recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אנל אחמדהוג'יץ'** (בבוסנית: **Anel Ahmedhodžić**; נולד ב-26 במרץ 1999 במאלמה שבשוודיה) הוא כדורגלן בוסני-שוודי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת שפילד יונייטד ובנבחרת בוסניה והרצגובינה.

קריירת מועדונים
---------------

### תחילת הקריירה

אחמדהוג'יץ' נולד במאלמה שבשוודיה, וגדל במחלקת הנוער של מאלמה המקומית.

### נוטינגהאם פורסט

ב-15 בינואר 2016 חתם אחמדהוג'יץ' בנוטינגהאם פורסט מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. ב-30 בדצמבר ערך את הופעתו היחידה במועדון, בהפסד 1–3 לניוקאסל יונייטד במסגרת המחזור ה-24 לעונת 2016/2017.

### מאלמה

ב-28 בינואר 2019 חתם אחמדהוג'יץ' על חוזה לשלוש עונות במאלמה מליגת העל השוודית, המועדון בו גדל. ב-2 ביוני ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–1 על הלסינגבורג במסגרת המחזור ה-12 בליגה לעונת 2019. זו הייתה הופעתו היחידה בעונה זו.

### ההשאלה להוברו

בחודש יולי 2019 הושאל להוברו מליגת העל הדנית למשך עונה. ב-15 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד ארהוס ג'ימנסטיק פורנינג במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2019/2020. ב-21 ביולי הבקיע את שערו היחיד במועדון, בתיקו 1-1 נגד אסביירג במסגרת המחזור השני בליגה. הוא נקרא בחזרה למאלמה בחודש ינואר 2020, לאחר 19 הופעות ליגה ושער אחד במועדון.

### החזרה למאלמה

בחודש אפריל 2020 האריך אחמדהוג'יץ' את חוזהו במאלמה עד לחודש דצמבר 2023. ב-5 באוגוסט הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1–4 על הלסינגבורג במסגרת המחזור ה-12 בליגה לעונת 2020. הוא ערך 29 הופעות ליגה והבקיע שני שערים בעונה זו, בה זכתה מאלמה באליפות שוודיה.

ב-14 בספטמבר 2021 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בהפסד 0–3 ליובנטוס במסגרת שלב הבתים לעונת 2021/2022.

### השאלה לבורדו

בינואר 2022 הושאל לבורדו מהליגה הצרפתית עד לסיום העונה עם אופציה לרכישה.

קריירה בינלאומית
----------------

### נבחרת שוודיה

ב-9 בינואר 2020 ערך אחמדהוג'יץ' את הופעתו היחידה בנבחרת שוודיה, בניצחון 0–1 על נבחרת מולדובה במשחק ידידות.

### נבחרת בוסניה והרצגובינה

בחודש אוגוסט 2020 הודיע אחמדהוג'יץ' כי הוא מעוניין לייצג בעתיד את נבחרת בוסניה והרצגובינה, וחודש לאחר מכן בקשתו אושרה על-ידי פיפ"א. ב-8 באוקטובר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בוסניה והרצגובינה, בהפסד לנבחרת צפון אירלנד במסגרת מוקדמות יורו 2020. ארבעה ימים לאחר מכן כבש שער בכורה בתיקו 1-1 נגד נבחרת אוקראינה.

תארים
-----

מאלמה
* אליפות שוודיה (1): 2020

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנל אחמדהוג'יץ'** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ahmedhodžić potpisao za bivšeg prvaka Evrope: Biće uzbudljivo, imam dobar osjećaj באתר SC Sport, ‏ 15 בינואר 2016 (בבוסנית)
2. ↑  Anel Ahmedhodžić debitovao za nekadašnjeg prvaka Evrope באתר Sport Sport, ‏ 31 בדצמבר 2016 (בבוסנית)
3. ↑  Anel Ahmedhodžić novi igrač Malmea, potpisao ugovor do 2022. godine באתר Avaz, ‏ 28 בינואר 2019 (בבוסנית)
4. ↑  Officielt: Hobro-svensker tager hjem til Malmö באתר Bold, ‏ 4 בינואר 2020 (בדנית)
5. ↑  Anel Ahmedhodžić potpisao novi ugovor sa švedskim velikanom: Ovo je moj dom באתר SC Sport, ‏ 4 באפריל 2020 (בבוסנית)
שבויי מלחמה מצבא צפון קוריאה מוחזרים אליה במהלך מלחמת קוריאה על ידי ארצות הברית .
**עסקת חילופי אסירים** או **עסקת חילופי שבויים** היא עסקה בין צדדים מנוגדים בסכסוך לשחרור שבויי מלחמה, מרגלים, בני ערובה. לעיתים, גופות מתות מעורבות בעסקאות כאלו.

אמנות ז'נבה
-----------

על פי אמנות ז'נבה, אסירים שאינם יכולים לתרום למאמץ המלחמתי בגלל מחלה או מוגבלות זכאים לחוזר לארץ מולדתם. ללא קשר למספר האסירים שהתנאי חל עליהם; כוח המעצר אינו רשאי לסרב לבקשה.

באמנת ז'נבה השלישית בשנת 1929, כלל זה עוגן בסעיפים 68 עד 74, ובנספח. אחת מעסקאות החילופים הגדולות ביותר נוהלה על ידי הצלב האדום הבינלאומי במהלך מלחמת העולם השנייה בתנאים אלה. באמנת ז'נבה הרביעית בשנת 1949, כלל זה עוגן בסעיפים 109 עד 117.

במלחמת העולם השנייה ביוגוסלביה נרשם מאבק אכזרי בין הכוחות המזוינים של הרייך השלישי לבין הפרטיזנים בראשות הקומוניסטים. למרות זאת, שני הצדדים ניהלו משא ומתן על חילופי שבויים כמעט מאז תחילת הלחימה. בנסיבות יוצאות דופן, המגעים המוקדמים הללו התפתחו להסכם חליפין רשמי, שבמרכזו יצירת אזור נייטרלי, אולי היחיד באירופה הכבושה, שבו הוחלפו אסירים באופן קבוע עד סוף אפריל 1945, והצילו אלפי נפשות.

ראו גם
------

* הסגרה
* רשימת חילופי שבויים ישראלים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עסקת חילופי אסירים** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Yielding Prisoners, Israel Receives 2 Dead Soldiers". *הניו יורק טיימס*. 17 ביולי 2008. ארכיון מ-14 באוקטובר 2017. נבדק ב-8 במאי 2018. `{{cite news}}`:  (עזרה)
2. ↑  "Former POW pays tribute to the French, Red Cross". New Jersey Jewish News. 18 בנובמבר 2008. אורכב מ-המקור ב-2013-09-14. נבדק ב-8 במאי 2018. `{{cite news}}`:  (עזרה)
3. ↑  Gaj Trifković, *"Making Deals with the Enemy: Partisan-German Contacts and Prisoner Exchanges in Yugoslavia, 1941–1945"* in: Global War Studies 01/2013; 10(2):6–37.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4212450-5
* NKC: ph590385

 |
ספר 'אור חדש' לרבי אפרים זלמן הלוי, תרס"ה
הרב **אפרים זלמן הלוי סלוצקי** (ה'תר"ב, 1842 - סביב ה'תרע"ח, 1918) היה פוסק הלכה ומורה צדק בוילנא, בלשן, מחבר ספרים, ממפרשי ספר 'הלכות גדולות' וספר 'הערוך', ופעיל ציוני.

קורותיו
-------

נולד במיר לאביו הרב נחום דוד. סבו היה הרב בצלאל שהיה אב בית הדין של סלוצק. בילדותו משפחתו היגרה לווילנא. למד בישיבות, ושילב לימודי מדעים. בשנת תרט"ז, נשא את ביתו של רבי יוסף סקוביץ. תחילה לא רצה לקבל תפקיד רבנות, ופנה למסחר. בשנת תרמ"ח, התמנה למורה צדק בווילנא. בשנת תר"ן, לאחר פטירתו חותנו, התמנה תחתיו למסדר הגיטין בעיר. לעיתים פרסם את מאמריו התורניים בירחון שערי תורה שנדפס בקרקוב.

### מפסיקותיו

התיר להדליק חשמל ביום טוב. סבר שלא יוצאים ידי חובה בשמיעת מגילה מרמקול. סבר שחלזון התכלת שמצא האדמו"ר מראדזין, אינו החלזון הכשר למצוות ציצית.

בתחילת המאה העשרים, תיקנו כמה מרבני צרפת קידושין על תנאי, שכשהממשלה תחליט להפריד את הזוג, הקידושין יתבטלו למפרע, ובכך ביטלו את הצורך במתן גט. בשנת תרס"ח יצא כתב מחאה כנגד תקנתם שהוחתם על ידי מאות רבנים מרחבי העולם, רבי אפרים נמנה עם חותמי המחאה.

