממשפחת הקרבפנם יכולים לגרום פרכוסים. תופעת לוואי זו שכיחה בעיקר בילדים קטנים, ובעיקר בשימוש באימיפנם שחדירותו למוח גדולה משל מרופנם. מסיבה זו מועדף השימוש במרופנם בילדים תחת גיל 12 שנים ולטיפול בדלקת קרום המח בכל הגילאים.

תופעות לוואי נוספות של משפחת הקרבפנמים כוללות בחילות, הקאות, שלשולים, וסרפדת. במינונים גבוהים, ובמיוחד במטופלים הסובלים מתפקוד כלייתי נמוך, עלולות התרופות מקבוצה זו לגרום להתקפים אפילפטיים.

ראו גם
------

* Carbapenem-resistant enterobacteriaceae
* הערך "קרבפנם", באתר "ויקיתרופות"
* הערך "קרבפנם", באתר ויקירפואה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרבפנם** בוויקישיתוף

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**אליהו (אלי) מלכה** (נולד בצפת בשנת 1957) הוא פוליטיקאי שכיהן כראש המועצה האזורית גולן.

ביוגרפיה
--------

בין השנים 1991–1996 הוביל מלכה את המאבק על ריבונות ישראל ברמת הגולן בתפקידו כיו"ר ועד יישובי הגולן. בשנת 1996 הקים עם אביגדור קהלני את מפלגת הדרך השלישית ושימש כמנכ"ל המפלגה, שהתמודדה בבחירות לכנסת הארבע עשרה וזכתה בארבעה מושבים.

בשנת 2001 נבחר לראשות המועצה האזורית גולן וכיהן בתפקיד זה עד שנת 2018.
בתום הקדנציה הראשונה זכה מלכה בפרס "כנס ירושלים הלאומי להתיישבות". הפרס הוענק למלכה לאור ההצלחה בפיתוח הגולן במגוון תחומים ובהם פרויקט אכלוס הגולן, הפיכת רמת הגולן לפארק תיירות ונופש מרכזי בישראל ותנופת עשייה ופיתוח יזמות.

בתקופת כהונתו כראש מועצה אזורית גולן, נקלטו בגולן אלפי משפחות.
משנת 2013 כהן מלכה כיו"ר פורום ראשי רשויות גליל מזרחי ויו"ר אשכול רשויות גליל מזרחי. במסגרת תפקיד זה הוביל מלכה תוכנית לפיתוח הכלכלה והחברה בגליל המזרחי, שבמרכזה תוכנית לפיתוח הפודטק ומזון מרפא. מלכה שמש כיו"ר ועד מנהל מכללת "אוהלו" בקצרין והיה חבר מעל עשור בוועדה מחוזית לתכנון ובניה.

מלכה הוא בעלים ומנכ"ל של חברת אמות גולן - יזום וניהול בע"מ.

חיים אישיים
-----------

אלי מלכה הוא חקלאי במושב שעל משנת 1980. מלכה נשוי ואב לארבעה ילדים.

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007349360305171
* VIAF: 226149366286685601720
* WorldCat (עם VIAF): 226149366286685601720

 |
**מדידת מהירות** היא שיטה בה ניתן למדוד את מהירותו של גוף או גל כלשהו. המכשיר באמצעותו נמדדת המהירות נקרא **מד-מהירות**, או בלועזית **ספידומטר**.

המהירות הנמדדת מבוטאת לרוב ביחידות של מרחק לזמן כקילומטר לשעה (קמ"ש) או ככפולות של מהירות ידועה מסוימת כמהירות הקול (מספר מאך) או מהירות האור בריק.

ישנן מספר שיטות למדוד את מהירותם של גופים וגלים. השיטה הטריוויאלית היא למדוד את הזמן שנדרש לגוף לעבור מרחק ידוע מראש (למשל קילומטר אחד) באמצעות שעון עצר, ולחלק את המרחק בזמן (לדוגמה, שעתיים) וכך לקבל את המהירות, שבדוגמה זו היא חצי קילומטר לשעה.

