recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**מנור חסן** (נולד ב-22 באוגוסט 1976) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי.

קריירה
------

חסן גדל במחלקת הנוער של הפועל פתח תקווה, והחל את הקריירה כשחקן בוגרים בהפועל פתח תקווה בעונת 1994/95. חסן נחשב כבר מתחילת דרכו לאחד מהשחקנים המבטיחים בישראל, היה אחד מהשחקנים שהובילו את פתח תקווה למאבקים על האליפות, ואף זומן לנבחרת הצעירה של ישראל, במדיה רשם 18 הופעות וכבש 5 שערים. את עונת 1999/2000 הוא סיים עם 8 שערים ובסיומה של העונה הוא עבר למכבי חיפה.

בחיפה תיפקד חסן במשך רוב העונה כשחקן ספסל, בין השאר משום שהכוכב העולה יוסי בניון שיחק בעמדה שלו. לאחר עונה אחת בלבד בה זכה באליפות עבר חסן לבית"ר ירושלים, שם הצטיין, כבש 11 שערים וסייע לבית"ר להבטיח את הישארותה בליגה. את עונת 2002/03 הוא התחיל כשחקנה של בני יהודה, אך חזר להפועל פתח תקווה עוד באותה העונה, אותה סיים עם 8 שערים במדי פתח תקווה שסייעו לה בהבטחת ההישארות בליגה. בעונה הבאה הוא כבש 13 שערים אך לאחר שתי עונות נוספות הוא שוחרר מהקבוצה. 

חסן שיחק בהמשך במועדון ספורט אשדוד ובהכח עמידר רמת גן, ובעונת 2007/08 החליט לפרוש סופית ממשחק, בין השאר משום שמאמן הפועל פתח תקווה אורי מלמיליאן סירב לצרף אותו לקבוצה שנאבקה על עלייה לליגת העל. בעקבות פיטוריו של מלמיליאן וקריאתו של המאמן החדש אלי מחפוד לחסן לחזור לפתח תקווה, חזר בו חסן מהחלטת הפרישה, הצטרף אל הקבוצה במחזור ה-19 ואף עלה עימה לליגת העל בסוף העונה ועזב לאחר חצי שנה.

בהמשך שיחק בהפועל אסי גלבוע ולאחר מכן עבר לקבוצת נעוריו, הפועל קריית אונו. בקיץ 2009 פרש ממשחק פעיל.

לאחר מכן החל חסן לשחק בליגת כדורגל החופים, בקבוצת "ימאהה" תל אביב.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* עמוד השחקן של מנור חסן, מוזיאון הפועל פתח תקווה
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
כדורגלן ישראלי

**ארז איסקוב (נולד ב**8 במאי 1997**) הוא** כדורגלן ישראלי **המשחק בעמדת** בלם (כדורגל)

**ב**קריית שמונה **.**

קריירה
------

* 

**איסקוב התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של מועדון ספורט** בית"ר טוברוק

**ב-15 לנובמבר 2015  ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה** נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 19

**בסך הכל ערך 28 הופעות בנבחרת ישראל של הנוער 2015/2016 בתפקידו כקפטן.**

**בשנת 2018 חתם בקבוצת** הפועל רמת-גן גבעתיים (כדורגל)**, כעבור הצטרף לזו של**הפועל עפולה (כדורגל) **.**

**ב-19 ביולי 2021 חתם לשנתיים במועדון** בני יהודה תל אביב **,**

**ולאחר מכאן ב-02בפבואר 2022 חתם ב**עירוני קריית שמונה **בליגת העל עד לסיום העונה**

**והושאל ל**מכבי אחי נצרת **.**

תארים
-----

**הפועל עפולה**

גביע הטוטו 2020/2021

  

**בני יהודה**

גביע הטוטו 2021/2022

**מכבי אחי נצרת עלית**

גביע הטוטו 2022/2023

*

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **שם** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **שם** |

* פרופיל באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל באתר וואלה!

הערות שוליים
------------


1.הבלם ארז איסקוב חתם לשנתיים בבני יהודה

2.כדורגל: ארז איסקוב חתם בקרית שמונה
***The Boy Bands Have Won, and All the Copyists and the Tribute Bands and the TV Talent Show Producers Have Won, If We Allow Our Culture to Be Shaped by Mimicry, Whether from Lack of Ideas or from Exaggerated Respect. You Should Never Try to Freeze Culture. What You Can Do Is Recycle That Culture. Take Your Older Brother's Hand-Me-Down Jacket and Re-Style It, Re-Fashion It to the Point Where It Becomes Your Own. But Don't Just Regurgitate Creative History, or Hold Art and Music and Literature as Fixed, Untouchable and Kept Under Glass. The People Who Try to 'Guard' Any Particular Form of Music Are, Like the Copyists and Manufactured Bands, Doing It the Worst Disservice, Because the Only Thing That You Can Do to Music That Will Damage It Is Not Change It, Not Make It Your Own. Because Then It Dies, Then It's Over, Then It's Done, and the Boy Bands Have Won*** הוא אלבום האולפן ה-13 של להקת הפולק הבריטית צ'מבוומבה. האלבום, שידוע בשמו המקוצר ***The Boy Bands Have Won***, יצא לאור ב-3 במרץ 2008, ושבר שיא גינס עבור שם האלבום הארוך ביותר, כשהוא כולל 865 תווים.

רקע
---

בדומה לשאר אלבומי התקופה, *The Boy Bands Have Won* עוסק בנושאים פוליטיים ועכשוויים, דוגמת פיגועי התאבדות, רשתות חברתיות, אבולוציה ודיכאון. האלבום הוקלט על ידי חברי הלהקה, וכמה זמרים נוספים, ששרו לצדם. האתר "AllMusic" העניק לאלבום ארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה.

רשימת רצועות
------------


| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | When An Old Man Dies | 0:54 |
| 2. | Add Me | 3:27 |
| 3. | Words Can Save Us | 1:52 |
| 4. | Hull Or Hell | 3:31 |
| 5. | El Fusilado | 2:32 |
| 6. | Unpindownable | 1:22 |
| 7. | I Wish That They'd Sack Me | 4:10 |
| 8. | Word Bomber | 2:14 |
| 9. | All Fur Coat & No Knickers | 2:11 |
| 10. | Fine Line | 0:39 |
| 11. | Lord Bateman's Motorbike | 3:34 |
| 12. | A Fine Career | 0:47 |
| 13. | To A Little Radio | 1:08 |
| 14. | (Words Flew) Right Around The World | 2:15 |
| 15. | Sing About Love | 1:39 |
| 16. | Bury Me Deep | 1:37 |
| 17. | You Watched Me Dance | 0:58 |
| 18. | Compliments Of Your Waitress | 2:43 |
| 19. | Rip RP | 1:26 |
| 20. | Charlie | 2:11 |
| 21. | The Ogre | 0:53 |
| 22. | Refugee | 2:42 |
| 23. | Same Old Same Old | 0:59 |
| 24. | Waiting For The Bus | 2:46 |
| 25. | What We Want | 0:48 |
| **משך כולל:** | **49:30** |

קישורים חיצוניים
----------------

* ספוטיפיי The Boy Bands Have Won באתר ספוטיפיי
* MusicBrainz The Boy Bands Have Won באתר MusicBrainz
* Discogs The Boy Bands Have Won באתר Discogs
* AllMusic The Boy Bands Have Won באתר AllMusic

הערות שוליים
------------

1. ↑  About The Album, באתר הלהקה
2. ↑  Longest title of a music album
3. ↑  The Boy Bands Have Won

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: 55bac59a-ef98-3086-a0a0-8036562c5eb1

 |
**סאן צ'יאנג** (נולד ב-15 בינואר 1982) הוא כדורגלן עבר סיני ששיחק בעמדת המגן השמאלי.

קריירת מועדונים
---------------

סאן התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הנערים של שאנגחאי קבל 02 מהליגה השלישית. בשנת 2002 הצטרף לשאנגחאי שנחווה אלייה הצטרף עם אחיו התאום סאן ג'י. עד מהרה הצליחו השתיים לבסס את מעמדם בקבוצה ואף זכו עימה באליפות בעונת 2003 בינואר 2007 הושאל לפ.ס.וו. איינדהובן ההולנדית עד לסיום העונה עם אופציה לרכישת כרטיס השחקן שלו ל-3 שנים. ב-17 בפברואר 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי איינדהובן במשחק הליגה נגד הראקלס אלמלו וכך הפך לכדורגלן הסיני הראשון בליגה ההולנדית. למרות זאת, סאן לא הצליח להשתלב בהרכב של המועדון ובתום העונה בליגה ההולנדית חזר לשאנגחאי. ב-1 ביולי 2008 הושאל לאוסטריה וינה לעונה אחת עם אופציה לעונה נוספת ובכך הפך לכדורגלן הסיני הראשון בליגת העל האוסטרית.

