recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**איגוד הקרדיולוגיה האירופאי למחלות קרום ושריר הלב** (ESC – European Society of Cardiology) הוא עמותה מקצועית ללא מטרות רווח, המאפשר שיפור והרמוניזציה של תקני האבחון והטיפול במחלות לב וכלי דם. האיגוד מייצר, מארגן ותומך בפעילויות ומוצרים מדעיים וחינוכיים רבים המיועדים לאנשי מקצוע בקרדיולוגיה המעוניינים להגדיל את הידע שלהם ולעדכן את כישוריהם. האיגוד נוסד בשנת 1950 ומשרדיו נמצאים בפארק הטכנולוגי של סופיה אנטיפוליס בין ניס לקנין, בדרום צרפת. הקונגרס האירופי הראשון לקרדיולוגיה התקיים בלונדון בספטמבר 1950. האיגוד מייצג כ־80,000 אנשי מקצוע בקרדיולוגיה מאירופה וים התיכון.

האיגוד הקרדיולוגי בישראל הוא חבר בארגון. פרופסור יהודה אדלר הוא יו"ר איגוד הקרדיולוגיה האירופי למחלות קרום ושריר הלב. בפברואר 2013 פתח ה-ESC את סוכנות הלב האירופית בבריסל, בסמוך למתחם הפרלמנט האירופי, כדי לבנות בסיס בבירה הפוליטית של אירופה. האיגוד מקיים קשר הדוק עם 57 אגודות לב לאומיות ו־47 אגודות לב מסונפות ברחבי העולם.

תואר עמית - FESC
----------------

עמית האיגוד האירופאי לקרדיולוגיה הוא קרדיולוג אשר נקבע כי הוא בעל ניסיון משמעותי והישגים ראויים לציון בתחום הקליני, החינוכי, המחקרי, הארגוני או המקצועי של קרדיולוגיה. לעמיתי האיגוד האירופאי לשאת את התואר FESC המצוין בדרך כלל לצד התואר האקדמי ברפואה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **איגוד הקרדיולוגיה האירופאי למחלות שריר וקרום הלב** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של איגוד הקרדיולוגיה האירופאי למחלות שריר וקרום הלב
* מדהים: איך הצליח פרופסור יהודה אדלר הישראלי לכבוש את ענף הקרדיולוגיה העולמ... באתר כלכליסט

הערות שוליים
------------

1. ↑  כבוד ישראלי: פרופ' יהודה אדלר - היו"ר האירופי למחלות הלב, באתר ynet, 29 בפברואר 2016.
2. ↑  "ESC Fellowship". *www.escardio.org*. Escardio.org. נבדק ב-2021-11-24.

  

* איגוד הקרדיולוגיה האירופאי למחלות שריר וקרום הלב, ברשת החברתית פייסבוק
* איגוד הקרדיולוגיה האירופאי למחלות שריר וקרום הלב, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007594509105171
* CiNii: DA04860383
* ISNI: 0000 0004 0645 0053
* LCCN: n79040197
* NKC: nlk20030133174
* SUDOC: 026560178
* VIAF: 136011996
* WorldCat: lccn-n79040197

 |
**בוב הנרי הינס** (בהולנדית: **Bob Henry Hiensch**; נולד ב-17 במאי 1948) הוא דיפלומט הולנדי.

ביוגרפיה
--------

 פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לעדכן אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
הינס נולד בהילברסום שבהולנד ושירת בצבא ההולנדי, הוא למד מדעי המדינה באוניברסיטת אמסטרדם בדגש על יחסים בינלאומיים, מ-1970 ועד 1973 שימש כדייל אוויר בחברה התעופה KLM, מ-1974 ועד 1977 היה חבר במועצת העיירה "לוסדרכט".

ב-1976 הצטרף לשירותי החוץ וביצע התמחות בשגרירות הולנד באתונה. ב-1979 התמנה לקונסול בהונג קונג, ב-1983 עבר עם משפחתו לפריז על מנת לשמש בתפקיד אדמיניסטרטיבי בשגרירות בעיר וב-1986 חזר להולנד.

מ-1993 ועד 1997 היה ראש המחלקה למידע ותקשורת של משרד החוץ ההולנדי ושימש גם כדובר של שני שרי חוץ במהלך זמן זה.

ב-2003 התמנה לשגריר הולנד בישראל, במסגרת כהונתו נכח בין היתר בטקס פתיחת תערוכה ביד ושם של האמנית שרלוטה סלומון שנספתה בשואה.

לאחר שסיים את כהונתו בישראל מונה כשגריר ארצו בהודו וכשגריר לא תושב בבהוטן ובנפאל.

קישורים חיצוניים
----------------

* דיאנה בחור-ניר, שגריר הולנד: אירופה למדה להאמין בשרון, באתר ynet, 24 בדצמבר 2004
* "Good to Be an Ambassador in Tel Aviv". *Haaretz* (באנגלית). נבדק ב-2022-12-30.

הערות שוליים
------------

1. ↑  5 שגרירים חדשים הגישו כתבי אמנה לנשיא המדינה, באתר ערוץ 7
2. ↑  תערוכה חדשה: מיצירותיה של שרלוטה סלומון, באתר יד ושם, ‏16 ביוני 2006
סמליל התיאטרון הארצי לילדים ולנוער עד 2021
**התיאטרון הארצי לילדים ולנוער** הוא תיאטרון רפרטוארי ישראלי שייסד סמי לוי בשנת 1985 ומאז הוא עומד בראשו. המנהלת האומנותית היא השחקנית הדס קלדרון. נשיאת הכבוד של התיאטרון היא השחקנית וכלת פרס ישראל ליא קניג.

התיאטרון הוכר בשנת 2011 כתיאטרון רפרטוארי ומאז נתמך על ידי המדינה. משכנו נמצא ברחוב ארלוזורוב בתל אביב. זוכה פרסי הבמה לילדים ונוער במסגרת האסיטז׳ הישראלי.

היסטוריה
--------

לוי בעל ניסיון אומנותי וניהולי בתחום התרבות בישראל. לאחר שירות בצה"ל כקצין חינוך וראש ענף תרבות שפיקד על הלהקות הצבאיות, הקים את א.ל.ה. - עמותה לתיאטראות ולאמנויות הבמה לילדים ולנוער ועמד בראשה כ-14 שנים וניהל את להקת "התנועטרון" והלהקה של עידו תדמור.
בשנת 1985 ייסד את התיאטרון הארצי המתמקד בהפקות מקור לקהל צעיר משאר התיאטראות בישראל במטרה לקדם סובלנות, הקשבה ואמפתיה.

בתיאטרון מועסקים כ-500 עובדים בהם שחקנים ומתקיים שיתוף פעולה עם משרד החינוך ובפרט תוכנית סל תרבות ארצי המקרבת את תלמידי בית הספר להצגות ומופעים אומנותיים. כמו כן, בשל קרבתו של לוי לצה"ל, מתקיים שיתוף פעולה הדוק עם צה"ל לפעילויות חינוכיות ותרבות יום א'. התיאטרון נהנה מתמיכה כלכלית של משרד התרבות והספורט ועיריית תל אביב-יפו.

בשנת 2023 זכה סמי לוי בפרס מפעל חיים בפרס הבמה לילדים ונוער מאת עמותת אסיטז' ישראל על פעילותו בהקמת התיאטרון וניהולו השוטף.

הפקות
-----

הצגות התיאטרון מתמקדות בערכי ארץ ישראל, הקניית ערכים חברתיים ותרומה לקהילה. במסגרת זו, מופקים אירועי לטובת הגעת חסידי אומות העולם, ערבי הוקרה לשורדי השואה בשיתוף חניכי תנועות הנוער ועוד.

התיאטרון מפיק ומציג הצגות המשלבות מחזות מקוריים ומחזות מתורגמים שחלקם נמכרים ומוצגים בתיאטראות אחרים.
בשנת 2020, במהלך הקורונה בישראל, העלתה המנהלת האומנותית קלדרון שני מחזות מקוריים, המחזמר לילדים "הכל זהב" ובו שירי להקת התרנגולים. וההצגה "גרטה" בהשראת פעילת איכות הסביבה גרטה טונברי.
בשנת 2022, הוצג מופע היחיד "לא מתחתנת" בכיכובה של טלי אורן שכתב אורן יעקובי וביים יותם קושניר. בהמשך אותה השנה, עלה מחזמר מקורי המבוסס על הסרט הלהקה בהפקת התיאטרון בבימויו של צדי צרפתי, תרגום של אורן יעקובי ובכיכובם של דב נבון, תום גרציאני, נופר סלמאן, ונוי הלפרין.
התיאטרון העלה עיבוד להצגות הילדים חנה'לה ושמלת השבת ואורה הכפולה.

בשנת 2023 עלו ההפקה המחודשת למחזמר סאלח שבתי בכיכוב איציק כהן ומופע היחיד "מילה טובה" של דב נבון. בסוף אותה השנה הועלה מחזמר המבוסס על הסרט סוף העולם שמאלה כמחזמר תיאטרלי בשיתוף עם תיאטרון חיפה.

