recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**תיאורידזין** (**Thioridazin**) היא תרופה אנטי פסיכוטית דור ראשון ממשפחת הפנוטיאזינים. התרופה משמשת לטיפול במצבי בפסיכוזה המתלווה למניה, סכיזופרניה ודמנציה. בשנת 2005 הורדה התרופה מהמדפים מאחר שגרמה להפרעות חמורות בקצב הלב, עם זאת חלופות גנריות עדיין נמכרות.

### שימושי התרופה

התרופה שימשה בעיקר לטיפול בסכיזופרניה, שימוש משני של התרופה היה במצבים פסיכוטיים המתלווים לדמציה, זאת מאחר שהתרופה גורמת פחות לרעידות בהשוואה לתרופות מקבילות, ככל הנראה הודות להשפעות האנטיכולינרגיות שלה. לתרופה יש השפעה מרגיעה והיא מפחיתה תוקפנות בקרב מטופלים הנוטים להתנהגות אלימה.

### תופעות לוואי

תופעת הלוואי המשמעותית ביותר, אשר בגללה הורדה התרופה מהמדפים, היא הארכת מקטע QT ובעקבות כך הפרעות קצב חמורות, כאשר השפעות התרופה תלויות מינון. תופעות לוואי נוספות הן ירידה בלחץ דם, לחץ דם תנוחתי (אורטוסטטי), שינויי פיגמנטציה בעין והתנוונות רשתית, חוסר יציבות העלולה לגרום לנפילות ושברים, ישנוניות וירידה בשורת תאי הדם הלבנים.

### מנגנון פעולה

Thioridazin היא תרופה חוסמת רצפטורים לדופמין Dopamin receptors)) מסוג 2D, רצפטורים פוסט סינפטיים המצויים במח ולוקחים חלק בפעילות המזולימבית שלו, כתוצאה מכך הם מפחיתים הפרשת הורמונים מההיפותלמוס וההיפופיזה.

### פרמקוקינטיקה

* זמן מחצית חיים - 24 שעות
* מטבוליזם- בכבד על ידי האנזימים .P450 ,CYP2D
* אחוז התרופה הקשור לחלבונים - 95%
* משך פעילות - 4–5 ימים

### היסטוריה תרופתית

היצרן NOVARTIS הוריד את התרופה מהמדפים ברחבי העולם ביוני 2005 בעקבות תופעות הלוואי הלבביות החמורות שלה.

### פעילות אנטיביוטית

Thioridazin נמצאה כבעלת יכולת טיפולית כנגד זנים אלימים (עמידים לתרופות) של שחפת, בנוסף לתרופה יכולת טיפולית כנגד זיהומים של זיהומי סטאף הארוס עמידים למתיצלין(MRSA) בשילוב עם תרופות ממשפחת הבטא-לקטמים. ההשערה היא שהתרופה מעכבת את שחרורו של האנזים בטא-לקטמז על ידי החיידק, אותו אנזים שאחראי לעמידות לתרופות ממשפחת הבטא-לקטמים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תיאורידזין** בוויקישיתוף
* מידע על התרופה
בתחביר, ה**תיאור** הוא השלמה של הנשוא במשפט פועלי. התיאור מוסיף מידע על הנשוא, כגון מתי או איפה הנשוא התרחש. מבחינה תחברית, זאת השלמה שאינה מוצרכת, כלומר המשפט יהיה שלם גם אם היא תימחק.

סוגי תיאורים
------------

### תיאור מקום

* **עונה על השאלות**: איפה? היכן?
* **מילים אופייניות**: כאן, שם, ליד, מאחורי, לפני וכו'.
* **דוגמה**: אכלנו *במסעדה* אתמול.

### תיאור זמן/תיאור מידה

#### תיאור זמן

* **עונה על השאלות**: מתי?
* **מילים מאפיינות**: היום, אתמול, שלשום, מחר, בשבוע שעבר, בשנה שעברה בחודש האחרון וכו'
* **דוגמה**: אכלנו במסעדה *אתמול*.

#### תיאור מידה (כמות)

* **עונה על השאלות**: כמה? כמה פעמים? כמה זמן? כמה כסף?
* **מילים מאפיינות**: הרבה, מעט, פי.. כפליים, X שעות, X ש"ח
* **דוגמה**: איש זה תרם *רבות* למפעל ההתיישבות.

#### הבחנה בין תיאור זמן לתיאור מידה

במשפט "אני נוסע לחופשה *בת שבועיים* בחו"ל" הצירוף *בת שבועיים* הוא תיאור מידה, מכיוון שהוא מציין כמה זמן תימשך החופשה. לעומת זאת, במשפט "אני נוסע לחו"ל *בעוד שבועיים*" הצירוף *עוד שבועיים* משמש כתיאור זמן.

### תיאור אופן/תיאור מצב

#### תיאור אופן

מתאר אופן ביצוע של משהו. זהו התיאור הכללי ביותר.

* **עונה על השאלות**: באיזה אופן?, כיצד?, איך?
* **מילים מאפיינות**: בשקט, במהירות, בזריזות, ידנית, אוטומטית, ברגל, במכונית וכו'.
* **דוגמה**: אכלנו *במהירות* את הדג.

ניתן לבטא תיאורי אופן גם באמצעות מושא פנימי.

#### תיאור מצב

תיאור שמתאר מצבו של דבר, אשר ניתן להוסיף לפניו את המילה "כש"+שם גוף מתאים

* **עונה על השאלות**: באיזה מצב?
* **מילים מאפיינות**: עייפים, מבולבלים, רעבים, צמאים וכו'.
* **דוגמה**: "חזרנו מהטיול *עייפים*". תוספת "כש"+שם גוף מתאים במקרה זה תהיה: "חזרנו מהטיול *כשאנו* עייפים"

#### הבחנה בין תיאור אופן לתיאור מצב

במשפט "הילדים חזרו מבית הספר באוטובוס" המילה *באוטובוס* משמשת כתיאור אופן. לעומת זאת, במשפט "הילדים חזרו מבית הספר **רעבים**" המילה *רעבים* משמשת כתיאור מצב.

### תיאור סיבה/תיאור תכלית

#### תיאור סיבה

* **עונה על השאלות**: מדוע? מאיזו סיבה?
* **מילים מאפיינות**: בגלל, עקב, בשל, משום וכו'.
* **דוגמה**: החלונות נשברו *מפאת הסערה*.

#### תיאור תכלית

* **עונה על השאלות**: למה? לשם מה?
* **מילים מאפיינות**: כדי, על־מנת, לשם, במטרה, בתקווה וכו'.
* **דוגמה**: הלכתי למשרד *כדי לתרום*.

#### הבחנה בין תיאור סיבה לתיאור תכלית

ההבדל בין תיאור סיבה לתיאור תכלית - סיבה מתאר משהו שקרה **לפני**
הפעולה (החלונות נשברו אחרי / בזמן הסערה). ולעומת זאת, תיאור תכלית מתאר משהו שיקרה **אחרי** הפעולה (הוא יתרום רק לאחר ההגעה למשרד).

### תיאור תנאי/תיאור ויתור

#### תיאור תנאי

* **עונה על השאלות**: באיזה תנאי?
* **מילים מאפיינות**: והיה ו־, במקרה ש־, אם, בלי וכו'.
* **דוגמה** : *בלי קמח* לא תהיה עוגה.

#### תיאור ויתור

מתאר תנאי שהתגברו עליו

* **עונה על השאלות**: מהו המכשול עליו התגברו?
* **מילים מאפיינות**: למרות, גם אם, אף על פי וכו'.
* **דוגמה**: למרות *איומי ההסתדרות בשביתה*, התוכנית הכלכלית יצאה לפועל.

#### הבחנה בין תיאור תנאי לתיאור ויתור

תיאור תנאי מציג את התנאי לקיום הפעולה. לעומת זאת, תיאור ויתור מתאר קושי שהתגברו עליו בעת ביצוע הפעולה.

ראו גם
------

* חלקי הדיבר

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **תאר הפעל** |

* שם כותב, התיאורים
* באתר **סנונית**
דיוקנו של סידור קובפק על בול דואר סובייטי
**סידור קובפק** (באוקראינית: **Сидір Артемович Ковпак**; ‏26 במאי (7 ביוני) 1887– 11 בדצמבר 1967, קייב) היה בין מפקדי הפרטיזנים במהלך מלחמת העולם השנייה. על פעילות זו הוענק לו תואר גיבור ברית המועצות, פעמיים.

סידור קובפק נולד בכפר בקרבת פולטבה (אז בתחומי האימפריה הרוסית, כיום באוקראינה) למשפחת איכרים ענייה. במשפחה היו 10 ילדים. הוא גויס לצבא ולאחר שחרורו עבד כסבל בסראטוב. לאחר תחילת מלחמת העולם הראשונה הוא גויס מחדש ולחם בגבורה. על הגבורה בקרב הוענקו לו מספר עיטורים, כולל אחד שהוענק אישית על ידי הצאר.