ב-28 באפריל 2010 סאן הודיע כי הוא חתם ל-5 שנים בגואנגג'ואו אוורגראנד מהליגה הסינית השנייה. ב-21 ביולי 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי גואנגג'ואו בניצחון 0-10 נגד נאנג'ינג יויו. ב-18 בספטמבר 2010 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון בניצחון 1-2 נגד ינביאן. בתום העונה עלה עם המועדון לליגה הראשונה והיה שותף לאליפויות ב-4 השנים שלאחר מכן ואף לזכייה ההיסטורית של המועדון בליגת האלופות האסיאתית בשנת 2013.

ב-5 בינואר 2015 עבר לשאנגחאי SIPG. בסיום עונת 2016 שוחרר מהמועדון ומאז משחק בקבוצת המילואים שלו.

קריירה בינלאומית
----------------

בשנת 2002 ערך סאן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת סין. הוא השתתף עם הנבחרת גם בגביע אסיה בכדורגל 2004 וגביע אסיה בכדורגל 2007. ב-19 ביוני 2005 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 2-2 נגד קוסטה ריקה.

תארים
-----

שאנגחאי שנחווה
* הסופר קאפ הסיני: 2002

פ.ס.וו. איינדהובן
* אליפות הולנד: 2006/2007

גואנגג'ואו אוורגראנד
* הליגה הסינית השנייה: 2010
* אליפות סין: 2011, 2012, 2013, 2014
* גביע ה-FA הסיני: 2012
* הסופר קאפ הסיני: 2012
* ליגת האלופות האסיאתית: 2013

נבחרת סין
* אליפות מזרח אסיה בכדורגל: 2005, 2010

אישיים
* נבחרי העונה בליגה הסינית: 2005, 2010
* נבחרת החלומות של ליגת האלופות: 2013

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **סאן צ'יאנג** |

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  בפברואר 2013 נשללה האליפות מהמועדון לאחר פרשת שחיתות
**בדר א-דין בוענאני** (בערבית: **بدر الدين بوعناني**, בתעתיק מדויק: **בדר אלדין בוענאני**; נולד ב-8 בדצמבר 2004 בליל שבצרפת) הוא כדורגלן אלג'יראי-צרפתי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת ניס מליגת העל הצרפתית ובנבחרת אלג'יריה.

קריירת מועדונים
---------------

בוענאני גדל במחלקות הנוער של US רונשי וליל. בשנת 2021 החל לשחק בקבוצת המילואים של ליל. ב-7 ביולי 2022 חתם בוענאני בניס מליגת העל הצרפתית, והחל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון. בחודש ינואר החל לשחק בקבוצה הראשונה של המועדון.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-23 במרץ 2023 ערך בוענאני את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אלג'יריה, בניצחון 2-1 על נבחרת ניז'ר במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2023.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Nice annonce l'arrivée de Badredine Bouanani באתר Actu Foot, ‏ 7 ביולי 2022 (בצרפתית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"בדר א-דין בוענאני"**.
**ולרי טוקרב** (נולד ב-29 באוקטובר 1952 בקפוסטין יאר) הוא קוסמונאוט רוסי. הוא השתתף במספר טיסות לתחנת החלל הבין-לאומית. לאחר פרישה מיחידת הקוסמונטואים עסק בפוליטיקה עירונית.

ביוגרפיה
--------

ולרי טוקרב נולד בעיירה צבאית ליד קפוסטין יאר. בשנת 1969 הוא סיים לימודי בית ספר בעיר רוסטוב והחל ללמוד טס בבית ספר צבאי. לאחר קבלת הסמכה טוקרב דירת היחידת חיל האוויר הסובייטי דהיית המוצבת באורנבורג. בשנת 1981 הוא קיבל הסמכה כטייס ניסוי ושירת לבביס בחצי האי קרים. 

בשת 1981 הוא נקלט במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים והחל הכנות לטיסה במסגרת פרויקט "מעבורת החלל בוראן". לאחר סיום הקורס הוא חזר לשרת בסיס האם בקרים. באפריל 1991, בעקבות התפרקות ברית המועצות האזור עבר לאוקראינה. טוקרב סירב להיקלט בחיל האוויר האוקראיני והושאה מהשרות. 

לאחר משימה זו טוקרב היה בצוות גיבוי של מספר משימות חלל.

באוקטובר 2005 הוא היה מפקד טיסה של סויוז TMA-7 שהביאה לתחנת החלל משלחת קבועה מס' 12 בפיקוד ויליאם מקארתור. טוקרב היה חבר צוות והוא בילה בתחנת החלל כחצי שנה. בתקופה זו צוות ביצע פעולות תחזוקה, ניסווים לפי תוגכנית ופעמיים בוצע פעילות חוץ רכבית.

בשנת 2008 טוקרב נבחר לראש "ראיון רוסטוב". בשנת 2009 הוא התקבל למפלגת רוסיה המאוחדת. בשנת 2013 הוא נבחר לראש עיר הכוכבים וכיהן בתפקיד 5 שנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ולרי טוקארב** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**
* ביוגרפיה באתר הכנת הקוסמונאוטים הרוסי
פירוש נוסף ערך זה עוסק במושג הפילוסופי. אם התכוונתם לכתבי הבטחת זכויות שניתנו לקהילות יהודיות באירופה בימי הביניים, ראו כתב קיום.
**קיום** או **יש** הוא מושג המציין כבישת מקום בעולם המציאות. מבחינה פילוסופית הוא מציין את סך כל הדברים הנתפסים בתודעה ובהתנסות.

שאלת הגדרת הקיום היא השאלה המרכזית והמגדירה של הפילוסופיה, ממנה מסתעפות שאר השאלות. מונחים כגון **מהות הקיום**, **משמעות הקיום** ואחרים דומים להם הפכו למטבעות לשון מוכרות ונפוצות, שעניינן עיסוק צרוף בשאלות פילוסופיות.

נהוג לציין כי מושג הקיום מורכב מממד **אובייקטיבי**, כלומר - חיצוני לתודעה, קיים בזכות עצמו, לממד **סובייקטיבי**, כלומר - קיים בזכות תודעה המשיגה אותו. היחס בין האובייקטיבי לסובייקטיבי מורכב ביותר והוא אחת השאלות הנוגעות בתחום הפילוסופיה.

כמו כן, ניתן לחלק את הקיום לא-פריורי, כלומר - מחויב מתוך הגדרת הקיום עצמו ואינו ניתן להפרדה ממנו וא-פוסטריורי, כלומר - נובע מתוך ההתנסות בפועל של התודעה ועשוי באופן תאורטי שלא להיות קיים או להיות שונה.

למושג הקיום זיקה משמעותית למושג ה**אמת**. הגדרות האמת והקיום משתנות על-פי שדה השיח, אך הן תלויות זו בזו, והיחס ביניהן הוא תחום עיסוק נרחב של הפילוסופיה.

שאלות הקיום הטהורות נידונו על ידי פילוספים מרכזיים שונים, ביניהם פרוטגורס, סוקרטס ורנה דקארט. הזרם הפילוסופי המאוחר המשמעותי אשר עסק בשאלות הקיום הטהורות הוא האקזיסטנציאליזם, שמשמעו - "קיומיות", או ליתר דיוק "הגויות הקיום".

ראו גם
------

* מציאות
* תורת ההוויה (אונטולוגיה)
* הכמת "קיים"

לקריאה נוספת
------------

* אברהם צבי בראון (ערך והקדים מבואות), **מבחר טקסטים פילוסופיים - מפארמנידס עד הוגי ימינו : מקראה באונטולוגיה**, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, 1995.
* יקיר שושני, **מחשבות על המציאות**, תל אביב: האוניברסיטה המשודרת, הוצאת משרד הביטחון, 1999.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4015968-1

 |
מארי **חיים חובארה** (במקור: **חֻבַּארֵה**, ה'תרס"ב – ז' בשבט ה'תשכ"ב, 1902 – 12 בינואר 1962) היה מרבני יהדות תימן, דיין וראש ישיבה.

ביוגרפיה
--------

נולד בצנעא בירת תימן, ליהודה חבארה ולרומיה לבית עוזיירי. למד אצל הרב הראשי מארי יחיא יצחק הלוי. בהיעדרו של הרב הראשי ולאחר שנתמנה ידידו הרב יוסף שמן לרב בית הכנסת בית אלריעאני, החל הרב חובארה למלא את מקום רבו בהנהגת בית הכנסת אלמדרש.

אחר פטירת הרב הראשי, בשנת ה'תרצ"ב (1932) התמנה הרב חובארה לעמוד בראש "אלמדרש". הוא לימד גם בישיבות בית אלשיך (בראשה עמד הרב חיים כסאר) ובית שרעבי ושימש כדיין ופוסק.

בשנת ה'תש"ד (1944) עלה לארץ ישראל והתפרנס מכתיבת סת"ם. התבקש לשמש כדיין בבית הדין של העדה התימנית בירושלים. בתקופת מלחמת העצמאות עבר לשכונת בקעה ושימש כראש ישיבת "ימין משה".

בשנת ה'תשי"ח (1958) התמנה לדיין בבית הדין בבאר שבע וברחובות, וכעבור זמן התמנה לדיין בבית הדין בתל אביב.

נפטר בז' בשבט ה'תשכ"ב בהיותו בן שישים.

