|  |
| --- |
| **יש לשכתב ערך זה**. ייתכן שהערך מכיל טעויות, או שהניסוח וצורת הכתיבה שלו אינם מתאימים. |
| אתם מוזמנים לסייע ולתקן את הבעיות, אך אנא אל תורידו את ההודעה כל עוד לא תוקן הדף. |

**אוניברסיטת ורוצלב**, בעבר **אוניברסיטת ברסלאו** (בפולנית: **Uniwersytet Wrocławski**; בגרמנית בעבר: **Universität Breslau**, בלטינית: **Universitas Wratislaviensis**) היא מוסד אוניברסיטאי ציבורי להוראה ולמחקר הממוקם בעיר ורוצלב, בשמה הגרמני בעבר – ברסלאו.

במקור הוקמה תחת שלטון גרמני בשנת 1702 כמכללה ישועית גרמנית. בשמה הנוכחי – לפי שמה הפולני של העיר, היא הוקמה בשנת 1946 על יסודות אוניברסיטת ברסלאו. בניין האוניברסיטה ניזוק קשות בעקבות המצור על ברסלאו בשנת 1945 במלחמת העולם השנייה והוא שוקם על ידי פולין אחרי שהעיר יחד עם חבל שלזיה סופחו אליה כתוצאה של המלחמה. אחרי 1945 הסגל של האוניברסיטה כלל מרצים וחוקרים שהשתייכו קודם לאוניברסיטה הפולנית של לבוב, עיר שסופחה לאוקראינה הסובייטית במסגרת ברית המועצות, כתוצאה של תבוסת גרמניה הנאצית במלחמה.

כיום אוניברסיטת ורוצלב היא אחת האוניברסיטאות החשובות ביותר בפולין. היא האוניברסיטה הגדולה בפרובינציה שלזיה תחתית ומעל 100,000 סטודנטים סיימו בה את לימודיהם החל משנת 1945, לרבות 1,900 חוקרים שהצטיינו וזכו בפרסים על תרומתם למדעים.
בשנת 2016 דורגה אונבירסיטת ורוצלב במקום 44 בסולם הדירוג QS של האוניברסיטאות ב"אירופה המתפתחת" ומרכז אסיה.
האוניברסיטה ממוקמת בקמפוס של אוניברסיטת ברסלאו לשעבר. עם בוגרי אוניברסיטת ברסלאו נמנו 9 חתני פרס נובל.

היסטוריה
--------

### האוניברסיטה לאופולדינה

התוכנית המקורית של האוניברסיטה לאופולדינה (1760). שלא בוצעה במלואה
התיעוד הראשון על מוסד אקדמי בעיר ורוצלב ידוע מ-20 ביולי 1505 כשלבקשת מועצת העיר, חתם מלך בוהמיה והונגריה ולדיסלב השני יאגיילונצ'יק בבירתו בודה, על ההחלטה להקים "גימנסיה ספרותית כללית" בברסלאו. עם זאת המוסד לא נבנה מכיוון שיוזמת המלך נדחתה מסיבות פוליטיות על ידי האפיפיור יוליוס השני. ככל הנראה בין הסיבות לכך נמנו המלחמות הרבות באזור והתנגדות האקדמיה של קרקוב.

בשנת 1659 העניק הקיסר לאופולד הראשון למסדר הישועים את טירת הפיאסטים בעיר, שנודעה אחר כך כ"ארמון המלך". בשנים 1689–1700 הרסו הישועים חלקית את הטירה ובנו על יסודותיה את "כנסיית ישו" שהפכה לימים לכנסיית האוניברסיטה ולבניין הבארוקי היחיד בעיר. בסוף המאה ה-17 בתוך בניינים שנותרו מהטירה התנהלה מכללה ישועית. הישועים ביקשו מהקיסר לאשר הקמת אוניברסיטה קתולית. מועצת העיר שייצגה את הרוב הפרוטסטנטי של התושבים, התנגדה למיזם למשך זמן רב.