הצגה שזכתה לפרסום היא "הילד עם הנקודות" המציגה את סיפורו של ילד המתמודד עם קשיים חברתיים בעקבות מחלת עור נדירה. הפקה זו עלתה בשיתוף עם תיאטרון גושן.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של התיאטרון הארצי לילדים ולנוער
* התיאטרון הארצי לילדים ולנוער, ברשת החברתית פייסבוק

* התיאטרון הארצי לילדים ולנוער, ברשת החברתית אינסטגרם

* התיאטרון הארצי לילדים ולנוער, סרטונים בערוץ היוטיוב
* הצגות התיאטרון באתר "הבמה"

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרסום בדף הפייסבוק של אסיטז' ישראל.
2. ↑  מאיה נחום שחל, התרנגולים לאפרוחים: מחזה חדש משירי התרנגולים, באתר כלכליסט, 10 במרץ 2020
3. ↑  מאיה בניטה, פרסונה נון גרטה: הנוער הישראלי שנלחם למען האקלים מחפש איידול חדש במקום גרטה, באתר ynet, 10 בנובמבר 2023
4. ↑  יונתן ריגר, ‏"הילד עם הנקודות" מדבר על חייו בצל התסמונת הנדירה, באתר ‏מאקו‏, 26 במאי 2023
**מלחמות היהודים** היא סדרת טלוויזיה תיעודית בבימויו של רון כחלילי אשר שודרה בערוץ המדע, התרבות והטבע של רשת HOT בשנת 2021. שלושת פרקי הסדרה בוחנים את יחסה של החברה החילונית בישראל לשלוש הקבוצות הדתיות: חרדים, ציונות דתית ומסורתיים, תוך התמקדות בשינויים החשובים ביותר במדינה ובכל אחת מן הקבוצות מאז קום המדינה.

פרק ראשון: חרדופוביה
--------------------

בפרק הראשון נבחנים יחסי חילונים וחרדים - בחיפוש אחר שורשי הקונפליקט בין שתי הקבוצות, הפרק נע על ציר הזמן ונוגע בסוגיות כמו הבדלנות של החברה החרדית והשינוי הסוציולוגי העמוק שהיא חווה בעשור האחרון, שאלת מקור הסמכות, הגלותיות המאיימת, ההשתמטות משירות צבאי, לימודי הליבה וההשתלבות בשוק העבודה. ובצד החילוני, נבחן ה"ריפיון החילוני" - האידאולוגי והפוליטי - במיוחד על רקע הקונפליקט הקשור בדת כהצדקה לקיום היהודי בארץ ישראל ובו בזמן הפחד מן הדתיים. בפרק מופיעים ד"ר מיכה גודמן, הרב מרדכי בלוי, הרב מנחם בומבך, חנה ורבקה בית הלחמי, ד"ר לי כהנר, פרופ' גיא בן פורת, פרופ' יגיל לוי, פרופ' יולי תמיר, פרופ' נמרוד אלוני, פרופ' יורם הרפז ואחרים.

פרק שני: סוף העולם ימינה
------------------------

תמונת מסך מתוך הסדרה "מלחמת היהודים"
הפרק השני עוסק בציונות הדתית. הזרם החרד"לי-קיצוני (ונציגו בכנסת בצלאל סמוטריץ') המשתלט על הייצוג הפוליטי והתקשורתי של הציונות הדתית המתונה, הנרטיב הצה"לי, הגרעינים התורניים וישיבות ההסדר, המכינות הקדם צבאיות ובמיוחד התקשורת החילונית, ששינתה את פניה, כמעט מקצה לקצה בתהליך של "הדתה". בפרק זה מופיעים ד"ר מיכה גודמן, אלון דוידי, הרב חגי לונדין, פרופ' יולי תמיר, פרופ' נמרוד אלוני, פרופ' יורם הרפז, פרופ' יגיל לוי, מיכל כהן, שרון מייבסקי, שירה בן ששון פרוסטנברג, עו"ד אושרת שוהם, אראל סג"ל, שמעון ריקלין (איש תקשורת), איתמר בן גביר, לבנת בן-חמו, ירון דקל, חגי סגל, אורלי גולדקלנג ועוד.

פרק שלישי: מלכודת המסורתיות
---------------------------

הפרק השלישי עוסק במסורתיים - המהווים כ-25-35% מהישראלים, רובם יוצאי ארצות ערב והאסלאם - קבוצה שלא ניתן לזהות באופן מובהק כדתית או חילונית, ואין לה ייצוג פוליטי מובהק. בפרק נבחנים דחיקת המסורתיות לשוליים על ידי החילוניות הליברלית, אימוצה לחיק הימין על ידי הליכוד והסינתזה של תפיסות פוליטיות של הימין וקפיטליזם המאפיינת את הציבור המסורתי המתון. משתתפים: משפחת חסון (נס ציונה), פרופ' מאיר בוזגלו, עו"ד כנרת בראשי, אלברט סויסה, אלונה אילוז, אושרה שייב לרר, ד"ר בני נוריאל, אמיר אוחנה ועוד.

ביקורת
------

סמי שלום שטרית כתב על הפרק הראשון שהוא מייצג את מלחמות הפנים האשכנזיות ולא בהכרח את ההקצנה הדתית.אריאנה מלמד טוענת שגם אם כחלילי אינו אובייקטיבי מעצם טבעו של המקצוע, הוא בוחן את רוב הנושאים החשובים ומציג בהגינות את שני הצדדים.

ראו גם
------

* חילוניות בישראל
* חילונים
* יהדות חרדית
* מסורתיים

קישורים חיצוניים
----------------

* "מלחמות היהודים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "מלחמות היהודים", באתר אידיבי
* מלחמות היהודים – הפרק הראשון, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 55:14)

הערות שוליים
------------

1. ↑  סמי שלום שטרית, מלחמות היהודים האשכנזים , באתר "העוקץ", 18 במרץ 2021
2. ↑  אתר למנויים בלבד אריאנה מלמד, לרון כחלילי מגיע פרס ישראל והסדרה החדשה שלו מושלמת, לא פחות, באתר הארץ, 11 במרץ 2021
**הפיגועים באיסטנבול** הייתה סדרת פיגועי טרור שהתרחשה ב-15 וב-20 בנובמבר 2003 בעיר איסטנבול שבטורקיה. במהלכה הותקפו על ידי פיצוץ משאיות תופת שני בתי כנסת, הקונסוליה הבריטית ובנק בריטי בעיר. בסך הכל נהרגו בפיגועים 57 (או 59) בני אדם ונפצעו כ-700.

הפיגועים
--------

בשעה 09:30 בבוקר יום שבת, 15 בנובמבר, התפוצצו בפעולה מתואמת שתי משאיות תופת ליד בית הכנסת נווה שלום ובית הכנסת בית ישראל, בעת ששהו בהם כ-400 איש וכ-100 איש, בהתאמה. בהתפוצצויות נרצחו 23 אנשים, מהם תשעה יהודים (בבית הכנסת בית ישראל) והיתר טורקים. כ-300 איש נפצעו. חלק מהנפגעים היו מאבטחים של בתי הכנסת שניצבו לידם. שני המבנים ניזוקו קשות וכך גם האזורים הסמוכים להם, שבהם חנויות רבות. הריסות מהפיצוצים התפזרו על פני שטח של מאות מטרים.

ארגון אל-קאעידה נטל אחריות על הפיגועים. כך עשתה גם הקבוצה האסלאמית הטורקית IBDA-C, אך השלטונות הטורקיים הגיבו על כך בביטול, באומרם כי לארגון זה לא היו היכולת והאמצעים להוציא לפועל התקפות שכאלה.

חמישה ימים לאחר מכן, ב-20 בנובמבר, התפוצצה משאית תופת ליד הקונסוליה הבריטית באיסטנבול ומשאית אחרת התפוצצה ליד מטה הבנק הטורקי HSBC Bank A.Ş, שלוחה של הבנק הבריטי הבינלאומי HSBC. בפיגועים אלו נרצחו 30[דרוש מקור] (או 32) בני אדם. שלושה מהם היו עובדי הקונסוליה הבריטית, כולל הקונסול הכללי רוג'ר שורט. היתר היו אזרחים טורקים. כ-400 בני אדם נפצעו. מבנה הקונסוליה נהרס כליל.

לאחר הפיגועים
-------------

בעקבות פיגועי ה-15 בנובמבר קטע ראש ממשלת טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן ביקור בצפון קפריסין ושב לארצו.

ב-20 בנובמבר גינתה מועצת הביטחון של האו"ם פה אחד את סדרת הפיגועים במסגרת החלטה 1516.

השלטונות הטורקים הגישו כתבי אישום בקשר לפיגועים נגד 74 אנשים, טורקים וסורים. לפחות שניים מהם נשפטו שלא בפניהם לאחר שנמלטו מטורקיה. יוחסו להם אחריות וסיוע לפיגועים כאנשי אל-קאעידה. 26 מהנאשמים זוכו בסופו של דבר והיתר הורשעו. שבעת הנאשמים הראשיים נידונו כל אחד ל-67 מאסרי עולם מצטברים. האחרים נידונו לתקופות מאסר שונות, מתשעה חודשים ועד 18 שנים.