לקריאה נוספת
------------

* "שערים", דברי הרב שלום יצחק הלוי, י"ט בשבט ה'תשכ"ב (1962)
* המודיע, דברי הרב יחיא אלשיך, ז' בשבט ה'תשכ"ג (1963), במלאת שנה לפטירתו

הערות שוליים
------------

1. ↑  הרב ח. חוברה ז"ל, למנוחות, מעריב, 15 בינואר 1962

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987012430868605171

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בהוצאת גפן. אם התכוונתם להוצאת הספרים הגפן, ראו הוצאת הגפן.

**הוצאת גפן** היא הוצאת ספרים ישראלית שמושבה בירושלים ובניו-יורק, המתמחה בספרים באנגלית. ספרי ההוצאה עוסקים בעיקר בנושאי יהדות, היסטוריה יהודית וישראל.

ההוצאה הוקמה בשנת 1981 על ידי מורי וחנה גרינפילד. כיום מנוהלת ההוצאה על ידי בנם אילן גרינפילד. ההוצאה הוציאה יותר מ-300 כותרים עד היום. שם ההוצאה הוא ראשי תיבות של הביטוי ביידיש "געזונט, פרנסה און נחת" (בריאות, פרנסה ונחת).

בין הכותבים שהוציאו ספרים בהוצאה: דייוויד ברוג, נעמי פרנקל, קרולין גליק, דב פרייברג, יוסי כץ, אלבר קאמי, סת' פרנצמן' אבי ג'וריש ואנטול קרקובסקי. 

ההוצאה פרסמה מספר ספרים העוסקים בתאוריות קונספירציה על רצח רבין, בהם "מי רצח את יצחק רבין" של ברי חמיש משנת 1999 ו"שקרים: השירותים החשאיים של ישראל ורצח רבין" מאת דוד מוריסון.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של הוצאת גפן (באנגלית)
* 
* אודות ההוצאה (אורכב 03.03.2016 בארכיון Wayback Machine)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007307372405171
* LCCN: no2015091949
* VIAF: 142441356
* WorldCat: lccn-no2015091949

 |
**גליפטותריום** (שם מדעי: ***Glyptotherium***; מילולית: "בהמה מחורצת") הוא סוג דלשינאי נכחד מקבוצת הגליפטידוניים שחי באמריקה הדרומית בתקופת הפליסטוקן, והוא היה אחד מהמגה-פאונה הפליסטוקנית שנכחדה ככל הנראה בידי שינויי אקלים או אולי הכחדה אנושית. מקור השם של היצור הוא עקב קרבתו לגליפטודון וממבנה שיניו בעלי החריצים.

הוא היה מקרובי משפחתו של הגליפטודון ודמה לו במראה. הוא נמצא ב-1903 בדרום ארצות הברית ובמקסיקו, אך גם באמריקה המרכזית ובצפון אמריקה הדרומית עד ונצואלה.

היצור הגיע לאורך של 1.8 מטר ושקל מעל טון. הוא היה עטוי שריון גדול בדומה לצבים ופחות לקרוביו הארמדיליים היכולים להתגלגל לכדור כדי להתגונן. השריונות היו מצופי קשקשים קטנים. לגליפטותריום היה ראש קטן ובתוכו שיניים דקות ששימשו כנראה לרעייה.

למרות הגנתו המרשימה ישנם עדויות לכך שפרטים צעירים בעלי שריון נטרפו בידי סמילודונים, אשר הרגו אותו באמצעות ניביהם הגדולות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גליפטותריום** בוויקישיתוף
* גליפטותריום, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* גליפטותריום, באתר GBIF (באנגלית)
בית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים נוסד בשנת 1969 והוא מהווה כיום חלק מהפקולטה לאמנויות של הסמינר. בית הספר מציע מגוון שיעורים עיוניים ומעשיים הכוללים עבודה על מונולוגים, ריקוד, תנועה, משחק עם מסיכות, דיקציה והגשת טקסט, עיצוב קול ושירה, מוזיקה וכתיבה, לשון, תולדות התיאטרון, ניתוח מחזות, משחק אישי, משחק מול מצלמה, וסדנאות העשרה.

בית הספר מעודד את הסטודנטים ליצירה ולמודעות חברתית-פוליטית וזאת מתוך תפיסת השחקן כאמן יוצר בעל אחריות ולא רק ככלי קיבול. התפיסה נובעת, בחלקה הניכר, מהיות בית הספר חלק ממכללה לחינוך בעלת אג'נדה דמוקרטית ברורה. בסוף שנה ג' מעלים הסטודנטים הצגות סיום שרבות מהן זכו לאורך השנים להיות מוצגות על בימות התיאטראות בארץ.

הלימודים בבית הספר נמשכים שלוש שנים ובסיומם מקבלים הסטודנטים תעודת גמר. בוגרי בית הספר שהשלימו לימודים לתעודת שחקן יכולים להשלים את לימודי תעודת הוראה ותואר .B.Ed לאחר שיעמדו בתנאי הקבלה לתואר ראשון וראיון אישי. בנוסף מציע בית הספר מציע מכינה למשחק.

רבים מבוגרי בית הספר השתלבו עם השנים בתיאטראות השונים. קבוצת הצעירים החדשה של תיאטרון הבימה מורכבת רובה ככולה מבוגרי בית הספר וכך גם קבוצת הצעירים של תיאטרון יפו.

בראש בית הספר עומד החל מיוני 2022 השחקן והבמאי יחזקאל לזרוב שהחליף בתפקיד את השחקן והבמאי איציק ויינגרטן שעמד בראש בית הספר 18 שנה.

ראו גם
------

* קטגוריה:בוגרי בית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים
* בית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים, ברשת החברתית פייסבוק

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007372897305171

 |
**שמעון דה פריס** (בהולנדית: **Simon de Vries**; ‏4 באוקטובר 1870, נדה (Neede), הולנד – 24 במרץ 1944, ברגן-בלזן) היה רב וסופר הולנדי. ספרו הידוע ביותר הוא "טקסים וסמלים יהודיים" (Joodse riten en symbolen).

ביוגרפיה
--------

דה פריס היה בנו של מנואל דה פריס, אורג וסוחר בקר. בעיר נדה לא הייתה קהילה יהודית, ולכן למד בבית מדרש בבורקולו (Borculo) הסמוכה. בהמלצת מוריו, שהתרשמו מכישרונו, החל ללמוד לימודי רבנות אורתודוקסית בסמינר יהודי-הולנדי באמסטרדם. 

בשנת 1892 קיבל הסמכה לדרשנות. בהסכמת רב אמסטרדם, יוסף צבי דינר, הורשה לקרוא לעצמו "רב", אם כי לא סיים לימודיו לרבנות. לאחר מכן החל ללמד עברית ויהדות בהארלם ולטפל במטופלים יהודים בבית החולים הפסיכיאטרי במרנברג (Meerenberg). 

בין 1928 ל-1932 פרסם מאמרים רבים בכתב העת Opregte Haarlemsche Courant, שנועדו להסביר את היהדות ולקרב אותה ללא-יהודים. המאמרים פורסמו מאוחר יותר בספר שכותרתו Joodse riten en symbolen – טקסים וסמלים יהודיים – ותורגמו לגרמנית. היום נחשבים כתבים אלה כמורשתו החשובה ביותר.

דה פריס היה ציוני נלהב ואחד ממנהיגי תנועת "המזרחי", ובכתביו, בהם "מענה לציון – בעד ציונות מסורתית" (Maäneh le-Zion: Een betoog voor het zionisme van joods-traditioneel standpunt), יצא נגד מתנגדי הציונות. בשנת 1894 נישא ליהודית דה יונג (de Jong) ולהם נולדו שבעה בנים ושלוש בנות. נינו - בנה של נכדתו יהודית - הוא השופט העליון נעם סולברג.

עם כיבוש הולנד בידי גרמניה עבר לאמסטרדם. משם גורש בשנת 1943 למחנה הריכוז וסטרבורק. משם גורש לברגן-בלזן, שם נספה לאחר חודשים מעטים, בשנת 1944.

לאחר 1945 לא היו זמינות יצירותיו בהולנד במשך למעלה מעשרים שנה. רק ב-1968 פורסמה שוב יצירתו "טקסים וסמלים יהודיים" על ידי בית ההוצאה לאור ההולנדי De Arbeiderspers (אנ').

נינו הוא שופט בית המשפט העליון נעם סולברג.

ספרות
-----

* Eli Dasberg: *Rabbijn Simon Philip de Vries, Neede 1870 - Bergen Belsen 1944. De geschiedenis van zijn leven.* De Tijdstroom, Lochem, 1973.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שמעון דה פריס** בוויקישיתוף
* שמעון דה פריס, ברשת החברתית Goodreads

* Simon de Vries im *Biografisch Woordenboek van Nederland*
* Simon de Vries im *Digitaal Monument Joodse Gemeenschap in Nederland*

הערות שוליים
------------

1. ↑  עדותה של יהודית סולברג, נכדתו של שמעון דה פריס, באתר יד ושם

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007269635505171
* BIBSYS: 90913251
* BNE: XX1543373
* BPN: 82419482
* GND: 110043383
* ISNI: 0000 0001 2142 3983
* LCCN: n87809432
* NKC: xx0091940
* NTA: 071108459
* RERO: 02-A003161368
* SUDOC: 123388120
* VIAF: 86470832
* WorldCat: lccn-n87809432

 |
**ינה בלשה** (במקור **יעקב שווייגר**, בהונגרית: **Balassa Jenő**; יאסארוקסאלאש, 30 במאי 1859 – בודפשט, 4 באוגוסט 1926) היה שחקן יהודי-הונגרי.