לאחר מהפכת פברואר קובפק נבחר לוועד הגדוד והחל לתמוך בבולשביקים. במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה קובפק לחם בשורות הצבא האדום בחזיתות שונות. בשנת 1921 הוא חזר לאזור ילדותו ומונה לקצין העיר באחת העיירות. בשנת 1926 קובפק שוחרר מהצבא ועבד בתפקידי ניהול זוטרים. בשנת 1937 הוא מונה למנהל אחת המחלקות במשרד מנהל מחוז.

מלחמת העולם השנייה ואחריה
-------------------------

מטבע אוקראיני עם דיוקנו של קובפק
בספטמבר 1941, במהלך מבצע ברברוסה, הגרמנים כבשו את האזור בו התגורר וקובפק מונה למפקד יחידת פרטיזנים בת מספר עשרות אנשים שהסתתרה ביערות. היחידה פעלה במזרח אוקראינה ובשטחים סמוכים במחוז קורסק, מחוז אוריול ומחוז בריאנסק. לאור ההצלחות, היחידה גדלה והגיעה במהלך שנת 1942 לכמה מאות לוחמים. ב-31 באוגוסט 1942 קובפק הוטס למוסקבה ונפגש עם יוסיף סטלין וקלימנט וורושילוב. לקובפק ניתנה משימה לבצע פשיטה לאזור של אוקראינה המערבית שהיה מרוחק כמה אלפי קילומטר מאזור פעילותו. לקראת תחילת המסע, היחידה שלו גדלה לכ-2000 לוחמים. ליחידה סופק ציוד רב כולל תותחים ולרשותה הועברו קצינים מקצועיים. במהלך המסע לגרמנים הוסב נזק גדול ולפשיטה היה הד מוראלי משמעותי. אומנם גם האבדות ביחידה של קובפק היו גדולות, וכשליש מהלוחמים לא חזרו מהמסע.

באפריל 1943 הוענקה לקובפק דרגת "גנרל מאיור". יחד עם זאת לאור גודלה של היחידה היה ברור שקובפק ללא השכלה צבאית לא יכול לפקד עליה ולכן הוא מונה לסגן מפקד ומעליו מונה קצין מקצועי.

לאחר שחרור השטח מהכיבוש הנאצי קובפק השתחרר ומונה לתפקידי ניהול בממסד הסובייטי. הוא כיהן בתפקידים בכירים עד לפטירתו בשנת 1967. לאחר המלחמה הוא נודע כ"מפקד הפרטיזנים האוקראינים" ונאם בעצרות שונות של הפרטיזנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סידור קובפק** בוויקישיתוף
* זיכרונות של קובפק על ימי המלחמה
* סידור קובפק, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מ. גרוס, תקום פדראציה אירופית של הפארטיזאנים, משמר, 14 במאי 1946

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007279366105171
* GND: 122061845
* ISNI: 0000 0001 1060 3241
* LCCN: n84140596
* LNB: 000149460
* NKC: xx0005311
* NTA: 195135016
* RERO: 02-A022263938
* SUDOC: 100937853
* VIAF: 45173298
* WorldCat: lccn-n84140596

 |
**תחש נהרות אפריקני** (שם מדעי: *Trichechus senegalensis*), מין תחש נהרות החי במימי החופים הרדודים של מערב אפריקה. 

אורכו של תחש הנהרות האפריקני מגיע עד לכ-4.5 מטרים ומשקלו הוא 360 קילוגרמים. צבעו של תחש הנהרות האפריקני, הוא אפור כשעל גופו גדלות שערות קטנות, חסרות צבע .על השערות גדלים לעיתים קרובות אצות ואורגניזמים זעירים שגורמים לפעמים לצבע חום או ירקרק. תחשי הנהרות האפריקנים מאוד איטיים, והם נעים במהירות של 3 ק"מ לשעה, אל כשהם חוששים מטורפים הם יכולים להגיע עד למהירות של 32 ק"מ לשעה. מאפיין ייחודי (כחלק ממשפחת תחשי הנהרות) הוא התחלופה המתמדת של השיניים הטוחנות - שיניים חדשות מגיחות מאחורי הלסת ומחליפות את השיניים הבלויות שבקדמתה.

מדינות רבות באפריקה שבהם נמצא תחש הנהרות האפריקני הוציאו בול של התחש בין המדינות: קמרון, גאנה, חוף השנהב, מאלי, מאוריטניה, ניז'ר, טוגו וצ'אד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תחש נהרות אפריקני** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ADW
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  תחש נהרות אפריקני באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  בול של תחש נהרות אפריקני מצ'אד

| אפרותריה |
| --- |
| אפרואינסקטיפילים |
| שנבובאים | 

|  |  |
| --- | --- |
| שנבוב | שנבוב |

 |  |
| פיינונגולטה |
| שפנאים (שפניים) | 

|  |  |
| --- | --- |
| שפן סלע | שפן סלע |
| שפן עצים | שפן עצים מזרחי • שפן עצים מערבי • שפן עצים בניני |
| שפן הסבך | שפן הסבך |

 |
| טתיתריה | 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פילאים (פיליים) | 

|  |  |
| --- | --- |
| פיל אפריקני | פיל סוואנה אפריקני • פיל יער אפריקני |
| פיל | פיל אסייתי (תת-מינים: פיל הודי • פיל סרי לנקי • פיל סומטרי • פיל בורנאי) |

 |
| תחשאים | 

|  |  |
| --- | --- |
| תחשיים | תחש המשכן |
| תחשי הנהרות | תחש נהרות קריבי • תחש נהרות אמאזוני • תחש נהרות אפריקני • תחש גמדי |

 |

 |
| חדפי פיל • טנרקאים |
**הר מקסוול** (נקרא גם "**הרי מקסוול**") הוא ההר הגבוה ביותר על פני כוכב הלכת נוגה.

גאוגרפיה
--------

מיקומו באזור קו אורך 65 צפון וקו אורך 6 מזרח, במערב הרמה הצפונית "אישתר טרה" מזרחית למישור "לאקשמי פלאנטום".
גובהו כמעט 11 ק"מ מעל לרדיוס הממוצע של נוגה, וקוטרו נע בין 10 ל-12 ק"מ.

המדרון המערבי תלול ביותר, לעומת המדרונות המזרחיים אשר יורדים במתינות לעבר אזור פורטונה טזרה.
תצורה תלולה שכזו לא מתאפשרת על כוכבי לכת אחרים כדוגמת כדור הארץ, וזאת עקב הלחץ הרב שהדבר גורם על בסיס ההר, אולם על פני נוגה הדבר אפשרי בשל חוזק הסלעים על פני הכוכב.
תבנית ההר מעידה על כך שפני השטח באזור זה היו נתונים להשפעת לחצים גאולוגיים משמעותיים.

השתקפות הרדאר של הר מקסוול חזקה מאוד ואופיינית לאזורים הגבוהים על נוגה. על פי אחת ההשערות הדבר מעיד על המצאות המינרל פיריט בפסגת ההר.

חלק גדול משטח ההר מחזיר אור בעוצמה גבוהה, תכונה זו מאפיינת גם היא את ההרים של נוגה. הלחץ, הטמפרטורה, וההרכב הכימי של האטמומספירה בשילוב הגובה והחומר האחראי להחזרת האור, מתקיימים רק בנסיבות אטמוספיריות מסוימות ומעל גובה מסוים.

ככל הנראה בעקבות פגיעת מטאוריט, נוצר מכתש פגיעה בקוטר 105 ק"מ על פני ההר בסמוך למורדות הדרום מערביים, והוא נקרא מכתש קלאופטרה, על שם מלכת מצרים העתיקה המפורסמת קלאופטרה.

הר מקסוול הוא האזור הגאוגרפי היחיד על פני נוגה שקרוי על שם גבר (המדען ג'יימס קלארק מקסוול), כל השאר נקראים על שמות נשים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הרי מקסוול** בוויקישיתוף
* הרי מקסוול, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Venus: Cleopatra Crater
Opera, 1598
**סידוניוס אפולינאריס** (לטינית: **Sidonius Apollinaris**; סביבות 430 - אחרי 489) היה משורר ובישוף גאלו-רומי.

חייו
----

נולד בעיר לוגדונום (כיום ליון שבצרפת) למשפחת אצולה גאלו-רומית. אביו, כמו סבו לפניו, היה מושל גאליה מטעם רומא. קיבל את חינוכו מטובי המורים, הצטיין בספרות ובשירה והתפרסם כנואם וכמשורר. ב-452 נשא לאישה את פאפיאנילה, בתו של הקונסול אוויטוס שהפך לקיסר רומא ב-455. באמצעות נישואים אלה קיבל חווילה מפוארת בחבל אוברן ליד העיר קלרמון (כיום קלרמון-פראן בצרפת). כאשר אוויטוס נסע לרומא לטקס הכתרתו לקיסר, סידוניוס התלווה אליו ונשא את נאום ההכתרה בפני הסנאט. אך ריקימר הגותי היה למעשה שליט רומא. ב-457 הוא הביס את אוויטוס ומינה את מאיוריאנוס לקיסר. סידוניוס נפל בידיו של הקיסר החדש, שהתייחס אליו בכבוד כיאה למשורר ולנואם. הוא נשא שיר הלל למאיוריאנוס, שכתמורה הציב את פסלו של סידוניוס בפורום ברומא.