לרוב אין ברשות המודד יחידת מרחק ידועה מראש למדוד לפיה, ולכן יש צורך במדידת המהירות באופן עקיף באחת מהדרכים להלן :

מדידת מהירות במכוניות
---------------------

שוטר מודד את מהירות כלי הרכב החולפים בכביש, כדי לאתר את הנוהגים במהירות מופרזת
מד המהירות של המכונית משתמש בכבל מתכת, אשר בצידו האחד גלגל שיניים המחובר לגל ההינע הסופי בתיבת ההילוכים או ישירות לגלגל. בצידו השני מגנט קטן אשר מסתובב עקב התנועה המועברת אליו דרך הכבל מגלגל השיניים. מגנט זה בסיבובו יוצר זרם בסליל הנתון סביבו, וניתן למדוד זרם זה ולכייל מחוג שיורה את מהירות הרכב לזרם נמדד נתון. בכלי רכב חדישים אין כלל כבל ועל גל ההינע יש מגנט זעיר החולף בכל סיבוב מול גלאי רגיש, כך נספרים סיבובי גל ההינע ומחושבת מהירות הרכב.

מד מהירות הותקן לראשונה בשנת 1901 במכוניות מדגם "Oldsmobile".

מד הקילומטרים (קילומטרז') המותקן בכלי רכב, מסתמך על נתוני מד המהירות. בשיטת המדידה המיושנת, סיבוב הגלגלים אחורה הקטין את הקילומטרז' המופיע בלוח השעונים. פרצה שאפשרה רמאויות בתחום מכירת הרכב. 

שינוי קוטר צמיגי המכונית גורם לנתון מהירות וקילומטרז' שגויים, שכן, המערכת מכוילת למידת צמיגים מסוימת.

מדידת מהירות במטוסים
--------------------

במטוסים מבדילים בין המהירות הקרקעית (ביחס לקרקע) ובין המהירות האווירית (ביחס לאוויר). אלו עשויות להיות שונות למדי שכן האוויר בו טס המטוס נע גם הוא, בין אם בכיוון הטיסה או לא. על מנת למדוד את המהירות האווירית נעשה שימוש בהתקן הקרוי צינור פיטו שהוא למעשה מד לחץ רגיש הנתון בצינור, שמוצמד לחרטום המטוס או למקום אחר בגוף המטוס ללא מערבולות אוויר. מדידת הלחץ מתורגמת לערך של מהירות לפי מפתח חישוב ידוע מראש.

מדידת מהירות באמצעות אפקט דופלר
-------------------------------

על מנת למדוד מהירות חיצונית של גוף נע נשתמש במכשיר המסוגל לשלוח גלים אלקטרומגנטים
ולקלוטם חזרה.
אפקט דופלר עובד על העיקרון של הישנות התדר החוזר כתלות במהירות היחסית בין שני עצמים.
המכונית נוסעת במהירות מסוימת, כך נוצרת המהירות היחסית בין המשדר למכונית.
הגלאי מחשב את הישנות התדר שחזר אליו וכך יודע מה מהירות המכונית.
שיטה זו משמש גם לווייני (cospas sarsat) מצוקה למציאת כלי שיט בים.

ראו גם
------

* קשר - על מדידת המהירות בכלי שיט.
* טכומטר
* מכמונת מהירות - מכשיר לאכיפה של מהירות נסיעה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מדידת מהירות** בוויקישיתוף
* בלדד השוחי, כיצד מדדו את מהירות האור?, נענע
* מכשירי מדידת מהירות רכב בשירות משטרת ישראל
* מדידת מהירות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  על פי מילון אבן שושן: **מַדְמְהִירוּת**, וברבים **מַדְמְהִירוּתִים**. עם זאת, מקובלת יותר הצורה **מַד מְהִירוּת**, וברבים **מַדֵי מְהִירוּת**.
**מייקל הרסט** (באנגלית: **Michael Hurst** נולד ב-20 בספטמבר 1957 ב-לנקשייר, בריטניה), שחקן ניו זילנדי, ידוע בעיקר בשל תפקידו כאיאולאוס חברו הטוב של הרקולס, בסדרה המצליחה "הרקולס: המסעות המופלאים" (Hercules: The Legendary Journeys).

מייקל יליד אנגליה עבר עם משפחתו בגיל שבע לעיר קרייסטצ'רץ' שבחבל קנטרברי בניו זילנד, שם לאחר שנת לימודים אחת באוניברסיטת קנטרברי עבר לתחום המשחק. מייקל הרסט שחקן דרמה וקומדיה, ידוע גם בתפקידיו השונים בתיאטרון שייקספירי. מגוון רחב של תפקידים בוצע על ידיו במהלך השנים כגון "אסירים" (Prisoners), "נפגעי השלום" (Casualties of Peace), "גיבורים" (Heroes), "איש הצעדים" (The Footstep Man).