ביוגרפיה
--------

הוא נולד במשפחה יהודית בעיירה בצפון-מזרח הונגריה, אביו היה מתיאש שווייגר ואמו הייתה אנה (ינקה) שוורץ. לאחר סיום לימודיו בתיכון (שכבר שם בלט עם כישורי המשחק שלו במפגשי החינוך העצמי של בית הספר התיכון ברחוב מרקו) התחיל ללמוד באוניברסיטת בודפשט (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד), אבל אחרי שני סמסטרים הפסיק את לימודיו והפך לסטודנט ב"אקדמיה הלאומית לאמנות" (שמה כיום האוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע). לאחר מכן הפך לשחקן נודד בלהקת לאסי וילמוש בשנת 1882. הוא שיחק בבאזורים הכפריים עד 1896. משנה זו ואילך הפך חבר קבוע בלהקת תיאטרון הקומדיה של בודפשט, שנפתח באותה השנה ושיחק בתיאטרון עד 1925. בין 1903 לבין 1926 היה מרצה של "בית הספר למשחק של איגוד השחקנים הלאומי" ומשנת 1907 עד 1919 היה מנהל בית הספר. הוא הצטיין גם בתפקידים קלאסיים וגם בתפקידים קומיים והציל כמה מחזות מכישלון עם הופעותיו הפתאומיות בהם. הוא היה גם מספר סיפורים ידוע בשם "הדוד באשה". כמו כן לקח חלק בפעילות צדקה והשתתף בהקמת המפלגה הסוציאליסטית.

אשתו הייתה קלרה פאטיול נגנית צ'מבלו (נולדה בשם קלרה דולה אולה), שנשא בבודפשט ב-14 במאי 1910. בנו היה יאנוש בלשה (1903–?) שהיה שחקן גם הוא.

בלשה הובא למנוחות בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט.

תפקידי קולנוע
-------------

* הסרט האילם השחור-לבן ההונגרי "השחר האחרון" (1917)
* "שלושה שבועות". מלודרמה הונגרית (1917)
* 99 (1918)
* אנה קרנינה סרט עלילתי אילם הונגרי, (1918)
* הגברת של החמנייה (1918)
* ילד הפלא (1920)
* ה-111 (1920)

### ספרו

* Basa bácsi meséi (סיפורי הדוד באשה), בודפשט, 1919.

לקריאה נוספת
------------

* לקסיקון יהודי הונגרי. 1929. עורך פטר אויווארי. ינה בלשה
* Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. (ISBN 963-05-6635-4  לקסיקון הונגרי לאמנות הבמה)
* ביוגרפיה ינה בלשה בלקסיקון התיאטרון
* ביוגרפיה ינה בלשה ב-Arcanum
* ינה בלשה בלקסיקון לאמנות היפה

ראו גם
------

* ינה בלשה ב-PORT.HU
* Gáborné Ádám: "זה מציע שלווה לעין ושלווה לנשמה" שורשי העבר, התוכניות והרעיונות של Jászárokszállás במאה ה-21. לתיירות של המאה ה-20 - תזה, אוניברסיטת Eötvös Loránd, 2002

קישורים חיצוניים
----------------

* ינה בלשה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* תצלומיו עם רעייתו ושחקנים ב"פאסטונגלאס"
* אישים ולוחות זיכרון. ינה בלשה בעיר הולדתו.

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári házassági akv. 185/1910. folyószáma alatt".
פירוש נוסף ערך זה עוסק במונח בלוגיקה התלמודית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו פשיטא (פירושונים).
**פשיטא** (מארמית: פשוט הדבר) הוא מונח בלוגיקה תלמודית לפיו היגד של תנא או אמורא המובא במשנה בברייתא או כמימרה, ועל פניו אין בו חידוש רעיוני או הלכתי, עולה קושיה, מדוע נצרך לאומרו.

בדרך כלל, לאחר העלאת קושיה כזו, התלמוד מביא תירוץ המסביר את החידוש שבהיגד. התירוץ יופיע לרוב במבנה "צריכא, מהו דתימא [...סברא מסוימת...] קא משמע לן [...סברא אחרת...]", כלומר: יש חידוש בדברים, כיון שהיה ניתן להעלות סברא השוללת את ההיגד, ולכן הוצרך החכם להשמיע את דבריו. לעיתים התלמוד מעמיד את ההיגד במקרה מסוים שבו היה ניתן לטעות ולחשוב שהדין שונה, ורק בשביל להכליל גם אותו הוצרך החכם לומר את דבריו. במקרה כזה, במקום הביטוי 'צריכא' יופיע הביטוי "הכא במאי עסקינן".

שאלות מסוג זה שכיחות בעיקר בתלמוד הבבלי, אך גם בתלמוד הירושלמי מופיעות שאלות מסוג זה בכמה סוגיות, והביטוי המשמש אותו לכך הוא "דלא כן מה אנן אמרין?" .

הביטוי "פשיטא" משמש בשני התלמודים גם לציון הנחת יסוד בפתיחת הדיון במקרה מסופק. מבנה השאלה הוא: פשוט לנו שבמקרה A הדין הוא B; האם דין B יהיה תקף גם במקרה C, שבו יש סברא לומר שהדין ישתנה?

בעברית המודרנית הביטוי משמש לרוב בהקשרים משפטיים, ובמובן המילולי לבדו, כלומר "פשוט הדבר".

דוגמאות לשימוש במונח
--------------------

במשנה במסכת ברכות שנויים שני דינים: "שלשה שאכלו כאחד, חייבין לזמן.
אכל... מעשר שני והקדש שנפדו, והשַמָּש שאכל כזית... מזמנין עליהם". על שני דינים אלו שאל התלמוד הבבלי "פשיטא", ותירץ שיש בהם חידוש:

"מעשר שני והקדש שנפדו, פשיטא! הכא במאי עסקינן, כגון שנתן את הקרן ולא נתן את החומש והא קא משמע לן דאין חומש מעכב: השמש שאכל כזית, פשיטא, מהו דתימא שמש לא קבע, קא משמע לן:"

התלמוד מצא דבר חידוש בכל אחד מהדינים: בדין המעשר וההקדש שנפדו, מעמיד התלמוד את הדין במציאות שלא שולם החומש, והיה ניתן לסבור שכיון שהמאכל נחשב פסול לאכילה, מי שאכל אותו אינו יכול להצטרף לזימון, ולכן חידשה המשנה שהמאכל אינו פסול, כיון שהחומש אינו מעכב את הפדיון, וניתן לצרף אדם זה לזימון. במקרה של השמש שאכל שיעור כזית, היה ניתן לחשוב שאכילתו אינה קבועה כדי להצטרף לזימון, וחידש התנא שהיא נחשבת כקביעות, וניתן לצרפו לזימון.

ראו גם
------

* אין אדם מוציא דבריו לבטלה

לקריאה נוספת
------------

* הרב אחיקם קשת, **דרכי התלמודים**, מכון אורות הירושלמי, התשפ"א, פרק י"ז, עמ' 147–150

קישורים חיצוניים
----------------

* הערך "פשיטא", באתר ויקישיבה
* פשיטא, באתר "אגדות התלמוד הירושלמי, אוניברסיטת חיפה
* הרב יוסף שמשי, "פשיטא... מהו דתימא... קמ"ל", באתר פורטל הדף היומי

הערות שוליים
------------

1. ↑  למשל בתלמוד ירושלמי, מסכת ראש השנה, פרק א', הלכה א': "אשכחת תני פסחים בזמנן עובר. דלא כן מה אנן אמרין."
2. ↑  ראו למשל: תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ג', עמוד ב', תלמוד ירושלמי, מסכת עירובין, פרק ח', הלכה ג'
3. ↑  כגון כאן: "**פשיטא** שבית המשפט העליון רשאי לסטות מתקדימיו, ואף לבטלם, ולכך אין צורך במעשה חקיקה; ואולם הנוהג הנהוג בבית-משפט זה שלא להשתמש על נקלה ברשות זו".
4. ↑  משנה, מסכת ברכות, פרק ז', משנה א'
5. ↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף מ"ז, עמוד ב'
נייר פירמה מבית העסק של ניסים קורקידי (תל אביב, תר"ץ בערך)
**נסים גרשון קורקידי** (ברגאמה, האימפריה העות'מאנית, 1872 - תל אביב, 30 באוקטובר 1937) סוחר, חזן ואיש ציבור ממייסדי תל אביב. נודע בכישורי הגישור שלו וכונה "חכם", על אף שהיה רב מוסמך, סירב לעסוק ברבנות כמקצוע.

תולדות חייו
-----------

אביו של נסים, הרב אברהם קורקידי, היה רב הקהילה בעיר ברגאמה, הסמוכה לאיזמיר, מחבר הספר "וייקח אברהם". בשנת 1881 עלתה המשפחה והשתקעה בירושלים, נסים למד בתלמוד תורה "דורש ציון" ולאחר מכן בישיבת תפארת ירושלים.

