**בית זלמן שוקן** (נקרא גם **וילה שוקן**) הוא מבנה ברחוב סמולנסקין 7 בשכונת רחביה בירושלים, שתוכנן על ידי האדריכל אריך מנדלסון עבור זלמן שוקן ומשפחתו והמשתרע על פני 5.75 דונם. בשנים 2013–2022 היה הבית חלק מהמתחם המאובטח של מעון ראש הממשלה.

היסטוריה
--------

בית זלמן שוקן הוקם בין השנים 1935–1939 כבית משפחתו של שלמה זלמן שוקן, ציוני משכיל ואיש עסקים מגרמניה, שעלה לארץ בשנת 1934, ונודע בעיקר בזכות הוצאת שוקן שהקים, ועיתון "הארץ" שרכש.

המבנה הוקם על פי תכנונו של האדריכל אריך מנדלסון, אחד האדריכלים החשובים במאה ה-20 ומאבות הסגנון הבינלאומי, אשר עיצב גם את רהיטיו ואת הגינה שבו, ובין השאר עיצב גם את מבנה ספריית שוקן, הסמוך.

הבית תוכנן בסגנון הבינלאומי וכלל מבנה מרכזי בן שתי קומות, ופרגולה בקומה השלישית. בכך מזכיר המבנה צורת אונייה האופיינית לסגנון. במבנה מרפסת קטנה בצורת חצי סהר - אף היא אלמנט האופייני לסגנון הבינלאומי בכלל ולמבנים שתכנון מנדלסון בפרט. בקומת הקרקע בתוך חצר פנימית הייתה בריכת שחייה ולידה פרגולה המהווה הד צורני לזו שנבנתה על הגג. מנדלסון הקפיד מאוד על פרופורציות הבית ובגמר הבנייה, כאשר ראה שאחד הקירות בלט ב-2.5 סנטימטר הרס אותו על חשבונו ובנה אותו מחדש.

הדרו של הבית המקורי ניכר בעיצוב הפנים. חדרי המבנה עוטרו ברצפות שיש בצבע חום בהיר שהובאו מן הכרמל ושיש ירוק שהובא מעמק הירדן. בגינת הבית תכנן מנדלסון מתקן מיוחד לצליית בשר. בבית שובצו חומרים ופרטי בנין שהובאו מגרמניה במסגרת הסכם העברה.

המבנה נחנך בשנת 1939 עת שנערכו בו קבלת פנים חגיגית לרגל פתיחת בית החולים הדסה הר הצופים. זלמן שוקן ומשפחתו גרו בבית שנה אחת בלבד, בטרם עזבו לארצות הברית.

בימי המנדט הושכרה הוילה למשך תקופה מסוימת לשלטונות הבריטים, ושוכנו בה מפקדים של הצבא הבריטי בישראל. בשנים 1946–1947 התגורר בבית הגנרל אוולין יו בארקר, המפקד הבריטי הצבאי שבארץ.

לאחר קום המדינה, ממשלת ישראל גילתה עניין בוילה המפוארת, במחשבה להפוך אותה למשכן נשיאי ישראל, וערכה משא ומתן עם משפחת שוקן, לרכישת הבית בסכום של 200,000 דולר. הרעיון נדחה על ידי רחל ינאית ונשיא המדינה יצחק בן-צבי שסירבו להתגורר בבית כה הדור, והעדיפו להישאר בביתם הצנוע, בדירת שני חדרים, בקומת הקרקע בבית דירות ברחוב אלחריזי, שבשכונת רחביה.

בשנת 1957, האקדמיה למוסיקה על שם רובין בירושלים רכשה את המבנה, והתאימה אותו לצרכיה לפי תוכניות של האדריכל יוסף קלרוין. בחזית הבניין נבנה אגף גדול בן שתי קומות שמסתיר את הבניין המקורי, וכן נבנתה קומה שלישית במבנה המרכזי, וכך שונתה לגמרי צורתה המקורית של וילה שוקן. המבנה המחודש נחנך ב-1958.

המבנה הוגדר כמבנה לשימור, והוא מתוחזק בהתאם לתוכנית שימור המבנים בירושלים. בשנת 1985 עברה האקדמיה למוסיקה ולמחול מבית שוקן אל קמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית.

לאחר פינוי הווילה על ידי האקדמיה, נמכר המבנה לקבוצת רוכשים בשם איגדה בע"מ הכוללת יהודים מאוסטריה, שווייץ ובלגיה יחד עם היזם הלל לייבוביץ'. הקבוצה ביקשה להרוס את הווילה ולהקים במקומה מגדל מגורים רב-קומות. אולם ב-2003 בוטלה התוכנית עקב התנגדות ועד פעולה שקם לצורך העניין, שכלל בין היתר את המועצה לשימור מבנים ואתרים, אדריכלים ותושבים במקום. באותה השנה הושכר המבנה לרשת החינוך "שובו" למשך שנה אחת, ולאחר מכן המבנה נותר נטוש.

