המונח "נבי שועייב" מפנה לכאן. לערך העוסק באישיות שעל שמה קרוי המקום, ראו יתרו.

נבי שועייב
**מתחם נבי שועייב** (ערבית: **مقام النبي شعيب**, בתעתיק מדויק: מקאם אלנבי שעיב) הוא אתר קדוש לדרוזים הנמצא בגליל, בסמוך לקרני חיטין. על-פי המסורת הדרוזית מדובר בקברו של הנביא שועייב, המזוהה עם יתרו המקראי. מדי שנה משמש האתר מוקד לעלייה לרגל בחג נבי שועייב הנמשך ארבעה ימים, החל מ-24 באפריל. במקום בנוי מבנה גדול, המהווה, פרט לציון הקדושה של מתחם הנביא שועייב, גם מקום לאכלוס אלפי העולים לרגל במהלך החג. כן נובע במקום מעיין.

היסטוריה
--------

לפי המסורות הדרוזית והמוסלמית באחרית ימיו עבר שועייב להתגורר במערה באזור חיטין. במערה זו מת בשיבה טובה. מאמיניו קברו אותו והקימו מצבה במקום הקבורה.

מסורת דרוזית נוספת גורסת כי בלילה שלפני קרב חיטין חלם סלאח א-דין על מלאך, אשר הבטיח לו ניצחון בתנאי שלאחר הקרב ירכב עם סוסו מערבה. המלאך הבטיח כי מקום עצירתו של סוסו יהיה אתר קבורתו של שועייב. על פי מסורת זו, סלאח א-דין אכן רכב מערבה בתום הקרב, איתר את מקום קבורתו של שועייב, והדרוזים בנו את האתר במקום.

העדויות ההיסטוריות המוקדמות ביותר המזהות את המקום כמקום משכבו של שועייב הן עדויות של מטיילים והיסטוריונים מהמאה ה-12. מספר עדויות מפי מטיילים יהודים טוענות כי לא רחוק ממקום קברו של יתרו מצוי קברה של ציפורה.

אתר נבי שועייב הורחב ושופץ לאורך השנים. החלק הישן ביותר במתחם שעדיין עומד בתחילת מאה ה-21, נבנה בשנות ה-80 של המאה ה-19, לאחר שמנהיגם הרוחני של הדרוזים, שייח' מוהנא טריף מג'וליס זימן אספת נכבדים לדיון בנושא בנייתו של מתחם חדש. משלחת נכבדים יצאה לסוריה ולבנון לגייס כספים לבניית המתחם. הקהילה הדרוזית בגליל ובהר הכרמל תרמה אף היא סכומי כסף נכבדים.

בתקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל פרצה מחלוקת בין הדרוזים לבין המועצה המוסלמית העליונה לגבי השאלה מי בעל האפוטרופסות על האתר. לאחר קום מדינת ישראל העניקה המדינה אפוטרופסות מלאה לדרוזים על המתחם ועל מאה דונמים הסובבים לו. תחת הנהגתו של שייח אמין טריף, האתר שופץ והוספו לו מספר חדרים לאירוח העולים לרגל.

לפי המסורת היהודית קבור במקום יתרו, יוכבד אמו של משה רבנו וצפורה רעייתו, ונמצאת במקום טביעת כף רגלו של משה.

עלייה לרגל
----------

לפי המסורת הדרוזית, טביעת רגלו השמאלית של שועייב נראית באתר הקבר. העולים לרגל נוהגים ליצוק שמן לתוך טביעת הרגל ולמשוח את השמן על גופם על מנת להתברך במזל טוב.

במקור לדרוזים לא היה תאריך קבוע לעלייה לרגל. כאשר הכירה ממשלת ישראל בחגים הדרוזיים באופן רשמי, תאריכי החג נקבעו כימים שבין ה-24 באפריל ל-28 באפריל. במהלך החג נערכות חגיגות המוניות במתחם ומנהיגי העדה נאספים לדון בסוגיות דתיות.

תמונות
------

* קבר יתרו במתחם נבי שועייבקבר יתרו במתחם נבי שועייב
* צופים דרוזיים בצעדה ליד נבי שועייבצופים דרוזיים בצעדה ליד נבי שועייב
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מתחם נבי שועייב** בוויקישיתוף
* מתי טוכפלד, דני ברנר, ‏סוף למחלוקת: קבר יתרו יועבר לדרוזים, באתר ישראל היום, 13 באוגוסט 2014
* סרטונים עלייה לרגל לנבי שועיב, סרטי גבע, ארכיון שפילברג, 1958 (התחלה 9:44)
* איתמר צור, שלושה אוחזין, באתר ערוץ 7, 16 באוקטובר 2016
* נבי שועייב (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  Dana, Nissim. (2003). *The Druze in the Middle East: Their Faith, Leadership, Identity and Status* Sussex Academic Press, pp. 28–30.
2. ↑  תעלומה: היכן קבור יתרו, חותן משה? והאם ייתכן שצאצאיו הם דרוזים?, באתר הידברות
3. ↑  Firro, Kais. (1999). *The Druzes in the Jewish State: A Brief History* BRILL, 1999, p. 236.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007443695805171
* VIAF: 595149066506265600697
* WorldCat (עם VIAF): 595149066506265600697

 |