recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**גסאגון ג'יימס אדני** (באנגלית: **Segun James Adeniyi**; נולד ב-20 בדצמבר 1992) הוא כדורגלן ניגרי המשחק בהפועל חדרה בעמדת החלוץ בהפועל חדרה.

קריירה
------

אדני התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של ביליס באלש האלבנית, אליה הצטרף בינואר 2012. ב-23 בספטמבר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל האלבנית בהפסד 0–1 לקוקסי. 3 ימים לאחר מכן, אדני הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–2 נגד טרבוני פוקה.

בינואר 2013 אדני הושאל לטומורי בראט עד לסיום העונה. ב-10 בפברואר 2013, אדני ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 0–1 לקיי אף טירנה.

בקיץ 2014, אדני חתם בלאצ'י. ב-3 ביולי 2014, לאצ'י ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד רודאר ולנייה, בו גם הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה. ב-24 באוגוסט 2014, אדני ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במסגרת הליגה בתיקו 1-1 נגד פרטיזן טירנה. אדני היה שותף לזכייה של לאצ'י בגביע ובסופר קאפ.

ב-1 בפברואר 2016, אדני חתם לשלוש שנים בסקנדרבו קורצ'ה. ב-7 בפברואר, אדני ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–3 נגד קוקסי, בו גם כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה. ב-4 במאי, אדני רשם שלושה בישולים וכבש פעמיים בניצחון 1–6 נגד לאצ'י. את העונה סיים עם 15 שערי ליגה ו-23 בכל המסגרות. ב-25 באפריל 2016 רשם את משחקו ה-100 במסגרת ליגת העל האלבנית.

ב-26 ביוני 2018 אדני חתם לשלוש שנים בגבאלה מליגת העל האזרית תמורת 200 אלף אירו ו-25% ממכירה עתידית.

ב-9 ביולי 2019 אדני הושאל לעירוני קריית שמונה מליגת העל. בסיום העונה, חזר לגבאלה.

ב-5 ביוני 2021 חתם אדני לעונה אחת במכבי פתח תקווה. בסיום העונה, עזב את המועדון וחתם בטוזלספור מליגת המשנה הטורקית.

ב-26 בינואר 2024 חתם אדני בהפועל חדרה עד לתום העונה.

תארים
-----

לאצ'י
* הגביע האלבני: 2014/2015
* הסופר קאפ האלבני: 2015

סקנדרבו קורצ'ה
* ליגת העל האלבנית: 2015/2016, 2016/2017
* הגביע האלבני: 2017/2018

גבאלה
* הגביע האזרי: 2018/2019

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  שלום אלבז, ‏החלוץ הניגרי ג'יימס אדני סיכם בק"ש ויחתום, באתר ONE‏, 9 ביולי 2019
2. ↑  ‏ממשיכה להתחזק: ג'יימס אדניי חתם לעונה במכבי פ"ת, באתר ספורט1, 5 ביוני 2021
**יעקב (ינקל) מרגוליס** (ברומנית: **Iacov (Iankel) Margulies**; ‏1809–1871) היה הרב האורתודוקסי של יהודי בראילה במשך 44 שנים.

חייו
----

מוצאו של ינקל מרגוליס מחוטין, שם כיהן אביו כרב ראשי. הוא עבר ליאשי בכוונה להיות רב בווסלוי, אך במהלך תקופת החודש שלקחו לעצמם, הוא וקהילת וסלוי, כדי להחליט סופית, הגיעה משלחת מבראילה שהזמינה אותו להיות רב הקהילה. הרבנות של אודסה, שם למד ינקל, התירה לו לעבור לבראילה והוא שימש את הקהילה היהודית של בראילה בין השנים 1827 - 1871. ביוזמתו נבנה בית תפילה במקום ששימש מאוחר יותר עבור היכל קורל של בראילה.

ב-1857 החליטו מנהיגי הקהילה היהודית של בראילה לבנות בית כנסת מודרני, היכל קורל, אך ינקל מרגוליס, בהיותו אורתודוקס נאמן, התנגד לכך והקהילה נחלקה על כך. לבסוף הוחלט על שכירת שני רבנים, ינקל מרגוליס עבור האורתודוקסים והרב אבנר קסוואן עבור המודרניים (מילת קוד ביהדות רומניה עבור בעלי נטיות רפורמיות). בין שני הרבנים לא היה שום קשר ושיתוף פעולה.

לרב יעקב (ינקל) מרגוליס היו שלושה בנים ובת אחת ובניו המשיכו בדרכו והיו רבנים. אפרים זלמן מרגוליס כיהן כרב בבוקרשט, אברהם מרגוליס כיהן כרב בגאלאץ ואהרון זיליק מרגוליס כיהן בבראילה. מאוחר יותר, נכד של ינקל שנשא את שמו, יעקב מרגוליס, כיהן כרב בבראילה.

לקריאה נוספת
------------

* ברוך טרקטין, לוסיאן-זאב הרשקוביץ, **אנציקלופדיה ליהדות רומניה במאות הט"ז-כ"א**, מוסד הרב קוק, 2012.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007309512205171

 |
**דוד אלכסנדרוביץ' דושמן** (ברוסית: Давид Александрович Душман) (1 באפריל 1923 - 4 ביוני 2021) היה חייל יהודי-סובייטי בצבא האדום ומאמן סיוף של הנבחרת האולימפית הסובייטית. דושמן סייע בשחרור מחנה הריכוז אושוויץ-בירקנאו בפולין הכבושה, וכן נלחם בקרב סטלינגרד ובקרב קורסק במהלך מלחמת העולם השנייה.

ביוגרפיה
--------

דושמן נולד ב-1 באפריל 1923 בדנציג. אביו היה גנרל, רופא ספורט ורופא צבאי בצבא האדום, בעוד אמו הייתה רופאת ילדים. דושמן בילה חלק מילדותו במינסק לפני שהמשפחה עברה למוסקבה, שם אביו מונה לעמוד בראש המרכז הרפואי במכון המדינה לספורט. אביו גורש מאוחר יותר לגולאג צפונית לחוג הארקטי ב-1938 במהלך הטיהורים הגדולים של סטלין, שם מת עשר שנים מאוחר יותר.

### מלחמת העולם השנייה

דושמן התנדב לצבא האדום כנהג טנק, והשתתף בקרב סטלינגרד ובקרב קורסק במהלך מלחמת העולם השנייה. הוא קיבל יותר מארבעים עיטורים ואותות הצטיינות, כולל עיטור מלחמת המולדת.