ב-467 כתב שיר תהילה לכבוד הקיסר אנתמיוס, שבתמורה מינה אותו למושל רומא לשנת 468. ב-472 נתמנה לבישוף קלרמון. הויזיגותים הטילו מצור על העיר, וסידוניוס ביקש את עזרת רומא. הקיסר יוליוס נפוס ידע כי אוריק מלך הוויזיגותים מתכונן לחצות את הנהר רון, אך משום שלא היו בידיו האמצעים לעצור בעדו, הסתפק במשא ומתן. רומא הפקירה את גאליה כדי להציל את עצמה. ב-474 הוויזיגותים כבשו את קלרמון וסידוניוס, שארגן את ההגנה על העיר, הושם במעצר. הוא שוחרר והמשיך בתפקידו כבישוף אחרי, שעל מנת להשיב לעצמו את אחוזתו, כתב שיר הלל לכבודו של אוריק מלך הוויזיגותים. ב-476 אודואקר, שהתחלק בשלטון עם אאוריק, הדיח את רומולוס אוגוסטולוס, הקיסר האחרון של האימפריה הרומית המערבית. בסוף ימיו סידוניוס שם את מבטחו בכנסייה הקתולית, וביקש "להשתחרר מן החיים באמצעות מוות קדוש."

שיריו ומכתביו של סידוניוס אפולינאריס מתעדים את ההיסטוריה של גאליה במאה החמישית לספירה. הם מהווים עדות חיה על מצבה ומעמדה של האריסטוקרטיה הגאלו-רומית תחת שלטון הוויזיגותים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סידוניוס אפולינאריס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007267891405171
* BIBSYS: 93003614
* BNE: XX917728
* BnF: cb12159352w (data)
* CANTIC: a10485429
* CiNii: DA02223505
* GND: 118797069
* HDS: 010311
* ICCU: CFIV114218
* ISNI: 0000 0001 2142 9795
* LCCN: n85175817
* NKC: jn19981002133
* NLA: 35264490
* NLG: 222505
* NLP: A11869264
* NSK: 000135422
* NTA: 069289654
* RERO: 02-A000149761
* SELIBR: 198123
* SNAC: w6gv018s
* SUDOC: 027471381
* Trove: 888483
* VcBA: 495/56321
* VIAF: 89203537
* WorldCat: lccn-n85175817

 |
חנות ירקות בסקוטלנד
חנות ירקות בשוק בסיאטל
**ירקן** הוא אדם העוסק במכירה קמעונאית של ירקות ופירות. ירקן עובד בחנות העוסקת אך ורק במכירת ירקות ופירות, או במחלקה העוסקת בכך במסגרת חנות מזון מקיפה יותר, כגון סופרמרקט. בשוק נמצאים פעמים רבות דוכנים רבים של ירקנים, מהם המוכרים מגוון רחב של ירקות ופירות, ומהם המתמחים בסוג מסוים (כגון פרי הדר או אבטיח).

לעיתים עוסק הירקן ברכישת הסחורה בשוק הסיטונאי והובלתה לחנותו, ולעיתים הוא רוכש את הסחורה מספקים המביאים אותה עד לחנותו. בשני המקרים עוסק הירקן בסידור הסחורה בחנותו, ובזריקת מוצרים שהתקלקלו. משך חיי המדף של ירקות ופירות קצר יחסית (יום אחד או ימים מעטים), ולכן על הירקן לדאוג לטריות הסחורה בחנותו ולתחלופה נאותה שלה (בדרך כלל בשיטת נכנס ראשון יוצא ראשון). כן עליו לתכנן בקפידה את רכש הסחורה לחנותו, משום שרכישת כמות גדולה מדי תביא להתקלקלות חלק ממנה, ורכישת כמות קטנה מדי תביא לחוסר יכולת להיענות לצורכי הלקוחות.

מחירי הירקות והפירות דינמיים ביותר, ונקבעים על ידי הירקן מדי יום, בעיקר כפונקציה של המחיר שהוא שילם תמורתם לסיטונאי. איכות הפירות משפיעה גם היא על מחירם, ומחירם של מוצרים הקרבים לסוף חיי המדף שלהם יורד, לפי שיקול דעתו של הירקן. בישראל מחיר הירקות והפירות הנרכשים נקבע בדרך כלל על-פי משקלם, ולמדידת המשקל משמשים מאזניים הנמצאים בחנות הירקות. לעיתים נקבע מחיר ליחידה (כגון ראש חסה) או לצרור (כגון צרור בצל ירוק), ללא שקילה.

רכישת פירות וירקות אצל הירקן נעשית בדרך כלל באמצעות ביקור בחנותו, ביקור המאפשר לקונה לבחור את המוצרים הנאים בעיניו ומתאימים לצרכיו. בדומה לחנויות מזון אחרות, מאפשרים גם חלק מהירקנים הזמנה של מוצרים בתקשורת (בטלפון,ובאינטרנט), אך הזמנה כזו אצל ירקן מצריכה יחסי אמון מיוחדים בין הלקוח לירקן - בעוד שבמוצרי מזון תעשייתיים אין הבדל בין שני מוצרים מאותו סוג, הרי בין ירקות יש הבדלים מבחינת איכות, גודל וטריות, כך שעל הלקוח לבטוח בירקן שיספק לו סחורה נאותה.

לעיתים מגדיל הירקן את מגוון המוצרים בחנותו, ובנוסף לירקות ופירות טריים הוא מוכר גם פירות יבשים, שימורי ירקות ופירות ותבלינים.

רכישת מקצוע זה נעשית בדרך כלל בשיטה של הכשרה תוך כדי עבודה.

בישראל
------

ירקן בישראל
דוכן ירקות. חלק מהמוצרים מסומנים ב"היתר" כלומר כשרים על פי היתר מכירה
על ירקות ופירות טריים חל בישראל מע"מ בשיעור 0%, אך ירקות ופירות מעובדים חייבים במע"מ בשיעור הרגיל. על הירקן להבדיל בין שני סוגי מוצרים אלה (כאשר הוא מוכר את שני הסוגים), כדי לשלם מע"מ כחוק.

בשנת שמיטה נדרש ירקן ישראלי, המוכר לאוכלוסייה שומרת מצוות, גם למחלוקת ההלכתית בעניין מכירת ירקות ופירות בשנה זו, ולהחליט האם למכור רק תוצרת מיבול חו"ל ויבול שנה שישית, או למכור גם תוצרת על פי היתר מכירה. בהתאם להחלטתו, עליו להציג ללקוחות את המידע על התוצרת הנמכרת ואת ההכשרים המתאימים.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **ירקן** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ירקן (מקצוע)** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  מחירי ירקות סיטונאיים ארציים, באתר של מועצת הצמחים.  
מחירי פירות, ירקות ומוצרים מן החי בשוק המקומי, באתר של משרד החקלאות ופיתוח הכפר.
2. ↑  סעיף 30(א)(13) לחוק מס ערך מוסף  
הוראת פרשנות מס' 2015/6 - החבות במע"מ של מכירת פירות וירקות, באתר של רשות המסים בישראל

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 00570311

 |
**סידנהם אדוארדס** (באנגלית: **Sydenham Teast Edwards**‏; 1768 – 8 בפברואר 1819) היה מאייר של צמחים, ציפורים ובעיקר נודע בפרסום ספר מאויר על גזעי כלבים בבריטניה.

ביוגרפיה
--------

אדוארדס נולד בשנת 1768 באוסק, מונמות'שייר, בנו של לויד פיטל אדוארדס, מנהל בית ספר ומנגן עוגב, ואשתו, מרי ריס, אחותו של הכומר, ריצ'רד ריס, שהשיא אותם ב-26 בספטמבר 1765. בנו הנוסף ריצ'רד ריס היה רופא מצטיין וכתב מספר עבודות בנושא רפואה.

לאדוארדס הצעיר היה כישרון מלידה לרישום וציור ובגיל 11 העתיק לוחות של ציורי צמחים להנאתו. מר דנמן ראה בשנת 1779 כמה מעבודותיו של אדוארדס. בהיותו חבר של הבוטנאי ויליאם קרטיס שפרסם כמה ספרים בוטניים וייסד מגזין בוטני חשוב, סיפר לו על הילד. קרטיס הכשיר את אדוארדס הן בוטניקה והן באיור בוטני.

אדוארדס ייצר ציורי צמחים בקצב גדול: בין השנים 1787–1815 הוא ייצר למעלה מ-1,700 צבעי מים למגזין הבוטני בלבד. הוא אייר את האנציקלופדיה לגזעי כלבים בבריטניה שמכילה 1800 איורים של כלבים. כמו כן אייר במקביל כתבי עת בוטנאיים. הוא גם סיפק ציורים לאנציקלופדיות כמו Pantologia ו-Cyclopædia של ריס. הוא השלים מספר איורי תוכים בין השנים 1810–1812 שנרכשו על ידי אדוארד סמית-סטנלי, הרוזן מדרבי. אדוארדס נבחר כעמית האגודה הלינאית של לונדון בשנת 1804.

עבודתו של אדוארדס עוררה השראה לקישוטי קרמיקה שנעשו על ידי מספר קדרים מרכזיים באותה תקופה.

הוא נקבר בכנסיית צ'לסי הישנה, לונדון.