בסופו של דבר ב-21 באוקטובר 1702 חתם לאופולד הראשון על בולה Aurea bulla fundationis Universitatis Wratislaviensis שבה הורה על הקמת "אקדמיה" על שמו, המורכבת משתי פקולטות: לתאולוגיה ולפילוסופיה. האוניברסיטה פעלה למשך חצי מאה בבניינים שנשארו מהטירה הישנה. לצידה נבנתה פנימיית יוזף הקדוש, כיום בית שטפנס. על אף היותה מוסד רומי-קתולי, למדו בה גם הרבה סטודנטים פרוטסטנטים. בניית הבניין החדש שנמשכה בין השנים 1728–1742 הופסקה בעקבות פלישת הצבא הפרוסי של פרידריך הגדול. על בסיס התוכנית המקורית נבנה רק אולם מפואר בסגנון רוקוקו הקרוי "אאולה לאופולדינה". המוסד הפסיק לשמש למבצר של הקונטרה-רפורמציה, אולם נשאר מוסד להכשרת הכמורה הקתולית בפרוסיה.

### אוניברסיטת פרידריך וילהלם השלזית בברסלאו

אחרי תבוסת פרוסיה על ידי נפוליאון והתארגנותה מחדש של הממלכה הפרוסית, ב-3 באוגוסט 1811 התמזגה ה"לואפולדינה" עם האוניברסיטה הפרוטסטנטית ויאדרינה שהוקמה בעבר בפרנקפורט על נהר המיין וקמה מחדש בברסלאו בתור "האוניברסיטה המלכותית של ברסלאו" או Universitas litterarum Vratislaviensis. היא כונתה החל משנת 1911 "האוניברסיטה השלזית על שם פרידריך-וילהלם של ברסלאו" על לזכרו של מייסדה מחדש, המלך פרידריך וילהלם השלישי. ב-1811 כללה האוניברסיטה חמש פקולטות: פילוסופיה, רפואה, משפטים, תאולוגיה פרוטסטנטית ותאולוגיה קתולית. [דרוש מקור]
האוניברסיטה הייתה מחוברת גם לשלוש מדרשות תאולוגיות ולעוד מספר מדרשות: לפילולוגיה גרמנית, לפילולוגיה רומית ואנגלית, להיסטוריה, למתמטיקה ופיזיקה, למשפטים ולמדעים. החל משנת 1842 הוקמה בה גם קתדרה ללימודים סלאביים.
המוסד כלל גם תריסר מכונים מדעיים, שישה מרכזים רפואיים, ושלושה אוספים. ב-1881 נוספו לה מכון לחקלאות עם עשרה מורים ו-44 סטודנטים, שבמסגרתו פעל מכון לרפואה וטרינרית ומכון טכנולוגי. ב-1884 למדו באוניברסיטת ברסלאו 1,481 סטודנטים.

ספריית האוניברסיטה הכילה בשנת 1885 כ-400,000 פריטים, לרבות 2,400 אינקונבולה מהם 250 אלדינים, ו-2,840 כתבי יד.
פריטים אלה הובאו מהספריות של האוניברסיטאות הקודמות של פרנקפורט וברסלאו וממנזרים שנסגרו. בנוסף כללו את אוספי המזרח של "ביבליותקה הביכטיאנה" והספרייה האקדמית Leseinstitut.[דרוש מקור]

האוניברסיטה הפעילה גם מצפה כוכבים, גן בוטני שהשתרע על שטח של 50 דונם, מוזיאון בוטני וגן חיות שהוקם בשנת 1862 על ידי חברה בע"מ, מוזיאון לתולדות הטבע, אוספים לזואולוגיה, כימיה ופיזיקה, מעבדה לכימיה, מעבדה לפיזיולוגיה, מכון מינרלוגי, מכון אנטומי, מעבדות קליניות, גלריה לחפצי אמנות, רובם גרמניים, שנאספו מתוך מנזרים וכנסיות, המוזיאון לעתיקות שלזיה והארכיון הממלכתי של שלזיה.[דרוש מקור]

אוניברסיטת ורוצלב, אז ברסלאו, בסביבות שנת 1900
בשלהי המאה ה-19 לימדו באוניברסיטה מדענים ומלומדים ידועי שם, ביניהם יוהאן פטר גוסטב לז'ן דיריכלה, פרדיננד כהן, גוסטב קירכהוף.
ב-1817 הפולנים היוו 16% מכלל הסטודנטים. בסוף המאה ה-19 כ-10% מהסטודנטים היו פולנים ו-16%-יהודים. מצב זה שיקף את הצביון הרב-אתני ובינלאומי של האוניברסיטה.