בשעות הצהריים המוקדמות של 27 בינואר 1945, נהג דושמן בטנק T-34 על הגדר החשמל של מחנה אושוויץ בירקנאו בפולין, ובכך פתח את המחנה ואיפשר לחיילי הרגלים של הדיוויזיה ה-322 בצבא האדום להיכנס למחנה. על הדברים שראה דושמן במחנה המשוחרר, האנשים רעבים, והגופות הרבות סיפר "זרקנו להם את כל מזון השימורים שלנו ומיד יצאנו לצוד את הפשיסטים".

הוא נפצע קשה שלוש פעמים במהלך המלחמה.

### קריירת סיוף

אחרי המלחמה, הפך דושמן לסייף מקצועי. הוא אימן את נבחרת הנשים הלאומית בסיוף של ברית המועצות מ-1952 עד 1988. בתפקידו כמאמן סיוף באולימפיאדת מינכן 1972, הוא היה עד לטבח הספורטאים במינכן. הוא התגורר ממש מול הספורטאים הישראלים ותיאר שהוא היה "מזועזע" מהאירועים, תוך שהוא עצמו היה מאוד מודע לרקע היהודי שלו באותו זמן.

דושמן המשיך לבקר במועדון הסיוף המקומי שלו כמעט מדי יום עד גיל 94, על פי הוועד האולימפי הבינלאומי.

### חיים אישיים

דושמן חי באוסטריה במשך כמה שנים בשנות ה-90 לפני שעבר למינכן. מ-1996 ועד מותו ב-4 ביוני 2021, הוא חי במינכן-נויפרלך, יחד עם אשתו זויה עד מותה כמה שנים לפני כן.

קישורים חיצוניים
----------------

* ynet וסוכנויות הידיעות, בגיל 98: מת אחרון החיילים ששחררו את אושוויץ, באתר ynet, 22 באוגוסט 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  David Dushman, last surviving Auschwitz liberator, dies aged 98 | The Times of Israel, The Times of Israel, ‏6 ביוני 2021
2. ↑  Gillian Brockell, To liberate Auschwitz, David Dushman drove a Soviet tank through its barbed wire. Horrors awaited inside. The Washington Post, ‏7 ביוני 2021

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1209234963
* VIAF: 1057158858114144490008
* WorldCat: viaf-1057158858114144490008

 |
**אנפה לבנת-ציצה נמרית** (שם מדעי: *Tigriornis leucolopha*) היא מין של עוף מים ממשפחת האנפתיים החיה ביערות מערב אפריקה והיא המין היחיד בסוגו, הקרוב מעט לאנפה מסורטטת. האנפה תוארה למדע בידי האורניתולוג הבריטי ריצ'רד באולדר שרפ (אנ').

תיאור
-----

אנפה זו קטנה יחסית ומגיעה לאורך 66 עד 80 ס"מ. היא בעלת נוצות אפורות-חומות מסורטטות עם פסים לבנים לאורכה. האנפה בעלת ציצה לבנה, ממנה קיבלה את שמה, אותה היא יכולה לפרוש בעת הצורך, בעיקר למטרות חברתיות. היא בעלת מקור ארוך, חום-שחור בחלקו העליון וירוק-צהוב בחלקו התחתון. אחורי הראש והעורף שחורים והכנפיים מסורטטות. הרגליים אפורות וחסרות קרומי שחייה. אנפה זו נעה לרוב בין הענפים או ליד המים וכמעט שלא נעה על הקרקע. 

אנפה זו לא נחקרה הרבה ומעט ידוע על אורח חייה, אך כנראה שהיא ניזונה מטרף סמוך למים, בעיקר של דגים וצפרדעים. היא חיה ביערות גשם, ביצות מיוערות, גדות נהר ובין מנגרובים, לעיתים סמוך לחופים בסנגל, גינאה-ביסאו, גינאה, סיירה לאון, ליבריה, חוף השנהב, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, קמרון וגבון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנפה לבנת-ציצה נמרית** בוויקישיתוף
* אנפה לבנת-ציצה נמרית, באתר ITIS (באנגלית)
* אנפה לבנת-ציצה נמרית, באתר NCBI (באנגלית)
* אנפה לבנת-ציצה נמרית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* אנפה לבנת-ציצה נמרית, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אנפה לבנת-ציצה נמרית באתר הרשימה האדומה של IUCN
**בית הכנסת של ברגהיים** שבעיירת ברגהיים (**Bergheim**) (אנ') באו-רן במחוז אלזס בצרפת, הוא בית כנסת שהוסב לאולם לאירועים שונים, ששוכן ב-Rue des Juifs (רחוב היהודים).

היסטוריה
--------

כבר במאה ה-14 היו תושבים יהודים בברגהיים, והללו הקימו במשך השנים בתי כנסת בסגנונות שונים. בית הכנסת מתקופת ימי הביניים נהרס בשריפה שמחקה חלק מהעיר, ובית הכנסת הנוכחי הוקם בין השנים 1860-1863 על חורבותיו. במפקד אוכלוסין שנערך באותן שנים נספרו בעיר 361 יהודים, שהיוו 11 אחוזים מהאוכלוסייה.

בתקופת הכיבוש הנאצי נהרס ונבזז בית הכנסת ומאז לא התקיימו יותר תפילות במקום. בשנת 1991 המבנה שופץ ומשמש כאולם אירועי תרבות.

ארכיטקטורה
----------

המבנה נבנה ותוכנן בידי הארכיטקט אוגוסט הרטמן. יש בו חלונות מקושתים עם מסגרות אבני חול. מעל לשער הכניסה קיים מקושת משולש, ומעליו חלון עגול גדול שמסביבו חצי מעגל של אבני חול. למעלה ליד שיפוע הגג הבנוי בצורת גמלון חרוטים לוחות הברית.

בבית הכנסת לשעבר התנוסס לוחית זיכרון לזכר הקהילה היהודית.

ראו גם
------

* יהדות אלזס

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית הכנסת של ברגהיים** בוויקישיתוף
* בית הכנסת של ברגהיים, באתר alemannia judaica
* בית הכנסת של ברגהיים (בצרפתית)

| בתי כנסת באלזס |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| וולפיסהיים • אינגווילר • ברגהיים • אלטקירש | טראם |

 |
**ית"ד** היא עמותה של הורים לילדים עם תסמונת דאון. העמותה הוקמה ביוזמתם של הורים ב-1981, והתבססה על פעולות ארגונים דומים ברחבי העולם. העמותה הוקמה מתוך צורך במתן תמיכה ומידע למשפחות שלהן ילדים עם תסמונת דאון. 

מטרת העמותה היא לתרום להבנת התסמונת, להביא לקבלה גבוהה יותר שלה בקרב בני המשפחה ובחברה, ולהגביר את התמיכה והעזרה כלפי הילדים ומשפחותיהם.