באנדרטת זיכרון בכנסייה בה נקבר, כתוב כי היה "מגדיר נאמן של הטבע, מעטים שווים לו, אף אחד לא הצטיין כמוהו". המצבה נהרסה בהפצצות במלחמת העולם השנייה, אך הוחלפה.

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סידנהם אדוארדס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Davies, Raymond B. (2004). "Edwards, Sydenham Teast". Oxford Dictionary of National Biography. Oxford Dictionary of National Biography (online ed.). Oxford University Press
2. ↑  Thomas, T. H. (1910). "Sydenham Edwards of Usk, painter and draughtsman of natural history". Transactions of the Cardiff Naturalists' Society. 43: 15–19.
3. ↑  Stephen, Leslie,, Edwards, Sydenham Teak, **Dictionary of National Biography, 1885-1900** Volume 17
4. ↑  Davies, Kevin L. (2001). "The life and work of Sydenham Edwards FLS, Welshman, Botanical and Animal Draughtsman 1768-1819". Minerva: The Journal of Swansea History. 9: 30–58.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* Botanist: Edwards
* DSI: 1685
* GND: 10059834X
* ISNI: 0000 0000 6666 6367
* LCCN: n86085770
* NTA: 298451794
* RKD: 25527
* SELIBR: 171606
* SUDOC: 237483505
* TePapa: 6626
* ULAN: 500013524
* VIAF: 34803935
* WorldCat: lccn-n86085770

 |
**יורי אלכסנדרוביץ' דוּד** (ברוסית: **Ю́рий Алекса́ндрович Дудь**; נולד ב-11 באוקטובר 1986) הוא עיתונאי ספורט רוסי, שמנהל גם ערוץ יוטיוב, בו הוא מראיין אישים ידועים מאזור חבר המדינות.

ביוגרפיה
--------

דוד הוא ממוצא אוקראיני ורוסי. הוא נולד בפוטסדאם, גרמניה וחי ברוסיה מגיל 4.

מאז 2001 הוא עבד בעיתון הרוסי איזבסטיה כעיתונאי פרילנסר והצטרף לסגל העיתון בגיל 16. בשנת 2008 סיים את הפקולטה לעיתונאות של אוניברסיטת מוסקבה. בשנת 2007 הוא עבד במגזין הספורט "PROsport" ולאחר מכן במחלקת הספורט של רשת NTV Plus.

מאז 2011, משמש בתור העורך הראשי של אתר האינטרנט הפופולרי Sports.ru. בשנים 2011–2013 הוביל דוד את תוכנית הטלוויזיה "נגיחה לשער" ברוסיה-2. בשנים 2015–2017 הוא הנחה תוכנית אחרת "KultTura" עבור ערוץ הטלוויזיה Match TV.

בתוכנית האינץ'לו, ראיין אישים בולטים כמו סרגיי שנורוב, איליה נאישולר, אלכסיי נבלני, Noize MC‏, BadComedian, יורי ביקוב, אלכסנדר פאל, מיכאיל חודורקובסקי, ולדימיר ז'ירינובסקי , בוריס חלבניקוב, ולדימיר פוזנר, קסניה סובצ'ק, יורי שבצ'וק, סמיון סלפאקוב, אלכסנדר פטרוב, יבגני רויזמן, אלכסנדר נבזורוב, פאבל גרודינין, אלכסיי סרבריאקוב, לאוניד אגוטין, אלכסיי ונדיקטוב, אלכסנדר צקאלו, קונסטנטין חבנסקי, יורי קולוקולניקוב, מיכאיל יפרמוב, סרגיי דורנקו, אדוארד לימונוב, דמיטרי נאגייב, ניקיטה מיכאלקוב, דמיטרי קיסליוב, גאריק מרטירוסיאן, טימור בקממבטוב אלכסנדר רודנינסקי, דמיטרי גורדון ואחרים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יורי דוד** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של יורי דוד (ברוסית)
* 

* יורי דוד, ברשת החברתית פייסבוק

* יורי דוד, ברשת החברתית טוויטר

* יורי דוד, ביישום טלגרם

* יורי דוד, ברשת החברתית אינסטגרם

* יורי דוד, ברשת החברתית VK

* יורי דוד, סרטונים בערוץ היוטיוב

* יורי דוד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* יורי דוד, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  Юрий Дудь / Биография и фильмография (ברוסית). Russia-2. נבדק ב-12 בספטמבר 2017. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  "If Navalny Takes Power He Could End Up Like Putin, Says Khodorkovsky". The Moscow Times. 9 באוגוסט 2017. נבדק ב-13 בספטמבר 2017. `{{cite news}}`:  (עזרה)
3. ↑  Womack, Helen (10 בספטמבר 2017). "The future of Russia's media is in the hands of young and tech-savvy vloggers". The Sydney Morning Herald. נבדק ב-12 בספטמבר 2017. `{{cite news}}`:  (עזרה)
4. ↑  Yakutenko, Anna (13 באפריל 2017). "Top Ukrainian singer in trouble after controversial interview in Russia". Kyiv Post. נבדק ב-13 בספטמבר 2017. `{{cite news}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1252457782

 |
**הרי הקווקז** הם רכס הרים הקובע את הגבול בין אירופה ואסיה המשתרע בין הים השחור לים הכספי באזור קווקז. רכס ההרים עובר דרך רוסיה (המחוז הפדרלי של צפון קווקז), גאורגיה, אזרבייג'ן, ארמניה, דרום אוסטיה, נגורנו קרבאך ואבחזיה. הקווקז הוא חלק משרשרת ההרים הגדולה שייצר "הקימוט האלפיני", הכוללת גם את ההימלאיה והאלפים.

הרי הקווקז נחלקים לשני אזורים שונים:

* **רכס הרי הקווקז הגדול** - נמצאים בצפון גאורגיה, לאורך הגבול הרוסי.
* **רכס הרי הקווקז הקטן** - נמצאים בחלקה הדרומי של גאורגיה, לאורך הגבול הטורקי.

רכס הרי הקווקז הגדול משתרע לאורך השטח מאזור העיר סוצ'י השוכנת על גדותיו המזרחיים של הים השחור ופונה דרום-מזרחה, כמעט עד העיר באקו השוכנת על חופי הים הכספי. אורכו מגיע עד כמעט 1,200 קילומטרים.
דרומה ממנו, משתרע במקביל לו רכס הרי הקווקז הקטן שמגיע לאורך של 600 קילומטרים. את שני הרכסים מאחד רכס ההרים המשותף ליחי, שגם מפריד בין חבל הארץ הגיאורגי קולכיס לבין שפלת קורה. בחלק הדרום מזרחי של הרי הקווקז נמצאים שרשרת הרי הטליש, אשר חלק מפסגותיהם מגיע לגובה של 3,000 מטרים. לחלק הרמתי שמעבר לרכס הרי הקווקז הקטן קוראים גם "הרמה הטרנס-קווקזית", היות שהוא מפריד בין אירופה לאסיה.

פסגתו של הר אלברוס שממוקם ברכס ההרים הגדול, היא הפסגה הגבוהה ביותר בהרי הקווקז והיא מגיעה לגובה של 5,642 מטר מעל פני הים.

גאולוגיה
--------

רכס ההרים נוצר לפני בערך 23.8–28.49 מיליון שנה, בעקבות התנגשות טקטונית שבין הלוח הערבי שזז צפונה, ללוח האירואסיתי. האזור כולו, במיוחד רכס הרי הקווקז הגדול נתון לרעידות אדמה תכופות בשל הפעילות הטקטונית הענפה שבו. אזור רכס ההרים הקטן מתאפיין גם בפני שטח וולקניים ובשטחו עוברת הרמה הוולקנית ג'וואחטי שנמצאת בגיאורגיה. באזור מצויים גרניט, גנייס ונפט (בכמות של 200 מיליארד חביות לערך) כמו גם מצבורי גז טבעי.

אקלים
-----

הטמפרטורה במקומות השונים בהרי הקווקז או בקרבתם תלויה בגובהם הנקודתי כמו גם במיקום על קו הרוחב. הטמפרטורה בדרך-כלל צונחת כאשר המיקום גבוה יותר. בסוחומי בירת אבחזיה ששוכנת בקרבת הרי הקווקז ועל חופי הים השחור, הייתה הטמפרטורה השנתית הממוצעת כ-15 מעלות צלזיוס ואילו בהר קזבק (המתנשא לגובה 5,000 מטרים), הייתה הטמפרטורה הממוצעת בגבוה 3,700 מטרים 6.1- מעלות צלזיוס.

המדרונות הצפוניים ברכס הרי הקווקז מתאפיינים בטמפרטורה הנמוכה בשלוש מעלות מהמדרונות הדרומיים ואילו הרמות ברכס הרי הקווקז הקטן, הנמצאים בגאורגיה, ארמניה ואזרבייג'ן, מתאפיינים בהבדלי טמפרטורה חדים בין החורף לקיץ כיוון שהאקלים ברכס הקטן הוא יותר יבשתי ופחות גבוה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הרי הקווקז** בוויקישיתוף
* ד"ר דליה נבות-מינצר וצפריר מינצר, ‏טרק בקווקז סביב הר אלברוס, באתר GoTravel
* ביל דונהיו, וושינגטון פוסט, למות, או לכבוש את הקווקז, באתר nrg‏, 11 באפריל 2014

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4030090-0
* NKC: ge129555
* VIAF: 242526666
* WorldCat: viaf-242526666

 |
**צבי שטרן** (נולד בכ"ד בתשרי ה'תש"ז, 19 באוקטובר 1946), הוא רופא ומנהל ישראלי, פרופסור למנהל רפואי, נשיא עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים (לשעבר המכללה האקדמית להנדסה ירושלים). 

