רחוב יצחק בן וואליד על שם רבה של העיר טיטואן
רבי **יצחק בן וואליד** (מכונה **מהריב"ו** או **הנר המערבי**; 1777, תקל"ז - 9 בפברואר 1870, ט' באדר תר"ל) היה מקובל מגדולי רבני מרוקו, אב בית הדין ורבה של קהילת יהודי תטואן במשך כ-40 שנים. מחבר שו"ת "ויאמר יצחק".

קורות חייו
----------

נולד בשנת 1777 בעיר תטואן לרב שם טוב, בן למשפחת רבנים. נקרא על שם סבו רבי יצחק. עוד לפני שהגיע לגיל מצוות שקד על לימודי התורה.

בצעירותו התייתם מאביו והוא ומשפחתו חיו בדוחק רב. וכלכלת הבית הוטלה על אימו שעבדה ויגעה על הבאת לחם לביתה מרובה הילדים. באחד הימים כשעמדו על חרפת רעב נאלצה אימו למכור את הש"ס של אביו כדי לקנות לחם לילדיה הקטנים. רבי יצחק הצעיר שראה את עצבונה של אימו החליט לעשות כל שביכולתו כדי לקנות את הש"ס של אביו בחזרה וכך עשה, אסף פרוטה אחר פרוטה עד שהצליח להשיב לאימו את ספריו של אביו שנפטר.

בגיל 17 גילה בקיאות וידע רב בתורה ובהלכה. בגיל 18 נשא לאישה בת למשפחת רבנים אשר ילדה את בנו הבכור, אולם תוך זמן קצר נפטרה והותירה אותו עם בנו הקטן. לאחר מספר שנים נשא לאישה את שמחה ביתו של רבי וידאל ביבאס - לזוג נולדו עשרה ילדים.

התפרנס מכתיבת שטרות וחי בעוני. עם זאת, החזיק בספרייה מכובדת שכללה ספרים נדירים.

רבנותו
------

רבי יצחק בן וואליד סירב למשרות שונות שהוצעו לו, וכן כאשר פנו אליו אנשי העיר תטואן לשמש כרבם, סרב. לאחר הפצרות רבות מצד אנשי קהילתו, נדד לגיברלטר. קהילתו שלחה אחריו שליחים על מנת להחזירו לעירם, והתעקשו שיבוא לשמש להם כרב. לאור בקשותיהם החוזרות קיבל את הכהונה ושימש כרב העיר וכאב בית הדין במשך 40 שנה. הוא התגלה כמנהיג בעל שיעור קומה ודאג לבני קהילתו ולעניים יתומים ואלמנות בפרט.

### פעילות רבנית

רבי יצחק ביסס כמה ממנהגי עירו תטואן, תוך שהוא מזכיר את דבריהם של רבני העיר הקודמים, כדוגמת רבי יעקב הלוי ורבי חסדאי אלמשונינו. בשנת 1868 פנה במכתב ביחד עם רבי יצחק נהון למשה מונטיפיורי בבקשה לסיוע אל מול האלימות כנגד יהודים במרוקו, עקב רצח אכזרי של שתי נשים יהודיות בתטואן.

מבן תלמידיו נמנה רבי ישעיה בן נאים אביו של רבי רפאל חיים משה, ובנו הוא הרב יוסף בן וואליד, מחבר הספר 'שמו יוסף'.

#### יחסו לארץ ישראל

בלט באהבת ארץ ישראל, והתעניין במצב היהודים השוכנים בה. כמו כן, תרם ביד רחבה לאנשים שהגיעו מארץ ישראל. בשנת תרכ"ב (1862), עלה לארץ והתיישב בחיפה עם משפחתו, למרות הפצרות רבני ירושלים ובתוכם הראש"ל רבי חיים דוד חזן שיתיישב בירושלים. לאחר זמן קצר חזר לתטואן.

#### יחסו לכי"ח

הרב יצחק בן וואליד היה אחד התומכים בבתי הספר של אליאנס (כי"ח), וכאשר אלה חיפשו בקרב קהילות בצפון אפריקה ועדות מזרח מקום לייסד את בית הספר הראשון של הרשת, הרב אישר את הקמתו בתטואן, בה נוסד בית הספר הראשון של הרשת בשנת 1860. אולם התנה עמהם על לימודי הקודש בכמות ובאיכות. הם קיימו את תנאיו בעודו בחיים, אולם לאחר פטירתו הפרו את התנאים, ורבני העיר התרו בהם ללא הועיל. הרב גם רשם את יוצאי חלציו ללימודים ברשת לרכישת השכלה בשפות ומדעים.