פעילות
------

פעילות העמותה מתמקדת בשלושה תחומים:

* פעילות בקרב המשפחה - הפעלת מרכז ייעוץ והדרכה להורים, קבוצות תמיכה, תוכניות חונכות הכוללת ליווי ילדים עם תסמונת דאון לחוגים ולפעילויות חברתיות על ידי בני נוער, ארגון כנסים, נופשונים וימי עיון, ופעילות חברתית לבוגרים לשם הקלה על הבדידות החברתית.
* סינגור וקידום בקהילה - פעילות הסברה, הרצאות ושכנוע בבתי חולים, מכללות להכשרת מורים, משרדי ממשלה, בקרב אישי ציבור, אנשי מקצוע, חברי כנסת ואמצעי התקשורת. מטרת הפעילות היא לקדם שינוי עמדות ותדמית שליליים של התסמונת בחברה, למנוע נטישת תינוקות שנולדים עם תסמונת דאון, לסייע למימוש זכויותיהם של ילדים ובוגרים עם תסמונת זו, לתרום לשילובם בקהילה ועוד.

ב-1988 תרמה פעילות העמותה להעברת חוק החינוך המיוחד בכנסת באמצעות ח"כ אמירה סרטני. בעקבות פעילות לוביסטית בכנסת ב-1991 החלו ילדים עם תסמונת דאון לקבל גמלת נכות מהמוסד לביטוח לאומי. באוגוסט 2002 זכתה ית"ד בעתירה לבג"ץ, בה חויב משרד החינוך לממן שירותים מיוחדים גם לילדי תסמונת דאון המשולבים במערכת החינוך הרגילה.
העמותה הקימה ב-2004 בבית החולים הדסה הר הצופים בירושלים (בשיתוף ויצו-הדסה, משרד הבריאות ומשרד הרווחה), מרכז מידע ארצי ללוקים בתסמונת דאון ובני משפחותיהם, המעניק גם טיפולים ומעקב רפואי. העמותה מפעילה גם מרכז לקידום החינוך והשילוב בגבעת שמואל.
* מידע - העמותה מספקת מידע נרחב, מעודכן ומבוסס מחקרית על התסמונת, עבור הציבור הרחב, סטודנטים, חוקרים, מרצים וגופים שונים. בנוסף העמותה מוציאה לאור ספרים, כתבי עת, חוברות, קלטות, דפי מידע וחומרי הדרכה.

מרבית פעילות העמותה אינה ממומנת על ידי הממשלה (מלבד מימון נופשון קיץ למשפחות), אלא נשענת על תרומות. מרבית פעילי העמותה עובדים בהתנדבות, ומיעוטם אנשי מקצוע המועסקים בשכר, לרוב לריכוז פרויקטים והדרכת הורים.

מרכז העמותה הוא בירושלים, ומתנדבי העמותה מפעילים סניפים בערים נוספות ברחבי הארץ.

ראו גם
------

* בג"ץ ית"ד

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של ית"ד - ילדי תסמונת דאון
* רויטל קיבק ארמה, שבוע תסמונת דאון בישראל, באתר nana10‏, 25 במרץ 2009
* י.ת.ד. ילדי תסמונת דאון, באתר "גיידסטאר ישראל"

הערות שוליים
------------

1. ↑  פסיקת בג"ץ 2599/00

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007305603805171

 |
**אלברט עמר** (נולד ב-7 בנובמבר 1956) הוא זמר ויוצר ישראלי, אשר התפרסם בעקבות הוצאת התקליט "שקוף" בשנת 1990.

ביוגרפיה
--------

אלברט עמר עלה עם משפחתו מקזבלנקה במרוקו, בגיל 10. גדל בפרדס חנה במשפחה מרובת ילדים, אחד מאחיו הוא הראשון לציון שלמה עמאר. הוא התחנך בבית ספר יסודי ממלכתי דתי, ממנו המשיך ללימודים בישיבה. בגיל הצבא, לא היה כשיר לגיוס, לדבריו היה בתקופה קשה "מפוצץ בסמים וכועס על כל העולם". 

בגיל 21 התגייס לצבא במסגרת "נערי רפול" (מקא"ם) ושירת בחיל התותחנים. ולאחר השחרור חזר לפרדס חנה, שם הקים תיאטרון קהילתי עם הבמאי רמי רוזן. נולה צ'לטון הזמינה אותו להצטרף לפרויקט תיאטרון חברתי בקריית שמונה, שם הופיע לצד שחקנים צעירים, שלאחר מכן התפרסמו, ביניהם איציק ויינגרטן, עופרה ויינגרטן, מוני מושונוב, סנדרה שדה, שלמה בראבא, חוה אורטמן, דליק ווליניץ, ארנון צדוק ואחרים. 

בעידודה של נולה צ'לטון ובזכות מאבקה, התקבל ללמודי תיאטרון באוניברסיטת תל אביב, למרות שלא הייתה לו תעודת בגרות. בפסטיבל ישראל ב-1989, הופיע במופע היחיד "שקוף", מופע מוזיקלי שיצר עם המחזאית דניאלה כרמי והמלחין אלדד לידור. המופע הציג במונולוגים ובשירים את סיפורה של "החצר האחורית של ישראל", קשיי הקליטה וההשתלבות בארץ והכאב החברתי. לאחר מספר חודשים, הוציא תקליט עם שירי המופע, הנושא את שם המופע: "שקוף". 

לאחר הוצאת התקליט פנה עמר לעבודה חינוכית עם בני נוער בסיכון. כעשר שנים לאחר הוצאת התקליט "שקוף" חזר עמר בתשובה. עמר נשוי עם חמישה ילדים מנישואים אלו ושניים מקשרים קודמים. הוא ממשיך ליצור מוזיקה ומלמד משחק בסמינר הקיבוצים.

משפחתו
------

אחיו, הרב שלמה משה עמאר, היה הרב הראשי הספרדי לישראל, ונשיא בית הדין הרבני הגדול.

יצירות
------

* שקוף (1990)

קישורים חיצוניים
----------------

* יעקב בר-און, ‏אלברט עמר חוזר למופע חייו: "השקופים של ש"ס הם לא השקופים שלי", באתר מעריב אונליין, 8 במאי 2016
* הבלוג של אורי הייטנר

הערות שוליים
------------

1. ↑  יעקב בר-און, ‏אלברט עמר חוזר למופע חייו: "השקופים של ש"ס הם לא השקופים שלי", באתר מעריב אונליין, 8 במאי 2016
2. ↑  שוש אביגל, תאטרון-מוזיקה - "שקוף" מופע יחיד, אלברט עמר, חדשות, 24 במאי 1989
3. ↑  יוסי חרסונסקי, ביקורת - רואה לך שקוף, מעריב, 4 בינואר 1991

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007308875905171

 |
**אורי דהן** (נולד ב-7 בדצמבר 1999) הוא כדורגלן ישראלי, המשחק בעמדת הבלם בבית"ר ירושלים.