הסטודנטים הגרמנים וגם אלו ממוצא אחר הקימו אגודות סטודנטים, שנקראו "בורשנשפט". אגודות הסטודנטים הפולניות היו "קונקורדיה", "פולוניה" ושלוחה של אגודת "סוקול". הרבה מחבריהם באו מאזורים אחרים של פולין המחולקת. אגודות הסטודנטים היהודים היו "ויאדרינה" (שנוסדה ב-1886) ו"ברית הסטודנטים" (1899). "טאוטוניה", בורשנשאפט גרמני ותיק שהוקמה ב-1817 נוסדה שנתיים אחרי הבורשנשאפט הראשונה.
הפרופסור פליקס דאהן השיג את סגירתן של האגודות הפולניות.
ב-1913 החליטו הרשויות הפרוסיות להטיל כלל של "נומרוס קלאוזוס" שהגביל ל-900 לכל היותר את מספרם של "אוסטיודן", היהודים ממזרח אירופה, שהורשו ללמוד בגרמניה. באוניברסיטת ברסלאו התקבלו לכל היותר 100.

כשגרמניה הפכה לנאצית האוניברסיטה הושפעה על ידי האידאולוגיה השלטת. הסטודנטים הפולנים שדיברו ביניהם בפולנית הוכו על ידי עמיתיהם הגרמנים החברים במפלגה הנאצית.. בשנת 1939 כל הסטודנטים הפולנים סולקו והאוניברסיטה הודיעה: "אנחנו נחושים שלעולם לא תדרוך יותר אף רגל פולנית באוניברסיטה גרמנית". באותה שנה שקדו מלומדים באוניברסיטה על עבודת מדעית שנועדה להצדיק את "תוכנית הגירוש ההמוני לשטחי המזרח". עמהם נמנה ולטר קוהן (Kuhn), מומחה ב"חקר המזרח". (Ostforschung). מיזמי לימוד אחרים בימי מלחמת העולם השנייה נועדו להצדיק את סיפוחם לגרמניה של שטחי פולין והציגו את קרקוב ואת לובלין כ"ערים גרמניות".[דרוש מקור]

במאה ה-21, בשנת 2015 בימי המשטר הדמוקרטי בפולין החליטה אוניברסיטת ורוצלב להחזיר 262 תוארי דוקטור שנשללו מיהודים בתקופה הנאצית.

### תלמידים ידועים

עם תלמידיה המפורסמים של האוניברסיטה השלזית על שם פרידריך וילהלם בברסלאו נמנו:

* אלברט נייסר
* פרידריך ברגיוס
* מקס בורן
* אדוארד בוכנר
* האנס גאורג דהמלט
* פאול ארליך
* פריץ הבר
* פיליפ לנארד
* תאודור מומזן
* ארווין שרדינגר
* אוטו שטרן

### אוניברסיטת וורוצלב

אחרי המצור על וורוצלב, כבש הצבא הסובייטי את העיר במאי 1945. ברסלאו, בשמה הפולני וורוצלב, הפכה חלק מהרפובליקה העממית של פולין. בסוף מאי 1945 הגיע לוורוצלב הצוות הראשון של אנשי אקדמיה וקיבל לידיו את החסות על בנייני האוניברסיטה, ש70% מהם נהרס במלחמה. חלק מאוספיה של ספריית האוניברסיטה אבדו תוך כדי התקדמות הצבא הסובייטי ב-1945 כשהחיילים שרפו אותם ב-10 במאי 1945 ארבעה ימים אחרי כניעת חיל המצב הגרמני.[דרוש מקור]
כמה בניינים שופצו מהר, ונבחר סגל מורים, רבים מהם חברי הסגל לשעבר מהאוניברסיטאות "יאן קז'ימייז'" בלבוב ו"סטפן בטורי" מווילנה.
אחרי שינויי הגבולות וסיפוח גליציה המזרחית לברית המועצות, אלפי עובדים לשעבר של הספרייה של לבוב, של אוניברסיטת יאן קז'ימייז' ושל המכון אוסולינאום, עקרו לוורוצלב. באמצע שנת 1948 מעל 60% מהמורים באוניברסיטת וורוצלב ומהמכון הפוליטכני של וורוצלב באו מקרסי, "שטחי הגבולות המזרחיים" של הרפובליקה הפולנית שסופחו לברית המועצות, בהם בלוטו במיוחד אנשי אקדמיה מלבוב. סטניסלב קולצ'ינסקי מאוניברסיטת לבוב הפך לנשיא הראשון של שני המוסדות האקדמיים הפולנים בוורצלב, בעוד אדוורד סוכרדה מהמכון הפוליטכני של לבוב התמנה לסגנו.