מנהל בית החולים הדסה עין כרם בין השנים 1986‏ - 2001 ומנהל בית החולים הדסה הר הצופים בין השנים 2001 - ‏2012.

קורות חייו
----------

צבי שטרן נולד בבית החולים הדסה הר הצופים להניה ופנחס שטרן. הוא גדל בירושלים, בקריית שמואל ואחר כך בשכונת בית הכרם. בצה"ל שירת כמפקד פלוגה בחיל השריון ובהמשך כסגן מפקד גדוד בחיל הרפואה.

בשנת 1973 סיים שטרן את לימודי הרפואה (MD) בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית והדסה בירושלים, התמחה ברפואה פנימית במרכז הרפואי הדסה עין כרם בשנים 1974 - ‏1979 ובהמשך היה רופא בכיר במחלקה פנימית א', עד לשנת 1982.

בשנת 1982 מונה לסגן מנהל בית החולים האוניברסיטאי "הדסה" עין כרם, בירושלים, ובשנת 1986 נבחר כמנהל המרכז הרפואי "הדסה" עין כרם. בשנת 2001 מונה כמנהל המרכז הרפואי "הדסה" הר-הצופים, בירושלים ומילא תפקיד זה עד שנת 2012.

ב-1984 סיים קורס למנהלי בתי חולים ומערכות בריאות באוניברסיטאות לונדון ובירמינגהם וב-1988 השתלם במינהל בתי חולים, בהנהלת בית החולים הר סיני בניו יורק ובמקביל, למד בקורס במינהל ציבורי באוניברסיטת ניו יורק.

תפקידים נוספים בהם שימש שטרן הם מנהל פרויקט ההקמה וההפעלה של בית חולים כללי בקינשסה, זאיר (1986), כיועץ לענייני רפואה של המחלקה לשיתוף פעולה בינלאומי במשרד החוץ ובשנים האחרונות משמש כיועץ לענייני רפואה וביטוח רפואי למפקח על הביטוח ושוק ההון, במשרד האוצר.

שטרן חבר בוועדות הערעורים של נכי צה"ל וכוחות הביטחון בבית משפט השלום בירושלים, בבית הדין המשמעתי של משרד הבריאות והוא יו"ר הוועדה האתית של איגוד מנהלי בתי החולים בישראל.

משנת 2008 שטרן הוא פרופסור מן המניין במינהל רפואי בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית והדסה בירושלים.

ביולי 2012 נבחר שטרן, במקומו של עוזיאל וכסלר, כנשיא עזריאלי - מכללה אקדמית להנדסה ירושלים (לשעבר - המכללה האקדמית להנדסה ירושלים).

שטרן מגדיר עצמו כמסורתי. הוא מתגורר במבשרת ציון, נשוי ואב ל-3 ילדים.

תחומי מחקר
----------

תחומי המחקר העיקריים של שטרן הם כלכלת בריאות, שיפור האיכות ובטיחות החולים. שטרן פרסם עשרות מאמרים מדעיים בכתבי עת בינלאומיים, והשתתף והציג ממחקריו בכנסים ובפורומי מחקר רבים, בכל העולם.

שטרן הדריך תלמידים בעבודות לתואר ד"ר לרפואה וד"ר לפילוסופיה. הוא חינך דורות של רופאים בלימודי הרפואה והכשיר, כסגנים או כמתלמדים, רבים ממנהלי מערכת הבריאות בארץ.
**סינתיה בליבו** (באנגלית: **Cynthia Belliveau**; נולדה בשנת 1963) היא שחקנית קנדית.

ביוגרפיה
--------

בליבו נולדה בעיר סטרטפורד שבאונטריו ולמדה באוניברסיטת ווטרלו, היא השתתפה בתחרות מיס הנוער של קנדה 1982 ומיס קנדה 1983, שם עלתה לשלב 10 המתמודדות שעלו לחצי הגמר.

היא שימשה ככתבת בתחנת הטלוויזיה "CKCO-DT" שבקיצ'נר.

ב-1985 שיחקה בסרט הטלוויזיה "The Hearst and Davies Affair" העוסק ברומן של ויליאם רנדולף הרסט עם השחקנית מריון דייוויס. שיחקה גם בקומדיה "Screwballs II".

ב-1989 גילמה אחות בסרט "אנחנו לא משוגעים".

ב-1993 ו-1995 שיחקה בשני פרקים של סדרת הערפדים "Forever Knight".

ב-1997 שיחקה בסרט הטלוויזיה "Breach of Faith: A Family of Cops II".

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של סינתיה בליבו

* סינתיה בליבו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* סינתיה בליבו, באתר AllMovie (באנגלית)

* סינתיה בליבו, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"סינתיה בליבו"**.
**מכבי השקמה/רמת חן** היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר רמת גן, שמשחקת כיום בליגה ג'.

הקבוצה הוקמה בשנת 1989 כתוצאה מאיחודן של שתי קבוצות, מכבי רמת השקמה (הוקמה בשנת 1965) ומכבי רמת חן (הוקמה בשנת 1955).

היסטוריה
--------

קבוצת הכדורגל של מכבי רמת השקמה הוקמה בשנת 1965 על ידי יעקב אדן. בסיום עונת 1974–1975 (עם המאמן צ'וצ'קו לוי) העפילה הקבוצה לראשונה לליגה א' (הליגה השנייה).

בשנת 1989 בוצע איחוד עם קבוצת מכבי רמת חן מהשכונה הצמודה, בעונה הראשונה לאיחוד שיחק בקבוצה הכדורגלן דוד לביא והקבוצה העפילה מליגה ב' לליגה א'. השיקמה/רמת חן שיחקה בליגה א' 4 עונות ולאחר מכן ירדה חזרה לליגה ב', ובעונה שאחריה ירדה לליגה ג'. בשנת 1997 חזרה הקבוצה לליגה ב' אך ירדה שנית בשנת 1998.

לאחר הירידה הגיע לקבוצה יו"ר חדש, שמוליק חיון, ואיתו החלה הקבוצה לעלות מספר ליגות. בשנת 1999 חזרה השיקמה/רמת חן לליגה ב' ובחלוף שלוש שנים חזרה לליגה א', אחרי 8 שנות היעדרות. בשנת 2004 סיימה השקמה/רמת חן במקום השני בליגה א' ועלתה לליגה הארצית בעקבות הורדתה של מכבי קריית גת לליגה א'.

השיקמה/רמת חן שיחקה בליגה הארצית 4 עונות, ובעונת 07/08 ירדה לליגה א', וזאת לאחר שבמחצית הראשונה של העונה, היא פתחה את הליגה בתור קבוצת צמרת.

בתום עונת המשחקים 2009/10 סיימה הקבוצה במקום שני בליגה א' דרום. במבחנים הפסידה למכבי באר שבע מהליגה הלאומית ונותרה בליגה א'.

בתום עונת המשחקים 2011/12 סיימה הקבוצה במקום ה 15 בליגה א' דרום ונשרה לליגה ב'.

בקיץ 2012 לא נרשמה הקבוצה במשרדי ההתאחדות והקבוצה התפרקה. בקיץ 2013 נרשמה הקבוצה מחדש והחלה לשחק בליגה ג'.

הקבוצה מארחת ב**מגרש רמת השקמה** על שם אבי כהן, המכיל 1000 מקומות ישיבה.

שחקני עבר במועדון
-----------------

* ראו גם: **רשימת כדורגלני מכבי השקמה/רמת חן**

קישורים חיצוניים
----------------

* קול השקמה נשמע ברמה, יהודה גורן בעיתון מעריב 31 במרץ 1975
* מכבי השקמה/רמת חן, ברשת החברתית פייסבוק
* מכבי השקמה/רמת חן באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל

הערות שוליים
------------

1. ↑  מתנת הולדת לעץ השקמה, בעיתון מעריב 15 ביוני 1975
2. ↑  מגרש השקמה על שם אבי כהן, באתר "המקומון" 5 בספטמבר 2019
**רובר קאסאדסי** (בצרפתית: '**Robert Casadesus**;‏ 7 באפריל 1899 – 19 בספטמבר 1972) היה פסנתרן ומלחין צרפתי ידוע שם, בן למשפחת מוזיקאים. דודיו, אנרי ומריוס קאסאדסי היו אף הם נגנים מפורסמים, שעסקו בעיקר בביצוע אותנטי בכלים תקופתיים.

קורות חיים
----------

רובר קאסאדסי נולד בפריז ולמד שם בקונסרבטואר של פריז אצל לואי דיאמר וזכה בפרס ראשון בשנת 1913 ובפרס דיאמר בשנת 1920.