קריירה
------

דהן נולד בחצור הגלילית וגדל בראש פינה. הוא החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של עירוני קריית שמונה, אליה הצטרף בגיל תשע, ושיחק בכל קבוצות הגיל של המועדון, עד שבשנת 2018 הצטרף לקבוצה הבוגרת.

ב-30 בנובמבר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, בהפסד 0–1 למכבי תל אביב. ב-13 ביוני 2020 וכבש את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 0–1 על הפועל רעננה.

ב-23 ביוני 2021 חתם לארבע שנים במכבי חיפה.

את הופעת הבכורה ערך ב-7 ביולי, במסגרת מוקדמות ליגת האלופות, בתיקו 1-1 מול קאיראט אלמטי. בליגה ערך את הופעת הבכורה שלו ב-11 בספטמבר, בניצחון 1–2 על בני סכנין. את העונה הראשונה במדי חיפה סיים דהן עם 15 הופעות בכל המפעלים.

ב-28 בספטמבר 2022 הושאל עד תום העונה לבית"ר ירושלים. ב-30 באוגוסט 2023 הושאל לעונה נוספת לבית"ר ירושלים.

### נבחרות ישראל

שיחק בנבחרת הנוער ומשחק בנבחרת הצעירה של ישראל.[דרוש מקור]

תארים
-----

**מכבי חיפה**

* אלוף האלופים: 2021, 2023
* גביע הטוטו: 2021/2022
* אליפות: 2021/2022

**בית"ר ירושלים**

* גביע המדינה: 2022/2023

קישורים חיצוניים
----------------

* אורי דהן, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  אסי ממן, ‏ממלצרות לאלופה: הדרך של דהן למכבי חיפה, באתר ONE‏, 23 ביוני 2021
2. ↑  חיזוק להגנה: אורי דהן חתם במכבי חיפה, באתר ONE‏, 24 ביוני 2021
3. ↑  אופיר סער‏, אורי דהן הושאל ממכבי חיפה לבית"ר ירושלים לעונה אחת, באתר וואלה!‏, 28 בספטמבר 2022
**אֵלון גלזברג** (נולד ב-1973) הוא רופא וקצין צה"ל בדרגת תת-אלוף. משמש כקצין הרפואה הראשי. כיהן כפרופסור לכירורגיה בפקולטה לרפואה ע"ש עזריאלי של אוניברסיטת בר-אילן.

ביוגרפיה
--------

גלזברג בוגר לימודי רפואה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב אותם עשה במסגרת העתודה האקדמית. את ההתמחות שלו בכירורגיה עשה במרכז הרפואי מאיר. הוא שירת כרופא של יחידת אגוז וכרופא מוטס ביחידה הטקטית לחילוץ מיוחד (669).

במלחמת לבנון השנייה היה הרופא האוגדתי של עוצבת האש. הוא עבר קורס הכשרה מתקדם של צוותי פינוי החירום הרפואי המוטס (CCATT) (אנ') של חיל האוויר האמריקאי.

ב-2009 מונה לראש ענף טראומה ורפואה מבצעית במפקדת קצין הרפואה הראשי, ב-2014 מונה לקצין הרפואה הפיקודי של פיקוד הצפון. הוא הוביל את משימת הסיוע הרפואי לפליטים ממלחמת האזרחים בסוריה. ב-2017 מונה למפקד מרכז שירותי הרפואה וראש מחלקת שירותי הבריאות של חיל הרפואה ולאחר מכן מונה לראש מנהלת רפואה בשגרה.

כראש ענף טראומה נשלח לצ'ילה לאחר רעידת האדמה שהתרחשה במדינה, נטל חלק בכוח החלוץ של משלחת הסיוע הרפואי ליפן לאחר רעידת האדמה והצונמי בסנדאי (2011) ועמד בראש משלחת חיל הרפואה לסיוע לנפגעי פיגוע הטרור ברכבת התחתית של מינסק. הוא סייע בגיבוש תוכנית "שומר אחי" שמטרתה לשפר משמעותית את שיעורי ההישרדות של פצועים בשדה הקרב. בנוסף, לקח חלק במשלחות סיוע רפואי בפיליפינים, בורגס ועוד.

גלזברג נחשב מומחה עולמי בתחום הטיפול בפצועים ורפואת טרום בית חולים ובעל תואר שני במנהל מערכות בריאות מאוניברסיטת בן-גוריון ובוגר תוכנית ענבר של משרד הבריאות וארגון מעוז. משמש פרופסור עמית באוניברסיטת מדעי הבריאות (USUHS) בבת'סדה שבמרילנד (אנ') ומחברם של מעל מאה מאמרים בספרות המדעית העולמית ובעל תואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת תל אביב.

בספטמבר 2020 מונה לקצין הרפואה הראשי, בעיצומה של התפרצות נגיף הקורונה בישראל.

חיים אישיים
-----------

גלזברג נשוי ליעל, ואב לשלושה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלון גלזברג** בוויקישיתוף
* אלון גלזברג, באתר תוכנית מעוז
* קצין ודוקטור: הרופאים נלחמים בשדה הקרב, באתר ‏מאקו‏, 23 באוקטובר 2011
* תא"ל פרופסור אֵלון גלזברג נכנס לתפקידו כקצין הרפוא הראשי, באתר צה"ל, 10 בספטמבר 2020
* יואב לימור, מחניון לבית חולים: ביקור בלעדי במחלקת הקורונה התת-קרקעית של צה"ל, באתר ישראל היום, 8 באוקטובר 2020
* אתר למנויים בלבד רוני לינדר, צבא בסטרס: "42% מהחיילים ראו קב"ן בשירות. פעם זאת הייתה סטיגמה — היום זה הסטנדרט", באתר TheMarker‏, 25 באפריל 2023
* יואב זיתון, צה"ל הדהים את נאט"ו: שיא עולמי בהצלת פצועים | "הסוד הרפואי" נחשף באתר ווינט, 11 באפריל 2024

הערות שוליים
------------

1. ↑  סבב מינויים בצה"ל: תא"ל עופר וינטר ימונה למפקד עוצבת האש, ישראל דיפנס, 1 ביולי 2019
2. ↑  שינוי גישה בפינוי מוטס של נפגעים בחיל האוויר האמריקני – מביאים את מוחמד אל ההר, אתר ההסתדרות הרפואית בישראל
3. ↑  שלמה פיוטרקובסקי, משלחת סיוע מצומצמת יוצאת לבלארוס, באתר ערוץ 7, 12 באפריל 2011
4. ↑  אתר למנויים בלבד רוני לינדר, סוכריות נגד כאבים ואבקת דם: הפרויקט המפתיע שהציל פצועים ב"צוק איתן", באתר TheMarker‏, 7 באוגוסט 2014

| קציני רפואה ראשיים (קרפ"ר) |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| חיים שיבא • אברהם עצמון • ברוך פדה • אליהו גילון • ראובן אלדר • משה קורדובה • דן מיכאלי • ערן דולב • משה רֶוַח • יהודה דנון • מיכאל וינר • יהושע שמר • אריה אלדד • גיורא מרטונוביץ' • חזי לוי • נחמן אש • יצחק קרייס • דודו דגן • טריף בדר • אלון גלזברג |

 |
הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין זהו שם סיני; שם המשפחה הוא ליו. 