### תמיכתו בציונות ובהסתדרות הלאומית

בד' אב תרע"ז (23 ביולי 1917), התקיימה בווילנה אספה גדולה שהשתתפו בה חמישה עשר מורי צדק, בה הוחלט להקים 'הסתדרות לאומית' ששמה לה למטרה: לעזור ליהודי ארץ ישראל לקבל זכויות עצמיות, להפיץ את רעיון שיבת ציון, לדרוש זכויות לאומיות בכל ארצות הגולה. וכן להפיץ את השפה העברית וקורות עם ישראל ברוח המסורת, לחנך את הדור הצעיר על יסודות הדת והלאומיות, להקים מערכת חינוך מסודרת המשלבת לימודים כלליים הכוללת תלמודי תורה, בתי מדרש למורים ורבנים. הרב אפרים זלמן סלוצקי לקח חלק בתעמולה שנערכה בבתי הכנסת בווילנא ודרש בשבת נחמו, בעד ההסתדרות הלאומית.

בכ"א אב תרע"ז (9 באוגוסט 1917) עמד בראש החותמים על הצהרה להתאחד ולעבוד יחד עם הציוניים.

חיבוריו
-------

* **אגודת אזוב** - על המשניות, ורשה תרכ"ח.
* **שו"ת עץ אפרים -** נדפס רק על חלק אורח חיים.
* **שו"ת אור חדש**
* **שו"ת אבני שוהם**
* **אמת ושלום**
* **מערכה לקראת מערכה** - פירושים והערות לספר 'הערוך' - וילנא תרל"א. רוב החיבור נותר בכתב יד.
* **יד אפרים** - פירוש לספר הלכות גדולות, ורשה תרל"ה.
* **תוספות להלכה -** על פסקי התוספות לתלמוד.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו 'דור רבניו וסופריו' חלק ב עמ' 35.
2. ↑  ראו שערי תורה תרס"ג-ד, קונטרס יא.
3. ↑  שו"ת אור חדש עמ' 54 ב, והלאה.
4. ↑  שו"ת עץ אפרים עמ' 58.
5. ↑  שו"ת דבר אפרים סימן א.
6. ↑  ראו קובץ 'אין תנאי בנישואין' וילנא תר"ץ, עמ' 44.
7. 1 2  ראו: יצחק ברוידס, 'וילנה הציונית ועסקניה' פרק לב.
פירוש נוסף ערך זה עוסק בארגון לקידום הפסיכולוגיה. אם התכוונתם לאגודה המייצגת פסיכולוגים, ראו האגודה האמריקנית לפסיכולוגיה.

**האגודה למדעי הפסיכולוגיה** (באנגלית: The **Association for Psychological Science**, בראשי תיבות: **APS**), שנקראה בעבר **החברה האמריקנית לפסיכולוגיה** (**American Psychological Society**), היא ארגון ללא כוונת רווח שנועד לקדם את הפסיכולוגיה כמדע מבוסס ראיות, בתחומי המחקר, היישום, ההוראה ושיפור הרווחה הנפשית. 

האגודה מקדמת את הפסיכולוגיה המדעית ונציגיה ברמה הלאומית בארצות הברית. האגודה עורכת כנסים שנתיים, מפרסמת מספר כתבי עת מדעיים, ועובדת בשיתוף עם גורמים ממשלתיים במטרה לקדם את הפסיכולוגיה המדעית.

הארגון הוקם בארצות הברית ב-12 באוגוסט 1988, וחברים בו כיום כ-22,500 אנשי מקצוע ברחבי העולם, בהם אנשי אקדמיה ומדענים העוסקים בפסיכולוגיה מדעית, מטפלים, מרצים ועוד. נשיאת האגודה כיום (2010) היא מהזרין בנאג'י (Mahzarin Banaji) מאוניברסיטת הרווארד. משרדי הנהלת האגודה ממוקמים בוושינגטון. 

אחד הארגונים הישראליים המסונפים לאגודה למדעי הפסיכולוגיה הוא ארגון "אופקים", אגודה שנועדה לקדם את השירותים הפסיכולוגיים בישראל תוך ראיית התחום כענף יישומי של מדע הפסיכולוגיה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **האגודה למדעי הפסיכולוגיה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של האגודה למדעי הפסיכולוגיה
* האגודה למדעי הפסיכולוגיה, ברשת החברתית פייסבוק

* האגודה למדעי הפסיכולוגיה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* האגודה למדעי הפסיכולוגיה, סרטונים בערוץ היוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  מתוך אתר אגודת אופקים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007436378205171
* GND: 10138281-9
* ISNI: 0000 0004 1118 0430
* LCCN: no2006030839
* NKC: xx0129521
* SUDOC: 171438124
* VIAF: 147582266
* WorldCat: lccn-no2006030839

 |
**אלכסנדר זולוטינסקוביץ' אנקַבֶּב/אנקווַב** (באבחזית: **Алықьсандр Золотинска-иҧа Анқәаб**, בגאורגית: **ალექსანდრე ანქვაბი**; נולד ב-26 בדצמבר 1952, סוחומי, אבחזיה אסס"ר, גאורגיה הסובייטית) הוא ראש ממשלת אבחזיה החל מאפריל 2020. כיהן כנשיא אבחזיה בשנים 2011–2014, לאחר שירש את סרגיי בגאפש שאושפז בשל מצב בריאותי קשה. אלכסנדר אנקבב הוא סגן נשיא אבחזיה מאז 2010. כיהן כראש ממשלת אבחזיה השמיני (2005–2010) וכשר הפנים האבחזי, הממונה על המשטרה האבחזית (1992–1993). באוגוסט 2011 מינוייו לנשיא אושרר סופית לאחר שנבחר בבחירות וזכה לתמיכה של 61% בבחירות הנשיאותיות.

ביוגרפיה
--------

אנקבב הוא בוגר המכון למשפט של רוסטוב (Ростовский юридический институт) ושל האקדמיה למדעי החברה שמטעם המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות.

בשנים 1975–1983 עבד במשרד המשפטים האבחזי. בשנים 1981–1983 הוא עבד בטביליסי במנגנון סניפי המפלגה הקומוניסטית של גאורגיה. בשנים 1984–1990 היה ראש המחלקה הפוליטית של משרד הפנים של גאורגיה הסובייטית. בסוף שנות ה-80 היחסים בין הגאורגים לבין אבחזים היו מתוחים ואנקבב חזר מטביליסי לסוחומי. עם התפרקות ברית המועצות, ב-1991, נבחר לחבר הפרלמנט האבחזי.

הוא כיהן במשך שנה (1992 - 1993) כשר הפנים האבחזי בממשלתו של ולדיסלב ארדזינבה. היה פעיל מאוד בנושא החזרת השבוים לאחר סיום הלחימה עם גאורגיה בשנת 1993. מ-1994 ועד שנת 2000 חי במוסקבה ועסק במסחר. בשובו לסוחומי הקים את "אאיטאירה" (Аиҭаира, "תחייה") - התנועה האופוזיציונית הראשונה באבחזיה. ב-2004 רצה להתמודד לבחירות לנשיאות אבחזיה, אך כיוון שלא חי באבחזיה בחמש השנים שקודם לבחירות הוא משך את מועמדותו ותמך בסרגיי בגאפש שנבחר ברוב גדול.

במהלך כהונתו כראש ממשלה ונשיא שרד שישה ניסיונות התנקשות בחייו, שבשניים מהם נפצע.

בשנת 2009 נבחר לסגן נשיא אבחזיה וב-21 במאי 2011 מונה לממלא מקום נשיא אבחזיה.

באוגוסט 2011 נערכו הבחירות לתפקיד נשיא אבחזיה והוא נבחר ברוב של 61% אחוז.

משפחתו
------

מאז 1983 הוא נשוי לרימה ואסילייבנה לאקובּה, ויש לו ממנה שני בנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלכסנדר אנקבב** בוויקישיתוף
* סגן הנשיא אנקבב הוא מ"מ נשיא אבחזיה, דיווח רוסי באתר RIA Novosti
* קורות חיים (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  חבל אבחזיה: סגן הנשיא זכה בבחירות לנשיאות, באתר ynet, 27 באוגוסט 2011

| נשיאי אבחזיה |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| ולדיסלב ארדזינבה • סרגיי בגאפש • אלכסנדר אנקבב • ולרי בגנבה • ראול חג'ימבה | דגל אבחזיה |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLP: a0000002846309
* VIAF: 8211151778237718130004
* WorldCat: viaf-8211151778237718130004

 |
רבי **מימון נג'אר** היה פוסק, דיין ודרשן בעיר קונסטנטין שבאלג'יריה במאה ה-15. חברו של הרשב"ץ.

קורות חייו
----------

נולד לרבי דוד בעיר מיורקה שבספרד למשפחה שמוצאה מן העיר נג'ארה. מיורקה הייתה אז מרכז תורני חשוב בו התרכזו רבים מחכמי ספרד, והוא ואחיו מרדכי גדלו והתחנכו בעיר, יחד עם חברם הקרוב הרשב"ץ. לדעת פרופ' נח עמינח יש להעריך כי השלושה למדו יחד אצל החכם רבי וידאל אפרים.

בעקבות פרעות קנ"א ברח לאלג'יריה, בתחילה לעיר בג'איה, ולבסוף התיישב בקונסטנטין. שם צורף לבית הדין בראשות רבי יוסף בן דוד, ולצד רבי יוסף מניר (תלמיד הריב"ש). בקונסטנטין שימש כמורה הוראה, דיין ודרשן מהולל. בעיר זו התפרסם והייתה לו השפעה נרחבת על כל המדינה. חכמי אלג'יריה הריב"ש, הרשב"ץ ובנו הרשב"ש הכתירוהו בתארים מופלגים.