ראו גם
------

* הפיגוע בבית הכנסת באיסטנבול (1986)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הפיגועים באיסטנבול** בוויקישיתוף
* סיקור באתר ה-BBC:
	+ Turkey blast wreaks carnage, ‏15 בנובמבר 2003
	+ Turkey blasts 'threat to peace', ‏15 בנובמבר 2003
	+ Film clue to Turkey Jewish attack, ‏17 בנובמבר 2003
	+ 2003: British targets bombed in Istanbul
* סיקור באתר ואלה!:
* הקונסול הבריטי בין 27 ההרוגים באיסטנבול, באתר וואלה!‏, 20 בנובמבר 2003
	+ חמישה פיגועים באיסטנבול, אחד מהם סמוך לקונסוליה הישראלית, 21 בנובמבר 2003
* דיאנה בחור-ניר, איסטנבול: 23 הרוגים בפיצוצים ליד שני בתי כנסת, באתר ynet, 15 בנובמבר 2003

הערות שוליים
------------

1. ↑  דיאנה בחור-ניר, איסטנבול: 23 הרוגים בפיצוצים ליד שני בתי כנסת, באתר ynet, 16 בנובמבר 2003
2. ↑  מקור: .
**ישראל קניג** (שם מחתרתי "שמשון" נולד ב-25 באוגוסט 1924) היה לוחם לח"י וידוע בעיקר על כך ששימש כממונה על מחוז הצפון של משרד הפנים במשך 26 שנה וחיבר את מסמך קניג.

ביוגרפיה
--------

ישראל נולד בוירשוב בפולין, ועלה לארץ בשנת 1934 עם משפחתו. בשנת 1942 הצטרף למחתרת הלח"י ופעל בתל אביב ואף השתתף בהתקפה על האינטליג’נס הבריטי בתל אביב ופינה פצוע.

ב-1950 התקבל לעבוד שירות המדינה בתפקיד קצין ביקורת גבולות.

ישראל נישא לניצולת השואה לילייאן לבית קרטוף בדצמבר 1957 אשר נפטרה בשנת 1991.

בשנות ה־50 סיים לימודי משפטים, בשנים 1964–1965 למד במכללה לביטחון לאומי.

ב-1967 מונה לממונה על מחוז הצפון. שימש כיו"ר ועדת משק לשעת חירום בפיקוד הצפון במהלך מלחמת ששת הימים. אחרי המלחמה התווה את קווי תוכנית המיתאר החדשה למחוז הצפון שבמסגרתה הוקמו על ידי משרד השיכון 60 יישובים.

ב־1970 התנדב להג"א והיה יועץ אישי לראש הג"א, בדרגת רס"ן.

חיבר את מסמך קניג בדבר הטיפול במגזר הערבי בגליל אשר חלק ניכר ממסקנותיו מומשו וממומשים על ידי המדינה.

ב1986 פרש לגמלאות.

חיים אישיים
-----------

לישראל ארבעה ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* ישראל קניג באתר לח"י
**מתקפת הטרור בתאילנד** החלה ב-11 באוגוסט 2016, עת התפוצץ מטען חבלה בעיירת הנופש הואה הין שבמערב תאילנד. למחרת, התפוצצו מספר מטעני חבלה נוספים, פעם נוספת בהואה הין ובנוסף באתרי הנופש פוקט, תראנג וסוראט טהאני. בסך הכל נרצחו במתקפה 4 אנשים ונפצעו 30.

הפיגועים
--------

### 11 באוגוסט

ב-11 באוגוסט 2016 התפוצצו שני מטעני חבלה סמוך לשעה 22:30 (UTC+7) בעיירת הנופש הואה הין שבמערב תאילנד. אזרחית תאילנדית שמכרה פירות ברחוב נרצחה, ו-23 נוספים נפצעו. בין הפצועים 12 תיירים, ביניהם גרמני, אנגלים, הולנדים, אוסטרים ואיטלקים.

### 12 באוגוסט

ב-12 באוגוסט 2016 המשיכה מתקפת הטרור, עם מספר מטעני חבלה שהתפוצצו במספר מוקדים בתאילנד. 3 מטעני חבלה נוספים התפוצצו בהואה הין, והביאו למותו של אדם אחד ולפציעתם של לפחות ארבעה. בסוראט טהאני, מטען חבלה שהוסתר בעציץ התפוצץ מחוץ לתחנת המשטרה המקומית והביא למותו של עובד העירייה המקומית. בפוקט התפוצצו שני מטעני חבלה, אחד מהם בפארק לומה המושך אליו תיירים רבים, והשני בחוף פאטונג. אדם נוסף נרצח בהתפוצצות מטען חבלה בתראנג שבדרום תאילנד.

חקירה
-----

אף ארגון לא לקח אחריות למתקפת הטרור, אך הרשויות חושדות כי בדלנים מפטאני שבדרום תאילנד הם שביצעו את המתקפה.

ב-12 באוגוסט 2016 נעצרו שני חשודים בקשר למתקפה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  סדרת פיצוצים בתאילנד: ארבעה בני אדם נהרגו באתרי תיירות, באתר מעריב אונליין, 12 באוגוסט 2016
**תדרים ללא רישוי** הם תחומים של תדרי רדיו מתוך הספקטרום האלקטרומגנטי שבהם מותר לציבור לבצע שידור וקליטה חופשיים ללא רישיון, למרחקים קצרים, בעוצמה נמוכה, בתנאים מסוימים.

במקור, תחומים אלו הוקצו לשימושי תעשייה, מדע ורפואה (ובאנגלית: Industrial, Scientific and Medical). לשימושים אלו יש עדיפות על פני שימושים אחרים (כדוגמת קשר רדיו), ומכאן נובע הכינוי הנפוץ: **תדרי ISM**.
העדיפות הנמוכה לשימושים האחרים מתבטאת באיסור על המכשירים "האחרים" לפעול בצורה שתפריע או תזיק לפעולת המכשירים שבעדיפות הגבוהה יותר. בנוסף, על המכשירים שבעדיפות הנמוכה לספוג כל הפרעה שתיקלט מהמכשירים העדיפים, לרבות הפרעה שעלולה לגרום לפעולה לא רצויה של המכשירים בעדיפות הנמוכה.

תנאי נוסף לשימוש בתדרים הללו הוא הפקת קרינה אלקטרומגנטית בעוצמה הנמוכה מסף מסוים שהוגדר לכל תדר.

שימושים עיקריים
---------------

* תנור מיקרוגל הפועל בתדרי 2.45GHz
* טלפון אלחוטי
* Wi-Fi
* בלוטות'
* RFID
* תקשורת טווח אפס
* תחום רחב סרט - באופן חלקי

תקינה
-----

בארצות הברית, השימושים העדיפים בתחומי ה-ISM מוגדרים על פי "Part 18 of the FCC rules", והשימושים שאינם דורשים רישוי (בעדיפות הנמוכה) מוגדרים ב-Part 15 Subpart B.

תחומי התדרים המאושרים לשימוש ללא רישוי משתנים מיבשת ליבשת, וממדינה למדינה. לרוב, הכללים מבוססים על התחומים הבאים, כפי שהוגדרו בכללי ITU מספר 5.138, 5.150, 5.280:

* 6.765–6.795 MHz
* 13.553–13.567 MHz
* 26.957–27.283 MHz
* 40.66–40.70 MHz
* 433.05–434.79 MHz
* 902–928 MHz
* 2.400–2.500 GHz
* 5.725–5.875 GHz
* 24–24.25 GHz
* 61–61.5 GHz
* 122–123 GHz
* 244–246 GHz

בישראל
------

בישראל רגולציית התדרים והרישוי מתבצעת בין השאר על פי תקנות הטלגרף האלחוטי הבאות:

* תקנות הטלגרף האלחוטי (פטור מרישוי)
* תקנות הטלגרף האלחוטי (אישורי התאמה)

ראו גם
------

* רדיו פיראטי

קישורים חיצוניים
----------------

* כמו בכל העולם: תדרי משרד הביטחון ישוחררו לשימוש אזרחי, אתר גלובס
* שאלות נפוצות ותשובות בתחום ציוד קצה - מהם תדרי העבודה המותרים לשימוש בתחום ה-GHz 5?, אתר משרד התקשורת

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4719942-8

 |
**יצחק אייזיק נחשוני** (י"ב באייר תשי"ד, 15 במאי 1954 – כ"ד באייר תשפ"ג, 15 במאי 2023) היה עיתונאי חרדי ישראלי, עורך העיתונים "יום השישי", "ערב שבת" ו"מרכז העניינים".

ביוגרפיה
--------

נחשוני נולד בבני ברק לסאסי ויהודה נחשוני, שהיה מראשי תנועת פא"י, עורך עיתון "שערים", מחבר ספרים, והוגה דעות.

בילדותו למד בתלמוד תורה, מרכז של החינוך העצמאי בבני ברק. בכיתה ה' עבר ל"ישיבת תל אביב", וממנה המשיך לישיבות "היישוב החדש", "איתרי" ו"חברון".

את דרכו העיתונאית החל בעיתון "בעצם" שפנה לנוער דתי, והשתלב בתוכניות רדיו של מחלקת המסורת ב"קול ישראל". היה מראשוני העורכים של "מצעד הזמירות" החסידי. בהמשך השתתף גם בתוכנית "מנחת ערב" – תוכנית האקטואליה הדתית הראשונה. לאחר לימודיו בישיבה התגייס לצה"ל ושירת בתחנת גלי צה"ל, לאחר שהיה החרדי הראשון שעבר את המיונים, שם שירת במשך 8 שנים ככתב וכעורך. במקביל שימש כדובר הרבנות הצבאית.