**ליו שיאינג** (בסינית: **刘诗颖**; נולדה ב-24 בספטמבר 1993) היא אתלטית סינית, אלופה אולימפית (טוקיו 2020), סגנית אלופת עולם (דוחה 2019) ואלופת אסיה (ווהאן 2015) בהטלת כידון.

ביוגרפיה
--------

### 2012

#### אלופת אסיה עד גיל 20

באליפות אסיה עד גיל 20 שנערכה ביוני בקולומבו שבסרי לנקה זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 53.02 מטר.

#### סגנית אלופת עולם עד גיל 20

באליפות העולם עד גיל 20 שנערכה ביולי בברצלונה שבספרד זכתה במדליית כסף בהטלת כידון בשיא אישי חדש של 59.20 מטר.

### 2015

#### אלופת אסיה

באליפות אסיה שנערכה ביוני בווהאן שברפובליקה העממית של סין זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בשיא אליפות חדש של 61.33 מטר.

### 2016

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו שנערכה באוגוסט סיימה במקום 23 בהטלת כידון בתוצאה של 57.16 מטר.

### 2017

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בלונדון שבממלכה המאוחדת סיימה במקום שמיני בהטלת כידון בתוצאה של 62.84 מטר.

### 2018

#### אלופת משחקי אסיה

במשחקי אסיה שנערכו באוגוסט בג'קרטה שבאינדונזיה זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בשיא תחרות חדש של 66.09 מטר.

### 2019

#### סגנית אלופת עולם

באליפות העולם שנערכה בספטמבר-אוקטובר בדוחה שבקטר זכתה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 65.88 מטר, אחרי קלסי לי ברבר מאוסטרליה (66.56 מטר) ולפני בת ארצה לו הויהוי (65.49 מטר).

### 2021

#### אלופה אולימפית

באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט זכתה במדליית זהב בהטלת כידון בתוצאה של 66.34 מטר, לפני מריה אנדרייצ'יק מפולין (64.61 מטר) וקלסי לי ברבר (64.56 מטר).

### 2022

באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, סיימה במקום רביעי בהטלת כידון בתוצאה של 63.25 מטר.

### 2023

#### סגנית אלופת אסיה

באליפות אסיה שנערכה ביולי בבנגקוק שבתאילנד זכתה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 61.51 מטר.

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה סיימה במקום שישי בתוצאה של 61.66 מטר.

שיאים אישיים
------------

* הטלת כידון: 67.29 מטר (2020)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ליו שיאינג** בוויקישיתוף

* ליו שיאינג, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי
* ליו שיאינג, באתר olympedia.org
* ליו שיאינג, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
* ליו שיאינג, באתר ליגת היהלום
* ליו שיאינג, באתר Track and Field (נשים)

|  אלופות אולימפיות - הטלת כידון (נשים) |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| (1932): בייב דידריקסון ארצות הבריתארצות הברית • (1936): טילי פליישר גרמניהגרמניה • (1948): הרמה באומה אוסטריהאוסטריה • (1952): דנה זטופקובה צ'כוסלובקיהצ'כוסלובקיה • (1956): אינסה יאונזם ברית המועצותברית המועצות • (1960): אלווירה אוזולינה ברית המועצותברית המועצות • (1964): מיהאלה פנה רומניהרומניה • (1968): אנגלה נמט הונגריההונגריה • (1972): רות פוקס מזרח גרמניהמזרח גרמניה • (1976): רות פוקס מזרח גרמניהמזרח גרמניה • (1980): מריה קארידד קולון קובהקובה • (1984): טסה סנדרסון בריטניהבריטניה • (1988): פטרה פלקה מזרח גרמניהמזרח גרמניה • (1992): זילקה רנק גרמניהגרמניה • (1996): הלי רנטנן פינלנדפינלנד • (2000): טרינה הטסטאד נורווגיהנורווגיה • (2004): אוסליידיס מננדס קובהקובה • (2008): בארבורה שפוטאקובה צ'כיהצ'כיה • (2012): בארבורה שפוטאקובה צ'כיהצ'כיה • (2016): שרה קולאק קרואטיהקרואטיה • (2020): ליו שיאינג הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 14430159

 |
**טיטוס אודל מאקין ג'וניור** (באנגלית: **.Titus Odell Makin Jr**; נולד 10 ביוני 1989) הוא שחקן, ורקדן אמריקאי.

ביוגרפיה
--------

מאקין נולד בהונולולו, הוואי. אביו, איש צבא ולכן המשפחה עברה תכופות במהלך ילדותו. טיטוס החל לשיר ולרקוד, ובגיל תשע השתתף בתחרות כישרונות בבית הספר היסודי שלו. אף על פי שידע שהוא רוצה לעסוק במשחק, לא היה לו ניסיון עד שסיים את לימודיו בבואנה היי בעיירה סיירה ויסטה, אריזונה, ב-2006.

לאחר שסיים את התיכון, הוא התקבל *לקונסרבטוריון* של ניו יורק לאמנויות דרמטיות. בשנתו הראשונה, הוא נבחר ל"ניו *יורק ניקס אקרובקט טאמבלר"* והופיע בהופעת המחצית במשחקי הניו יורק ניקס במדיסון סקוור גארדן. לאחר שסיים את לימודיו, הוא עבר ללוס אנג'לס כדי להמשיך בקריירת המשחק שלו.

קריירה
------

אחד מתפקידיו הראשונים היה כרקדן בפרק של סדרת הטלוויזיה *ויקטוריוס* .

בשנת 2010 הוא נראה כרקדן בשני פרקים של אופרת הסבון "לחיות את החיים". באותה שנה, הוא קיבל תפקיד משנה חוזר בסדרת הטלוויזיה, *Glee*. הוא שיחק בתפקיד דייוויד בעשרה פרקים עד 2012.