רבי מימון נודע בעיקר מהתכתבויותיו הרבות עם הרשב"ץ שאת דעתו החשיב מאוד. הוא נמלך בו פעמים רבות וכשלושים תשובות בשו"ת התשב"ץ ממוענות אליו. בעיקר נהג להיוועץ עמו על פסקי דין שנתן בעירו קונסטנטין ותשובות ששלח לחכמים בסביבות העיר ובדרום תוניסיה. שאלות אלו עסקו במגוון נושאים: קדושין, גירושין, כתובה, קנסות וחרמות, שטרות, תפילה שבת וטריפות. הרשב"ץ גם הוא העריכו במיוחד, ובתשובותיו מצאנו ביטויים יוצאי דופן ביחס אליו, כמו "כמוהו בכל העם אין נבון וחכם", וכן: "כדאי אתה לסמוך אפילו להתיר את האסור", ועוד. עם זאת לא נמנע מלבקר את דבריו מספר פעמים.

בעקבות מאירע מעציב (שאינו ידוע לנו) שפקד את רבי מיימון, ובעקבותיו היה שרוי בצער עמוק, כתב לו הרשב"ש איגרת ניחומים מליצית ועשירה הכתובה בחרוזים, כשכל חרוז מסתיים בהיגוי "קא". האגרת נכתבה בשפה הארמית, והמליצות כולן שזורות בכמאה וחמישים מקורות תלמודיים. פענוח מקורות האגרת העסיק מספר חוקרים, בהם הרב ראובן מרגליות שכתב על כך מאמר בספרו 'פנינים ומרגליות'.

חיבר את "קונטרס המנהגות", שלא שרד, והיה כנראה לקט או משא ומתן במנהגי אלג'יריה. פסק שכתב בעניין כשרות גט מעושה הובא בספר בית יוסף, ונפסק להלכה בשולחן ערוך. אחדות מתשובותיו שרדו, ומתוכן הוא מתגלה כבקי בש"ס ובפוסקים: הרי"ף והרא"ש, וכן בעלי החידושים כהרמב"ן, רשב"א, ר"ן ועוד.

לקריאה נוספת
------------

* נח עמינח, 'קהל קונסטנטין וחכמיו', בתוך: **ספר רפאל** (מוסד הרב קוק, תש"ס), עמודים שפז-שצג.
* **שו"ת התשב"ץ**, מהדורת מכון ירושלים, חלק ה', 'על רשב"ץ ובית מדרשו', עמודים 24–26.

הערות שוליים
------------

1. ↑  שמו העברי היה **נתן**. (השם 'מימון' הוא מערבית, ופירושו: מזל).
2. ↑  סדר הדורות חלק א, שנת ה'קנ"א.
3. ↑  שו"ת הרשב"ש סימן רנט.
4. ↑  'מליצות בארמית ומקורותיהן', פנינים ומרגליות, עמ' צג-קח.
5. ↑  נזכר בשו"ת הרשב"ש סימן שכט.
6. ↑  אבן העזר סימן קלד סעיף ה.
**קריסטיאן ראוד**, באנגלית: **Kristjan Raud** (22 באוקטובר 1865 - 19 במאי 1943) היה צייר סימבוליסט אסטוני  ומאייר שהיה ממייסדי המוזיאון הלאומי האסטוני. אלמנטים של פולקלור השפיעו על יצירתו. הסגנון שלו מזכיר את הפרימיטיבזם. אחיו התאום, פול ראוד, הפך גם הוא לצייר ידוע.

ביוגרפיה
--------

הצעת נישואין
ראוד ואחיו בילו את שנותיהם הראשונות במריקולה, שם אביהם היה שומר. לאחר מותו המוקדם, הם נרשמו לבית הספר הקהילתי ברקובה, שם לימדו אותם בגרמנית. מאוחר יותר הוא הלך למכללה למורים בטארטו ולימד בבתי הספר המקומיים במשך כמה שנים.

בשנת 1892, כשלא היה מרוצה מהקריירה שלו, הוא עבר לסנט פטרסבורג, שם ציוריו הגיעו לידיעתו של יוהאן קולר. הוא חשב שלראוד יש פוטנציאל מסוים והמליץ לו להירשם לאקדמיה הקיסרית לאמנויות. ארבע שנים לאחר מכן, לאחר שסיים את לימודיו, נסע לגרמניה כדי ללטש את כישוריו. הוא שהה בדיסלדורף עם פיטר יאנסן, ולאחר מכן המשיך למינכן, שם לקח שיעורים פרטיים אצל אנטון אזבה ושיעורים באקדמיה לאמנויות יפות. 

כביסה
כשחזר לטרטו, ארגן בית ספר לאמנים צעירים, כתב מאמרים לעיתונים המקומיים ולימד בגימנסיה. לאחר מותו של ג'יקוב הרט ב-1907, הוא הפך לתומך בהקמת מוזיאון המוקדש לפולקלור. שנתיים לאחר מכן, הוא הפך לאחד המייסדים והמארגנים של המוזיאון הלאומי האסטוני. בשנה שלאחר מכן סיפק איורים לשיריו של ג'והאן ליב.

בתחילת מלחמת העולם הראשונה הוא עבר לטאלין להתגורר עם אחיו. הוא חזר להיות מורה תוך כדי כך המשיך לצייר. ב-1919 הוא נבחר ליושב ראש אגודת המוזיאונים האסטונית והחל לעבוד במשרד החינוך. שיא הקריירה שלו הגיעה ב-1935, כאשר האגודה הספרותית האסטונית הוציאה מהדורה חדשה של האפוס הלאומי האסטוני, עם ציוריו כאיורים. ההדפסה הראשונה הגיעה ל-10,000 עותקים; מספר גדול מאוד באותה תקופה. ב-1938 הוענק לו מסדר הצלב האדום האסטוני.

המחויבות שלו לציור הייתה כזו שאפילו על מיטת דווי בבית החולים המשיך לצייר. הוא מת במהלך הכיבוש הגרמני ולכן, למרות תהילתו, הלווייתו הייתה צנועה מאוד.

מתחת לכוכבים
באביב 1940, זמן קצר לפני הכיבוש הסובייטי, נערכה תערוכה גדולה של יצירותיו והממשלה הכריזה עליה כ"שנת קריסטיאן ראוד".  אנדרטה לזכרו הוקמה בזמן השלטון הסובייטי בשנת 1969. ארבע שנים לאחר מכן, נוסד ״פרס קריסטיאן ראוד לאמנות״ על ידי אגודת האמנים האסטונית בשיתוף עם העיר טאלין.

מ-1992 עד 2011, כשאסטוניה אימצה את האירו, דמותו של ראוד הייתה על אחד משטרי הכסף.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קריסטיאן ראוד** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Symbolism in the Art of the Baltic States". KUMU. 2018. Archived from the original on 28 February 2019
2. ↑  Rasmus Kangro-Pool, *Kristjan Raud, 1865-1943*, Eesti NSV Kunst, 1961
3. ↑  Lehti Viiroja, Kristjan Raud 1865 - 1943: looming ja mōtteavaldused, Eesti NSV Kunst, 1981
4. ↑  Brief biography and appreciation
5. ↑  "Kristjan Raud, the Last National Romantic Artist of the Nordic Countries"

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007273731505171
* BNE: XX1145651
* BnF: cb12248151q (data)
* GND: 11949311X
* ISNI: 0000 0000 6637 2393
* LCCN: n82148769
* SUDOC: 031224512
* ULAN: 500120498
* VIAF: 68984853
* WorldCat: lccn-n82148769

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק ברב במאה ה-20. אם התכוונתם לרב במאה ה-18, ראו צדקה חוצין (הראשון).

הרב **צדקה חוצין** (3 בפברואר 1876 – 17 בפברואר 1961) היה דיין בבית הדין של העדה החרדית הספרדית בירושלים ומייסד בית הכנסת "שמש צדקה" בעיר, מתלמידיו של הרב יוסף חיים מבגדאד.

ביוגרפיה
--------

הרב **צדקה חוצין** (מימין), לצידו הרב שלום אזולאי ומאחור (מוסתר) הרב אריה לוין
הרב חוצין בהנחת תפילין לבנו של הרב יהודה צדקה.
נולד בבגדאד, עיראק, ב-3 בפברואר 1876 (ח' בשבט ה'תרל"ו) לרב משה חוצין, דור חמישי לרב צדקה חוצין הראשון. בצעירותו למד בישיבת מדרש בית זלכה, בין היתר אצל הרב אלישע דנגור, ראב״ד בגדאד. לאחר סיום לימודיו בישיבה נישא לנועם, בת דודו הרב אברהם צדקה.

במשך חייו בבגדאד שימש כמוהל מומחה, ויצא לערים וכפרים שונים כדי למול ילדים יהודים, ללא תמורה. כן ייסד שיעורי תורה לתלמידים צעירים, ושכר עבורם מורים. ייסד גם שיעורים למבוגרים, והיה מלמדם בעצמו.

סירב לכהן במשרה רבנית, והתנגד להכנסת לימודי חול בתוכנית הלימודים של מדרש תלמוד תורה בבגדאד.

בחודש אפריל 1904 ביקר בישראל למשך כחודש והתפלל בקברי צדיקים יחד עם הרב יחזקאל עזרא רחמים והרב יעקב חיים סופר.