בשנת 1983 הקים יחד עם ישראל קצובר את השבועון "יום השישי" שנחשב לפורץ דרך בתחומו והופיע עד לשנת 2001, בזמנו נודע כאחד הלוחמים נגד ההופעות המוזיקליות.

ב-2001 מונה לעורך התוכניות ברדיו "קול חי", וכן ערך את השבועונים של הרב אמנון יצחק "ארבע כנפות" ו"שופר ניוז", וכן כתב טורי אקטואליה באתר בחדרי חרדים. הוא הגיש את התכנית "מדינה בתוך מדינה" ברדיו קול חי. ב-2010 מונה לעורך הראשי של עיתון "מרכז העניינים". ב-2021 הוא פרש מתפקידו.

ביולי 2021 נחשוני הצטרף לצוות הפרשנים של עיתון "משפחה" וכתב טור שבועי בעיתון.

ב-2022 הקים והפעיל בית ספר חרדי לתקשורת.

נחשוני שימש כפרשן לענייני חרדים בכלי תקשורת שונים בישראל וכמגיש תוכנית הבוקר של רדיו קול ברמה, לצד איש התקשורת נועם זיגמן.

ב-15 במאי 2023 נפטר נחשוני בגיל 69 לאחר שסבל מבעיות בריאותיות והובא למנוחות בבית העלמין סגולה בפתח תקווה.

חיים אישיים
-----------

נחשוני היה נשוי לבלומה ואב לחמישה בנים ובת. בהם קובי נחשוני - עיתונאי ynet, ידיעות אחרונות ובשבע, יהודה נחשוני - מנכ"ל עיתון משפחה והמוזיקאי ארהלה נחשוני. אחיו הוא הרב משה נחשוני, רב שכונה בראשון לציון וראש מחלקת הכשרות בעיר. התגורר בפתח תקווה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יצחק נחשוני** בוויקישיתוף
* יצחק נחשוני, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* ניצן קידר, אב ובן נפגשים לשיחת חג: סבא שלי היה עיתונאי, באתר ערוץ 7, 4 באפריל 2023
* דוד רוטנברג, הצעיר מ'גלי צה"ל' ששחרר את התקשורת החרדית מהקופסא, באתר חרדים10, 15 במאי 2023
* ynet, הלך לעולמו יצחק נחשוני, מחלוצי העיתונות החרדית, באתר ynet, 15 במאי 2023
* משה ויסברג, ברוך דיין האמת: הרב יצחק נחשוני ז"ל נפטר, באתר בחדרי חרדים, 15 במאי 2023
**בופור** (בצרפתית: **Beaufort**) היא גבינה מוצקה שמיוצרת מחלב פרה גולמי וקשורה למשפחת גבינת הגרוייר. היא גבינה אלפינית מסוג שווייצרי, שמיוצרת בבופורטן (Beaufortain), עמק טארנטז (Vallée de la Tarentaise) ומוריין (Maurienne), שממוקמות באזור סבואה של האלפים הצרפתיים.

סוגים
-----

ישנם שלושה סוגים של גבינת בופור:

* בופור ד'אטה (בופור קיץ)
* בופור ד'אלפאז' (מיוצרת בבקתות אלפיניות באלפים בשטחי מרעה גבוהים)
* בופור ד'איבר (בופור חורף)

מצב ב-AOC
---------

בופור הוכרה לראשונה ככינוי מקור מבוקר (AOC) בשנת 1968.

הכנה וייצור
-----------

הבופור מיוצרת כאמור בבופורטן (Beaufortain), בחלקים מעמק טארנטז (Vallée de la Tarentaise) ובמוריין (Maurienne), באזור של כ-4,500,000 דונם של אזור מחוז סבואה.

הגבינה מיוצרת באמצעות 11 ליטר חלב לכל קילו גבינה. החלב המשמש בחלק פרות מהגזעים Tarine או Abondance הרועות בהרי האלפים.

לייצור בופור, החלב מחומם תחילה ולאחר מכן ניצוק לחישוק או תבנית עץ בוק המעניקה לגבינה את צורתה הקעורה הייחודית. לוחצים על החישוק (מכבש) במשך 24 שעות, מוציאים את גלגל הגבינה הגולמית, מצננים אותה במשך עוד 24 שעות. לאחר הקירור הזה, מהיא כבר ספוגה במלח והיא מאוחסנת על מדפי עץ אשוח למשך חודש עד חודשיים. בחלק זה של התהליך, צד אחד של הגבינה מומלח ביד כל בוקר, ואז הופכים ומעסים אותה אחר צהריים. לאחר שקליפת הגבינה הגיעה לרמת בשלות, הגבינה ממשיכה להבשיל במריחה בתערובת הנקראת morge שמייצרת את טעמה החזק ואת הקליפה הצהובה החיוורת. לאחר מכן, הגבינה המוכנה חייבת להתיישן במשך 6–12 חודשים, או אפילו יותר, במרתף הרים קריר.

* חימום החלבחימום החלב
* הקרשת החלבהקרשת החלב
* חיתוך למנותחיתוך למנות
* עירבוב החלבעירבוב החלב
* מסה של גבינה קרושה מורמת בבד פשתןמסה של גבינה קרושה מורמת בבד פשתן
* 
* יציקה בתבנית עגולה מעץ בוקיציקה בתבנית עגולה מעץ בוק
* כבישהכבישה
* הבשלת הבופורהבשלת הבופור

טעם ומרקם
---------

גבינת הבופור היא צהובה חיוורת, בעלת מרקם חלק וקרמי וחסרה חורים כמו גבינות אחרות בסגנון גרוייר, קומטה, Vacherin Fribourgeois או אמנטל. לבופור יש גם ארומה מאוד מובחנת, שמתוארת לפעמים כחזקה או בחריפות קלה ומזכירה את שטחי המרעה שעליהם רועות הפרות מגזע Tarentaise ו-Abondance כדי לספק את החלב המשמש לגבינה. הבופור משמש בדרך כלל להכנת פונדו, כיוון שהיא נמסה בקלות. זוהי אחת מהגבינות הרבות המשתלבות היטב עם יין לבן, בופור נצרך לעיתים קרובות עם דגים, במיוחד אלתית.

ראו גם
------

* רשימת גבינות – רשימת גבינות לפי מקום המוצא

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בופור** בוויקישיתוף
* האתר הרשמי של Syndicat de Défense du Fromage Beaufort (איגוד ההגנה על גבינות בופור)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Dr. Catherine Donnelly (2016). *The Oxford Companion to Cheese*. Oxford University Press. p. 63. ISBN 9780199330904. נבדק ב-10 בינואר 2020. `{{cite book}}`:  (עזרה)
2. 1 2  "Syndicat de Défense du Fromage Beaufort, le fromage des alpages de Savoie". אורכב מ-המקור ב-2012-07-19. נבדק ב-2012-09-02.
3. ↑  "PRODUIT: Beaufort (Version du 03/06/2003 )". Institut national de l'origine et de la qualité. נבדק ב-4 בדצמבר 2012. `{{cite web}}`:  (עזרה)
4. ↑  Frédérique Hermine (8 באפריל 2009). "Le beaufort capitalise sur le tourisme montagnard". *Les Marches*. La société ABC (Agro Business Communications). אורכב מ-המקור ב-14 ביולי 2014. נבדק ב-4 בדצמבר 2012. `{{cite web}}`:  (עזרה)
5. ↑  Fox, Patrick. *Cheese: Chemistry, Physics and Microbiology*. p. 200.
**איתמר וילנר** (נולד ב-27 בינואר 1947) הוא פרופסור אמריטוס לכימיה באוניברסיטה העברית בירושלים, הנחשב לאחד המדענים המובילים בעולם בננוטכנולוגיה וביוננוטכנולוגיה בפרט. חתן פרס ישראל לחקר הכימיה לשנת 2002 וחתן פרס רוטשילד במדעי הכימיה לשנת 2008.

ביוגרפיה
--------

וילנר נולד בשנת 1947 בבוקרשט, רומניה לאלברט ויוהנה, ועלה עם משפחתו לארץ ב-1950. גדל בנס ציונה ולמד בתיכון דה שליט ברחובות. התגייס לחיל התותחנים ב-1968, והוא רס"ן במילואים.

בשנת 1968 קיבל תואר בוגר אוניברסיטה בכימיה ובפיזיקה מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים. ב-1973 קיבל תואר מוסמך בכימיה מטעם אוניברסיטה זו. ב-1978 קיבל תואר דוקטור בכימיה.

ב-1997 התקבל כעמית האגודה האמריקנית לקידום המדע וב-2015 התמנה ליושב ראש החטיבה למדעי הטבע באקדמיה הישראלית למדעים.

נשוי לבלהה ואב לשתי בנות. סב ל-5 נכדים[דרוש מקור][מפני ש...].