בשנת 1889 נישא לרחל לוי היפואית, בתו של הסוחר נחום ריזו לוי, והזוג עבר להתגורר ביפו כיוון שקורקידי סבר ששם המתיחות בין אשכנזים וספרדים פחותה מאשר בירושלים. ביפו פעל קורקידי לאיחוד ועדי שתי העדות והצליח להשפיע על ועד הקהילה הספרדי שיצטרף לוועד האשכנזי ליצירת ועד משותף ליהודי העיר. היה זה ועד דמוקרטי ששפתו עברית (עובדות עליהן העיר הסופר ש. בן ציון: "מופתים הם אשר לא נראו עוד בארץ אלא ביפו בלבד"). קורקידי היה גם חבר בוועד בית החולים שער ציון, בית החולים היהודי הראשון ביפו, חבר לשכת המסחר וחבר הנהלת חברה קדישא בעיר, כן היה חבר מועצת העיר יפו בין השנים 1910–1913.

לזוג נולדו שלושה בנים ובת בביתם ברחוב ד"ר שטיין בנווה צדק: פורטונה (1890–1973), אברהם (1894–1954), נחום (1899–1978) ויעקב (נולד בשנת 1905 ונפטר בהיותו פעוט).

בשנת 1909 היו נסים ורחל קורקידי חברים באגודת אחוזת בית ונמנו על 66 משפחות המייסדים של תל אביב. בהגרלת המגרשים לאחוזת בית הגרילו את המגרש בשדרות רוטשילד 8, אך לא בנו בו את ביתם.

בין היתר נודע קורקידי בגישתו לגבי העסקת פועלים ערבים. לדידו, בניגוד לדעת פועלי העלייה השנייה, אין להתעקש על עבודה עברית אלא יש לשתף גם את השכן הערבי בשפע העבודה שהביא המפעל הציוני לארץ ישראל.

בעת מלחמת העולם הראשונה פעל קורקידי לרכישת חיטה מסוחרים ואיכרים ערבים והזין את יושבי תל אביב. הוא היה חבר "ועד ההגירה" שהסדיר במידת מה את העזרה לגולי תל אביב, משום שהיה אזרח האימפריה העות'מאנית ולא נתין זר, כמו רוב יהודי העיר.

בסוף המלחמה, קורקידי אולץ לעזוב את מקומו ביפו ולעבור לטבריה עם משפחתו, ושם הם התגוררו זמן-מה אצל משפחת הרב אבולעפיה, אשר היה אחד הרבנים החשובים בטבריה.

לאחר מלחמת העולם הראשונה המשיך בפעילות ציבורית. היה מבין מייסדי בנק קופת עם ושכונת "בית וגן" (לימים בת ים).

קורקידי היה במשך שנים רבות חזן בכמה בתי כנסת שכבר לא קיימים וכמו כן בבית הכנסת אוהל מועד, ועמד משנת 1927 בראש בית הספר לחזונת "פרחי כהונה", שהוקם על ידי הראשון לציון הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל ועל ידי כך היה בין התורמים להשלטת נוסח התפילה והלחן ה"ספרדי-ירושלמי" בקרב בתי הכנסת של עדות המזרח.

נקבר בבית הקברות נחלת יצחק.

לקריאה נוספת
------------

* הרב אברהם קורקידי, **וייקח אברהם**, מכון ירושלים, ירושלים, תשמ"ד, "תולדות המחבר", חלק ב' - הבן, נסים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נסים קורקידי** בוויקישיתוף
* רחל ונסים קורקידי, באתר מייסדי תל אביב
* מרדכי נאור, עמית לוינסון, **מי היו 66 מייסדי תל אביב?**, תל אביב בראשיתה - 1909–1934: מקורות, סיכומים, פרשיות נבחרות וחומר עזר, יד יצחק בן-צבי 1984, באתר מט"ח

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו אודותיו: חכם אברהם קורקידי, באתר "החכם היומי"
2. ↑  מובא אצל רות קרק, **הקהילה היהודית ביפו בסוף תקופת השלטון העות'מאני**, קתדרה 16 תש"ם, עמוד 21
3. ↑  נחום גוטמן, **עיר קטנה ואנשים בה מעט**
4. ↑  עזרא ברנע, **התגבשות נוסח התפילה במסורת החזנות הספרדית-ירושלמית עד הגיעה למעמדה כיום**, שנה בשנה תשס"ב
הרב **יהושע מנחם (יהושע מנדל) אהרנברג** (י"ב בטבת תרס"ה, 20 בדצמבר 1904 – כ"ד באדר ב' תשל"ו, 26 במרץ 1976) היה רב חסידי, פוסק הלכה ואב בית דין בתל אביב. כיהן כרב ראשי במחנות המעצר בקפריסין.

תולדותיו
--------

נולד בעיירת קעמעטש (Kemecse) שבהונגריה ליצחק-אריה לייב ושרה אהרנברג, שהיו במקור מגורליץ שבגליציה. בצעירותו למד אצל הרב נפתלי הירץ בומבך אב"ד סמבור ומחבר ספר 'גבעת הלבונה', ולאחר מכן אצל הרב מאיר אריק אב"ד טורנא שאף הסמיכו לרבנות, כמו כן נסמך לרבנות על ידי הרב הורביץ מפרובוז'נא והרב פירר מקראסנו. 

בשנת תרפ"ה נישא להינדא-לאה בירנבוים מקרקוב (מתלמידותיה הראשונות של שרה שנירר), שם המשיך בלימודיו. עבר טלטולים רבים בזמן השואה. נכלא בגיטו בוכניה והצליח להימלט לסלובקיה ומשם להונגריה.
אהרנברג ושתי בנותיו הם מניצולי "רכבת קסטנר" שבאמצעותה הגיעו בשנת 1944 לשווייץ, שם שוכנו במלון, שהפך למתקן אכסון לפליטים, בעיירה קו (Caux) הסמוכה למונטרה. כמו רוב ניצולי הרכבת עלה לארץ ישראל בספטמבר 1945 (אלול ה'תש"ה) והתיישב בירושלים. רבות מתשובותיו ההלכתיות שפרסם בספר דבר יהושע עוסקות בשאלות הלכתיות העוסקות בשואה. 

בשנת תש"ז (1947) התבקש על ידי הרב הראשי הרב הרצוג לשמש כרב ראשי במחנות הגולים בקפריסין. הוא שהה בקפריסין עד חיסול המחנות, ושם עסק בעיקר בבעיות אישות ועגינות. הוא גם יסד שם ישיבה שבה למדו כשמונים בחורים.

עם חיסול המחנות בשנת תש"ט בקפריסין חזר לארץ ישראל, ונתמנה לראש אב בית הדין ביפו ולאחר מכן בתל אביב. היה בקי בכל שטחי ההלכה, אך בעיקר נודע במומחיותו בדיני אבן העזר (אישות). בתחום זה יעץ לרב הראשי הרב אונטרמן. נמנה עם חסידות בלז והיה ממקורביו הבולטים של האדמו"ר, רבי אהרן רוקח.

נפטר בערב שבת והלווייתו התקיימה במוצאי שבת בתל אביב ובירושלים. בהלווייתו נספד על ידי האדמו"ר מבלז בהיכל ישיבת בלז ברחוב אגריפס בירושלים. הובא לקבורה בהר הזיתים. 

היה אב לשלוש בנות. בתו שרה נישאה לעסקן החסידי ר' יחזקאל שרגא פרנקל. בתו ליבא נישאה לר' דוד ארליך. בתו ריבה נישאה לאברהם חנוך אברמוביץ, בנו של יהודה מאיר אברמוביץ.

ספריו
-----

* שו"ת **דבר יהושע** (שישה כרכים)
* **ראשי בשמים** על הרוקח.

מפסקיו ההלכתיים הבולטים
-----------------------

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.

* אסור להחזיר שטחים שנכבשו על ידי ישראל בכל צורה שהיא (חלק ב סימן מח).

* מותר לפתוח בקבוקים בשבת ויום טוב (חלק ב סימן מה).

* בזמן הזה עיקר מצוות הדלקת נר חנוכה אינה על פתח ביתו מבחוץ אלא בתוך ביתו. ומי שמדליק בחוץ ייתכן ואינו יוצא ידי חובה (חלק א סימן מ).