בשנת 2004 הציעה המדינה לרכוש את הוילה מידי הבעלים הפרטיים, ולהשתמש בה לטובת גנזך המדינה. מנכ"ל משרד ראש הממשלה באותה עת, אביגדור יצחקי מסר ליזם הלל ליבוביץ הצע לרכוש את הוילה בתמורה ל-4.5 מיליון דולר. קבוצת הבעלים הפרטיים סירבה להצעה בטענה שהיא נמוכה מדי, ובשנת 2008 הציעה את המבנה למכירה ונקבה בתג מחיר של 12 מיליון דולר. ככל הידוע, המבנה נמצא בבעלות קבוצת המשקיעים הפרטית עד היום.

בשנת 2013 סופחה "וילה שוקן" למתחם המאובטח של מעון ראש הממשלה. המקום שופץ ונחסם למעבר ולכניסה. מאז, המבנה הוא חלק מהמתחם המאובטח של בית ראש הממשלה, ואיננו נגיש לציבור. רחוב סמולנסקין נחצה לשניים כשחציו הקרוב יותר לבית ראש הממשלה סגור לכניסה, מגודר ומאובטח.

בתקופה בה בנימין נתניהו היה ראש הממשלה, בית זלמן שוקן שימש אותו ואת משפחתו לצרכים שונים. כך למשל, בשנת 2013 שוכנה בו פמלייתו של נשיא רוסיה ולדימיר פוטין.

במהלך דיון בתביעת הדיבה של מני נפתלי נגד הליכוד ומקורביו של בנימין נתניהו, בבית משפט השלום בהרצליה, הציג יועץ ראש הממשלה לשעבר, ניר חפץ, תמונות של נתניהו ומקורביו מכונסים ב"וילה שוקן". עוד נטען בדיון כי המקום זכה לכינוי "החמ"ל נגד מני נפתלי".

ב-20 במרץ 2019, במהלך מערכת הבחירות לכנסת ה-21, נאם נתניהו בשידור חי מתוך הווילה, אודות פריצה אפשרית לטלפון הנייד של בני גנץ.

בחודש אפריל 2020 הגישה התנועה לטוהר המידות תלונה רשמית למשרד ראש הממשלה, על הנעשה בווילה שוקן, בתוספת בקשה לחשיפת כל המידע הרלוונטי, על פי חוק חופש המידע. בעקבות התלונה הורתה היועצת המשפטית למשרד ראש הממשלה שלומית ברנע פרגו על ביצוע ביקורת בווילה שוקן ובמתחם המאובטח כולו.

באוגוסט 2022 הוצא הבית ממתחם מעון ראש הממשלה.

לקריאה נוספת
------------

* א' רמון, **"דוקטור מול דוקטור גר" – שכונת רחביה בירושלים**, יד יצחק בן-צבי, ירושלים 1998
* דוד קרויאנקר, **טלביה, קטמון והמושבה היוונית**, כתר הוצאה לאור, 2002.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **בית זלמן שוקן** |

* מצגת פאוורפוינט מפורטת על בית זלמן שוקן באתר המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.
* ניר חסון, בעקבות המחאה הציבורית, תשומר וילה שוקן ברחביה, באתר הארץ, 23 באוקטובר 2009
* מרדכי נאור, עופר רגב, **100 מקומות שמורים**, הוצאת ספריית יהודה דקל - כרטא ירושלים - המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, 2010, עמ' 30
* נעמה ריבה, עיר שלא שומרה לה יחדיו: מי יציל את המבנים ההיסטוריים של ירושלים, באתר Xnet‏

הערות שוליים
------------

1. ↑  נחנכה האקדמיה למוסיקה עיש רובין, הארץ, 26 בספטמבר 1958
2. ↑  הצלת בית שוקן: ארבעה מאמרים ומכתבים, 17 באוגוסט 2003, באתר Archijob
3. ↑  על פי התוכנית לשימור מבנים בירושלים
4. ↑  הצלת בית שוקן: ארבעה מאמרים ומכתבים, 17 באוגוסט 2003, באתר Archijob
5. ↑  אסתר זנדברג, קרבות ברחוב סמולנסקין, באתר הארץ, 28 באוגוסט 2003
6. ↑  המדינה מציעה לקנות את וילה שוקן ב-4.5 מיליון ד', באתר גלובס, 25 בינואר 2004
7. ↑  רנית נחום-הלוי, וילה שוקן בי-ם מוצעת למכירה ב-12 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 9 בפברואר 2009
8. ↑  תני גולדשטיין, כך השתלט מעון ראש הממשלה על מבנה היסטורי השוכן לצידו, באתר זמן ישראל, 25 בנובמבר 2019
9. ↑  תני גולדשטיין, משרד ראש הממשלה סוף סוף שיחרר את וילה שוקן, באתר זמן ישראל, 31 באוגוסט 2022