מחקריו
------

רוב מחקריו מתמקדים באלקטרוניקה המולקולרית וביואלקטרוניקה. עבודתו המחקרית עוסקת בהרכבת מערכים מולקולריים, מאקרומולקולריים וביומולקולריים על-פני משטחים ובהפעלת המרכיבים הכימיים באמצעות אותות חשמליים ואותות אופטיים. הוא הצליח לפתח מערכות מולקולריות וביומולקולריות שהן כיום נדבך מרכזי של האלקטרוניקה והאופטואלקטרוניקה המולקולרית והביומולקולרית.[דרוש מקור]

וילנר ביצע מחקר חלוצי וביסס מושגים וגישות יסודיות בתחום הביואלקטרוניקה. מחקריו בהפעלה חשמלית ואופטית של אנזימים, נוגדנים ו-DNA משמשים כלים בפיתוחים שונים. מחקרים אלה הציגו פתרונות מדעיים מקוריים להכנת ביוסנסורים חדשים. הוא פיתח טכניקות ליצירת מבנים מולקולריים עם תכונות כימיות שימושיות, לדוגמה: חיישנים רגישים שיכולים לגלות את כל הסוגים של חומרי הנפץ הקיימים. כמו כן, הצליח ליצור ארכיטקטורות מולקולריות הפועלות כמערכי חישה, כמכונות מולקולריות, כהתקנים אופטואלקטרוניים וכמערכות פוטוסינתטיות מלאכותיות ליצירת דלקים באמצעות אור שמש על ידי פענוח מנגנוני ההתארגנות של החומרים וקביעת התכונות הכימיות שלהם.

וילנר פרסם מאמרים מדעיים רבים. הוא שימש יועץ למשרד האנרגיה של ארצות הברית לבקרת פרויקטים של המחקר הבסיסי בנושא האנרגיה, וייצג את ישראל בגופים מדעיים שונים באירופה ובעולם.

פרסים והוקרה
------------

* 1986 - פרס ברגמן
* 1991 - דוקטור לשם כבוד של אוניברסיטת אוסקה ביפן
* 1993 - פרס קולטהוף, הטכניון, חיפה
* 1998 - פרס מקס פלאנק למחקר בינלאומי, גרמניה
* 2001 - פרס החברה הישראלית לכימיה
* 2002 - פרס ישראל לחקר הכימיה
* 2008 - פרס רוטשילד
* 2009- נבחר לאקדמיה הגרמנית הלאומית למדעים לאופולדינה
* 2013-ACS nano lectureship award

קישורים חיצוניים
----------------

* איתמר וילנר, באתר גוגל סקולר
* פרופ' איתמר וילנר, באתר פרס ישראל
* ביוגרפיה של איתמר וילנר, אתר פרס א.מ.ת
* פרסים והוקרה, אתר האוניברסיטה העברית בירושלים
* כרטיס אישי של איתמר וילנר, באתר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים
* איתמר וילנר (1947-), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. 1 2  ננוטכנולוגיה (ארכיון)
2. 1 2 3  חייו האישיים של איתמר וילנר, באתר פרסי ישראל, ‏15.8.12
3. 1 2  פרסים והוקרה, באתר האוניברסיטה העברית בירושלים, ‏22.8.17

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007270044705171
* GND: 129740608
* ISNI: 0000 0001 1611 465X
* LCCN: n88283789
* ORCID: 0000-0001-9710-9077
* SUDOC: 092698867
* VIAF: 27340259
* WorldCat: viaf-27340259

 |
**דמיטרו סטניסלבוביץ' מיכאילנקו** (באוקראינית: **Дмитро Станіславович Михайленко**)‏ (נולד ב 13 ביולי 1973 בקירובוגרד) הוא כדורגלן עבר אוקראיני ששיחק בעמדת הקשר ולזכותו 23 הופעות ושני שערים בנבחרת אוקראינה. כיום מאמן את קבוצת פאפוס מליגת העל הקפריסאית.

קריירה
------

מיכאילנקו גדל במחלקת הנוער של מועדון הכדורגל זירקה קירובוגרד. בשנת 1990, בגיל 17, עלה לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון (ששיחקה אז בליגה הסובייטית השנייה). לאחר עונה אחת עבר לקבוצת הצמרת האוקראינית דניפרו דנפרופטרובסק, ובשנת 1994 עבר לקבוצת הפאר דינמו קייב, במדיה שיחק שש שנים וזכה עמה בשש אליפויות רצופות ובארבעה גביעים.

בינואר 2001 הגיע מיכאילנקו לישראל וחתם במדי האלופה הפועל תל אביב. עד תום עונת 2000/2001 ערך 14 הופעות וכבש שני שערים בליגת העל, כולל שער במשחק העונה מול מכבי חיפה, אך בתום העונה שוחרר מהמועדון לאחר שהקבוצה סיימה במקום השני. בקיץ 2001 חתם בקבוצת ביתר ירושלים במדיה ערך 23 הופעות וכבש שלושה שערים, ובתום עונת 2001/2002 חזר לאוקראינה וחתם שוב בדניפרו. בשנת 2006 עבר למטאלורג זפוריז'יה וכעבור שנה הגיע לקפריסין וחתם בקבוצת א.פ.ו.פ. קינירס פאיה מהליגה השנייה. בשנת 2009 פרש ממשחק פעיל.

### נבחרות

בשנת 1990 זומן מיכאילנקו לשחק בנבחרת הנוער של ברית המועצות. עם הנבחרת השתתף באליפות העולם לנוער בשנת 1991, בה זכתה נבחרת ברית המועצות במקום שלישי. עם התפרקות ברית המועצות וכינון אוקראינה העצמאית הצטרף מיכאילנקו אל נבחרת הנוער של אוקראינה, במדיה ערך שבע הופעות וכבש שני שערים.

ב-27 באפריל 1993 ערך מיכאילנקו את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת הבוגרת של אוקראינה, במשחק ידידות מול ישראל. בשנת 2000 פרש מהנבחרת לאחר שערך במדיה 23 הופעות וכבש שני שערים. את הופעתו האחרונה במדים הלאומיים ערך ב-7 באוקטובר 2000, במשחק מול ארמניה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2002.

### קריירת אימון

בשנת 2009 הצטרף מיכאילנקו לצוות המאמנים של קבוצת דניפרו דנפרופטרובסק והיה לעוזר המאמן של הקבוצה. בעונת 2016/2017 מילא את מקומו של מאמן הראשי של הקבוצה. בקיץ 2017 החל מיכאילנקו לאמן את קבוצת דניפרו-1 מהליגה האוקראינית השנייה. באוגוסט 2020 התפטר מתפקידו בדניפרו. בסוף 2020 החל לאמן קבוצת פאפוס מהליגה הקפריסאית.

תארים
-----

* מקום שלישי באליפות העולם לנוער: 1991
* אליפות אוקראינה : 1994, 1995, 1996, 1996, 1997, 1999, 2000
* הגביע האוקראיני: 1996, 1998, 1999, 2000
* הגביע הקפריסאי: 2009

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **דמיטרו מיכאילנקו** |

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt
**סמואל ויליאמסון** (באנגלית: **Samuel Williamson**; נולד ב-19 בדצמבר 1997) הוא שחיין אוסטרלי, סגן אלוף עולם (פוקואוקה 2023) ואלוף חבר העמים הבריטי (ברמינגהאם 2022) במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב משולב, וסגן אלוף חבר העמים הבריטי (ברמינגהאם 2022) במשחה ל-50 מטר חזה.

ביוגרפיה
--------

### 2022

#### אלוף חבר העמים הבריטי

במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו באוגוסט בברמינגהאם שבממלכה המאוחדת זכה בארבע מדליות: מדליית זהב במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב משולב, מדליות כסף במשחה ל-50 מטר חזה ובמשחה שליחים 4x100 מטר מעורב, ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר חזה.

באליפות העולם בבריכת 25 מטר שנערכה בדצמבר במלבורן שבאוסטרליה סיים במקום 23 במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 58.13 שניות, ובמקום 11 במשחה ל-50 מטר חזה בשיא אישי חדש של 26.25 שניות.

### 2023

באליפות העולם שנערכה ביולי בפוקואוקה שביפן ויליאמסון במדליית כסף במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב משולב ובמדליית ארד במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב לאחר ששחה בשלבי המוקדמות של המשחים. בנוסף, סיים במקום רביעי במשחה ל-50 מטר חזה בתוצאה של 26.82 שניות.

### 2024

באליפות העולם שנערכה בדוחה שבקטר סיים במקום רביעי במשחה ל-100 מטר חזה בשיא אישי חדש של 59.21 שניות.

שיאים אישיים
------------

### בריכה אולימפית

* 50 מטר חזה: 26.41 שניות (2024)
* 100 מטר חזה: 59.21 שניות (2024)
* 200 מטר חזה: 2:13.09 דקות (2019)

### בריכת 25 מטר

* 50 מטר חזה: 26.25 שניות (2022)
* 100 מטר חזה: 57.00 שניות (2020)
* 200 מטר חזה: 2:07.11 דקות (2022)

ראו גם
------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סם ויליאמסון** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

קישורים חיצוניים
----------------
**דמיטרי סטניסלבוביץ' מיכאלנקו** (באוקראינית: **Сергій Борисович Коновалов**)‏ (נולד ב-1 במרץ 1972 בפולטבה) הוא כדורגלן עבר אוקראיני ששיחק בעמדת הקשר התקפי ולזכותו 22 הופעות ושלושה שערים בנבחרת אוקראינה. לאחר פרישה ממשחק פעיל הפך למאמן.