ב-2011 הופיע לצד לוסי הייל ופרדי סטרומה בתפקיד מיקי או'מאלי *בסיפור סינדרלה: היה היה שיר*. בנוסף, התארח בסדרות רבות בהן, המפענחת, גרים, שקרניות קטנות וקאסל.

בסוף פברואר 2013, מאקין ג'וניור לוהק לתפקיד הראשי בתור לוקאס בסדרת הטלוויזיה *חוצה כוכבים*, ששודרה בין פברואר למאי 2014. 

בשנת 2018 החל לשחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה הטירון. בסדרה הוא מגלם את ג'קסון ווסט, טירון בתחנת מיד-וילשיר, בנו של קצין משטרה שמנסה להדמות לאביו.

קישורים חיצוניים
----------------

* טיטוס מאקין ג'וניור, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* טיטוס מאקין ג'וניור, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* טיטוס מאקין ג'וניור, באתר AllMovie (באנגלית)
* טיטוס מאקין ג'וניור, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  'Glee': Inside a Warbler's life, EW.com (באנגלית)
2. ↑  Butterfly Ali (Titus Makin Jr.) Discusses Recently Released Single and Video for, "Rose!" The Hype Magazine: Unveiling the Pulse of Urban Culture - From Hip Hop to Hollywood! Explore a Diverse Tapestry of Stories, Interviews, and Impactful Editorials Spanning Fashion, Gaming, Movies, MMA, EDM, Rock, and Beyond! www.thehypemagazine.com - The Hype Magazine The Hype Magazine - News From Hip Hop To Hollywood!, The Hype Magazine, ‏23 בינואר 2020
3. ↑  Bernd Michael Krannich (2013-02-21). "The Vampire Diaries: Malese Jow von The CW für Pilot Oxygen verpflichtet". *Serienjunkies.de*. נבדק ב-2013-12-30.
4. ↑  Petski, Denise (15 בפברואר 2018). "'The Rookie' ABC Casts Titus Makin; Xavier De Guzman in 'Take Two'". *Deadline Hollywood*. ארכיון מ-16 בפברואר 2018. נבדק ב-16 בפברואר 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no2020019529
* VIAF: 3158259482502302733
* WorldCat (עם VIAF): 3158259482502302733

 |
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "פרס אמי".

סמליל אמ"י הקודם בעיצוב דן ריזינגר
**אמ"י**, ראשי תיבות של **איגוד אמני ישראל**, הוא איגוד ישראלי שנוסד בשנת 1979 במטרה לייצג את כלל האמנים המבצעים בישראל, בהם שחקני במה ומסך, זמרים ובדרנים, רקדנים, קוסמים ומדבבים. שבעת המייסדים היו יפה ירקוני, ששי קשת, אילי גורליצקי, שלמה ארצי, בני אמדורסקי, רותי הולצמן ובעלה ד"ר שמעון ברק.

פעילות
------

הארגון נאבק על תנאי עבודתם ושכרם של האמנים במדיות התיאטרון הקולנוע הרדיו והטלוויזיה וכן בבימות הבידור. חותם על הסכמי שכר עם גופים שונים בעולם הבידור, מעניק ייעוץ משפטי חינם והלוואות ללא ריבית והצמדה לחבריו.
יוזם סדנאות העשרה וימי עיון לאמנים ומנתבם למפעלי גיוס כספים עבור האגודה למלחמה בסרטן, וראייטי ישראל, צה"ל וארגונים הומניטריים אחרים. עבור פעילותו זו הוענק לו בשנת 1988 ״פרס התנדבות״ על ידי יו"ר הכנסת.

מדי שנה מעניק האיגוד פרסים מטעמו, ובהם פרסי הוקרה ופרס מפעל חיים עבור תרומתו של אמן לאורך שנות יצירותיו.
עם מקבלי הפרס בעבר נמנים: אבי קורן, אפי נצר, מולי שפירא, שמואל צמח, אלכסנדר יהלומי, איתן אילון, יעקב אלפרין, אלכס פלג, לבנה פינקלשטיין, אנריקו מסיאס, רינה שיינפלד, אלירון טובי, יורם בר סלע, לאורה ריבלין, תיקי דיין, מיקי גבריאלוב, רונית אופיר, רוחמה רז, חיים משה, דני סנדרסון, שלמה ארצי וחבורת "זהו זה".

לאחר פטירתו של אהוד מנור בשנת 2005, החלה אמ"י להעניק מלגות בסך 4,000 ש"ח, כל אחת, תחת השם "פרס אהוד מנור לעידוד היצירה" עבור חבריה בחמישה תחומים: זֶמֶר, משחק, מחול, אמנים ותיקים מכל התחומים, קוסמות, לוליינות ומופעי ילדים.

יו"ר העמותה
-----------

* אילי גורליצקי (1979–1987)
* מוסקו אלקלעי (1987–1993)
* שייקה לוי (1993–1999)
* דודו דותן (1999–2001)
* חנן יובל (2001–2002)
* יעקב מנדל (2002–2021)
* רון גנג (2021–2022)
* יונה אליאן (2022–הווה)

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אמ"י
* אמ"י, סרטונים בערוץ היוטיוב
* אמ"י, באתר "גיידסטאר ישראל"
* אגודת אמ"י, באתר "הבמה"
* סמדר שיר, קול על הכל, מעריב, 8 במאי 1980
* מרב יודילוביץ', אמ"י נגד גלגלצ: "אויבת היצירה הישראלית", באתר ynet, 22 ביוני 2004
* מתן שירם, ‏חברת הביטוח הראל בשיתוף אמ"י ניסחו תוכנית פנסיה מתאימה לאמנים, באתר גלובס, 28 באוקטובר 2008
* שני גורקביץ' ובועז ווליניץ‏, אמ"י תוקפים את משרד החינוך: "הזמר העברי נדון לכליה", באתר וואלה!‏, 4 במאי 2011

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007514954805171

 |
**לינדון ויקטור** (באנגלית: **Lindon Victor**; נולד ב-28 בפברואר 1993) הוא אתלט גרנדי, זוכה מדליית ארד באליפות עולם (בודפשט 2023) ופעמיים אלוף חבר העמים הבריטי (גולד קוסט 2018 וברמינגהאם 2022) בקרב עשר.

ביוגרפיה
--------

### 2015

במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו ביולי בטורונטו שבקנדה סיים במקום שביעי בקרב עשר בשיא אישי חדש של 7,453 נקודות.

### 2016

באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו שנערכה באוגוסט סיים במקום 16 בקרב עשר בתוצאה של 7,998 נקודות.