* מותר לרקוד בשבת, כמנהג החסידים (חלק ב סימן מב, ד).
* חובה מדאורייתא לחגוג את יום העצמאות (קול תורה שנה ג עמ' 97 בקובץ השנתי (עמ' ג במקור), שנה ד, עמ' 33 (עמ' ג במקור)

לקריאה נוספת
------------

* תולדותיו במבוא לשו"ת "דבר יהושע" חלק ג'
* אהרן סורסקי, **מרביצי תורה מעולם החסידות**, חלק ח, בני ברק, תשמ"ט, עמ' קמו-קעט.
* קורות משפחתו בימי השואה בספר "דבר הישועה", שנכתב ויצא על ידי בנותיו, תשנ"ד
* מאיר וונדר, "מאורי גליציה: אנציקלופדיה לחכמי גליציה": חלק א' בערכו

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר למנויים בלבד יעקב צ. מאיר, להדליק עכשיו בפנים זהו דרך בטוחה יותר, באתר הארץ, 14 בדצמבר 2017
* יהושע מנחם מענדל בן יצחק אריה ליב אהרנברג (1904-1976), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007308140405171
* ISNI: 0000 0004 0204 7697
* LCCN: no2019191321
* VIAF: 301957185
* WorldCat: lccn-no2019191321

 |
**קרציית הכוכב הבודד** (**lone star tick**, שם מדעי **Amblyomma americanum**) שכיחה באזורים עשירים בצמחייה במערב התיכון של ארצות הברית, אך התפשטה גם לאזורים אחרים. עקיצתה אינה מכאיבה ואינה מורגשת, היא נשארת צמודה למארח ומוצצת את דמו במשך כשבוע עד שהיא מלאה דם. לנקבה בוגרת יש כתם לבן על הגב ומכאן שם הקרציה "הכוכב הבודד". לזכר יש פסים או נקודות בשולי השריון. עקיצת הקרציה גורמת להתפתחות אלרגיה לבשר.

אזור מחיה
---------

קרציית הכוכב הבודד נפוצה בארצות הברית במזרח, דרום-מזרח והמערב התיכון. היא התפשטה גם לאזורים אחרים בארצות הברית כגון צפונה בניו יורק. היא חיה באזורי חורש בשילוב של שיחים. נמצאת גם באזורי מעבר בין חברות צמחים כדוגמת אזור בין חורש לעשב. הקרציה משתמשת בשיחים או עשב גבוה כדי להיצמד למארחים שלה, היא מטפסת במעלה הגבעול או עד קצה העלה ומותחת את רגליה הקדמיות, וכאשר בעל חיים חולף נוגע ברגליים היא נצמדת אליו. לאחר שנצמדה למארח היא יכולה לעבור איתו לאזור אחר.

התפתחות
-------

הקרציה עוברת את הגלגולים הרגילים של ביצה, זחל, נימפה ובוגר. היא ידועה כקרציה של 3 מארחים, פירוש הדבר שבגלגולים השונים היא ניזונה ממארחים שונים.

אלרגיה לבשר
-----------

עקיצת הקרציה עשויה לגרום לאדם לפתח אלרגיה לבשר. התגובה האלרגית מופיע 4–8 שעות אחרי אכילת בשר, ובכך היא שונה מאלרגיות מזון אחרות שלרוב מופיעות מיד אחרי אכילת האלרגן. האלרגיה נגרמת על ידי המולקולה אלפא גאל, שעוברת מהקרציה לאדם. אלפא גאל היא פחמימה שקיימת באופן טבעי אצל כל היונקים, מלבד קופים ובני אדם שאיבדו את היכולת לייצר אלפא גאל לפני 20 מיליון שנה. כאשר הקרציה עוקצת חיה כלשהי, למשל צבי או בונה, ולאחר מכן עוקצת אדם, היא עשויה להעביר ברוק שלה מולקולות אלפא גאל מדם החיה לאדם. בתגובה לחדירת אלפא גאל לדם הגוף מייצר נוגדני IgE, שאחראי על הרבה תגובות אלרגיות.

האלרגיה זוהתה לראשונה ב-2009 בדוח שתיאר 24 מקרים של אלרגיה לבשר ולתרופה ביולוגית נגד סרטן, בעקבות עקיצת הקרציה. תוך שנה התברר שמדובר במאות מקרים, ב-2012 התברר שמדובר באלפי מקרים בדרום ובמזרח ארצות הברית. לאחר מכן דווח על אותו סינדרום של התפתחות אלרגיה לבשר גם באזורים אחרים בעולם, כולל אירופה ואוסטרליה בעקבות עקיצת קרציות מקומיות מסוג אחר.

מחלות אחרות
-----------

ככל הקרציות, קרציית הכוכב הבודד עשויה להעביר מחלות. הקרציה היא הנשא העיקרי של Ehrlichia chaffeensis שגורם ל monocytic ehrlichiosis בבני אדם, ול Ehrlichia ewingii שגורם לgranulocytic ehrlichiosis בבני אדם וכלבים.

ראו גם
------

* אלרגיה למזון
* Neu5Gc

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרציית הכוכב הבודד** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  Pruritic Papules From Lone Star Tick Larvae Bites
2. 1 2  Geographic distribution of ticks that bite humans
3. ↑  lone star tick
4. 1 2  Lone Star Tick
5. ↑  Southern Tick-Associated Rash Illness (STARI) in the North: STARI following a tick bite in Long Island, New York
6. ↑  Tick Biology
7. ↑  The relevance of tick bites to the production of IgE antibodies to the mammalian oligosaccharide galactose-α-1,3-galactose
8. ↑  A unique natural human IgG antibody with anti-alpha-galactosyl specificity
9. ↑  The relevance of tick bites to the production of IgE antibodies to the mammalian oligosaccharide galactose-α-1,3-galactose
10. ↑  CDC Centers for Disease Control and Prevention
אשתו הראשונה
**פטר פישר** (בהונגרית: **Fischer Péter**;‏ בודפשט, יולי 1929 – לונדון, 18 במרץ 2013), שם "הבמה" שלו היה: **Peter Fisher**. פישר היה בעלה של השחקנית פלורה קאדאר, אחיו של הפסנתרן והמנצח ג'רג' פישר, אחיינו של המנצח שאנדור פישר, בן דודם של אדם פישר ושל איוואן פישר. הוא היה אחד הצלמים הידועים ביותר של הקהילה היהודית הבריטית וצלם העיתונות של הג'ואיש כרוניקל, שהוא העיתון המרכזי של יהדות בריטניה.

ביוגרפיה
--------

 פטר פישר (מימין) עם אחיו הצעיר ג'רג' פישר ואחייניתם במהלך ביקורם בהונגריה
פטר פישר נולד במשפחה יהודית כבנם של המהנדס פאל פישר, ושל לולה באדר, אחיו הצעיר הוא כאמור הפסנתרן והמנצח ג'רג' פישר. דודו היה המנצח שאנדור פישר, ובני דודיו היו אדם פישר ואיוואן פישר.

הוא היה בן 16 כשאביו נפטר ב-1945. אמו נישאה בשנית, בעלה השני היה אנדור סבני (1900–1969).

 אשתו הראשונה, פלורה קאדאר עם אחיו הצעיר, ג'רג' פישר
הוא למד צילום קולנוע באוניברסיטה לאמנויות התיאטרון והקולנוע ואז הכיר את אשתו, את השחקנית פלורה קאדאר. פטר פישר נלקח בטעות למספר שנות שירות צבאי כשהיה סטודנט באוניברסיטה, כי החמיץ את רשימת הפטורים. כסטודנט, הוא צילם סרט עם השחקן המפורסם דז'ה גאראש (במקור גרוס), בין היתר. במהלך נישואיהם, הוא ופלורה קאדאר התגוררו בחדר המשרתים בדירת הוריו של פישר, בעוד שאחיו הצעיר, ג'רג', התגורר עם דודם, שאנדור פישר, עם בני דודיו, אדם ואיוואן פישר. לא נולדו ילדים מנישואיהם. פטר פישר עזב את הונגריה לאחר דיכוי המרד ההונגרי 1956 והתיישב בלונדון. שם לא מצא עבודה כצלם קולנוע, כיוון שלא הצליח להשיג חברות באיגוד המקצועי, אז הוא עבד כצלם רגיל וכצלם עיתונות והשתמש בשמו בצורה האנגלית Fisher במקום בשמו המקורי בכתיב גרמני Fischer. הוא היה צלם עיתונות ב"ג'ואיש כרוניקל" במשך עשרות שנים, ואחת מעבודותיו המפורסמות ביותר הייתה סדרת צילומים של השחקנית ג'יין מנספילד, שגרמה לעצירת התנועה ברחוב כשהיא הופיעה אצלו באולפן. מערכת היחסים שלו עם פלורה קאדאר הסתיימה בגירושים, ופישר התחתן פעמיים נוספות, אשתו השנייה הייתה בלנדין קוסטי (Blandine Costi), ואשתו השלישית הייתה קרול ז'ורנט (Carol Joernet), אך מאף אחד מהנישואיו לא נולדו ילדים.

בדברי ההספד של הג'ואיש כרוניקל נכתב:

"צלם רגיש ומהורהר, לעיתים קרובות הפתיע ושימח את המצולמים שלו בכך שהפך אירוע קהילתי שגרתי לכאורה ליצירת אמנות קטנה. תמונתו של הרב אפרים מירוויס ורעייתו ולרי, שצולמה לפני שהרב נכנס לתפקידו בבית הכנסת פינצ'לי המאוחד, לוכדת בצורה מושלמת את המהות של פיטר פישר."

למרות גירושיהם, פלורה קאדאר נשאה באופן רשמי את שם נשואיה, פישר, עד מותה, והם שמרו על קשר גם מאוחר יותר כשפישר ביקר בהונגריה.