בשנת 1926 (ה'תרפ"ו) עלה לישראל והשתכן בשכונת גאולה בירושלים, שם הקים בשנת 1929 (ה'תרפ"ט) את בית הכנסת "שמש צדקה" ברחוב חגי. בהמשך כיהן כדיין בבית הדין של העדה החרדית הספרדית, וראש רבני העדה הבבלית.

הלך לעולמו ב-17 בפברואר 1961 (ראש חודש אדר ה'תשכ"א), הוספד על ידי רבני ירושלים, ונקבר בבית הקברות סנהדריה שבירושלים.

תלמידיו
-------

* הרב יעקב מוצפי
* הרב יהודה צדקה, בן אחיו
* הרב סלמאן מוצפי
* הרב הראשי יצחק נסים
* הרב הראשי מרדכי אליהו, נכד אחיו
* הרב יהושע משה מחבר ״קץ הימין״ ורב העיר גבעתיים

חיבוריו
-------

* **מקיץ נרדמים** - מוסר
* **צדקה ומשפט** - שו״ת

קישורים חיצוניים
----------------

* **מקיץ נרדמים**, באתר היברובוקס
* ר׳ צדקה חוצין השני, באתר MyTzadik
* צדקה חוצין, באתר "החכם היומי"
* צדקה בן משה חוצין (1874-1961), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007296484505171
* ISNI: 0000 0001 1648 2233
* LCCN: nr2005016646
* VIAF: 56566914
* WorldCat: lccn-nr2005016646

 |
**אברם ארונוביץ' סלוצקי** (ברוסית: **Абра́м Аро́нович Слу́цкий**;‏ יולי 1898 – 17 בפברואר 1938) היה קצין יהודי בכיר במודיעין הסובייטי, אשר פעל באירופה בשנות ה-30. היה אחראי על יחידות החיסול שהפעיל הנ.ק.וו.ד במערב אירופה נגד מתנגדי המשטר הסובייטי. בשנים 1935–1938 היה ראש אגף הביון בנ.ק.וו.ד..

ביוגרפיה
--------

אברהם סלוצקי נולד במשפחה יהודית בכפר פאראפייבקה שבמחוז צ'רניהיב, (אז בתחומי האימפריה הרוסית, כיום באוקראינה). אביו היה נהג קטר ובמסגרת תפקידו נדדה המשפחה בחלקים שונים של האימפריה, עד שהתיישבה בסופו של דבר בעיר אנדיז'ן שבאסיה התיכונה.
לאחר סיום בית הספר, עבד אברהם סלוצקי במפעל כותנה בעיר. בשנת 1916 גויס לצבא הרוסי ונשלח להילחם בחזית הרומנית. לאחר המהפכה הבולשביקית ערק מן הצבא וחזר לאנדיז'ן, שם הצטרף לארגון הקומוניסטים המקומי. בשנת 1918 התנדב לצבא האדום ולחם במהלך מלחמת האזרחים. בשנת 1920 גויס לצ'ה קה, שם התקדם מהר מאוד בסולם התפקידים. הוא שירת בהתחלה במה שנקרא "המחלקה הכלכלית" – יחידה שעסקה בריגול תעשייתי. הוא תכנן והוציא לפועל כמה מבצעים, בהם נגנבו טכנולוגיות מתקדמות מארצות המערב והועברו לברית המועצות.
בשנת 1929 הועבר לאגף ביון חוץ ומונה לסגן מנהל האגף. בשנים 1931 – 1933 שהה סלוצקי במערב אירופה ובארצות הברית, שם תחת כיסוי של עובד בנציגויות סובייטיות גייס סוכנים ובאופן אישי ניהל כמה מבצעיים חשאיים של הנ.ק.ו.ד.. בשנת 1935 קודם לתפקיד מנהל האגף לביון חוץ.

בתקופה בה ניהל סלוצקי את האגף הוא עסק בעיקר במעקב, איתור וחיסול מתנגדי השלטון הסובייטי (בעיקר גולים לבנים וטרוצקיסטים) במערב אירופה ובחבלה בפעילויות של ארגונים אנטי-סובייטים.
בין הפעולות שבוצעו על ידי סוכניו של סלוצקי היו:

* חטיפתו והבאתו לברית המועצות של יבגני מילר, גנרל לשעבר בצבא הלבן וראש ארגון צבאי של גולים לבנים בצרפת
* גנבת ארכיונו של לאון טרוצקי בפריז
* התנקשות בחייו של איגנצי רייס (קצין נ.ק.ו.ד. שערק למערב)
* התנקשות בחייהם של כמה טרוצקיסטים ופעילים אנטי-סטליניסטים בספרד, במהלך מלחמת האזרחים

בנוסף לחיסולים הצליחו סוכניו של סלוצקי (ארנולד דויטץ' ותיאודור מאלי) לגייס קבוצה של אנשי מודיעין ושירות החוץ בבריטניה לפעול בשירות המודיעין הסובייטי - רשת קיימברידג' המפורסמת.

סלוצקי היה אחד החוקרים הראשיים בפרשה שהובילה למשפט מוסקבה הראשון ולהוצאתם להורג אחריו של גריגורי זינובייב ולב קמנייב באוגוסט 1936, אירוע שהיווה ציון דרך בטיהורים הגדולים של סטלין.

בספטמבר 1936 הוחלף ראש הנ.ק.ו.ד. גנריך יגודה בניקולאי יז'וב. יחד עם יגודה הועברו מתפקידם רבים מראשי האגפים אשר מונו לתפקידם בתקופת כהונתו של יגודה. תוך זמן קצר הם נאסרו, נשפטו ורובם הוצאו להורג. לעומתם, סלוצקי נשאר בתפקידו, אף על פי שהיה מקורב ליגודה ולמרות שחלק מעמיתיו העידו נגדו במהלך חקירתם. אחת הסיבות לכך הייתה חששו של יז'וב כי מעצרו של סלוצקי יכול היה לגרום לסוכניו במערב לערוק.

מותו
----

לפי הגרסה הרשמית, ב-17 בפברואר 1938 נפטר אברהם סלוצקי במשרדו בלוביאנקה מהתקף לב. נערכה לו הלוויה רשמית הוא נטמן בבית העלמין נובודוויצ'יה.

קיימות שתי גרסאות לא-רשמיות באשר לנסיבות מותו:

* אלכסנדר אורלוב, קצין נ.ק.ו.ד. שערק למערב, כתב בספרו "Secret History of Stalin's Crimes", כי סלוצקי מת לאחר שאכל עוגיות מורעלות במשרדו של מיכאיל פרינובסקי, סגנו של יז'וב.
* לפי גרסה אחרת, מיכאיל אליוחין, ראש מחלקת ההאזנות (אשר במהלך הטיהורים הגדולים נאסר והוצא להורג), סיפר בחקירתו כי פרינובסקי הזמין את סלוצקי למשרדו, שם אחד מעוזריו הרדים אותו בכלורופורם ולאחר מכן הזריק לו רעל.
**יעקב (יענק'לה) מנדל** (נולד ב-23 בנובמבר 1952) הוא עיתונאי ואיש טלוויזיה ישראלי, שימש משנת 2002 עד 2021 כיושב ראש איגוד אמני ישראל.

ביוגרפיה
--------

מנדל שירת בצוות הווי צנחנים. ב-1972 התאחד ההרכב עם להקת פיקוד המרכז. לאחר שחרורו עבד מנדל בעיריית תל אביב במשך 28 שנים, שם הקים את מדור המופעים ועמד בראש אגף התרבות של העירייה. בשנת 2002 מונה לתפקיד יושב ראש אמ"י לאחר פרישתו של חנן יובל.

במשך שנים הנחה מנדל בערוץ 33 את התוכנית "הלילה יענקל'ה לאן?", בה אירח אמנים מתחומים שונים. כמו כן, הגיש את התוכנית "חולה ירח" ששודרה ברשת ב' במוצאי שבת, וכן הנחה בטלוויזיה החינוכית את התוכנית "שם נולדתי", שבה התארח אצל אנשי רוח ומוזיקאים מעדות ישראל השונות. בין המשתתפים בתוכנית היו: גברי בנאי, אילון בן יוסף, ישראל אהרוני, רבקה מיכאלי, דין דין אביב, זאב רווח וענת עצמון.
בשנים 2014-2012 הנחה מנדל לצד אירית דקל את תוכנית האירוח "נפגשים בשישי עם יענקל'ה ואירית" ששודרה בימי שישי בערוץ 1. 

מנדל נשוי לזמרת דורית ראובני, ולהם שלושה ילדים, טל מנדל (מפיק), אסי ומור (זמרת).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יעקב מנדל** בוויקישיתוף
* יענק'לה מנדל, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* בועז גריילסמר, עלילות יענק'לה בערוץ 33, באתר nrg‏, 29 באוגוסט 2004

הערות שוליים
------------

1. ↑  לי-אור אברבך, ‏רשות השידור ביטלה את תוכניתו של יענקל'ה מנדל, באתר גלובס, 11 במרץ 2014
**אסתר סולאי-לוי** (14 במאי 1936 - 31 במרץ 2012) הייתה מתרגמת, פעילת תרבות ועורכת ספרות ישראלית.