אוניברסיטת וורוצלב הוקמה מחדש כאוניברסיטה ממלכתית פולנית באמצעות צו של המועצה הלאומית של המדינה מ-24 באוגוסט 1945. ההרצאה הראשונה באוניברסיטה ניתנה ב-15 בנובמבר 1945 על ידי לודוויק הירשפלד. בין השנים 1952–1989 נקראה אוניברסיטת וורוצלב על שם בולסלב ביירוט - Uniwersytet Wrocławski im. Bolesława Bieruta לפי המנהיג הקומוניסטי והנשיא הראשון של הרפובליקה העממית של פולין (1947–1952).

ב-2015 החזירה האוניברסיטה את התארים האקדמיים שנשללו בימי המשטר הנאצי מבוגריה היהודים. האוניברסיטה העריכה שבסך הכל היה מדובר ב-262 בוגרים של אוניברסיטת ברסלאו.

### הלימודים באוניברסיטת ורוצלב

אוניברסיטת ורוצלב כוללת 10 פקולטות שבהן נלמדים 44 תחומי לימודים, כששפת ההוראה היא פולנית, ובכמה מהן גם אנגלית. היא מעניקה תוארי בוגר, מוסמך ודוקטור.

הרקטורים של אוניברסיטת ורוצלב החל משנת 1945

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| * סטניסלב קול'ינסקי (1945–1951)
* יאן מידלארסקי (1951–1953)
* אדווארד מרצ'בסקי (1953–1957)
* קזימייז שארסקי (1957–1959)
* ויטולד שווידה (1959–1962)
* אלפרד יאהן (1962–1968)
* ולדימייז' ברוטוביץ' (1968–1971)
* מריאן אוז'כובסקי (1971–1975)
* קזימייז אורבאניק (1975–1981)
* יוזף לוקשביץ' (1981–1982)
 | * הנרי ראטאיצ'אק (1982–1984)
* יאן מוזז'ימאס (1984–1987)
* מייצ'יסלב קלימוביץ' (1987–1990)
* ויצ'ייך וז'סינסקי (1990–1995)
* רומן דודה (1995–1999)
* רומואלד גלס (1999–2002)
* זג'יסלב לאטאיקה (2002–2005)
* לשק פאכולסקי (2005–2008)
* מארק בויארסקי (2008–2016)
* אדם יז'רסקי (2016–2020)
* פז'מיסלב וישבסקי
 |  |  |  |  |  |  |

תלמידים או בוגרים של האוניברסיטה:

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| * אלברט וויצ'ך אדמקייביץ'
* אדולף טנדרסן
* אדם אסניק
* קלרה אימרוואהר
* נורברט אליאס
* רוברט בונזן
* אוטו פון גירקה
* אדולף אדוארד גרובה
* יאן ג'יירז'ון
* אהמט ג'אפרולו
* זיגמונד האדה
* פריץ הבר
* סוורין ויסלוך
* מייצ'יסלב וולפקה
* קרל ורניקה
* פאול טיליך
* אוטו יקל
* שטפאן כהן-פוסן
 | * האנס לאמרס
* קורט לישקה
* פרדיננד לסל
* האנס קלוס
* אוגוסט היינריך הופמן פון פאלרסלבן
* גוסטב פרייטאג
* אוגוסט פרהליך
* היינץ פרנקל-קונראט
* היינץ פון פרסטר
* אדווארד מארצ'בסקי
* גוסטב מאייר
* יוליוס לותאר מאייר
* קרול מוג'לבסקי
* יאן מיודק
* יאן מיציילסקי
* יאן מיקושינסקי
* יאן נוסקייביץ'
* וויצ'ייך סאמוטי
* קארל סלאביצ'ק
* קארל סלוטה
* סטניסלב פוטז'בובסקי
* יאן אוונגליסטה פורקינייה
 | * ברברה פיאסקצה ג'ונסון
* יוהאנס צוקרטורט
* פלוריאן צנובה
* אדולף קובר
* ווייצ'ך קורפאנטי
* אוטו קיסטנר
* גוסטב קירכהוף
* ברוניסלב קנאסטר
* יאן קספרוביץ'
* אמיל קרבס
* אויגן רוזנשטוק-היסי
* פרידריך פרדיננד רונגה
* יוזף שאכט
* אדית שטיין (הקדושה תרזה בנדיקטה של הצלב)
* צ'ארלס פרותאוס שטיינמץ
* הוגו שטיינהאוס
* ולדיסלב שלבוג'ינסקי
* רודולף שנאקנבורג
* קז'ימייז' מרצינקייביץ'
* דוקטורים לשם כבוד:
	+ יוהאנס ברהמס
 |  |  |  |  |  |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוניברסיטת ורוצלב** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של אוניברסיטת ורוצלב
* עופר אדרת, בגיל 90 חוותה את אחד הימים המאושרים בחייה: ביאטריס דנציגר־גרייף, שנפטרה לאחרונה, זכתה לתקן את העוול שגרמו הנאצים להוריה הרופאים: היא קיבלה מאוניברסיטת וורוצלב את תוארי הדוקטור שנגזלו מהם, באתר הארץ, 1 באוקטובר 2020
* אוניברסיטת ורוצלב, ברשת החברתית פייסבוק