קריירה
------

קונובלוב גדל במחלקת הנוער של מועדון הכדורגל דניפרו דנפרופטרובסק. בשנת 1990, בהיותו בן 18, עלה לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון. לאחר 4 שנים בדניפרו עבר לקבוצת הצמרת האוקראינית דינמו קייב. בעונתו הראשונה בדינמו שותף קונובלוב במרבית משחקי הליגה של הקבוצה, אך בהמשך התקשה לתפוס את מקומו בסגל הקבוצה.

הוא הושאל למשך שתי עונות לקבוצת פוהאנג סטילרס מדרום קוריאה. קונובלוב השתלב בהרכב הראשון של הקבוצה והפך לאחד השחקנים המובילים בה. במהלך השנתיים, בהן שיחק בשורותיה, זכתה הקבוצה פעמיים בגביע האלופות של אסיה.

בשנת 1998 שב קונובלוב לדינמו קייב, והרבה לשחק בעיקר כשחקן מחליף. בשנת 2001 הושאל קונובלוב לקבוצת נעוריו, דניפרו דנפרופטרובסק, אך פציעות מנעו ממנו לקחת חלק פעיל במשחקי הקבוצה.

בשנת 2002 הושאל קונובלוב לביתר ירושלים למשך עונה אחת. בבית"ר שיחק קונובלוב בקישור עם חברו מדינמו קייב, דמיטרי מיכאלנקו. בתום תקופת ההשאלה, עזה קונובלוב את ישראל, והצטרף לקבוצת ארסנל קייב, אשר רכשה את כרטיס השחקן שלו. קונובלוב שיחק בשורותיה של ארסנל 3 שנים, במהלכן הושאל לתקופות קצרות לעוד שתי קבוצות.

את הקריירה המקצועית שלו ככדורגלן הוא סיים בשנת 2006 באינטר באקו.

### נבחרות

בשנת 1990 זומן קונובלוב לשחק בנבחרת הנוער של ברית המועצות. עם הנבחרת השתתף באליפות העולם לנוער בשנת 1991, בה זכתה נבחרת ברית המועצות במקום שלישי. במהלך הטורניר שותף קונובלוב בכל חמשת המשחקים שלה והבקיע שער אחד. עם התפרקות ברית המועצות וכינון אוקראינה העצמאית הצטרף קונובלוב אל נבחרת הנוער של אוקראינה.

ב-27 באפריל 1993 ערך קונובלוב את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת הבוגרת של אוקראינה, במשחק ידידות מול ישראל. במשחק זה הוא הבקיע גם את שערו הראשון בנבחרת. בשנת 2003 פרש מהנבחרת לאחר שערך במדיה 22 הופעות וכבש שלושה שערים.

### קריירת אימון

בשנת 2011 הצטרף קונובלוב לצוות המאמנים של קבוצת סבסטופול והיה לעוזר המאמן של הקבוצה. בעונת 2014/2013 מילא את מקומו של מאמן הראשי של הקבוצה. החל מקיץ 2016 מאמן קונובלוב את קבוצת טרנופול מהליגה האוקראינית השנייה, שהיא הליגה השלישית בחשיבותה באוקראינה.

תארים
-----

* מקום שלישי באליפות העולם לנוער: 1991
* אליפות אוקראינה : 1995, 1996, 1999, 2000
* הגביע האוקראיני: 1996
* גביע האלופות של אסיה: 1997, 1998

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **סרגיי קונובלוב** |

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt
* יגאל גולדשטיין, ‏קונובלוב: "אני חולם לחזור לבית"ר ירושלים כמאמן", באתר ערוץ הספורט, 8 בינואר 2018
**דגרתל שיחים** או **דגרתל** (שם מדעי: ***Megapodius***) הוא עוף מסוג הדגרתיליים מעל-סדרת דמויי תרנגול. סוג זה כולל 13 מינים קיימים ועוד שניים שנכחדו.

עופות מהסוג הזה חיים מדרום-מזרח אסיה, לאורך איי אינדונזיה עד צפון אוסטרליה וכמה איים באוקיינוס השקט. הם חיים בעיקר ביערות גשם וביערות שפלה אך חלקם חיים גם באזורים פתוחים יותר ואף בחופים.

הם בעלי מקור צבעוני, ראש וצוואר חשופים מנוצות, גוף שחור ורגליים צהובות וארוכות. הם מיוחדים באופן גידול הצאצאים: בני הזוג אינם דוגרים. הביצים מוטלות בראש תל אדמה ומכוסות בשכבת אדמה נוספת. ההורים בודקים בהמשך את הטמפרטורה במדגרה שיצרו באמצעות מקוריהם, המצוידים ב"חיישן טמפרטורה". הם מוסיפים או גורעים אדמה כדי לשמור על הטמפרטורה הרצויה. הם אינם עושים כל מאמץ להיות נוכחים בבקיעת הביצים. האפרוחים הבוקעים מסוגלים לפרוץ את מעטה האדמה, ללכת וללקט מזון בעצמם. יכולות הישרדות האלה מייתרות את תפקיד ההורים בגידולם.

מינים
-----

* *Megapodius pritchardii*
* דגרתל מיקרונזי (*Megapodius laperouse*)
* *Megapodius nicobariensis*
* דגרתל פיליפיני (*Megapodius cumingii*)
* *Megapodius bernsteinii*
* *Megapodius tenimberensis*
* *Megapodius freycinet*
* *Megapodius geelvinkianus*
* דגרתל מלנזי (*Megapodius eremita*)
* *Megapodius layardi*
* *Megapodius affinis*
* דגרתל כתום-רגליים (*Megapodius reinwardt*)
* *Megapodius molistructor* - נכחד
* *Megapodius amissus* - נכחד

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דגרתל שיחים** בוויקישיתוף
* דגרתל שיחים, באתר ITIS (באנגלית)
* דגרתל שיחים, באתר NCBI (באנגלית)
* דגרתל שיחים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* דגרתל שיחים, באתר GBIF (באנגלית)
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "שדה שלג", ‏"כיפת קרח" או "הדום קרח".
שדה הקרח דרום פטגוניה
שדה הקרח הרדינג
**שדה קרח** הוא אזור נרחב המכוסה קרח או קרחונים. שדה קרח נמצא לעיתים קרובות באזור אקלים קר או באזור גבוה שבו יש מספיק משקעים. זה שטח נרחב המחבר בין עמקים בהם נמצאים קרחונים, פסגות המכוסות קרחונים, ולרוב מקיף נונאטאקים. שדות קרח הוא אזור המורכב ממספר קרחונים וגדל מהם מחד, אך קטן יותר מאזור יריעת קרח או כיפת קרח מאידך.

היווצרות שדות קרח
-----------------

שדות קרח נוצרים עקב הצטברות גדולה מאוד של שלג אשר במשך שנים רבות נדחס וקופא והופך לקרח.

בשל השטחים הגדולים של שדות הקרח, הם מאפשרים לערוצי קרחונים להיווצר בשולי שדות הקרח, המנקזים את שדות הקרח, ומאפשרים לקרחונים חדשים להיווצר במרכזם.

בניגוד לכיפת קרח שאינה מושפעת מהטופוגרפיה שמתחתיה, שדה קרח מושפע מהטופוגרפיה שמתחתיו.

שדות קרח ברחבי העולם
--------------------

### אסיה

ישנם מספר שדות הקרח באזור ההימלאיה והרי אלטאי (הגבול בין רפובליקות מרכז אסיה ו-סין). שדה קרח נוסף נמצא ביולין אם שבקצהו הצפוני של מדבר גובי.

### אוקיאניה

אין שדות קרח באוסטרליה.

יש מספר שדות קרח בניו זילנד:

* שדה הקרח גן עדן
* שדה הקרח הגן של אללה
* רמת הקרח אוליבין

### אירופה

שדות הקרח הגדולים היחידים ביבשת אירופה נמצאים בנורווגיה (שדה הקרח דוברה ויוטונהיימן). ישנם כמה עשרות שדות קרח קטנים בהרי האלפים, ויש שרידים של שדות קרח קטנים בשוודיה, הרי האפנינים, הרי הפירנאים וחבל הבלקן. מאז היעלמותו של שדה הקרח האחרון באנדלוסיה - שדה הקרח קורל דל ולטה (Corral del Veleta) בשנת 1913, שדה הקרח הדרומי ביותר ביבשת אירופה הוא שדה הקרח סנז'ינקה (Snezhnika) בבולגריה.

ישנם שדות קרח משמעותיים באיסלנד, סבאלברד ובארץ פרנץ יוזף (צפון רוסיה) ושדות קרח קטנים באוקיינוס הקרח הצפוני - ביאן מאיין ובנובאיה זמליה.

### אמריקה הצפונית

שדה הקרח הפופולרי והידוע באמריקה הצפונית הוא שדה הקרח קולומביה הממוקם בהרי הרוקי בין הפארק הלאומי ג'ספר והפארק הלאומי באנף בפרובינציית אלברטה שבקנדה. הסיבה להיותו שדה הקרח הפופולרי ביותר באמריקה הצפונית, אף שהוא קטן יחסית, היא קרבתו לכביש המהיר אייספילדס, המאפשר גישה קלה אליו.

שדות קרח רבים נמצאים ברצועת ההרים החופית של אלסקה, קולומביה הבריטית, יוקון. כיפת הקרח סטיקין, ששטחה 6,500 קמ"ר, ושדה הקרח ג'וניאו, ששטחו 2,500 קמ"ר, מצויים על הגבול בין קולומביה הבריטית ואלסקה.