החל בשנת 1922 עבד קאסאדסי עם המלחין מוריס ראוול על מיזם של התאמת רבות מיצירותיו לפסנתר. קאסאדסי וראוול היו שותפים גם לבימת הקונצרטים בצרפת, ספרד ואנגליה.

קאסאדסי הרבה במסעות קונצרטים כפסנתרן סולן. לעיתים קרובות ניגן עם הפסנתרנית גבי ל'אוטה-קאסאדסי, שנשא לאישה בשנת 1921.

משנת 1935 לימד קאסאדסי בקונסרבטוריון האמריקאי בפונטנבלו. הוא ומשפחתו עברו את שנות מלחמת העולם השנייה בארצות הברית, שם קבעו את משכנם בפרינסטון, ניו ג'רזי. הוא לימד קבוצה ראויה לציון של פסנתרנים לעתיד מכל רחבי אירופה וארצות הברית, ביניהם קלוד הלפר ומוניק האס.

סגנון נגינתו היה קלאסי ומאופק, בגישה מעודנת מאוד למלודיה ולקו המוזיקלי. הוא מצטיין במיוחד כפרשן של מוצרט. בין שאר הקלטותיו יצירות משל ראוול ובטהובן, סונאטות לכינור עם הכנר זינו פרנצסקאטי. סונאטת קרויצר הוסרטה והופצה ב-DVD.

אשתו של קאסאדסי, גבי, ובנם ז'אן הצטרפו אליו בנגינת קונצ'רטי של מוצרט לשניים ושלושה פסנתרים. הם הקליטו את היצירות האלה עם תזמורת קולומביה ותזמורת קליבלנד בניצוח גיאורג סל ועם תזמורת פילדלפיה בניצוח יוג'ין אורמנדי וההקלטות יצאו ב"סוני קלאסיקל".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רובר קאסאדסי** בוויקישיתוף

* רובר קאסאדסי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* רובר קאסאדסי, באתר AllMusic (באנגלית)
* רובר קאסאדסי, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* רובר קאסאדסי, באתר Discogs (באנגלית)
* רובר קאסאדסי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* רובר קאסאדסי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* רובר קאסאדסי (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007259449605171
* BIBSYS: 3122069
* BNE: XX874244
* BnF: cb13892232g (data)
* CANTIC: a10460342
* CiNii: DA09782640
* GND: 119005212
* ISNI: 0000 0001 0858 7502
* LCCN: n83151033
* LNB: 000259865
* Léonore: 19800035/1160/32563
* MusicBrainz: 6b5fbc3e-d08a-4a92-b6fe-de9c11d73fa9
* NKC: mzk2002156848
* NLA: 35745159
* NSK: 000262476
* NTA: 074921932
* RERO: 02-A003081023
* SELIBR: 211003
* SNAC: w6fn1dfk
* SUDOC: 029823048
* Trove: 1067843
* VIAF: 76499689
* WorldCat: lccn-n83151033

 |
**רוֹסֶלָה** (שם מדעי: *Platycercus*) הוא סוג תוכי ממשפחת הדרראים הכולל 6 מינים החיים באוסטרליה ובאי טסמניה. השם רוסלה נגזר מ**רוז היל** (Rose Hill), שמה הקודם של העיר פאראמטה הסמוכה לסידני, שם נצפה המין. המתיישבים הראשונים שראו תוכי ממין רוסלת קרימסון כינו אותו "תוכי רוזהיל" שנהפך ל"רוזלה" ולבסוף ל"רוסלה".

מאפיינים
--------

בני סוג זה הם תוכים קטנים באורך 26–37 סנטימטר, בעלי ראשים קטנים וזנבות ארוכים. הם בעלי צבעים מרהיבים, בעיקר על בסיס אדום וכחול. למרות צבעוניותם הם בעלי דו-צורתיות זוויגית קטנה למעט המין *Platycercus icterotis*, אף שהנקבות יכולות להיות מעט יותר דהויות.

תוכים אלה מעופפים לאורך אוסטרליה בלהקות ומחפשים זרעים, פירות וחרקים על העצים, העשבים וגם על הקרקע.

מינים
-----

* *Platycercus icterotis*
* רוסלת קרימסון (*Platycercus elegans*)
* *Platycercus caledonicus*
* *Platycercus adscitus*
* רוסלה מזרחית (*Platycercus eximius*)
* *Platycercus venustus*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רוסלה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007539443105171
* LCCN: sh91005397
* NKC: ph572364

 |
נער עטוף בדגל ישראל מביט אל עבר אחד מבורות הירי
חניכים מתנועת הנוער העובד והלומד ביער
קבר אחים יהודים ביער לופוחובה עטור בדגלי ישראל
האנדרטה למרגלות אחד הבורות
**השמדת יהודי טיקטין** התרחשה באוגוסט 1941 ב**יער לופוחובה** שבצפון מזרח פולין, ליד העיירות טיקטין, ביאליסטוק, לומז'ה, אוסטרולנקה ואסטרוב-מזוביצקה, ובקרבת מחנה ההשמדה טרבלינקה.

השמדת יהודי טיקטין
------------------

באוגוסט 1941 הגיעו אנשי גסטפו ליער ופקדו על חפירת שלושה בורות ירי, מהם שניים גדולים, שאורך כל אחד מהם 12 מטר, רוחבו 4 מטרים ועומקו 5 מטר, ואחד קטן יותר. התושבים הניחו שהבורות נדרשים לצורך הסתרת טנקים ודלק. 

ב-24 באוגוסט 1941, בשעה שש בערב, נשמע קול התוף של הכרוז הטיקטיני "יבלונסקי" הסובב בעיר: "כל יהודי טיקטין, אנשים, נשים וטף, פרט לחולים ובעלי מום, יתייצבו מחר, 25 באוגוסט, בשעה שש בבוקר בכיכר השוק". למחרת ב-7:00 בבוקר הגיעו אנשי הגסטפו מצוידים במשאיות ענק, לקחו את הגברים, סידרו אותם מהגבוה לנמוך, והצעידו אותם לכפר זבד שם הם נכלאו בבית ספר מקומי. בדרך הם נדרשו לשיר באיומי שוטים. כמנהג ההטעיה של הגרמנים, נאמר ליהודים ולז'נדרמים הפולנים שהיהודים יועברו משם לגטו צ'רבוני-ברו. מבית הספר נלקחו היהודים בקבוצות במשאיות ליער לופוחובה, הועמדו על שפת הבור ונורו במכונת ירייה אל מותם. באותו יום נרצחו מעל 1,400 מיהודי טיקטין. בלילה כוסו הבורות בידי פולנים מקומיים בהשגחת הגרמנים. הגרמנים סיפרו לפולנים שמונחות שם גופותיהם של חללי מלחמה המובאות לקבורה. הפולנים שכיסו את הבורות סיפרו שהאדמה זזה מפרפורי המתים, וכי היא קיבלה גוון אדמדם מהדם.

למחרת, בלוויית חיילים פולנים, עברו הגרמנים מבית לבית, הוציאו את כל הנשים, הזקנים והחולים שלא התייצבו ביום הראשון וריכזו אותם בכיכר השוק, למעלה מ-700 נפש. הגרמנים העמיסו אותם על משאיות והובילו גם אותם ליער לופוחובה, שם הושלכו אל תוך הבור השני ומכונות הירייה פתחו באש. לאחר מכן כיסו הפולנים את הבור השני. בשעה שתיים ב-26 באוגוסט סיימו הנאצים את מלאכתם. אלה שהצליחו להימלט נתפסו לאחר מכן והובלו לבור השלישי. רק מתי מעט מן הקהילה הגדולה של יהודי טיקטין נותרו בחיים.

זיכרון
------

במדריך אתרי זיכרון מלחמת העולם השנייה בפולין משנת 1968 מוזכר האתר כ"אנדרטה באתר רצח קורבנות - בשנים 1941-1943 הנאצים ירו ביער ליד הכפר לופוחובה כ-3,000 תושבים של טיקטין, זוואדי וכפרים אחרים. לזכר הקורבנות הוקמה מצבה".

כיום שלושת הבורות מגודרים ולידם מוצבות אנדרטאות עם מגן דוד המציינים את היות הנרצחים יהודים. בנוסף, חלק ממשפחות הנספים השאירו לוחות זיכרון אישיים על גדרות הבורות. למקום מגיעים משלחות רבות של יהודים מישראל ומהעולם במסגרת מסע בני נוער לפולין, משלחות צה"ל וביקורי שורשים נוספים..

הערות שוליים
------------

1. ↑  Scenes of fighting and martyrdom: guide: war years in Poland, 1939-1945, page 54
2. ↑  טקס ביער לופוחובה, עדים במדים

53°10′46″N 22°41′42″E﻿ / ﻿53.179347°N 22.694993°E﻿ / 53.179347; 22.694993
**רועית פלדנקרייז** (נולדה ב-1980) היא זמרת סופרן ומנצחת ישראלית.