### 2017

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בלונדון שבממלכה המאוחדת פרש מקרב עשר לאחר שלא הצליח לקבוע תוצאות בזריקת דיסקוס ובקפיצה במוט.

### 2018

באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בברמינגהאם שבממלכה המאוחדת פרש מקרב שבע לאחר שלא הצליח לקבוע תוצאה בקפיצה לגובה.

#### אלוף חבר העמים הבריטי בפעם הראשונה

במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו בגולד קוסט שבאוסטרליה זכה במדליית זהב בקרב עשר בתוצאה של 8,303 נקודות.

### 2019

#### סגן אלוף המשחקים הפאן-אמריקאיים

במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו באוגוסט בלימה שבפרו זכה במדליית כסף בקרב עשר בתוצאה של 8,240 נקודות.

באליפות העולם שנערכה באוקטובר בדוחה שבקטר פרש מקרב עשר לאחר שלא הצליח לקבוע תוצאות בזריקת דיסקוס ובקפיצה במוט.

### 2021

באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיים במקום שביעי בקרב עשר בתוצאה של 8,414 נקודות. 

### 2022

באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בבלגרד שבסרביה סיים במקום שמיני בקרב שבע בשיא גרנדה חדש של 6,029 נקודות.

באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, סיים במקום חמישי בקרב עשר בתוצאה של 8,474 נקודות.

#### אלוף חבר העמים הבריטי בפעם השנייה

במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו באוגוסט בברמינגהאם זכה במדליית זהב בקרב עשר בתוצאה של 8,233 נקודות.

### 2023

#### מדליית ארד באליפות עולם

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה זכה במדליית ארד בקרב עשר בשיא גרנדה חדש של 8,756 נקודות, אחרי פירס לפייג' (8,909 נקודות) ודמיאן וורנר (8,804 נקודות), שניהם מקנדה.

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* ריצת 100 מטר: 10.59 שניות (2019)
* ריצת 400 מטר: 48.05 שניות (2023)
* ריצת 1500 מטר: 4:39.67 דקות (2023)
* ריצת 110 מטר משוכות: 14.45 שניות (2017)
* קפיצה לגובה: 2.09 מטר (2017)
* קפיצה במוט: 4.92 מטר (2021)
* קפיצה לרוחק: 7.55 מטר (2023)
* הדיפת כדור ברזל: 16.52 מטר (2017)
* זריקת דיסקוס: 55.87 מטר (2019)
* הטלת כידון: 71.56 מטר (2023)
* קרב עשר: 8,756 נקודות (2023), **שיא גרנדה**

### אולם

* ריצת 60 מטר: 6.91 שניות (2022)
* קפיצה לרוחק: 7.56 מטר (2022)
* הדיפת כדור ברזל: 16.55 מטר (2017)
* קפיצה לגובה: 2.07 מטר (2017)
* ריצת 60 מטר משוכות: 8.24 שניות (2016)
* קפיצה במוט: 4.76 מטר (2017)
* ריצת 1000 מטר: 2:48.21 דקות (2022)
* קרב שבע: 6,029 נקודות (2022), **שיא גרנדה**

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לינדון ויקטור** בוויקישיתוף

* לינדון ויקטור, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי
* לינדון ויקטור, באתר olympedia.org
* לינדון ויקטור, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
* לינדון ויקטור, באתר Track and Field (גברים)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 14631507

 |
**זֶליק אקסלרוד** (ביידיש: **זעליק אַקסעלראָד**; 1904) – 1941) היה משורר יידי. אחיו של הצייר המפורסם מאיר אקסלרוד.

ביוגרפיה
--------

זליק אקסלרוד נולד בעיירה מולודצ'נו (אנ') רוסיה (כיום חלק מבלארוס). כשהיה בן 11 גורשה משפחתו מהעיר על ידי הצבא הרוסי בזמן מלחמת העולם הראשונה, והגיעה לטמבוב.

אקסלרוד החל לפרסם את חיבוריו בבשנות ה-20. בשנים 1922–1925 הוא למד במכון לספרות ואמנות במוסקבה, ולאחר סיום לימודיו השתקע בעיר מינסק, שם התגוררה משפחתו. הוא עבד בכתב העת היידי "שטערן" – תחילה כמזכיר ומאוחר יותר בתור עורך. יחד עם איזי חריק היה יושב ראש אגף הסופרים היהודים באגודת הסופרים הבלארוסית.

ב-1937 מונה לעורך הראשי של "שטערן", והיה האחרון שנשא בתפקיד זה לפני סגירתו.

ב-1939 הוא נסע לביאליסטוק כדי לסייע לסופרי יידיש שברחו מפולין, שם פגש את פֶּרל ווייסנברג, בתו של יצחק מאיר וייסנברג, והם נישאו.

במאי 1941 נעצר אקסלרוד על ידי השלטונות הסובייטיים יחד עם אלי קגן והירש בריוזקין. הוא הוצא להורג במינסק זמן קצר לאחר מכן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זליק אקסלרוד** בוויקישיתוף
* גנדי אסטרייך, זליק אקסלרוד, באנציקלופדיית ייִוואָ ליהודי מזרח אירופה (באנגלית)
* זליק אקסלרוד, במהדורת האינטרנט של האנציקלופדיה היהודית בשפה הרוסית (ברוסית)
* על זליק אקסלרוד בלקסיקון סופרי יידיש (באנגלית)
* ביוגרפיה קצרה של זליק אקסלרוד (ברוסית)
* ש. סימכאָוויטש, זעליק אַקסעלראָד - דיכטער און מאַרטירער, לעבנס-פראגן, 1 ביולי 2004
* זליג אקסלרוד (1904-1941), דף שער בספרייה הלאומית


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007311817605171
* GND: 132707764
* ISNI: 0000 0001 1736 6007
* LCCN: n86035229
* NKC: js2011630755
* VIAF: 1180851
* WorldCat: lccn-n86035229

 |
**וִיקְטוֹר אַרְקַדיֶיבִיץ' מֵרִימְסְקִי** (ברוסית: **Виктор Аркадьевич Меримский**; ‏15 בפברואר 1919 - 6 במאי 2003) היה יהודי איש צבא סובייטי בכיר, סגן מפקד כוחות היבשה בנושא המוכנות הצבאית.

ביוגרפיה
--------

נולד בעיר ניקופול של האימפריה הרוסית במשפחתו של שוכר דגנים.

התגייס לצבא האדום ב-1937 כחניך במכללת שריון על שמו של סטלין בעיר גורקי (רו'). ב-1938 בזמן לימודיו המכללה הועברה לעיר חרקוב והוא סיימה ב-1939. השתתף במלחמת החורף. הצטרף למפלגה הקומוניסטית ב-1940.