עם השנים גילם מייקל את תפקידו המפורסם בסדרה הידועה "הרקולס: המסעות המופלאים" (Hercules: The Legendary Journeys), שם שיחק את איאולאוס חברו הטוב של הרקולס ושותפו להרפתקאות הרבות.

בשנת 1993 גילם את ויליאם פויסר בסרט הדרמה "תקנות נואשות" לצד קליף קרטיס וקווין סמית'. בשנת 2004 שיחק בסרט הדרמה "שֶׁבֶר", שוב לצד קליף קרטיס.

בשנת 2012 ביצע הופעת אורח בסדרת הפנטזיה "*The Almighty Johnsons*" בדמותו של קבסיר, אל במיתולוגיה הנורדית.

בשנת 2021 ביצע הופעת אורח בסדרת הפשע "אלכסה קרואו: בלשית פרטית" (אנ'); הוא אף ביים ארבעה פרקים מתוך הסדרה.

חייו הפרטיים
------------

בשנת 1988 התחתן מייקל עם השחקנית הניו זילנדית ג'ניפר וורד לילנד, להם נולדו שני בנים.

לאחר שנים של משחק זכה מייקל בפרס הקרן לאומניות של ניו זילנד (Arts Foundation of New Zealand), על משחקו בטלוויזיה וכן בתיאטרון.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מייקל הרסט
* מייקל הרסט, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* מייקל הרסט, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* מייקל הרסט, באתר AllMovie (באנגלית)

* מייקל הרסט, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX1515428
* BnF: cb14188638t (data)
* GND: 1103155849
* ISNI: 0000 0000 7824 2553
* LCCN: no98037652
* VIAF: 2081473
* WorldCat: lccn-no98037652

 |
**סידי טל** (נולדה בשם **שרה בירקנטל**; 9 בספטמבר 1912–1983) הייתה שחקנית וזמרת יהודיה ילידת בוקובינה, בשפה יידיש, שפעלה ברומניה ובברית המועצות.

ביוגרפיה
--------

טל נולדה בעיר צ'רנוביץ, אז בתחומה של האימפריה האוסטרו-הונגרית. אביה, לייב בירקנטל, היה אופה.

היא החלה לשיר ולרקוד בעודה ילדה. ב-1926, כשהייתה בת 14 היא הכירה את הבמאית של התיאטרון היידי בצ'רנוביץ שרה קנר, האחרונה נתנה לטל הזדמנות והיא הופיעה באופרטה שולמית. שנתיים לאחר מכן היא עברה לבוקרשט והופיעה שם בתיאטרון יהודי, יותר מאוחר עברה ליאשי וגם שם הופיעה בתיאטרון יהודי. היא שיתפה פעולה עם במאי נודע יעקב שטיינברג.

עם התגברות אנטישמיות ברומניה בסוף שנות השלושים היא כמעט נהרגה בזמן הצגה בתיאטרון של טימישוארה וחזרה לעיר הולדתה, צ'רנוביץ ב-1938. ב-1940 צ'רנוביץ הפכה לחלק מברית המועצות וטל הצטרפה אל התיאטרון היהודי בקישינב.

עם הפלישה הגרמנית לברית המועצות טל התפנתה לטשקנט והשתלבה שם בתעשיית הקולנוע, כמו כן הופיעה בפני החיילים. בקיץ 1945 היא חזרה לצ'רנוביץ. ב-1946 היא ובעלה פנחס פליק החלו לעבוד בתיאטרון הפילהרמוני של צ'רנוביץ, טל בתור שחקנית, ואילו בעלה בתור סגן-מנהל התיאטרון. נושא השואה היה בולט מאוד ביצירתה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סידי טל** בוויקישיתוף

* סידי טל, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* סידי טל, באתר Discogs (באנגלית)
* סידי טל, דף שער בספרייה הלאומית
* סידי טל, במהדורת האינטרנט של האנציקלופדיה היהודית בשפה הרוסית (ברוסית)
* סידי טל ותרבות יידיש בצ'רנוביץ בשנים 1940 - 1980 (באנגלית)
* יעקב ויינשטיין על סידי טל (ברוסית)
* סידי טל, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  סידי טל, במהדורת האינטרנט של האנציקלופדיה היהודית בשפה הרוסית (ברוסית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007517192405171
* ISNI: 0000 0000 4755 1118
* LCCN: nr93029009
* MusicBrainz: 2c18b93b-1e20-462d-85a7-6981c4e74d30
* VIAF: 73728303
* WorldCat: lccn-nr93029009

 |
**פרנסיס טאנר ג'יימס טסמן** (באנגלית: **Francis Tanner James Tessmann**; נולד ב-23 בספטמבר 2001 בברמינגהאם שבאלבמה, ארצות הברית) הוא כדורגלן אמריקאי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת ונציה מהסרייה ב' ובנבחרת ארצות הברית.