קריירה
------

פלדנקרייז החלה דרכה המוזיקלית בתיכון כבוגרת המגמה למוזיקה ולימודי תיאטרון. למדה לנגן על חליל צד, קלרינט ופסנתר. היא בוגרת אוניברסיטת תל אביב ובעלת תואר שני בניצוח תזמורתי מבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה, שם למדה אצל יואב תלמי ומנדי רודן. מנצחים נוספים איתם למדה כוללים את נעם שריף, ז'ולט נאג', אבי אוסטרובסקי, זאב דורמן, מנפרד הונק ויוליאן רחלין.

שרה בהרכבים שונים בארץ ביניהם: אנסמבל סירנות, א-קפלה, אנסמבל זמרי מורן ועוד, עמם הופיעה בקונצרטים רבים בפסטיבלים בישראל ומחוצה לה. שרה באופן קבוע במקהלת זמרי פילהרמוניה ובהפקות האופרה הישראלית החדשה. הופיעה כסולנית בפסטיבל אבו גוש עם הרכב "זמרי קולגיום" בניהולו של אבנר איתי.

פלדנקרייז זכתה בפרס בתחרות הניצוח הקלאסית של לונדון (2014). שימשה במשך שמונה שנים כמייסדת ומנהלת מוזיקלית של תזמורת המושבות, (2011 - 2019), ותחתיה ביצעה התזמורת באופן קבוע סדרות קונצרטים משפחתיות לקידום מוזיקה קלאסית לנוער בסיכון וקונצרטי צדקה שנתיים עם סולנים צעירים.

בשנת 2019 עברה לברצלונה עם משפחתה, שם היא מנצחת שותפה עם התזמורת הסימפונית הקטלונית של ברצלונה ומנצחת אורחת עם תזמורות רבות בספרד ובאירופה.

כמנצחת בינלאומית, ניצחה על התזמורת הפילהרמונית של מונטווידאו (אורוגוואי) עם זמרת הסופרן סיון רותם והצ'לנית וירג'יניה אלדו, על התזמורת הפילהרמונית זקטקס (מקסיקו) עם הפסנתרנית טיפאני פון, על התזמורת הפילהרמונית קמפניה בנאפולי (איטליה) עם הסופרן לואנה לומברדי, על התזמורת הסימפונית של לונדון (בריטניה) עם הפסנתרן ג'ייסון גילהם, התזמורת הסימפונית של הקונגרס הלאומי של פרגוואי עם החלילנית אדריאנה אקינו נבארו, ועל התזמורת הקאמרית של מומבאי (הודו) עם הכנרת הדר רימון. בין היתר הוזמנה לנצח במקסיקו, קפריסין ועוד.

בישראל פלדנקרייז מנצחת בקביעות על תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית, תזמורת סימפונט רעננה, הסינפונייטה הישראלית באר שבע, תזמורת הקמפוס, התזמורת הסימפונית ע"ש קרטר, התזמורת הקאמרית הישראלית ועוד. פלדנקרייז יוצרת תוכניות מוזיקה לילדים וקונצרטים בינתחומיים מיוחדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של רועית פלדנקרייז
* רועית פלדנקרייז, ברשת החברתית LinkedIn
* "אין כל סיבה שאישה לא תנצח על תזמורת", באתר בלינקר

הערות שוליים
------------

1. 1 2  רועית פלדנקרייז, באתר Supersonas - נוכחות נשית, נקודה • Supersonas - נוכחות נשית, נקודה
2. ↑  ראיון עם רועית פלדנקרייז
3. 1 2  אמנים - רועית פלדנקרייז, באתר www.habama.co.il
4. ↑  Biography ‹ Roit Feldenkreis Conductor, רועית פלדנקרייז, באתר web.archive.org, ‏2018-04-09
5. 1 2 3  Bio – Roit Feldenkreis, Conductor (ב־American English)
6. ↑  רועית פלדנקרייז, באתר Supersonas - נוכחות נשית, נקודה • Supersonas - נוכחות נשית, נקודה
סמלו
**פיוס השישי**, בשמו האמיתי הרוזן **ג'ובאני אנג'לו בראסקי** (באיטלקית: **Giovanni Angelo Braschi**;‏ 27 בדצמבר 1717 צ'זנה, אמיליה-רומאניה – 29 באוגוסט 1799) היה אפיפיור ברומא בין השנים 1775–1799.

ראשית ימיו ובחירתו
------------------

נולד בצ'זנה למשפחת אצולה. למד בקולג' ישועי ובאוניברסיטת פרארה. מונה לקרדינל ב-1773.

הקונקלווה שהתכנסה מיד עם מות קודמו, קלמנס הארבעה עשר באוקטובר 1774, נמשכה כחמישה חודשים (134 ימים, בהם נערכו 256 הצבעות) במהלכם לא יכלו הקרדינלים למצוא מועמד מוסכם. הקרדינלים נחלקו ביו סיעה בהנהגת האצולה הרומאית הוותיקה, שתמכה בקרדינל ממשפחת קולונה ובישועים (ה-*Zelanti*) כנגד סיעה שהתנגדה לישועים ברוח שהנהיג האפיפיור הקודם, שנחלקה בעצמה בין נציגי מלכי אירופה השונים. כך תמכה אוסטריה בקרדינל ויסקונטי, נונציו לשעבר בווינה וספרד, פורטוגל וצרפת תמכו בקרדינלים אחרים. רק בסוף 1774 הועלה שמו של בראסקי כמועמד אפשרי מוסכם, אך הוא זכה לרוב הדרוש רק ב-15 בפברואר 1775.

כהונתו
------

בשנת 1781 פעל בנחישות נגד האבסולוטיזם הנאור של הקיסר יוזף השני (היוזפיניזם). בשנת 1782 אף ביקר בווינה מתוך ניסיון כושל להניא את הקיסר ממדיניותו החדשה. לפי האנקדוטה, הקיסר לא נישק את ידו אלא לחץ אותה.

ב-1796 פלשו הצרפתים בפיקודו של נפוליאון לאיטליה, ובחורף 1797 נאלץ פיוס השישי לחתום על שלום טולנטינו. בהסכם זה ויתר האפיפיור על השטחים בדרום צרפת, ועל פרארה, בולוניה ורומאניה שסופחו לרפובליקה הציסאלפינית שתחת חסותה של צרפת וכמו כן התחייב לתשלום פיצויי מלחמה. ב-1798 כבש הגנרל הצרפתי ברתיה (Berthier) בשליחות נפוליאון את רומא וצרף את השטחים שנותרו בשליטת מדינת האפיפיור לרפובליקה הרומית. האפיפיור פיוס השישי, שלא הסכים לוותר על ריבונותו על שטחים אלה, נלקח כאסיר לואלנס בצרפת ומת שם ב-29 באוגוסט 1799.

בשנת 1797 כונן את היחסים בין הכס הקדוש לבין ארצות הברית.

בקונקלווה שהתכנסה כעבור שנה, בשנת 1800, נבחר במקומו הרוזן לואיג'י ברנאבה קיאראמונטי, שנודע כאפיפיור פיוס השביעי.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **פיוס השישי** |

* ערך באנציקלופדיה הקתולית (באנגלית)
* "כתר משולש", על האפיפיור פיוס השישי
* תפקידיו של פיוס השישי (באנגלית)
* פיוס השישי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* פיוס השישי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**קלמנס הארבעה עשר** | **אפיפיור(רשימת האפיפיורים)** | **הבא**:**פיוס השביעי** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007266532505171
* BIBSYS: 2002713
* BNE: XX1167715
* BnF: cb12074862m (data)
* CANTIC: a10451183
* CiNii: DA15435197
* GND: 118594710
* ICCU: SBLV232324
* ISNI: 0000 0001 2102 9468
* LCCN: n82256873
* LNB: 000235742
* NKC: js20020124014
* NLA: 47753454
* NLG: 161753
* NLP: A11970339
* NSK: 000391477
* NTA: 07248294X
* RERO: 02-A000131162
* RKD: 456695
* SELIBR: 275445
* SNAC: w6mp56mr
* SUDOC: 029038944
* Trove: 1488764
* ULAN: 500324155
* VcBA: 495/49783
* VIAF: 89089872
* WorldCat: lccn-n82256873

 |
המונח "אה"ו" מפנה לכאן. לערך העוסק בהיסטוריון מאנשי "חכמת ישראל", ראו אייזיק הירש וייס.
בית הקברות היהודי באלטונה
**קהילות אה"ו** או **איחוד ג' קהילות** הייתה התאגדות של הקהילות היהודיות בעיר המבורג ובעיירות אלטונה וואנדסבק (אנ') הסמוכות לה (היום שכונות בהמבורג) שהתקיימה בשנים 1674–1811.

בעיר המבורג התקיימו שתי קהילות יהודיות עוד מן המאה ה-16: קהילה ספרדית של צאצאי האנוסים מפורטוגל, וקהילה אשכנזית שהתרחבה במהלך המאה ה-17 ובעקבות פרעות ת"ח ת"ט[דרוש מקור] (אם כי הכרה רשמית כקהילה מטעם השלטונות קיבלו האשכנזים רק ב-1696). בעיירות אלטונה וואנדסבק הסמוכות להמבורג היו קהילות יהודיות מאמצע המאה ה-17. ב-1671 התאחדו הקהילה האשכנזית של המבורג וקהילת אלטונה למסגרת קהילתית אחת, וב-1674 הצטרפה אליהן קהילת ואנדסבק. הקהילות הצליחו לשמור על המסגרת הקהילתית המשותפת לאורך כל המאה ה-18, אף על פי שהיו תחת מסגרות מדיניות שונות: אלטונה וואנדסבק היו תחת חסותו של מלך דנמרק ואילו המבורג הייתה עיר חופשית ועצמאית. הקהילות שמרו על עצמאותן הארגונית אך היו להן רב ובית דין משותפים שישבו באלטונה, והן התחלקו בתשלום שכרו של רב הקהילה. בשנת 1811, לאחר שכבש נפוליאון את האזור, אילצו השלטונות הצרפתיים לפרק את האיחוד ומאז התקיימה כל קהילה בפני עצמה.