ביוגרפיה
--------

סולאי-לוי נולדה בשנת 1936 למשפחה יהודית במקסיקו סיטי וקיבלה את השכלתה היסודית והתיכונית ב"יידישע שול אין מקסיקו".

בשנת 1951 נסעה סולאי-לוי לישראל עם עליית הנוער והמשיכה את לימודיה במוסד נווה הדסה ליד נתניה.

בתום שנת הכשרה בישראל, שבה סולאי-לוי למקסיקו ובין השנים 1953 ל-1955, במקביל לסיום לימודיה, הצטרפה לסגל ההוראה בבית הספר בו למדה ועסקה בהוראת המקצועות עברית, יידיש, לשון, ספרות עברית ותנ"ך.

בשנת 1955 זכתה סולאי-לוי במלגה של קרן סוראסקי ללימודים באוניברסיטה העברית בתחומי הלשון, המקרא והספרות העברית ובסוף שנה זו עלתה לישראל והתגוררה בירושלים.

עוד בתקופת לימודיה באוניברסיטה העברית, החלה סולאי-לוי לעבוד במכון ליחסי תרבות ישראל איברו-אמריקה, ספרד ופורטוגל. במסגרת עבודתה זו, טיפלה במשך כעשור בפעילות הבינלאומית של המכון ובטיפוח קשרים עם חברי הסגל הדיפלומטי מארצות אמריקה הלטינית, ספרד ופורטוגל. כמו כן, עסקה סולאי-לוי בפעילות תרבותית של המכון ובין היתר, בארגון קבלות פנים וטקסים לסופרים, משוררים, ציירים ומוזיקאים מאותן ארצות וזאת בשיתוף פעולה עם שרת החוץ, גולדה מאיר, ועם מחלקת דרום אמריקה במשרד החוץ.

עם נישואיה בשנת 1964 לכלכלן בנימין לוי, עברה לגור באשדוד, בה מונה בעלה לתפקיד כלכלן הנמל החדש. במקביל להקמת משפחתה, עסקה סולאי-לוי בהוראת עברית לעולים באולפן והמשיכה בפעילותה כמתרגמת ספרות מעברית לספרדית ולהפך.

בשנת 1972 שבה סולאי-לוי עם משפחתה לגור בירושלים והמשיכה בעבודתה כמתרגמת.

ב-1991 מונתה סולאי-לוי לתפקיד מנהלת המהדורה הספרדית של כתב העת הספרותי "אריאל" והייתה האחראית על עריכת תרגומי יצירותיהם של סופרים ומשוררים עבריים רבים מעברית לספרדית. כמו כן, התפרסמה בתרגומיה לכתבים בשירה ובסיפורת של כמה מטובי היוצרים בשפה הספרדית, בראש ובראשונה הודות לתרגומיה מיצירותיהם של הסופרת המקסיקנית רוסריו קסטיאנוס והמשורר בן ארצה אוקטביו פס.

ב-1994 זכתה סולאי-לוי בפרס שרת המדע והאמנויות למתרגמים מהשפה הספרדית, שהוענק לה על ידי השרה, שולמית אלוני.

סולאי-לוי נפטרה ב-31 במרץ 2012, בירושלים. הותירה אחריה בעל ושלושה ילדים.

תרגומיה שראו אור כספרים שלמים
-----------------------------

* גשר של נייר מאת מרים ילן-שטקליס, Puente de papel, הוצאת ישראטייפסט, 1977.
* אבן שמש מתוך מסכות מקסיקניות מאת אוקטביו פס, הספר תורגם בידי אסתר סולאי לוי ודוד הרדין, כתר הוצאה לאור, 1977.
* העורקים הפתוחים של אמריקה הלטינית מאת אדוארדו גליאנו, ספרי מפרש, 1990.
* אתה אינך שירה מאת רוסריו קסטיאנוס, הוצאת כרמל, 1994.
* האנוס מאת מרקוס אגיניס, ספריית פועלים, 1999.

קישורים חיצוניים
----------------

* אסתר סולאי-לוי, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007305495505171

 |
**ארטורס קרישיאניס קרינש** (בלטבית: **Arturs Krišjānis Kariņš**;‏ נולד ב-13 בדצמבר 1964) הוא פוליטיקאי לטבי שמכהן כשר החוץ של לטביה מ-2023. כיהן ראש ממשלת לטביה בין השנים 2019–2023.

ביוגרפיה
--------

נולד בוילמינגטון, דלאוור, ארצות הברית, לאחר שהוריו עזבו את לטביה עקב הכיבוש הסובייטי (אנ'). בצעירותו היה פעיל בקהילת הלטבים האמריקאים.

לאחר שסיים תואר בבלשנות באוניברסיטת פנסילבניה, בשנת 1997 היגר קרינש ללטביה ועסק בתעשיית המזון הקפוא. בשנת 2002 היה ממייסדי מפלגת העידן החדש (אנ'), אשר בשנת 2011 מוזגה יחד עם מפלגות נוספות למפלגת האיחוד החדש (אנ').

קרינש כיהן כחבר פרלמנט, שר הכלכלה וחבר בפרלמנט האירופי. בשנת 2018 נבחר על ידי מפלגתו כמועמד לתפקיד ראש ממשלת לטביה במסגרת הבחירות הכלליות. בתום הבחירות, לאחר שמספר מועמדים לא הצליחו להקים ממשלה, הטיל הנשיא ריימונדס ויוניס בינואר 2019 את הרכבת הממשלה על קרינש, ואכן קרינש התקבל כמועמד פשרה מטעם המפלגות.

בינואר 2019 נכנס קרינש לתפקידו באופן רשמי. באפריל 2019 הוגשה הצעת אי אמון בממשלה שנפלה ברוב של 33–58.

ב-2023 התפטר מתפקידו והוחלף על ידי אוויקה סיליניה. הוא מונה לשר החוץ בממשלתה החדשה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארטורס קרישיאניס קרינש** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ארטורס קרישיאניס קרינש (בלטבית)
* ארטורס קרישיאניס קרינש, ברשת החברתית פייסבוק

* ארטורס קרישיאניס קרינש, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Precise shape of proposed new Latvian government revealed". *LSM* (באנגלית). 2023-09-13. נבדק ב-2023-09-26.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* CiNii: DA11065802
* GND: 1176082655
* LNB: 000198082
* VIAF: 306294875
* WorldCat: viaf-306294875

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בכלי הקשה בעל צליל הדומה לפעמון. אם התכוונתם לכלי מקלדת גדול המנגן במגדל פעמונים, ונקרא לעיתים 'גלוקנשפיל', ראו קריון.
גלוקנשפיל
 מוזיקאים בתלבושות במרדי גרא בניו אורלינס 2003. גלוקנשפיל נראה משמאל וסוזאפון ברקע מימין
**גלוקנשפיל** (בעברית: **פַּעֲמוֹנָה**, בגרמנית: **Glockenspiel**, ובתרגום חופשי: מערכת פעמונים) הוא כלי נגינה ממשפחת כלי ההקשה בעל צליל נקי דמוי צלצול פעמון. הגלוקנשפיל הוא סוג של **מטאלופון**.

בתזמורת מוכרים שני סוגי גלוקנשפיל: סוג אחד שמנגנים בו בשני פטישוני עץ (בעלי ראש עור או לבד) וסוג אחר שמחובר למקלדת הדומה למקלדת פסנתר.

הסוג הראשון דומה לקסילופון בכך שגם הוא מורכב ממוטות באורך מסוים (המכוונים להשמיע צליל כשמקישים עליהם) בסידור דומה לזה של פסנתר. בקסילופון המוטות עשויים עץ, בעוד שבגלוקנשפיל המוטות עשויים ממתכת. הגלוקנשפיל קטן יותר ומשמיע צליל גבוה יותר. כאשר הוא מנוגן בתזמורת צועדת משתמשים לעיתים במנשא נייד שבו המוטות מסודרים בצורה אנכית. כאשר משתמשים בכלי בתזמורת בדרך כלל מונחים המוטות בצורה אופקית.

מנעד הגלוקנשפיל מוגבל, והוא מנגן רק צלילים גבוהים, ובדרך כלל מכיל שתיים וחצי אוקטבות עד שלוש. בפרטיטורה מופיעים התווים לגלוקנשפיל בשתי אוקטבות נמוך יותר מאשר בפועל.

גאורג פרידריך הנדל כתב לגלוקנשפיל בכמה מן האורטוריות שלו (בין השאר ב**שאול** וב-L'Allegro, il Penseroso ed il Moderato). מוצרט השתמש בגלוקנשפיל באופרה "חליל הקסם". בשני המקרים מדובר בכלי המקלדת. בביצועים שאינם בכלי התקופה מחליפים לרוב את הגלוקנשפיל בצ'לסטה. במוזיקה מודרנית יותר הגלוקנשפיל מנגן בשיר "No Surprises" באלבום "OK Computer" של להקת "רדיוהד" ובשיר "Redbone" באלבום "Awaken, My Love!" של הראפר צ'ילדיש גמבינו. כמו כן בשנת 1975 זכה השיר Ding a Dong בייצוג הולנד בתחרות האירוויזיון, בשיר זה קטע המעבר המוביל מנוגן בגלוקנשפיל.