קריירת מועדונים
---------------

טסמן גדל במחלקת הנוער של דאלאס. בשנת 2019 ערך מספר הופעות בקבוצת המילואים של המועדון, ובין השנים 2020–2021 ערך 28 הופעות ליגה במסגרת ה-MLS במדי הקבוצה הראשונה של המועדון.

ב-15 ביולי 2021 חתם טסמן בונציה מהסרייה א'. ב-15 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון על פרוזינונה במסגרת הסיבוב הראשון של קופה איטליה לעונת 2021/2022. ב-22 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה, בהפסד 2-0 לנאפולי במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2021/2022. הוא ערך 20 הופעות ליגה בעונה זו, ובסופה נשרה ונציה לסרייה ב'.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-31 בינואר 2021 ערך אסמן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ארצות הברית, בניצחון 7-0 על נבחרת טרינידד וטובגו במשחק ידידות.

קישורים חיצוניים
----------------

* טאנר טסמן, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Tanner Tessmann joins Venezia FC באתר הרשמי של ונציה, 15 ביולי 2021 (באנגלית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"טאנר טסמן"**.
**זינה קלאי-קלייטמן** היא דיפלומטית ישראלית בדימוס. כיהנה כשגרירת ישראל באוקראינה ובקרואטיה.

ביוגרפיה
--------

קלאי-קלייטמן נולדה בקישינב (כיום בירת מולדובה, בעבר חלק מברית המועצות). אביה היה מהנדס ואימה עובדת טקסטיל.

לאחר שסיימה את לימודי התיכון עלתה לישראל ולמדה מדעי המדינה באוניברסיטה העברית, עם התמחות בסובייטולוגיה. את הקריירה הדיפלומטית שלה החלה בשנת 1986.

תפקידים שמילאה
--------------

* 1995–1998 – יועצת בשגרירות ישראל ברוסיה.
* 1998–2001 – סגנית מנהל מחלקת אירופה ואסיה במשרד החוץ.
* 2001–2005 – יועצת במשלחת ישראל לאו"ם.
* 2005–2007 – עובדת בחטיבת התפוצות במשרד החוץ.
* 2007–2011 – שגרירת ישראל באוקראינה.
* 2014–2018 – שגרירת ישראל בקרואטיה.

### כשגרירה באוקראינה

בשנת 2009 נערכה ביקורת של משרד מבקר המדינה על התנהלות לשכת הקשר נתיב. קלאי-קלייטמן מסרה לעורכי הביקורת כי השיבושים בקשר שבין שליחי משרד החוץ בשגרירות ישראל בקייב לבין שליחי נתיב נבעו מ"היעדר הסדרה ברורה בכל הקשור לכפיפויות, שאינו מחייב את נציגות נתיב לדווח לה או לתאם את הפעילות עם השגרירות", אך דו"ח המבקר בנושא התפרסם רק ב-2013, לאחר סיום תפקידה.

בשנת 2010, בעת שכיהנה כשגרירת ישראל באוקראינה נבחרה קלאי-קלייטמן לרשימה השנתית של 10 הנשים הזרות שלהן ההשפעה הרבה ביותר באוקראינה של השבועון האוקראיני "פוקוס", הנחשב לאחד המובילים במדינה. בין הנימוקים לבחירתה היו פועלה של קלאי-קלייטמן "להביא לסיומו את פרויקט ביטול האשרות בין אוקראינה לבין ישראל, דבר שמצפים לו 70 אלף תיירים, וכן אוקראינים רבים שקרוביהם וחבריהם התיישבו במולדתם ההיסטורית", אך גם "הסגרות עבריינים לאוקראינה. קייב מעוניינת בפושעים נמלטים רבים השוהים כעת בארץ הקודש"