מצפון להם מצויים שדה הקרח קלואיין המזין את קרחון מאלאספינה, וקרחוני האבארד, וכן שדה הקרח באגלי, באזור הגבול בין קולומביה הבריטית ויוקון.

ברחבי אלסקה מספר שדות קרח גדולים (ובהם אחד המקיף הר דנאלי) אשר מרביתם ללא שם.

### אמריקה הדרומית

באמריקה הדרומית, ישנם שני שדות קרח ראשיים - שדה הקרח הפטגוני הצפוני (Campo de Hielo Norte), ושדה הקרח הפטגוני הדרומי (Campo de Hielo Sur), שניהם בין צ'ילה לבין ארגנטינה. שדה קרח קטן נוסף מצוי במערב צ'ילה באזור ארץ האש (טיירה דל פואגו).

ראו גם
------

* גאומורפולוגיה קרחונית
* קרחון
* קרחון ימי
* כיפת קרח
* מדף קרח
* הדום קרח

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שדה קרח** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  קרחוני ניו זילנד
2. ↑  קרחונים נסתרים באירופה
**אסף קריספיס** (נולד ב־27 באפריל 1984) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת הקשר.

קריירה
------

קריספיס החל לשחק כדורגל במחלקת נוער של מכבי תל אביב, ובעונת 2001/2002 הוביל את קבוצת הנוער לזכייה בדאבל.

את הופעת הבכורה של קריספיס בגביע הטוטו ערך בגיל 17.5 בלבד ובו כבש צמד נגד מכבי פתח-תקווה, לאחר מכן ערך את משחק הליגה הראשון וכבש שער בכורה חשוב בעונת האליפות של הקבוצה הבוגרת בשנת 2002/2003 נגד בני יהודה עונה שהסתיימה בפרש שערים.

בינואר 2005 עבר לשחק בקבוצת עירוני קריית שמונה. במדיה שיחק עונה וחצי 42 משחקים וכבש 9 שערים.

את תחילת עונה 2006/2007 החל בהפועל אשקלון ובמדיה שיחק מספר חודשים לא מרשימים במיוחד ועבר לשחק באותה עונה בהפועל ירושלים.

בעונת 2007/2008 חתם במכבי הרצליה במדיה שיחק במשך 7 עונת ב-254 משחקים וכבש 19 שערים.

קריספיס אף שיחק בנבחרת הנערים ובנבחרת בנוער ב-8 משחקים וכבש 2 שערים.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* תומר גנור, קריספיס, הרצליה: "לא היה נעים לשמוע את האנשים ברחוב", באתר ynet, 1 במאי 2008
*

הערות שוליים
------------

1. ↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - פרטי שחקן, באתר www.football.org.il
**ויקטור ואסיליוביץ' מורוז** (באוקראינית: **Віктор Васильович Мороз**; נולד ב-18 בינואר 1968) הוא כדורגלן עבר אוקראיני ששיחק בעמדת החלוץ.

קריירה כשחקן
------------

מורוז התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של דינמו קייב.

ב-15 במרץ 1991 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במשחק נגד שחטאר דונצק.

בקיץ 1993 עזב לראשונה את אוקראינה וחתם בהפועל באר שבע הישראלית.

ב-28 באוגוסט 1993 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1-3 נגד הפועל חיפה בו אף כבש את שער הבכורה שלו בישראל. את עונתו הראשונה בישראל סיים עם 9 שערים ב-36 הופעות וסיים את העונה עם באר שבע במקום ה-3 שהוביל לגביע אופ"א. עונה לאחר מכן כבש 11 שערים והיה מלך השערים של הקבוצה.
בקיץ 1995 חתם במכבי תל אביב וזכה עימה בדאבל, אך היה שותף רק ב-25 משחקים וכבש 2 שערים.

בקיץ 1997 חתם בהפועל צפרירים חולון, בה שותף ולא מצא את הרשת. אך במהלך תקופתו בחולון נפצע למשך שנה.

בשנת 1999 חזר לשחק כדורגל כאשר חתם בצסק"א קייב, וכעבור עונה אחת חתם בליאונינג ווהווין הסינית בה סיים את הקריירה.

קריירה כמאמן
------------

בשנת 2004 התחיל את הקריירה שלו כמאמן כאשר מונה למאמן נבחרת אוקראינה בכדורגל חופים עימה הגיע למקום השלישי באליפות אירופה בכדורגל חופים שהוביל לאליפות העולם בכדורגל חופים בו סיימה אוקראינה במקום השישי ובסיום האליפות עזב את נבחרת החופים. בשנת 2007 מונה לסקאוט של דינמו קייב. בשנת 2012 מונה למאמן ווהלין לוצק.

תארים
-----

דינמו קייב
* אליפות ברית המועצות: 1990
* אליפות אוקראינה: 1992/1993
* הגביע האוקראיני: 1992/1993

מכבי תל אביב
* אליפות ישראל: 1995/1996
* הגביע הישראלי: 1995/1996

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
**אנדריי בוריסוביץ' פילאבסקי** (באוקראינית: **Андрій Борисович Пилявський**; נולד ב-4 בדצמבר 1988 בקייב) הוא כדורגלן אוקראיני המשחק בעמדת הבלם והקשר האחורי בזוריה לוהנסק.

קריירה
------

פילאבסקי התחיל את הקריירה שלו במועדון שכונתי בקייב. בשנת 2002 עבר למחלקת הנוער של שחטאר דונצק, אך לא זכה להגיע לקבוצה הבוגרת, ובגיל 17 עבר לארסנל קייב. עם הגעתו, הוא נשלח לשחק בקבוצת המילואים שממנה הגיע לקבוצה הראשונה, אבל אחרי כמה שבועות נפצע והושבת לחצי שנה. בסוף תקופת ההחלמה שוחרר מהמועדון. לאחר שלא זכה לדקות משחק גם בנאפקום ברובארי, עבר בשנת 2010 לניווה ויניצה איתה העפיל לליגה השנייה.

בדצמבר 2010 הגיע פילאבסקי לישראל וחתם במכבי חיפה. עד מהרה השתלב במועדון ובעונתו הראשונה זכה עם המועדון באליפות והגיע לגמר גביע המדינה. ב-27 ביולי 2011 נפצע פילאבסקי במשחק נגד מריבור במסגרת מוקדמות ליגת האלופות, ולאחר מכן הושאל לבית"ר ירושלים. כאשר חזר מהפציעה מצא את מקומו בהרכב ועזר לקבוצה להישאר בליגה. בעונת 2012/2013 חזר למכבי חיפה, וב-17 במרץ 2013 כבש את שערו הראשון בליגת העל, שער הניצחון (0-1) בדקה ה-95 מול בני יהודה תל אביב. ב-17 במאי 2014 שוחרר ממכבי חיפה, וחתם בזוריה לוהנסק מליגת העל האוקראינית. ב-10 בפברואר 2016 עבר למועדון הרוסי רובין. ב-28 ביולי 2016 הושאל לוורסקלה פולטבה. בפברואר 2017 הושאל לזוריה לוהנסק. 

בפברואר 2014 זומן פילאבסקי לראשונה לסגל נבחרת אוקראינה וב-18 בנובמבר 2014 השתתף במשחק ידידות נגד נבחרת ליטא.

תארים
-----

* אליפות ישראל: 2010/2011

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדריי פילאבסקי** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* עמוד השחקן באתר כדורגל אוקראיני (אוקראינית \ רוסית)
**אריאל נשיא** (נולדה ב-6 באוקטובר 2003) היא שחיינית אמנותית ישראלית, זוכת מדליית ארד באליפות אירופה (בודפשט 2020) בתרגיל קבוצתי חופשי.

ביוגרפיה
--------

### 2021

באליפות אירופה שנערכה במאי בבודפשט שבהונגריה זכתה במדליית ארד בתרגיל קבוצתי חופשי יחד עם שלי בובריצקי עדן בלכר, נוי גזלה, מאיה דורף, ניקול נחשונוב, פולינה פריקזצ'יקובה, קתרין קונין ונטע רוביצ'ק בתוצאה של 86.8000 נקודות. בתרגיל הטכני ליחידות סיימה במקום 13 בתוצאה של 72.1890 נקודות.

### 2024

ב-12 בפברואר הודיעה פדרציית השחייה הבין-לאומית כי נשיא תייצג את ישראל יחד עם שלי בובריצקי באולימפיאדת פריז בתרגילי הדואט בשחייה אמנותית לאחר שההישגים שקבעו באליפות העולם שנערכה בדוחה שבקטר מיקמו אותן במקום הרביעי בדירוג המצטבר מבין הדואטים שלא העפילו לאולימפיאדה על בסיס יבשתי או על בסיס קבוצתי.

קישורים חיצוניים
----------------

הערות שוליים
------------

1. ↑  היסטוריה: ארד לישראל באל' אירופה בשחייה אמנותית! באתר הרשמי של ערוץ הספורט, 14 במאי 2021 (בעברית)
2. ↑  הדואט עלה לגמר אליפות אירופה עם ציון שיא באתר הרשמי של איגוד השחייה בישראל, 11 במאי 2021 (בעברית)
3. ↑  שלי בובריצקי ואריאל נשיא זכו בכרטיס לאולימפיאדה בשחייה אמנותית באתר Ynet, 12 בפברואר 2022 (בעברית)
**רוג'רו ג'ובאנלי** (באיטלקית: **Ruggiero Giovannelli**; סביבות 1560 - 7 בינואר 1625) היה מלחין איטלקי בשלהי תקופת הרנסאנס ובשנותיה הראשונות של תקופת הבארוק. ג'ובאנלי היה חבר באסכולה הרומאית וממשיכו של פלסטרינה בכנסיית פטרוס הקדוש.