בין רבני קהילות אה"ו:

* רבי משולם זלמן מירלש מנוימרק (בשנים 1678–1706)
* רבי צבי הירש אשכנזי, ה"חכם צבי"
* רבי יחזקאל קצנלבוגן, בעל "כנסת יחזקאל" ועוד. (1712–1749)
* רבי יהונתן אייבשיץ, בעל "אורים ותומים" ו"כרתי ופלתי", ובר-מחלוקתו של רבי יעקב עמדין (נפטר ב-1764)
* רבי יעקב עמדין עצמו, שישב באלטונה כאדם פרטי ולא כיהן כרב הקהילה
* רבי יצחק הלוי הורביץ (1767)
* רבי דוד ברלין (נפטר ב-1771)
* רבי רפאל זיסקינד הכהן מהמבורג, בעל "תורת יקותיאל" (1776–1799)
* רבי נח חיים צבי ברלין בעל "מעיין החכמה" ועוד. (1799–1802)
* רבי צבי הירש זמושץ (1803–1807)

תושבת ידועה נוספת בהמבורג ובאלטונה היא גליקל מהמלין, המתארת בזכרונותיה את הווי החיים בקהילות אה"ו ואירועים היסטוריים שהתרחשו בתקופתה באזור.

לקריאה נוספת
------------

* יחזקאל דוקקעס, **אוה למושב (חלק א')**, **חכמי אה"ו (חלק ב')**, המבורג תרס"ח
* קהילת יהודי המבורג

קישורים חיצוניים
----------------

* אלטונה, המבורג וואנדסבק ב-Jewish Encyclopedia (אנגלית)
* אה"ו, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת"
* שמואל חגי ,**קהילות אלטונה, המבורג, ונדסבק**, התפרסם בביטאון "מחניים" (גיליון ק"כ, מרחשוון, תשכ"ט), ומופיע באתר דעת.
**פיורד לאנגנס** (באנגלית: **Langnes Fjord**) הוא פיורד צר וארוך, בחוף אינגריד כריסטנסן, בארץ הנסיכה אליזבת, שבאנטארקטיקה.

הפיורד ממוקם בין חצי האי בריידנס, וחצי האי לאגנס, בגבעות וסטפולד.

אורכו של הפיורד 19 קילומטרים.

היסטוריה
--------

### גילוי ומיפוי האזור

אזור גבעות וסטפולד, ובהן הפיורד, מופו באמצעות תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת לארס כריסטנסן (1937–1936).

הקרטוגרפים הנורווגיים חשבו שמדובר במפרץ ובשריד של אגם שבעבר נשפך אליו.

ג'ון רוסקו (John Roscoe), אשר מיפה את האזור בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית, במסגרת מבצע קפיצה לגובה, שנערך בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1946–1947, הבין כי המפרץ והאגם הצר והארוך מחוברים, והם למעשה פיורד.

הראשונים שהגיעו אל הפיורד היו אנשי משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה, בפיקודו של פיליפ לו, בינואר 1955.

### מקור השם

הקרטוגרפים הנורווגיים, כאמור, חשבו שמדובר באגם, וקראו לאגם "בריידווטנט" (בנורווגית: "Breidvatnet"), ולפיורד "לאנגספיורד" (בנורווגית: "" - הפיורד הארוך).

בעקבות גילויו של רוסקו, שונה שם האתר.

רוסקו נתן לאתר את שמו הנוכחי.

קישורים חיצוניים
----------------

* פיורד לאנגנס באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* פיורד לאנגנס באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* פיורד לאנגנס באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

הערות שוליים
------------

1. ↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  מידע גאוגרפי והיסטורי
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  מידע היסטורי
**המטוקריט** (בלועזית: **Hematocrit**; בראשי תיבות: **HCT**) הוא מדד לנפח תאי הדם האדומים ביחס לנפח כלל דגימת דם המבוטא באחוזים (נפח כדוריות אדומות כפול מאה לחלק לנפח דגימה). 

בבדיקת המטוקריט, שמים מנת דם קטנה בתוך עמוד זכוכית דק הקרוי קפילרה יחד עם חומר הנוגד את קרישת הדם. את הקפילרה מכניסים לצנטריפוגה. לאחר זמן מה, הדם מתפרק לשלושה מרכיבים עיקריים: כדוריות דם אדומות, כדוריות דם לבנות עם טסיות ופלזמה. בעמודת הזכוכית מתקבל המצג הבא: כדוריות הדם האדומות שוקעות, מעליהן נמצאות טסיות הדם וכדוריות הדם הלבנות, והפלזמה נמצאת בחלק העליון.

הערכת המטוקריט תעשה על ידי מדידת גובה משקע התאים האדומים שבתחתית העמודה כחלק מהגובה הכולל של העמודה (פלזמה + משקע כדוריות). מרכיבי הדם התאיים האחרים, קרי כדוריות לבנות וטסיות - שוקעים גם כן ברובם אך מהווים מרכיב שולי בתאים שבדם ביחס לכדוריות האדומות. רוב מכונות ספירת דם בימינו (קולטרים), מספקות ערך מחושב של ההמטוקריט בהסתמך על ההמוגלובין (ערך המטוקריט הוא בקירוב פי 3 מערך המוגלובין ביחידות גרם לדציליטר) ואינן מבצעות מדידה אמיתית שלו.

כאשר רמת ההמטוקריט אינה תקינה זוהי עדות להימצאותה של מחלה כלשהי או להפרעה.

ההתייחסות לנפח גדול מדי או קטן מדי של תאי הדם האדומים כמוה בדרך כלל כהתייחסות להמוגלובין. 

ערכי נורמה אצל גברים הם בין 42% ל-52% ובנשים בין 36% ל-48%. ערכים נמוכים יראו במצבי אנמיה וגבוהים במצבים כעישון, פוליציטמיה וכו'. לאחר הלידה נע ההמטוקריט בטווח של 55% - 70%. במצבי יובש יעלה ההמטוקריט כביטוי לירידת נפח התמיסה התוך כלית, במצבי חבלה ודמם ישמר ההמטוקריט בדרך כלל בשלבים הראשונים או אף יעלה במצבי טראומה גופנית בהם קיים דלף נוזל מחוץ לכלי הדם כמו במעיכה.

באופן מסורתי משמש ההמטוקריט כמדד מקובל יותר בילודים ובפגים לצורך קבלת החלטות על מתן תוצרי דם, מתן הורמון אריתרופואטין ומנגד על ביצוע החלפת דם חלקית במצבים של המטוקריט מוגבר מדי מחשש לנזקי צמיגות יתר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המטוקריט** בוויקישיתוף
* המטוקריט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007555533505171
* GND: 4259692-0
* LCCN: sh85060126

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**פיליפ סטול** (באנגלית: **Philip Henry Stoll**;‏ 5 בנובמבר 1874 – 29 באוקטובר 1958, קרוליינה הדרומית, ארצות הברית) היה פוליטיקאי אמריקאי, אשר כיהן כנציג המדינה בבית הנבחרים של ארצות הברית.

ביוגרפיה
--------

פיליפ סטול נולד בעיירה ליטל רוק שבקרוליינה הדרומית. לאחר סיום הלימודים הוא עבד תקופה קצרה כמורה ואז פנה ללימודי משפטים. בשנת 1901 הוא התחיל קריירת עורך דין.

בשנים 1905–1906 פיליפ סטול היה חבר של בית הנבחרים של קרוליינה הדרומית. עם תחילת מלחמת העולם הראשונה הוא התגייס ושירת עד לשנת 1918 כאשר השתחרר בדרגת לוטננט קולונל.

בשנת 1919 פיליפ סטול נבחר לבית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית של ארצות הברית ושירת עד לשנת 1923. לאחר שלא הצליח להיבחר מחדש, הוא חזר למדינתו.

בשנת 1931 פיליפ סטול נבחר לשופט וכיהן בתפקיד זה עד לשנת 1946 כאשר פרש. בשנת 1944 הוא היה שופט במשפטו של ג'ורג' סטיני שתוך יום הסתיים בהרשעה ועונש מוות. פסק דין זה בוטל בשנת 2014 בעקבות פגמים מהותיים בהליך.

פיליפ סטול נפטר בקולומביה, קרוליינה הדרומית בשנת 1958.

קישורים חיצוניים
----------------

* פיליפ סטול באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)
* פיליפ סטול, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1111792224
* LCCN: no2008051920
* US Congress: S000951
* VIAF: 51496225
* WorldCat: lccn-no2008051920

 |