ראו גם
------

* קסילופון
* מרימבה
* ויברפון
* קריון

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **גלוקנשפיל** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **פעמונה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **גלוקנשפיל** |

* גלוקנשפיל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  פַּעֲמוֹנָה במילון מוזיקה (תשט"ו), באתר האקדמיה ללשון העברית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4021295-6
* MusicBrainz: 340b8043-e3c4-443e-afb8-7fce24fe0ce4
* NARA: 10645896

 |
**צירוף ליניארי** הוא סכום של מספר **סופי** של וקטורים שכל אחד מהם מוכפל בסקלר. בגלל סגירותו של המרחב הווקטורי ביחס לחיבור וכפל בסקלר, הצירוף הליניארי אף הוא וקטור השייך לאותו מרחב וקטורי. 

בהינתן קבוצה מתאימה של וקטורים - קבוצה פורשת - ניתן לכתוב כל וקטור במרחב כצירוף ליניארי של איברים מתוך הקבוצה.

מבחינה פורמלית, צירוף ליניארי מוגדר כך. בהינתן סדרה {\displaystyle \,v\_{1},v\_{2},...v\_{k}} של וקטורים במרחב, וסדרה {\displaystyle \,\alpha \_{1},\alpha \_{2},...\alpha \_{k}} של סקלרים, נקרא לביטוי:{\displaystyle \,\alpha \_{1}v\_{1}+\alpha \_{2}v\_{2}+...+\alpha \_{k}v\_{k}} צירוף ליניארי של הווקטורים. או בקיצור: {\displaystyle \sum \_{i=1}^{k}\alpha \_{i}v\_{i}}.

קבוצה זו תהיה תלויה ליניארית אם קיים בה וקטור שהוא צירוף ליניארי של וקטורים אחרים מהקבוצה. או באופן שקול, קבוצה היא תלויה ליניארית אם קיים צירוף ליניארי לא טריוויאלי של איבריה (לא כל הסקלרים אפס) ששווה לווקטור האפס. אם קיים רק הצירוף הליניארי הטריוויאלי, הקבוצה בלתי תלויה ליניארית.

בהתאם לכך וקטור האפס יהיה תמיד צירוף ליניארי של כל קבוצת וקטורים, וכשהוא יינתן בתוך קבוצה אזי הקבוצה תהיה תלויה ליניארית.

ראו גם
------

* צירוף אפיני

| נושאים באלגברה ליניארית |
| --- |
| מושגי יסוד | שדה • מרחב וקטורי • משוואה ליניארית • מערכת משוואות ליניאריות • העתקה ליניארית • מטריצה |
| וקטורים | תלות ליניארית • צירוף ליניארי • קבוצה פורשת • בסיס • קואורדינטות |
| מטריצות | כפל מטריצות • שחלוף • דטרמיננטה • דרגה • עקבה • מטריצה מצורפת • מטריצת מעבר • מטריצה משולשית • דמיון מטריצות • ערך עצמי • פולינום אופייני • לכסון מטריצות • צורת ז'ורדן |
| העתקות | העתקה ליניארית • קואורדינטות • מטריצה מייצגת • גרעין (אלגברה) • אנדומורפיזם • איזומורפיזם • העתקה אפינית • העתקה פרויקטיבית |
| מרחבי מכפלה פנימית | מכפלה סקלרית • מכפלה וקטורית • אורתוגונליות • מטריצה סימטרית • אופרטור הרמיטי • אופרטור אוניטרי • טרנספורמציה נורמלית |
| תבניות | תבנית ביליניארית • תבנית סימטרית • תבנית הרמיטית • תבנית סימפלקטית • חפיפת מטריצות • משפט סילבסטר • תבנית מולטי-ליניארית אנטי-סימטרית • אוריינטציה • צפיפות • טנזור |

קישורים חיצוניים
----------------

* צירוף ליניארי, באתר MathWorld (באנגלית)
הרב **נפתלי יעקב הכהן** (י"ט בתשרי תרמ"ה, 8 באוקטובר 1884 - ט"ו בכסלו תשל"ב, 3 בדצמבר 1971) היה דיין בעיר קירליבאבא שבבוקובינה, רב וראש ישיבה בעיר מיהאיפאלווא (יי') שבהונגריה. ידוע בשל חיבוריו "אוצר הגדולים אלופי יעקב" ו"סבר נפתלי".

ביוגרפיה
--------

נולד בעיירה נאנאש בהונגריה למשה וחיה פארל כהן. היה תלמידו של הרב משה גרינוולד בעל "ערוגות הבושם". בגיל 18 הוסמך לרבנות ולדיינות על ידי רבותיו וכן על ידי הרב משולם ראטה מחבר הספר "קול מבשר". באותה שנה נישא לשרה טוייבא בת הרב חיים דב וורצברגר, מצאצאי רבי יצחק חיות מפראג, הט"ז, התוספות יום טוב. לאחר נישואיו התמנה לדיין ומורה הוראה בעיירה קירליבאבא שבבוקובינה.

ב-1941 הוגלה לטרנסניסטריה, שם שהה בגטו במשך שלוש שנים. לאחר מלחמת העולם השנייה עבר לעיר ממיהאיפאלווא (יי') שבהונגריה, ושרידי הקהילה בחרו בו כרב הקהילה. במהאיפלאלווא הקים בית דין להתיר עגונות ששרדו ממחנות ההשמדה, לצורך זה היה בקשר עם הרב יצחק יעקב וייס בעל "מנחת יצחק" וכן עם גדולי הרבנים. כמו כן הקים ישיבה לבחורים ששרדו את השואה.

בשנת תש"ח עלה לארץ ישראל והתיישב בחיפה. שם החל באיסוף חומר לתולדות גדולי ישראל שלאחר חתימת התלמוד ועד לדור השולחן ערוך, תקופה של כאלף שנה. תוך ארבע שנים עלה בידו להכין לדפוס את ספרו בן תשעת החלקים, בשם "אוצר הגדולים אלופי יעקב", הכולל תולדות גדולי ישראל מתקופת הגאונים הראשונים, משנת דש"ן חתימת התלמוד, (590 לספירה) עד שנת הש"ן (1590 לספירה), נדפס בשנת תשכ"ז.

נפטר בט"ו בכסלו שנת תשל"ב (1971) בגיל 87 ונטמן בבית הקברות שומרי שבת בבני ברק.

מספריו ומאמריו
--------------

* אוצר הגדולים אלופי יעקב תשעה חלקים
* סבר נפתלי – פירושים על פרשות השבוע ומועדים
* דרשות והדרנים על סיומי הש"ס ומשניות
* אגרות ומכתבים עם גדולי הרבנים והאדמו"רים בהם חידושי תורה ודרושים
* **קונטרס סבר נפתלי** : מאמר קנה בינה: בו מבואר שמעתתא דקנין בעי כוונה / מאת רבי נפתלי יעקב הכהן ; יו"ל מכתי"ק / הרב ע. בן זאב. מכון סבר נתפלי להוצאת ספרי כקש"ת הגה"צ רבי נפתלי יעקב הכהן זצללה"ה, תשע"ב.
* **ספר סבר נפתלי על התורה** / אשר השאיר אחריו רבינו נפתלי יעקב הכהן. [בני ברק] : מכון סבר נפתלי, תשפ"א. כולל תולדות המחבר בסוף חלק ד.

לקריאה נוספת
------------

* סבר נפתלי תולדות המחבר
* חכמי טרנסלווניה
* ספר תולדות יהודי מארמארוש
* חכמי ורבני רומניה ובוקובינה, בין שתי מלחמות העולם

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007311533805171
* GND: 1053420676
* ISNI: 0000 0004 0226 4640
* LCCN: n2022008391
* NTA: 262001829
* VIAF: 297738770
* WorldCat: viaf-297738770

 |
**מאיץ תקשורת** הוא רכיב ברשתות מחשבים המיועד לשיפור קצב העברת נתונים על גבי בין מקטעים שונים של הרשת. לשם שיפור קצב העברת הנתונים המאיץ דוחס את הנתונים המיועדים להעברה, ובמקרים מסוימים אף מתערב בפעולת פרוטוקולי התקשורת עצמם.

אפשרויות שימוש (תצורות)
-----------------------

### תצורת ON-PATH

קישור בין שני מאיצים בעת המעבר מהרשת המקומית LAN לרשת WAN.  

המאיץ דוחס מידע שמתקבל מרשת LAN אחת, מעביר את המידע הדחוס לכיוון ה-WAN. משם מגיע לרכיב המרוחק שפותח את המידע ומעבירו לתחנת הקצה המיועדת:

1. תחנת קצה שיושבת ב- LAN 1 שולחת את הנתונים לתחנת קצה ב-LAN 2. הנתונים מגיעים למאיץ התקשורת ונדחסים.
2. המאיץ משדר את הנתונים הדחוסים על גבי ה- WAN ל- LAN 2. שם עומד מאיץ נוסף שיודע לפתוח את הנתונים הדחוסים.
3. תחנת קצה ב-LAN 2 מקבלת את הנתונים שנשלחו.

### תצורת ON-LAN

מאיץ תקשורת ב-LAN1 הוא בתצורת ON-LAN, והמאיץ ב-WAN הוא בתצורת ON-PATH
המאיץ יושב בתוך רשת ה LAN, כמתואר בצידו הימני של השרטוט.   