ביוגרפיה
--------

ג'ובאנלי נולד בוואלטרי, סמוך לרומא. יש הגורסים, שהיה תלמיד של פלסטרינה, אבל אין כל ראיה מתועדת לכך. נקודות דמיון סגנוניות ביצירותיהם והיכרות קרובה בעליל במהלך הקריירה של שני המלחינים עושות הנחה זו להגיונית. לא הרבה ידוע על חייו של ג'ובאנלי עד 1583, כאשר התמנה למאסטרו די קאפלה ב"סן לואיג'י דאי פראנצ'זי", משרה בה כיהן עד 1591, אז עבר אל הקולג' הגרמני. נוסף למשרות אלה עבד כמאסטרו די קאפלה אצל הדוכס ג'ובאני אנג'לו מאלטמפס, בקאפלה הפרטית שלו, כנראה במקביל לשאר כהונותיו.

מינויו החשוב ביותר של ג'ובאנלי היה כמחליפו של פלסטרינה כמאסטרו די קאפלה בקאפלה היוליינית בכנסיית פטרוס הקדוש, ב-12 במרץ 1594, משרה בה נשאר עד 1599, כאשר היה לזמר בקאפלה הסיסטינית. ב-1614 היה למאסטרו די קאפלה בקאפלה הסיסטינית, עד לפרישתו ב-1624.

מוזיקה והשפעה
-------------

ג'ובאנלי כתב מוזיקת קודש ומוזיקה חילונית. כפי שאפשר לצפות ממלחין מן האסכולה הרומאית, מוזיקת הקודש שלו הייתה שמרנית ורובה בסגנון פלסטרינה בחלקה הראשון של הקריירה שלו. עם זאת, משנת 1600 ואילך ניסה את ידו בכמה מחידושי הסגנון, שהגדירו את ראשית תקופת הבארוק, כגון עקרון הקונצ'רטאטן והבסו קונטינואו. תפוקת המוזיקה הדתית שלו פחתה באופן דרמטי בשנותיו האחרונות ולפחות חוקרת אחת העלתה סברה, שהדבר נובע מאי הנוחות שחש בסגנון החדש.

ג'ובאנלי חיבר מיסות ומוטטים, הכתובים בחלקם ל-12 קולות ועושים לא פעם שימוש בטכניקות פוליכוראליות.

כמלחין מן האסכולה הרומאית וככומר, כתב ג'ובאנלי כמות מפתיעה של מוזיקה חילונית, בעיקר מדריגלים וקנצונטות, חלקם בסגנון קליל, שניכרת בהם השפעת מודלים צפון-איטלקיים, או של לוקה מארנציו, ששהה תקופת-מה ברומא. ג'ובאנליכ כתב שלושה סרי מדריגלים לחמישה קולות ושני ספרים לארבעה קולות, נוסף לכמות גדולה של שירי חול אחרים, שלא יצאו לאור בקבצים; רובם תוארכו לשנות ה-80' וה-90' של המאה ה-16.

המוזיקה של ג'ובאנלי הודפסה מחדש במהדורות גדולות, הן באיטליה והן מחוצה לה, אות לפופולריות הרבה שלו.

לקריאה נוספת
------------

* רות א. דדפורד, "רוג'רו ג'ובאנלי", מילון גרוב החדש למוזיקה ומוזיקאים, לונדון, מקמילן מסת"ב 1-56159-174-2 1980.
* גוסטב ריז, "מוזיקה ברנסאנס", ניו יורק, נורטון ושות' 1984 ISBN 0-393-09530-4.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רוג'רו ג'ובאנלי** בוויקישיתוף

* רוג'רו ג'ובאנלי, באתר AllMusic (באנגלית)
* רוג'רו ג'ובאנלי, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* רוג'רו ג'ובאנלי, באתר Discogs (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Deford, in *The New Grove Dictionary of Music and Musicians*.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007375754905171
* BNE: XX1504551
* BnF: cb13894495d (data)
* GND: 122122275
* ICCU: DDSV030436
* ISNI: 0000 0000 8138 6339
* LCCN: n86867057
* MusicBrainz: 9ab70986-a6e3-4a8d-bc1c-7d1b19d69471
* NKC: xx0170907
* NTA: 168217856
* SNAC: w6m05m8b
* SUDOC: 163997535
* Trove: 1051357
* VcBA: 495/22924
* VIAF: 59269648
* WorldCat: lccn-n86867057

 |
**ספר משחק** הוא ספר בעל קו עלילה מתפצל ואינטראקטיבי, המאפשר ליצור סיפור שונה בקריאה חוזרת.

מבנה
----

ספר משחק מחולק לקטעים ממוספרים, המסתיימים בהפניה לקטע חדש או בשורה של בחירות. חלק מספרי המשחק משלבים בתוכם גם טכניקות של משחקי תפקידים, ולוקחים בחשבון גורמים כמו יכולותיו של הגיבור, החפצים שהוא סוחב עמו ומידת הקושי של פעולותיו. לרוב מתבקש הקורא לבצע מעקב מתמשך אחר דמותו: מצב בריאותה (בנקודות פגיעה), מיומנותה בכישרונות שונים, החפצים שברשותה, ועוד. המעקב מתבצע באמצעות דף דמות.
ספרי משחק כוללים סופים שונים:

* לפחות סוף אחד טוב, בו הקורא מגיע לפתרון הרצוי: הגיבור משיג את מטרתו.
* סופים של כישלון, בהם הגיבור בדרך כלל מת. לעיתים קטעים כאלו ינחו את הקורא להתחיל את הספר מחדש.
* סופים שאינם הפתרון האידיאלי, אך מהווים סיום לסיפור.

ספרי משחק מתורגמים
------------------

חלק קטן מספרי המשחק שיצאו לאור בארצות הברית תורגם לעברית. עד היום תורגמו כעשרים ספרים מסדרת "בחר את דרכך" (אנ'), כמה עשרות מתוך סדרת "עשה לעצמך צמרמורת" (ספרי משחק מסוגת האימה תחת הלוגו של סדרת "צמרמורת" של ר.ל. סטיין), שני ספרים מסדרת "אתגר בחלל" ("Star Challenge") מאת כריסטופר בלאק, שני ספרים ראשונים מסדרת "הזאב הבודד" וארבעה ספרים מסדרת "הארצות הקסומות" של דייב מוריס וג'אמי טומסון תורגמו והוצאו לאור על ידי הוצאת אסטרולוג. (מתוך שישה אשר נכתבו באנגלית בשנות ה-90 של המאה ה-20, ושנים עשר מתוכננים - אחד מהם יצא ב-2018 כחלק מקמפיין Kickstarter משנת 2015, שניים וחצי עשורים לאחר יציאת הספרים המקוריים).

בארצות הברית, תחת המותג Fighting Fantasy, יצאו לאור כמה עשרות ספרים שתורגמו לעברית תחת שתי הוצאות שונות. "המכשף מפסגת הר האש", "מסעות החללית 'הנודד'", "מסעות החללית 'הנודד' 2", "מאבק הנסיכים" ו"רוצח בחלל" יצאו לאור תחת הוצאת עם עובד. לעומת זאת, סדרת הספין אוף של סטיב ג'קסון שנקראה "Sorcery!" ולה ארבעה ספרים המתארים הרפתקה אחת בהמשכים, יצאה לאור בעברית תחת הוצאת "אופוס" והמותג כישוף! תחת אותה סדרה בעברית, תורגמו שבעה ספרי משחק נוספים של Fighting Fantasy העומדים בפני עצמם ואף שיטת משחקי תפקידים של Fighting Fantasy, שתורגמה לספרים מספר 6 ו-7 של כישוף!.

ספרי משחק מקוריים בעברית
------------------------

כמה ספרי משחק מקוריים יצאו לאור בעברית, הראשון הוא "האבן השחורה מקברי הקודש" מאת ערן רביב ויואב ירסקי, השני הוא "שכחו אותי במדבר - אתה הגיבור 3" מאת אבנר גפני ובשנת 2006 יצא ספר משחק ישראלי רחב יריעה (776 קטעים), הנקרא "לשחק באור המנסרה", מאת דסי אלבר. ב-2022 יצא ספר משחק מקורי נוסף, "הפללה בשלושה נעלמים" מאת נחמן גרשונוביץ, ספר זה אינו בסוגת הפנטסיה או המדע הבדיוני אלא בסוגת המסתורין-חקירה, בו נכנס הקורא לנעליו של חוקר פרטי בניסיון לפתור פרשיית רצח.

ראו גם
------

* משחק תפקידים
* משחק הרפתקאות ממוחשב

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע פרטני על ספרי משחק (באנגלית)
* ספרי משחק בחינם (באנגלית)
* ספרי משחק באתר Home of The Underdogs (באנגלית)
* סיפורי בחר את ההרפתקאות בעצמך, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Fabled Lands: The Serpent King's Domain באתר Kickstarter

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007555695605171
* LCCN: sh85103531

 |