ראו גם
------

* פיטר פישר: Stock Photo - Seder table at the Kerem School, London, 21 April 1978. (באנגלית). alamy.
* דברי הספד על פיטר פישר בג'ואיש כרוניקל
* פטר פישר:תצלום פנורמי שלו על העיר דיסלדורף

לקריאה נוספת
------------

* Fischer Flóra Anna (Kádár) (באנגלית). באתר Geni

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פטר פישר** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no2015053842
* VIAF: 40323363
* WorldCat: lccn-no2015053842

 |
**שחף צוחק** (שם מדעי: *Leucophaeus atricilla*) הוא מין עוף ימי ממשפחת השחפיים החי לחופי אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית ואמריקה הדרומית וכן באיים הקריביים. האוכלוסיות הצפוניות נודדות בחורף לעבר מערב אירופה ובמקרה אחד גם לבריטניה. הוא שייך לסוג שחף אמריקאי ובדומה לשאר המינים בסוג, הועבר מהסוג שחף.

מאפיינים
--------

השחף מגיע לאורך 36–41 ס"מ ולמוטת כנפיים של 98–110 ס"מ. צבע השחף אפור בכנפיו ובגבו, קצוות הכנפיים והזנב שחורים וכך גם הראש וחלקו העליון של הצוואר. השחף בעל עיניים לבנות ומקור אדום, גדול ומעוקל. את שמו הוא קיבל מקריאותיו המדמות צחוק אנושי רעשני.

שחף זה חי לחופי הים ברחבי אמריקה שסביב האוקיינוס האטלנטי. באמריקה המרכזית הוא מגיע עד לחוף האוקיינוס השקט. הוא עוף הפעיל בלהקות. הלהקות סורקות את החופים, עטות על דגים ומחפשות חיות קטנות ונבלות.

תת-מינים
--------

* *Leucophaeus fulginosus megalopterus*
* *Leucophaeus fulginosus atricilla*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שחף צוחק** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IBC
 |

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007558162405171

 |
אורמוס אמודי, סנטוריני, יוון
**תחנת עגינה** או **תחנת עיגוּן** (באנגלית: **roadstead** וגם **road**) היא גוף מים מחוץ לנמל המוגן מזרמי סחף, גֵּאוּת וָשֵׁפֶל בַּמּוֹלָד וּבַמָּלֵא (spring tides), ונחשולי ים, שבו יכולה אונייה לעגון בבטחה יחסית מבלי שתיסחף או שהעוגן יקרע, בעודה ממתינה לתורה להיכנס לנמל. המעגן יכול להיות פתוח וטבעי, בדרך כלל שפך נהר, או שהוא נוצר באופן מלאכותי. במשפט הימי מוגדרת תחנת עגינה כ"תחנה כללית לעגינת ספינות, נעשה בה שימוש כזה באופן ידוע, ומזוהה על פי שמה." במפות ובפרסומי ימאות באנגלית נעשה שימוש במונח "דרך" (road) במקום במונח המקובל לתחנת עגינה (roadstead).

לעיתים משמשת תחנת העגינה כתחליף לנמל, למשל כאשר האונייה גדולה מכדי להיכנס לנמל, ואת הסחורה או הנוסעים פורקים לסירות משא המשנעות אותם לנמל.

תחנות עגינה בנהרות (דוגמת הריין) שוכנות במרחק מן הכניסה לנמל, לעיתים עד 5 קילומטרים מהפתח, במעלה או במורד הנהר. הספינות ממתינות בתחנת העגינה לתורן להיכנס לנמל, לנהר אחר או לתעלה. זמן ההמתנה יכול להתארך אם בעלי הספינה נקלעו לקשיים כלכליים. במקרה זו נשאר צוות מצומצם על הספינה להפעיל את המנוע מדי פעם.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **תחנת עגינה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **תחנת עגינה** |

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תחנת עגינה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  ועד הלשון העברית, מונחי גאוגרפיה (תרפ"ח), 1928. בתוך: מאגר המונחים של האקדמיה ללשון העברית
2. ↑  Port Construction and Rehabilitation, United States Army technical manual
3. ↑  Black's Law Dictionary: What is *roadstead*?
4. ↑  Walker, George K. *Definitions for the Law of the Sea: Terms Not Defined by the 1982 Convention*. Leiden: Martinus Nijhoff Publishers, 2012.

* תחנות עגינה מסביב לעולם
* תחנת העגינה של סינגפורתחנת העגינה של סינגפור
* תחנת העגינה של מרסייתחנת העגינה של מרסיי
* ספינות הולנדיות בתחנת העגינה של טסל, 1671ספינות הולנדיות בתחנת העגינה של טסל, 1671
* תחנת העגינה בויל פרנש-סיר-מר במחוז האלפים הימיים בצרפתתחנת העגינה בויל פרנש-סיר-מר במחוז האלפים הימיים בצרפת
* מכלית יוונית בתחנת העגינה של פיראוסמכלית יוונית בתחנת העגינה של פיראוס
* שיט תחרותי של וולוו ב-2012 בתחנת העגינה של לאוריין בברטאןשיט תחרותי של וולוו ב-2012 בתחנת העגינה של לאוריין בברטאן
* הספינה Harald Hårfagre בתחנת העגינה של טרונדהיים ב-1906הספינה Harald Hårfagre בתחנת העגינה של טרונדהיים ב-1906
* הספינה Golden Fleece בתחנת עגינההספינה Golden Fleece בתחנת עגינה
**SDDS**, ראשי תיבות של **Sony Dynamic Digital Sound** היא שיטת קידוד דיגיטלית לפסקול רב-ערוצי של סרטי קולנוע שפותחה על ידי חברת סוני לשימוש בבתי הקולנוע החדישים שלה.

לוגו שיטת SDDS
שיטה זו פותחה במטרה למשוך קהל לקולנוע, תוך הבטחת מערכות קול משוכללות שכמותן לא ניתן לבנות בבית (השיטות המתחרות DTS ו-Dolby Digital נמצאות בשימוש ביתי בפורמט ה-DVD). בשיטה זו הפסקול הדיגיטלי נמצא על שני פסים לאורך קצוות סרט הצלולואיד, כך שניתן להדפיס על אותו הסרט שני פסקולים במקביל: אחד בשיטת SDDS ושני בשיטת דולבי דיגיטל, שבו עושים שימוש בבתי קולנוע פחות חדישים. השיטה תומכת במספר ערוצים משתנה, עד שמונה: חמישה רמקולים קדמיים, שניים אחוריים וערוץ סאב וופר. בשיטה זו הגנות מרובות כנגד בעיות בפסקול - המידע השמור מוגן בתיקון שגיאות דיגיטלי, ושני הפסים מגבים זה את זה לחלוטין (על כל אחד שמור מלוא המידע) בהיסט מסוים כך שגם במצב שבו יש נזק פיזי ניכר לסרט, הפסקול עדיין יישמע מושלם.

העבודה על הפורמט התבצעה במקביל לפיתוח DTS ודולבי דיגיטל, והסרט הראשון שבו נעשה שימוש בשיטה היה "אחרון גיבורי הפעולה" שיצא ב-1993. ב-2001 יצא הסרט הראשון שניצל את התמיכה בשמונה ערוצים - "Final Fantasy - The Spirits Within". מאז יצאו יותר מ-1,000 סרטים שעושים שימוש ב-SDDS. השימוש בכל שמונת הערוצים הוא יחסית נדיר (רוב הסרטים מודפסים עם פסקול 5.1 בלבד), ויתרונם מתבטא בעיקר בבתי קולנוע בעלי מסך גדול במיוחד. לכן, אין הרבה בתי קולנוע קטנים שיש בהם מערכת SDDS. נכון ל-1999 היו מערכות כאלה ב-6,750 בתי קולנוע. בישראל בתי הקולנוע "סינמה סיטי" ונגטיב הם היחידים שבהם מותקנת מערכת כזו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **SDDS** בוויקישיתוף
* אתר חברת SDDS
**פליקס תאודור המרין** (בשוודית: **Felix Teodor Hamrin**;‏ 14 בינואר 1875 – 27 בנובמבר 1937) היה פוליטיקאי שוודי שכיהן כמנהיג מפלגת המחשבה החופשית וכראש ממשלת שוודיה בחודשים אוגוסט-ספטמבר 1932.

חייו
----

פליקס המרין נולד בעיירה מונסטרוס (Mönsterås) שבמחוז קאלאמר. אביו היה סוחר בעורות. בשנת 1900 נשא פליקס לאישה את אליזבת "ליזי" פניקוק ויחד הם הביאו לעולם שבעה ילדים.

לאחר שסיים את לימודיו בבית הספר למנהל עסקים בגטבורג, הוא ניהל בין השנים 1903 – 1930 בית מסחר סיטונאי בינשפינג. בגיל 37 הוא נבחר לריקסדאג (הפרלמנט השוודי) ובממשלתו של קרל גוסטב איקמן הוא שימש כשר המסחר בין השנים 1926 – 1928 וכשר האוצר בין השנים 1930 – 1932. כאשר נאלץ איקמן להתפטר זמן קצר לפני הבחירות של שנת 1932 עקב שערוריית קרוגר, מונה המרין לראש ממשלה תחתיו. הוא התפטר לאחר הבחירות בשל ההפסד הקשה שנחלה מפלגת המחשבה החופשית. תקופת כהונתו ארכה 50 יום בלבד ובכך הוא היה לראש הממשלה שכהונתו הייתה הקצרה ביותר בהיסטוריה של שוודיה.