באוקטובר 2010 נבחר ראובן דינאל להחליפה בתפקיד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זינה קלאי-קלייטמן** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  מינוי שגריר בקייב, אוקראינה | מספר החלטה 2427, באתר GOV.IL
2. ↑  הביא את המזל, באתר ONE - מספר אחת בספורט, ‏12:00:00 AM
3. ↑  מבקר המדינה, דוח ביקורת לשכת הקשר "נתיב", ‏אוגוסט 2013
4. ↑  רונן מדזיני, כבוד לשגרירה באוקראינה: "מסגירה עבריינים", באתר ynet, 22 בנובמבר 2010
5. ↑  ילקוט הפרסומים 6171, הודעה על מינוי שגריר בקייב (אוקראינה), ‏12 בדצמבר 2010
**פיטר האוסון** (באנגלית: **Peter Howson**; נולד ב-27 במרץ 1958) הוא צייר אנגלי.

ביוגרפיה
--------

האוסון נולד בלונדון ועבר עם משפחתו לפרסטוויק, דרום איירשייר, כשהיה בן ארבע. הוא שירת זמן קצר בצבא הבריטי, אבל עזב ב- 1979, כדי ללמוד בבית הספר לאמנות של גלאזגו. לצד אמנים נוספים בני זמנו, כגון אדריאן וישנייבסקי, סטיבן קמפבל וקן קרי, שעסק גם באמנות צורנית, הם נודעו כ- "נערי גלאזגו החדשים".

עבודותיו כללו מספר נושאים. עבודותיו המוקדמות מאופיינות בגברים מאוד שריריים, והמפורסמת בהן היא "הנווד הגיבור" (1987). מאוחר יותר, הוא היה אמן המלחמה הרשמי של מלחמת האזרחים בבוסניה ב- 1993. הוא יצר בה את כמה מעבודותיו המזעזעות ומעוררות המחלוקת, המפרטות את הזוועות שהתרחשו באותה התקופה. במיוחד ציור אחד "קרואטית ומוסלמי", שתיעד מעשה אונס, עורר מחלוקת, בחלקו בגלל תוכנו אבל גם משום שהאוסון צייר אותו לפי עדות הקרבן, מבלי שנכח באירוע. הרבה מעבודותיו מציירות את המעמדות הנמוכים באופנים סטראוטיפיים. הוא צייר מריבות בין שיכורים בעלי גופים מעוותים, המעבירים מסרים שליליים, כנראה בגלל ניסיונו שלו.

בשנים האחרונות כוללות עבודותיו נושאים דתיים; בשנות ה-2000 המיר את דתו לנצרות, לאחר תהליך גמילה מאלכוהול ומסמים, בשנת 2000. האוסון הוא גם איש תסמונת אספרגר, אחת מתסמונות הקשת האוטיסטית.

עבודותיו הופיעו במדיות שונות, כולל בבול בריטי שעיצב ב-1998, החוגג את ההישגים ההנדסיים של תום האלף, שכנראה הרגיז את המלכה, מכיוון שהוא מציג את ראשה מבצבץ מתוך ארובה. בנוסף, עבודותיו הופיעו על עטיפות אלבומים של לייב, הביוטיפול סאות', וג'קי לבן.

עבודותיו מוצגות בהרבה אוספים חשובים והוא חביב במיוחד על דייוויד בואי, סילבסטר סטאלון ומדונה, שהיוותה השראה לכמה מציוריו בשנת 2002.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פיטר האוסון

* אתר האינטרנט הרשמי של פיטר האוסון
* האמן פיטר האוסון תורם דיוקן של ג'ון לנון, באתר הדיילי רקורד.
* האמן הסקוטי פיטר האוסון מדבר על אלוהים, אלכוהוליזם ותסמונת אספרגר, באתר הסקוטסמן.
* פיטר האוסון: הזעם הרצחני שלי, באתר הטיימס.
* האוסון מודה: אני מסוגל להרוג

הערות שוליים
------------

1. ↑  Peter Howson: my 'murderous' rage

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb146425609 (data)
* GND: 119232669
* ISNI: 0000 0000 7844 2918
* KulturNav: af49c1c1-047c-4b69-8afa-55b234316e1f
* LCCN: nr93035202
* NTA: 250649837
* RKD: 107888
* SUDOC: 168866153
* ULAN: 500063340
* VIAF: 34714593
* WorldCat: lccn-nr93035202

 |
**גאולה** הוא אלבום הסולו הראשון של סולן להקת "איפה הילד?" לשעבר, חמי רודנר. האלבום הוקלט בחודש ינואר 2000 בלבד ויצא לאור במרץ 2000 על ידי חברת התקליטים "הד ארצי" בהפקת עידו אגמון, איל דפנא ורודנר עצמו. באלבום שיתף פעולה רודנר עם להקת הקאברים "שליחי הבלוז". בין השירים הפופולריים שבאלבום נמצאים "בואי נפרד" ו"גאולה".