פטירתו
------

בשנת ה'תר"ל, בהיותו בגיל 93, נחלש כוחו, לאחר שחלה במשך שלשה שבועות, (בתקופה זו התקיים מניין בביתו), נפטר בט' אדר עם כניסת השבת נפטר בעת שאמר ומלמל את הפסוק: "מזמור שיר ליום השבת".

#### צוואתו

ציווה בצוואתו שכאשר ילוו את מיטתו לא יקראו לו בתארים אלא רק רב ודיין, וכן השביע את קרוביו שלא יכתבו על מצבתו דבר, ואף לא את שמו. ואת בניו ציווה שימשיכו במעשי צדקה. כמו כן ביקש לפני פטירתו, שיכריזו בשמו שהוא מבקש מחילה אם פגע במישהו.

נטמן בעירו תטואן וקברו נודע כאתר עלייה לרגל וביום השנה לפטירתו היו באים המונים להתפלל להשתטח על קברו. בשנים האחרונות מתקיימת הילולא במקום.

ספריו והנצחתו
-------------

רבי יצחק בן וואליד כתב מספר חיבורים. המפורסם שבהם הוא שו"ת "**ויאמר יצחק**". לדעת כמה היסטוריונים, בספר "ויאמר יצחק" טמון מידע רב אודות ההיסטוריה הכלכלית, החברתית והדתית של יהודי תטואן. כמו כן מופיעים בו טקסטים נדירים בשפת החכיתיה (הניב הצפון אפריקאי של לדינו). רבי יצחק החזיק בספרייה מכובדת שכללה ספרים נדירים. ספריה זו וספרית בית מדרשו מצויות כעת בירושלים ביד אספן פרטי.

מספר מוסדות לימוד תורה נקראים על שמו בארץ שהגדול ביניהם "תולדות יצחק" השוכן בהר נוף שבירושלים.

הרחוב בו גר במלאח של תטואן נקרא על שמו, וביתו, שנשמר בשלמותו, כיום משמש כמוזיאון לתולדותיו. שנים רבות פעל בית הכנסת יצחק בן ואליד.

לרבי יצחק היה מקל הליכה שעבר מדור לדור במשפחתו, וידוע בסגולותיו הרבות בריפוי מחלות ובייחוד כסגולה ללידה קלה. מטה זה שמור אצל אחת מנינותיו בארץ ישראל באיזור המרכז.

רחוב בטיטואן

לקריאה נוספת
------------

* אבינועם קאהן, **מרנן - חייהם ופועלם של שישה אדירי תורה מחכמי הספרדים** (עמ' 71-82), הוצאת מכון בני יששכר, ירושלים תשע"ה.
* יצחק בן וואליד, **ויאמר יצחק חלק א'**, ליוורנו, 1876, 485 עמודים.
* יצחק בן וואליד, **ויאמר יצחק חלק ב'**, ליוורנו, 1876, 438 עמודים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יצחק בן וואליד** בוויקישיתוף
* יצחק בן וואליד, באתר "החכם היומי"
* יצחק בן שם טוב אבן וליד (1777-1870), דף שער בספרייה הלאומית
* עטרת יצחק בתוך קונטרס עטרת שלום תולדות חייו של הרב המלוב"ן רבי יצחק בן וואליד, כולל פיוטים לכבודו

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספריה זו וספרית בית מדרשו מצויות כעת בירושלים ביד אספן פרטי.
2. ↑  ראו לדוגמא: ויאמר יצחק חלק א סימן קעז.
3. ↑  אליעזר בשן, **נשים יהודיות במרוקו**, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, 2005, עמ' 234-230.
4. ↑  מן הגנזים, ספר ששה עשר, עמוד פ
5. ↑  הרב יוסף בן וואליד, תולדות המחבר שבראש הספר, **שמו יוסף**, ירושלים: הרב שלמה דיין, תשל"ו
6. ↑  יצחק גרשון, **קרן בן שמן**
7. ↑  Sarah Taieb-Carlen, **The Jews of North Africa: From Dido to De Gaulle**, University Press of America, 2010, p. 97.