הבעיה בתצורה כזו היא שהנתונים מופנים לשער ברירת המחדל (default getaway) של ציוד תקשורת אחר, כגון נתב, ולא למאיץ. במקרים כאלה יש מספר פתרונות:

* שימוש בפרוטוקול RIP injection, שגורם לנתב להחזיר את כתובות ה-IP למאיץ וממנו החוצה לרשת ה- WAN.
* שימוש בפרוטוקול HSRP/VRRP, גיבוי בין המאיץ לבין לציוד תקשורת אחר על ידי הקצאת אותה כתובת IP וירטואלית.
* שינוי כתובת שער ברירת המחדל (default getaway) בתחנת הקצה לכתובת של המאיץ.

תצורת ON-LAN תבוצע לרוב בתוך סניף ראשי של חברה, מאחר שהרבה סניפים מקושרים אחד לשני דרך הסניף הראשי. ומרבית השירותים ניתנים לסניפים דרך הסניף הראשי. דוגמת שימוש, סניף של בנק, כאשר לקוח מגיע, הבנקאי צריך למשוך את נתוני הלקוח מתוך מחשב ראשי שמכיל בתוכו את המידע של כל הלקוחות שיושב בסניף הראשי.

התרומה העיקרית של המאיץ היא בניצול רוחב פס יעיל של רשת ה-WAN. על ידי דחיסת מידע ואלגוריתמים נוספים, ניתן להעביר אפליקציות שונות הדורשות יותר רוחב פס ולמנוע איטיות ברשת. המאיץ יכול לעבוד עם סוגים שונים של ציוד רשת אחר, כגון נתבים ומתגים.

מאיץ TCP
--------

פרוטוקול TCP מנסה להתאים את קצב העברת הנתונים למצב הרשת. בגלל אופן המימוש של פרוטוקול ה-TCP ישנם מצבים שבהם תיגרם ירידה בביצועי הפרוטוקול, אף על פי שהיא אינה מחויבת המציאות (לדוגמה, רשת עם השהייה גבוהה). מאיץ TCP מהווה חוצץ שמסיים את קשר ה-TCP בתוך הרשת המקומית (בעלת הביצועים המהירים), ומעביר את הנתונים למאיץ TCP שני שממוקם מעבר לרשת עם ביצועים פחות טובים. המאיץ השני מדמה למחשב היעד קשר TCP שכאילו מתחיל במחשב המקור. המאיצים אחראים לאגור את חבילות ה-TCP שנשלחות, ואחראים לנהל ביניהם מנגנון שמוודא העברה מוצלחת של החבילות.

ראו גם
------

* Transmission Control Protocol

הערות שוליים
------------

1. ↑  VRRP – Virtual Redundancy Router Protocol,   
HSRP – Hot Standby Router Protocol
**תאונת הדרכים סמוך לים המלח** התרחשה ב-30 באוקטובר 2018 בכביש 90, ובה נהרגו שמונת בני משפחת עטר – ההורים וששת ילדיהם, תושבי פסגות.

התאונה
------

ב-30 באוקטובר 2018 בצהריים נהג יריב עטר, אבי משפחת עטר, במכונית רנו לוגן בכביש 90 מצפון לדרום. באותו זמן נהג לורן אנקרי בג'יפ מסוג טויוטה לנד קרוזר מדרום לצפון, בסופו של בילוי משפחתי במלון בים המלח יחד עם אשתו ובתו, כשבגופו החומר הפעיל המצוי בקנאביס שאותו צרך ערב קודם לכן במטרה להקל על הכאבים מהם סבל. הכביש באזור זה הוא כביש בין-עירוני דו-סיטרי בעל נתיב אחד בכל כיוון נסיעה, כשקו הפרדה מקווקו מפריד בין הנתיבים. בקילומטר ה-216 של כביש 90, בין מצדה לעין בוקק, יצא אנקרי לעקיפה של מכונית שברולט קרוז שנסעה לפניו, ולשם כך עבר עם הג'יפ לנתיב הנסיעה הנגדי, שבו נסעה משפחת עטר. כתוצאה מכך התנגשה חזית צד ימין של הג'יפ בחזית צד ימין של הרנו. כתוצאה מהתאונה, בסמוך לאחר ההתנגשות, רכב הרנו החל לבעור. אנקרי ואנשים נוספים ניסו לחלץ את בני המשפחה מהרנו הבוער, אך לא הצליחו בכך מחמת עוצמת הלהבות.

שמונת בני משפחת עטר נספו בתאונה והובאו לקבורה בבית העלמין בנתניה, עיר מגורי אמו של יריב עטר. אשתו ובתו של אנקרי נחבלו ופונו במסוק לבית חולים.

לאחר התאונה
-----------

הנהג הפוגע, לורן אנקרי, הורשע בבית המשפט המחוזי בבאר שבע בשמונה עבירות של הריגה ובעקיפה בדרך לא פנויה. בקביעת העונש התחשב בית המשפט בעברו התעבורתי של אנקרי, שכלל 22 הרשעות, 14 מתוכן בעבירות של נהיגה במהירות מופרזת ועבירות מסכנות חיים נוספות. אנקרי נדון לעשר שנות מאסר, שישה חודשי מאסר על תנאי ועוד 18 חודשי מאסר על תנאי, ופסילת רישיון הנהיגה שלו ל-22 שנים. בנוסף חויב לשלם פיצוי בסך 150,000 ש"ח לקרובי משפחה של הרוגי התאונה. אנקרי ערער על גזר הדין לבית המשפט העליון וערעורו נדחה.

הנצחה
-----

כאשר ישיבת הר ברכה הקימה מסלול לימוד יומי של הספר פניני הלכה בשם 'הפנינה היומית' היא הקדישה את הלימוד לעילוי נשמתם של משפחת עטר שהיו מתומכי הישיבה.

קישורים חיצוניים
----------------

* אפרת פורשר, אסון בדרך לטיול: יריב ושושי נהרגו עם ששת ילדיהם בתאונה, באתר ישראל היום, 30 באוקטובר 2018
* שלומי דיאז, "אנשים מדהימים שנמחקו ברגע": שמונת בני משפחת עטר הובאו למנוחות, באתר ישראל היום, 31 באוקטובר 2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  ת"פ (ב"ש) 35300-11-18 מדינת ישראל נ' לורן אנקרי, ניתן ב-29 בינואר 2020
2. ↑  ע"פ 2014/20 לורן אנקרי נ' מדינת ישראל, ניתן ב־19 בינואר 2021
3. ↑  הפנינה היומית, באתר פניני הלכה
ספרו של בודנשץ, מהדורת 1748, בתצוגה במוזיאון היהודי בשווייץ (אנ')
**יוהאן כריסטוף גאורג בודנשץ** (בגרמנית: **Johann Christoph Georg Bodenschatz**; ‏25 במאי 1717 – 4 באוקטובר 1797) היה תאולוג פרוטסטנטי גרמני שהקדיש את חייו להיסטוריה של עם ישראל ולתיאורי חיי היהודים וטקסיהם כפי שהם משתקפים במקרא.

מלבד דגמים של תיבת נח ושל המשכן במדבר שיצר בודנשץ, יצירתו החשובה היא "Kirchliche Verfassung der heutigen Juden" (בתרגום חופשי: החוקים הכנסייתיים של היהודים בזמננו) כוללת תיאורים מילוליים ומאוירים של הטקס היהודי כפי שנהג בפועל במרכז גרמניה במחצית הראשונה של המאה ה-18. התחריטים בספרו, מקוריים ברובם וחלקם שימשו מאוחר יותר גם את מדפיסי ה-Jewish Encyclopedia.

קישורים חיצוניים
----------------

* ג'וזף ג'ייקובס וקרופורד האוול טוי, ‏בודנשץ, יוהאן כריסטיאן גאורג, במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 11621595X
* ISNI: 0000 0000 1384 0480
* NKC: jo2016929045
* NTA: 069869480
* VIAF: 37661282
* WorldCat: viaf-37661282

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"גאורג בודנשץ"**.
**יאניס אנסטיס** (ביוונית: **Γιάννης Ανέστης**; נולד ב- 9 במרץ 1991) הוא כדורגלן יווני המשחק בעמדת השוער בקרמיוסיטה מליגת העל הקפריסאית.

קריירה
------

אנסטיס נולד בכלקיס והחל לשחק במחלקת הנוער של פאניוניוס. הופעתו הראשונה בסגל הקבוצה הבוגרת הייתה ב-21 באפריל 2013 במשחק נגד אולימפיאקוס באצטדיון קאראיסקאקיס, בו נוצחה קבוצתו 1–2.

ב-23 בינואר 2014 חתם בא.א.ק. אתונה לחוזה של ארבע שנים. הוא שיחק כשוער הראשון של המועדון בעונת 2014/2015 שהסתיימה בזכייה בליגה היוונית השנייה, ועלה עימם לליגת העל היוונית. בסוף אותה עונה החתימה א.א.ק. אתונה את השוער הוונצואלי, אלן בארוחה כשוער ראשון. ב-21 בדצמבר 2015 ערך אנסטיס את הופעת הבכורה שלו עם א.א.ק אתונה בליגה הראשונה ביוון לאחר שבארוחה נפצע.