לזמן קצר הוא כיהן כמנהיג המפלגה לאחר איקמן ובמפלגה העממית הליברלית החדשה עד לבחירת מנהיג חדש בינואר 1935. כמו כן הוא שימש כמושל מחוז ינשפין בין השנים 1930–1937. משימותיו הפוליטיות החשובות ביותר היו ההתמודדות עם ההשפעות הכלכליות של השנים הראשונות של השפל הגדול בשוודיה באמצעות נקיטת צעדים כלכליים משמעותיים ולמתן את השפעותיה של שערוריות קריגר.

פליקס המרין מת בינשפין ב-27 בנובמבר 1937.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פליקס המרין** בוויקישיתוף
* Företagsamheten - Felix Hamrin (בשוודית)

| ראשי ממשלת שוודיה  |
| --- |
| האיחוד השוודי-נורווגי | לואיס ירד דה יר • ארביד פוסה • קרל יוהאן תיסליוס • רוברט תמפטנדר • גיליס בילט • גוסטב אוקרילם • אריק גוסטב בוסטרם • פרדריק פון אוטר • אריק גוסטב בוסטרם • יוהאן רמסטט • כריסטיאן לונדברג |  |
| ממלכת שוודיה | קרל סטף • ארביד לינדמן • קרל סטף • יילמאר המרשלד • קרל שוורס • נילס אידן • יילמאר ברנטין • ירד לואיס דה יר • אוסקר פון סידוב • יילמאר ברנטין • ארנשט טריגר • יילמאר ברנטין • ריקארד סנדלר • קרל גוסטב איקמן • ארביד לינדמן • קרל גוסטב איקמן • פליקס המרין • פר אלבין הנסון • אקסל פרסון-ברמסטורפ • פר אלבין הנסון • טאגה ארלנדר • אולוף פלמה • תורביורן פלדין • אולה אולסטן • תורביורן פלדין • אולוף פלמה • ינגוואר קרלסון • קארל בילדט • ינגוואר קרלסון • יירן פרסון • פרדריק ריינפלט • סטפן לוון • מגדלנה אנדשון • אולף קריסטרסון |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1244189936
* ISNI: 0000 0003 8532 3409
* LCCN: no2010161821
* VIAF: 228891029
* WorldCat: lccn-no2010161821

 |
**ארבע הסוויטות התזמורתיות, רי"ב 1066-1069** היא קבוצת יצירות מאת יוהאן סבסטיאן באך, אשר הולחנה ככל הנראה בשנת 1720 בעיירה קתן. באותה תקופה הן נקראו אוברטורות, על שם הפרק הראשון בהן, אך היום נהוג לקרוא להן בשם המודרני - סוויטות תזמורתיות. בכל הסוויטות התזמורתיות משתתפים כלי סולו: בסוויטה הראשונה שני אבובים ובסון, בשנייה טרברסו (חליל בארוק), בשלישית שני אבובים וברביעית שלושה אבובים ובסון.

סוויטה תזמורתית מס' 1
---------------------

סולם: דו מז'ור.

תיזמור: 2 אבובים, בסון, 2 כינורות, ויולה, וקונטינואו.

פרקים:

1. אוברטורה
2. קוראנט
3. גבוט I/II
4. פורלנה (אנ')
5. מינואט I/II
6. בורה (אנ') I/II
7. פספיה (אנ') I/II

סוויטה תזמורתית מס' 2
---------------------

 ערך מורחב – **הסוויטה התזמורתית השנייה בסי מינור של באך**  

סולם: סי מינור.

תיזמור: חליל, 2 כינורות, ויולה, וקונטינואו.

פרקים:

1. אוברטורה
2. רונדו
3. סרבנד
4. בורה I/II
5. פולונז/דובל
6. מינואט
7. בדינרי

מה שמייחד סוויטה זו מן האחרות הוא תפקיד הסולו, שבנגינה על חליל תקופתי (טרוורסו) נחשב לווירטואוזי. פרק ה"בדינרי" (Badinerie) הוא המפורסם ביותר, ואף משמש בשנים האחרונות כמפגן-ראווה.

סוויטה תזמורתית מס' 3
---------------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| (מולטימדיה) | 

|  |
| --- |
| אריה על מיתר סול  
בהקלטה משנת 1920 |

 |
| לעזרה בהפעלת הקבצים |

סולם: רה מז'ור

תיזמור: 3 חצוצרות ברה, טימפני, 2 אבובים, 2 כינורות, ויולה, וקונטינואו

פרקים:

1. אוברטורה
2. אריה
3. גבוט I/II
4. בורה
5. ג'יג

פרק ה"אריה" נחשב כיום לאחת מיצירות המוזיקה הקלאסית המפורסמות ביותר.

סוויטה תזמורתית מס' 4
---------------------

סולם: רה מז'ור

תיזמור: 3 חצוצרות ברה, טימפני, 3 אבובים, בסון, 2 כינורות, ויולה, וקונטינואו

פרקים:

1. אוברטורה
2. בורה I/II
3. גבוט
4. מינואט I/II
5. רג'ויסאנס (Réjouissance - שמחה)

הפתיחה של סוויטה זו מופיעה בנוסף גם בקנטטה של באך, "Unser Mund sei voll Lachens", רי"ב 110.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סוויטות תזמורתיות של באך** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: ef896066-79fb-4618-ac9e-1401696837aa

 |
**תרז הקדושה מליזייה** (בצרפתית: Thérèse de Lisieux‏; 2 בינואר 1873 – 30 בספטמבר 1897), הידועה גם בכינויים "**הקדושה תרזה של התינוק ישו המשיח**" ו"**הפרח הקטן של ישו**", הייתה נזירה צרפתייה חברת המסדר הכרמליתי, קדושה ודוקטור של הכנסייה הקתולית.

חייה
----

תרזה נולדה באלנסון שבצפון-מערב צרפת למשפחה נוצרית קתולית בעלת אמונה חזקה. חלק מילדי המשפחה נפטרו בעודם רכים בשנים. אביה היה שען וצורף, ואמה רוקמת תחרה. אביה שאף בצעירותו להיות נזיר, אך נדחה כי לא ידע לטינית. אמונת המשפחה הייתה כה חזקה עד שכל חמש הבנות שנותרו בחיים הקדישו את עצמן ואת חייהן לישו והפכו לנזירות.

בהיותה בת 15 קיבלה תרזה אישור חריג להצטרף למנזר, על אף גילה הצעיר והלא מקובל. ב-9 באפריל 1888 נכנסה למנזר, ב-10 בינואר 1889 נדרה את נדריה ועד יום מותה לא יצאה משערי המנזר. במהלך שהותה במנזר כתבה בשפה פשוטה ומובנת איגרות הדרכה המדריכות כיצד לחיות חיי אמונה.

בהיותה בת 24 מתה ממחלת השחפת ונקברה בקתדרלה שבעיר הולדתה. רוב הנסים המיוחסים לה אירעו אחרי מותה, כגון ריפוי ילדה בת 4 מעיוורון. בשנת 1925 הוכרזה כקדושה נוצרית וב-19 באוקטובר 1997 הוכרה על ידי האפיפיור יוחנן פאולוס השני כאחת ממורי הכנסייה ("דוקטור של הכנסייה").

ארון קבורתה של תרזה ובו עצמותיה וחפצים אישיים נלקח על ידי אנשי הכנסייה למסע במדינות שונות בעולם. במקומות שנקבעו כיעדים במסגרת מסע זה נערכו תהלוכות שבמהלכן נהגו המאמינים לגעת בארון. ב-2011 הגיע הארון לישראל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תרזה הקדושה מליזייה** בוויקישיתוף
* שרידי הקדושה תרז מליזייה מגיעים לארץ הקודש באתרם של הקהילות הקתוליות הדוברות עברית.
* ג'קי חורי, מסעות תרזה הקדושה בארץ ישראל, באתר הארץ, 16 באפריל 2011
* תרזה הקדושה מליזייה, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* תרזה הקדושה מליזייה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* כתבי תרזה הקדושה מליזייה בפרויקט גוטנברג (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  תרזה הקדושה מליזייה באתר www.catholiceducation.org

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007269079105171
* BIBSYS: 90181411
* BNC: 000107967
* BNE: XX907070
* BnF: cb11926349w (data)
* CANTIC: a10486951
* GND: 118621815
* ICCU: CFIV019717
* ISNI: 0000 0001 2276 0762
* LCCN: n80036570
* LNB: 000071825
* MusicBrainz: 94148830-96bc-4fbb-9a62-d30973cff544
* NDL: 00476067
* NKC: jn19990210610
* NLA: 41571335
* NLK: KAC201105869
* NLP: A11814561
* NSK: 000018630
* NTA: 068348053
* RERO: 02-A000162109
* SELIBR: 199681
* SNAC: w6km03xn
* SUDOC: 02715923X
* Trove: 1082064
* VcBA: 495/151
* VIAF: 7397609
* WorldCat: lccn-n80036570

 |