| תקופת חייו של הרב יצחק בן וואליד על ציר הזמן |
| --- |
| 
ציר הזמןציר הזמן

 |


| רבני מרוקו |
| --- |
| רבני אסואירה | אברהם רפאל קורייאט • חיים פינטו (מרוקו) • אהרן בן חסין • משה ויזגאן |
| רבני דבדו | שלמה הכהן צבאן (ארבי לקביר) • שלמה הכהן צבאן • דוד הכהן סקלי • אברהם בן סוסאן • אברהם הכהן צבאן • שמואל מרציאנו |
| רבני מקנס | יעקב טולידאנו (מהרי"ט) • חיים טולידאנו • משה טולידאנו • יקותיאל בירדוגו • יעקב בירדוגו (השופריה דיעקב) • רפאל בירדוגו • פתחיה מרדכי בירדוגו • מימון בירדוגו • יוסף בירדוגו (מקנס) • יהודה טולידאנו • יהושע בירדוגו • יעקב טולידאנו (בן יוסף) • שמואל עמאר • יעקב טולידאנו (קהלת יעקב) • רפאל ברוך טולידאנו • ברוך אברהם טולידאנו • יוסף משאש |
| רבני מרקש | יצחק דלויה • יצחק קורייאט (הראשון) • יצחק דלויה (המאה ה-17) • שלמה עמאר (מרקש) • אברהם אזולאי (מרקש) • יוסף אוסעדון • דוד בן מאמאן • יעקב פינטו • אברהם קורקוס • יצחק חרוש • אברהם פינטו • שלמה אסבאג • מוסא בן דוד וחיון • משה אסבאג • אברהם פינטו (הקטן) • משה רוזיליו (הראשון) • דוד חיים צבאח • רפאל מסעוד אבן מוחא • אלעזר חזן • יעקב בטאן • שלמה אסבאג (השני) • מרדכי הצרפתי • רפאל יוסף חרוש • שלמה אבן חיים • דוד שלוש • יעקב דהאן • יעקב נחמני • אלעזר הלוי • אברהם אביטבול • מכלוף אבוחצירא • יהושע מאמאן |
| רבני פאס | יהודה הכהן אבן סוסאן • יוסף בן יהודה אבן עקנין • אברהם אדרוטיל • שלמה אבן מלך • יוסף אלמושנינו • אהרן אבן חיים • שאול שמואל סירירו • וידאל הצרפתי (הצוף דבש) • וידאל הצרפתי (השלישי) • אליהו הצרפתי • יצחק הצרפתי השני (פאס) • יהודה בן עטר • יעקב אבן צור • שמואל אבן אלבאז • רפאל אבן צור • ידידיה מונסוניגו • יצחק אבן דנאן • יוסף בן נאיים • חיים דוד סירירו |
| רבני צפרו | שאול ישועה אביטבול • עמור אביטבול • אבא אלבז • יהודה אלבז • רפאל משה אלבאז • עמרם אלבז • דוד עובדיה |
| רבני קזבלנקה | משה מאיר חי אליקים • שלום משאש • משה מלכה • מסעוד בן שבת • יצחק חזן |
| רבני רבאט וסלא | שמואל די אבילה • אליעזר די אבילה • חיים בן עטר (הראשון) • רבי חיים בן עטר • יוסף בירדוגו (רבאט) • רפאל אנקווה • חיים יקותיאל בירדוגו • דוד צבאח • מיכאל יששכר אנקווה • שאול אבן דנאן • מימון אוחיון |
| רבני מחוז תאפילאלת | מסעוד אבוחצירא • יעקב אבוחצירא • דוד אבוחצירא • משה תורג'מן • יעקב תורג'מן |
| רבני תטואן | חסדאי אלמושנינו • יעקב אבן מלכא • אפרים מונסונייגו • יצחק קורייאט (השני) • יצחק בן וואליד • שמואל נהון • יעקב כלפון • יהודה ליאון כלפון |
| רבנים נוספים | כליפא בן מלכא • יחייה בן הראש (קניטרא) • רפאל הצרפתי • אברהם דוד ריווח |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007303797005171
* ISNI: 0000 0004 0875 9177
* LCCN: no2013057941
* VIAF: 301739335
* WorldCat: lccn-no2013057941

 |