בשל הפציעה של ואסיליוס בארקאס, התחיל אנסטיס את עונת 2017/2018 כשוערה הראשון של א.א.ק. אתונה, ונכלל בקבוצת השבוע של הליגה האירופית בעקבות הופעתו מול מילאן שהסתיימה ללא ספיגה (0–0). בתחילת דצמבר היו המחלוקות לגבי הארכת חוזהו בלתי ניתנים לגישור. ובעקבות כך לא שותף אנסטיס במשחקי הקבוצה, ובסוף העונה עזב את המועדון כשחקן חופשי.

ב-5 ביולי 2018 הגיע אנסטיס לישראל וחתם בהפועל באר שבע לשלוש עונות. במשחק מול דינמו זאגרב במוקדמות ליגת האלופות ביצע אנסטיס מספר טעויות קריטיות, שבגינן ספגה באר שבע שערים והובסה 0–5, וב-31 באוגוסט 2018 שוחרר מהקבוצה מבלי ששיחק בליגת העל.

ב-26 בנובמבר 2018 חתם אנסטיס לשנתיים בגטבורג מליגת העל השוודית.

תארים
-----

א.א.ק. אתונה
* אליפות (1): 2017/2018
* הגביע היווני (1): 2015/2016

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יאניס אנסטיס** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  יעקב זיו, ‏טעויות קשות, סכסוך מתוקשר וישיבה ביציע: הכירו את יאניס אנסטיס, באתר מעריב אונליין, 5 ביולי 2018
2. ↑  ליאב נחמני, השוער יאניס אנסטיס חתם ל-3 שנים בהפועל ב"ש, באתר ישראל היום, 5 ביולי 2018
**אשנטי גולד** (אנגלית: Ashanti Gold SC) היא קבוצת כדורגל מהעיר אובואסי שבגאנה.

היסטוריה
--------

המועדון הוקם בשנת 1978 על ידי קבוצת עובדים במפעל אשנטי גולדפילדס קורפוריישן. לאורך שנים ביקשו הפועלים מהנהלת המפעל לממן את הקבוצה אך זו סירבה פעם אחר פעם. ההנהלה המשיכה לא לממן את פעילות הקבוצה עד שבשנת 1984 הגיעה הקבוצה למעמד גמר הגביע הגאנאי, בו הפסידה. בעקבות ההישג המרשים החליטה ההנהלה לעזור בניהול הקבוצה והביאו מנהל לקבוצת מאנגליה כדי שיעזור לפתח אתהקבוצה ולהכשירה לרמות הגבוהות של הכדורגל הגאנאי והאפריקאי. בעקבות ההישג המרשים בגביע הועלת הקבוצה לליגה הגאנאית הבכירה, בה היא נשארה עד ימינו. במשך כעשור הקבוצה סבלה מבעיות ארגון וניהול כושל עד לשנת 1993 בה לקח את הקבוצה מנהל חדש, גם הוא אנגלי.

שנה לאחר השינוי בקבוצה זו סיימה במקום השלישי בליגה לאחר קבוצות הפאר הגאנאיות אסאנטה קוטוקו והארטס אוף אוק. לאחר העונה המוצלחת הזו שינתה ההנהלה את פניה לדירקטוריון של 13 חברים והקבוצה זכתה בעונה זו באליפות גאנה. הקבוצה זכתה גם בשנתיים הבאות לאחר מכן, דבר שהפך אותה לקבוצה הראשונה בגאנה שזוכה בשלוש אליפויות רצופות.

בעקבות ההצלחות בליגה השתתפה הקבוצה במפעלים האפריקאים, בליגת האלופות האפריקאית כאשר הקבוצה בעונת 1995 הגיעה לרבע גמר המפעל. שנה לאחר מכן, בעונת 1996, הגיעה הקבוצה רק לשמינית גמר המפעל. בשנת 1997 רשמה הקבוצה את הישגה הגדול ביותר באפריקה וסיימה כסגנית מחזיקת ליגת האלופות האפריקאית לאחר שניצחה בסיבוב הראשון של המפעל את קבוצת ג'וניור פרופשיונלס מליבריה ובסיבוב השני ניצחה את קבוצת אל הילאל מסודאן. בשלב הבתים של המפעל פגשה הקבוצה בקבוצת א-זמאלכ ממצרים, פרוביאריו ממוזמביק וקלאב אפריקן מתוניסיה כאשר היא מסיימת במקום הראשון עם מאזן של שלושה ניצחונות, תוצאת תיקו אחת ושני הפסדים ואז הגיעה לגמר, שבו הפסידה לראג'ה קזבלאנקה המרוקאית בפנדלים 5-4 לאחר ששני המשחקים נסתיימו בתיקו 1-1 מסכם.

מאז הזכייה בשלוש האליפויות הקבוצה לא שיחזרה הישג זה אך נשארו אחת הקבוצות המובילות בליגה הגאנאית הבכירה כאשר היא שולחת שחקנים לאירופה ואף לנבחרת גאנה.

תארים
-----

### בגאנה

* **אליפות הפרמייר ליג הגאנאי**

(4): 1993/94, 1994/95, 1995/96, 2015
* **הגביע הגאנאי**

(1): 1992/93
### באפריקה

* **סגנות ליגת האלופות האפריקאית**

(1): 1997

שחקנים מפורסמים
---------------

* ג'ורג' אוו
* אלפרד ארתור
* עמנואל אוסיי קופור
* נאסיר לאמין
* אייזק בואקייה
* סטפן באידו
* ליבריהליבריה אנטוני סלוטי לאפור
* ולנטיין אטם
* ווקאסו מובארק

קישורים חיצוניים
----------------

* 

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אשנטי גולד** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
**חסוס אולמו לוסאנו** (בספרדית: **Jesús Olmo Lozano**, נולד ב-24 בינואר 1985 בברצלונה שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי-קטלאני המשחק בעמדת הבלם. אולמו, שגדל במחלקת הנוער של בברצלונה, בילה במשך רוב הקריירה שלו בקבוצות מהליגה השנייה והשלישית בספרד.

קריירה
------

אולמו נולד וגדל בברצלונה, בירת קטלוניה שבספרד. בילדותו הצטרף למחלקת הנוער של ברצלונה, הקבוצה הבכירה באזור ומהבכירות שבכדורגל בספרד. ב-2004 החל לשחק בברצלונה ג', קבוצת המילואים השנייה של המועדון ושנה לאחר מכן החל לשחק בברצלונה אתלטיק, קבוצת המילואים הראשית של המועדון, שהייתה אז בליגה השלישית בספרד. ב-20 במאי 2006 ערך את הופעת הבכורה בקבוצה הבוגרת, כשפתח בהרכב במשחק הליגה האחרון לעונה, בו הפסידה ברצלונה 3–1 לאתלטיק בילבאו. ברצלונה זכתה בעונה זו באליפות ספרד, ובזכות ההופעה נרשם התואר לזכותו של אולמו. בקיץ שלאחר מכן השתתף בסבב משחקי הידידות של הקבוצה הבוגרת. ב-7 בינואר 2007 ערך את הופעתו השנייה והאחרונה במדי ברצלונה, כשנכנס כמחליף לקראת סיום המשחק נגד חטאפה, שהסתיים בתוצאת תיקו 1–1.

בעונת 2006/2007 ירדה ברצלונה ב' לליגה הרביעית, ולכן הושאל אולמו לראסינג פרול שמהליגה השנייה במהלך עונת 2007/2008. במהלך העונה פתח אולמו דרך קבע בהרכב הקבוצה, אך הוא לא הצליח למנוע את ירידתה לליגה השלישית בסוף העונה. כשתמה השאלתו, שוחרר אולמו מברצלונה, והוא חתם בשורות אלצ'ה, קבוצה נוספת מהליגה השנייה. לאחר שבעונתו הראשונה במועדון זכה לדקות משמעותיות, בעונה השנייה דעך מעמדו, ולכן בקיץ 2010 עזב את הקבוצה וחתם במדי פוארטויאנו שמהליגה השלישית. בפוארטיאנו שיחק במשך עונה בודדת, לפני שעבר לסבאדל הקטלאנית שמהליגה השנייה, שם שיחק במשך שלוש עונות.

ב-2014 הצטרף אולמו לראוס דפורטיו, קבוצה קטלאנית נוספת שהייתה באותם ימים בליגה השלישית. בעונת 2015/2016 עזר לקבוצה להעפיל לראשונה בתולדותיה לליגה השנייה לאחר שסיימה במקום הראשון בביתה וכן עברה בהצלחה את פלייאוף ההעפלה. אולמו נשאר עם הקבוצה בליגה השנייה, עד אשר נתקלה בקשיים כלכליים חמורים בעונת 2018/2019. בשל המצב הכלכלי החמור בו הייתה, בינואר 2019 הדיחה התאחדות הכדורגל הספרדית את ראוס ממערכת הליגות בספרד למשך שלוש שנים. זמן קצר לאחר מכן חתם אולמו באלצ'ה פעם נוספת. לקראת עונת 2019/20, חזר אולמו לסבאדל כשהוא מצטרף לשחקני עבר נוספים שחזרו למועדון.

תארים
-----

ברצלונה
* אליפות ספרד: 2005/2006

ראוס
* אליפות הליגה השלישית בספרד - בית 3: 2015/2016

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  C. E. Sabadell, Jesús Olmo, nou jugador del @CESabadell!, @CESabadell, ‏2019T5:23 (בקטלאנית)