"גאולה" התחיל את דרכו בשלהי 1999, לאחר שרודנר סיים מערכת יחסים בת חמש שנים וחצי. את ההשראה לחומר החדש קיבל אחרי הופעת גרסאות כיסוי של הביטלס בניצוחו של מפיקם ג'ורג' מרטין שבה השתתף. 

> 
> ...מרטין הבחין בכך וקרא לי. "דע לך," הוא אמר, "שהביצוע שלך ל־I'm the Walrus, הוא הטוב ביותר שאני זוכר מאז לנון!" זה היה במוצאי שבת וביום ראשון שלמחרת הגשתי את התפטרותי מהמשרד.
> חזרתי לכתוב כאחוז טרוף.
> 
> 
> 
> — אתרו הרשמי של חמי רודנר
> 

השירים לאלבום, שנקרא בתחילה "מילים נוזלות", נכתבו על חייו של רודנר באותה תקופה כאוטית, ובדרך כלל נכתבו בשכרות. באותה תקופה התחיל להופיע אקוסטית בפאב "פרילנד" באזור עם גיטרה, סגנון שלא ניסה עד אז. הסגנון המוזיקלי של האלבום פולקי ובלוזי יותר מרוב האלבומים הפופולריים באותה תקופה, שנשענו לרוב על אלקטרוניקה. היה זה ניסיון לתפוס את רוח שנות השישים והשבעים ברוק. רודנר החל להופיע גם עם עידו אגמון, גיטריסט צעיר שמצא איתו שפה משותפת. "שליחי הבלוז" נבחרו לאחר שרודנר חיפש להקה ברוח התקופה. מהר מאוד רודנר ושליחי הבלוז נכנסו לאולפן והקליטו שתים-עשרה רצועות לאלבום החדש. יומיים לאחר סיום ההקלטות "בואי ניפרד" כבר הושמע בתחנות הרדיו.

את "דנה שלי", השיר היחיד שהוקלט לאלבום ולא מצא את דרכו למוצר הסופי, ניתן להוריד בחינם באתרו הרשמי של רודנר.

האלבום נמכר במעל לשלושים אלף עותקים וזכה בנוצת הזהב של אקו"ם בקטגוריית האלבום הטוב ביותר לשנת 2001, וכן זיכה את רודנר בפרס תמלילן השנה.

רשימת שירים
-----------

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי חמי רודנר, אלא אם כן מצוין אחרת.

1. אל תוך הבלוז של עצמך – 0:22 (לחן: שמעון אבוטבול טל)
2. אין רוקנ'רול בעברית – 4:43 (לחן: אסף שריג)
3. מה היה – 3:59
4. בואי נפרד – 5:03
5. אולי בכל זאת סאלי – 4:57
6. כל אחד והבוב שלו – 4:32
7. לזרום עם הרוח – 4:56
8. מלים נוזלות – 6:17
9. יהיה אשר יהיה – 6:19
10. גאולה – 4:38
11. הייתי אור – 4:05

משתתפים
-------

* חמי רודנר – שירה, עיבודים, הפקה מוזיקלית
* עידו אגמון – עיבודים, הפקה מוזיקלית
* איל דפנא – הפקה מוזיקלית
* מיץ מיצל – גיטרה, קולות רקע, מפוחית
* נעם רפפורט – עיבודים, האמונד
* ערן סנדרי – גיטרה בס
* טל ליבני – תופים
* צ'לי סיגלסקי – גיטרה, קולות רקע
* יהלי סובול – קולות רקע
* ירמי קפלן – קולות רקע
* אסף ארליך – קולות רקע
* גל פרמן – קולות רקע
* יגאל כרמל – קולות רקע

קישורים חיצוניים
----------------

* האתר הרשמי של חמי רודנר
* הו גאולה, כתבה באתר הרשמי
* גאולה במומה