* אוניברסיטת ורוצלב, ברשת החברתית אינסטגרם

* אוניברסיטת ורוצלב, ברשת החברתית LinkedIn

גלריה
-----

* הבניין המרכזי של האוניברסיטה, ב-2005הבניין המרכזי של האוניברסיטה, ב-2005
* האולם Aula Leopoldinaהאולם Aula Leopoldina
* ספריית האוניברסיטהספריית האוניברסיטה
* המכון למתמטיקההמכון למתמטיקה
* המכון לפילולוגיההמכון לפילולוגיה
* בניין הפקולטות למשפטים, מנהל וכלכלהבניין הפקולטות למשפטים, מנהל וכלכלה

הערות שוליים
------------

1. ↑  Małgorzata Porada (27 ביולי 2009). "Od jezuickiej Leopoldiny do polskiego Uniwersytetu Wrocławskiego (From Jesuit Leopoldina to Polish University of Wrocław)". *O nas (About Us)* (בפולנית). Uniwersytet Wrocławski. אורכב מ-המקור ב-4 באוקטובר 2012. נבדק ב-27 באוגוסט 2012. T. Kulak, M. Pater, W. Wrzesiński, *Historia Uniwersytetu Wrocławskiego 1702-2002*, Wrocław 2002 `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  M.Porada 2012-2002
3. 1 2 3  האתר הרשמי של אוניברסיטת ורוצלב
4. ↑  Mieczysław Pater, Historia Uniwersytetu Wrocławskiego Do Roku 1918, Wrocław, 1997, p. 297
5. 1 2  Norman Davies: Microcosm: Portrait of a Central European City, 2002, עמ' 245
6. ↑  Norman Davies: Microcosm: Portrait of a Central European City, 2002, עמ' 305–307
7. ↑  Norman Davies: Microcosm: Portrait of a Central European City, עמ' 110–115, 207–210
8. ↑  Norman Davies "Microcosm", עמ' 337
9. ↑  Norman Davies "Microcosm", עמ' 393
10. ↑  Norman Davies "Microcosm", עמ' 394
11. ↑  Norman Davies "Microcosm", עמ' 389–390
12. 1 2  Maciej Iłowiecki - *Dzieje nauki polskiej.* Warszawa: Wydawnictwo Interpress.1961, עמ' 241. מסת"ב 83-223-1876-6
13. ↑  Pamela Spence Richards, ed.. *A History of Modern Librarianship: Constructing the Heritage of Western Culture*sLibraries Unlimited. 2015 עמ'. 30. מסת"ב 978-1610690997
14. ↑  Oxford University Press 2005, עמ' 382, Norman Davies -*God's playground: a history of Poland in two volumes*. Volume 2 מסת"ב 0-19-925340-4 2005
15. ↑  Gregor Thum *Uprooted: How Breslau Became Wroclaw during the Century of Expulsions, Princeton University Press 2011 מסת"ב 978-0691152912, עמ' 95*
16. ↑  Telegraph 5.1.2005

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007269456005171
* BIBSYS: 90835007
* BnF: cb118793918 (data)
* GND: 1220756-1
* ISNI: 0000 0001 2185 3326
* LCCN: n81097101
* NKC: ko2003181604
* NLA: 41770675
* SUDOC: 026572346
* Trove: 1057954
* VcBA: 494/19197
* VIAF: 151282117
* WorldCat: lccn-n81097101

 |