השתתף במלחמת העולם השנייה החל מ-26 ביוני 1941 כמפקד יחידת טנקים. ב-17 ביולי אותה השנה נפצע בקרב אך חזר להילחם. מיוני 1942 בדרגת רס"ן מונה להיות עוזר בכיר למפקד גיס טנקים מס' 17 (בהמשך שונה שמו לגיס הטנקים ה-4 המעוטר). השתתף בתכנון מבצעים עבורו במבצע סטורן קטן, קרב קורסק ושחרור שטחי אוקראינה.

בסופה של מלחמת העולם השנייה היה מפקד מטה של החטיבה הממונעת המעוטרת ה-3 (רו') בארמיית המשמר החמישית של החזית האוקראינית הראשונה בדרגת פודפולקובניק, המקבילה לסגן אלוף.

לאחר המלחמה סיים את אקדמיה הצבאית לכוחות שריון (רו') ואת האקדמיה הצבאית של המטה הכללי של ברית המועצות. בתחילת שנות ה-60 היה מפקד מטה ארמיית המשמר המשוריינת החמישית במחוז הצבאי (רו') ברפובליקת ביילורוס. ב-1964 מפקד מנהלת הכנה צבאית ומוסדות לימוד צבאיים של המחוז הצבאי של קרפטי.

מינואר 1967 נהיה למפקד ארמיית הטנקים השמינית. ב-1968 בתפקיד הזה השתתף במבצע דנובה. מדצמבר 1969 מונה לסגן ראשון של מפקד המחוז הצבאי של המזרח הרחוק. מיוני 1974 סגן מפקד מנהלת הכנה צבאית לחילות היבשה.

מאוגוסט עד דצמבר 1979 נסע לאפגניסטן במסגרת הוועדה בראשות איוון פאבלובסקי שסקרה את המצב הפוליטי וחוזק כוחות צבא אפגניסטן. הוא היה זה שפיקד על הכנות מבצעיות של הצבא הסובייטי טרם הפלישה. מ-1979 ועד 1984 היה סגן מפקד של משרד ההגנה הסובייטי באפגניסטן והיה אחראי על הכנה וניהול גם היחידות הסובייטיות (הארמייה ה-40) וגם הצבא האפגאני הממשלתי. כינוי שדבק בו בעקבות פיקודו, לפי גנרל אלכסנדר לֵבֶּד, היה "מוות שיבה"

מ-1985 עד 1988 מונה לסגן מפקד חילות היבשה ומפקד המנהלת הראשית למוכנות מבצעית של צבאות היבשה.

לאחר שחרורו מן הצבא לפנסיה התגורר ועבד במוסקבה. נפטר ב-2003.

עבודות מחקר וזכרונותיו
----------------------

* "הכנה טקטית של יחידות ממונעות ויחידות שריון", 1984 (רוסית)
* "הכנת קלעים. ספר לימוד", 1987 (רוסית)
* "ספר מידע לסמל יחידות ממונעות (יחידות שריון)", 1987 (רוסית)
* "מפקד רגימנט. ספר לימוד", 1988 (רוסית)
* "שיטות ואמצעים לפעולת חייל בקרב", 1988 (רוסית)
* "במרדף אחר "האריה של פנג'שר", 1993, זכרונותיו (רוסית)
* "חידות מלחמת אפגאניסטן", 1993, זכרונותיו (רוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מידע מבסיס הנתונים "גבורת העם" (רוסית)
2. ↑  מידע מבסיס הנתונים "גבורת העם" (רוסית)
3. ↑  מידע מבסיס הנתונים "גבורת העם" (רוסית)
4. ↑  מידע מבסיס הנתונים "גבורת העם" (רוסית)
5. ↑  א. פטייב, איגור אנצישקין, "13 גנרלים של ארץ ניקופול", בעיתון "רפורטיור", 2017 (רוסית)
6. ↑  מידע על הגיס בבסיס הנתונים "טנקוביי פרונט" (החזית של הטנקים (רוסית)
7. ↑  אולג בריליוב, "מלכודת אפגאנית", 2013 (רוסית)
8. ↑  אלכסנדר לבד, "נעלבתי בשביל המדינה", מוסקבה, 1995, פרק "הטבעת שנקרעה" (רוסית)

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* SUDOC: 175126046
* VIAF: 63085731
* WorldCat (עם VIAF): 63085731

 |
המונח "מחלת פאג'ט" מפנה לכאן. לערך העוסק במחלת פאג'ט של העצם, ראו מחלת פאג'ט של העצם.

**מחלת פאג'ט** (באנגלית: **Paget's Disease**) היא מחלה של הפטמה. המחלה נקראת על שם המנתח האנגלי אשר תיאר אותה ב-1874, סר ג'יימס פאג'ט (james Paget). מחלה זו מייצגת בקירוב כ-3% מקרצינומות השד. גיל החולות לרוב נע מ-40 ל-70 שנה, אך המחלה יכולה לפגוע גם בגברים. 

מחלת פאג'ט היא צורה מיוחדת של קרצינומות צינורות ההפרשה הגדולים של השד, אשר פולשת לפטמה ולהילת הפטמה. כתוצאה מפלישה זו מתחוללים שינויים אקזמטוזיים בעור הפטמה והילת הפטמה. שינויים אלו הם משניים לקרצינומה עצמה. הפרוגנוזה במחלת פאג'ט היא פחות טובה מאשר קרצינומה לא פולשנית של הצינורות (הידועה בשם DCIS) ואצל 30% עד 40% מהחולות מוצאים גרורות בעת הניתוח. 

הסימן הבולט ביותר הוא השינויים בעור הפטמה והילת הפטמה. האזור נעשה אדום, עבה ומחוספס. מופיעים חריצים וכיבים וטפטוף מימי-דמי. מבחינה מיקרוסקופית המחלה מתאפיינת בהימצאם של תאי גידול מיוחדים באפידרמיס המכונים תאי פאג'ט. אלה הם תאים גדולים פי שניים מתאי האפידרמיס, והם אנאפלאסטיים, מוגדרים היטב ובעלי ציטופלזמה בהירה מאוד, כאילו הם ריקים. 

גרעיני תאי הגידול הם וסיקולרים, היפרכרומטיים ולרוב נמצאת סביבם הילה בהירה, שאותה ניתן לצבוע בעזרת צביעות למוקופוליסכרידים, כגון צביעת PAS או ALCIAN BLUE. בתחילה נמצאים תאים אלה בשכבה הבסיסית של האפידרמיס, אך אחר כך הם מתרבים ויוצרים גושי תאים המונחים במקום תאי האפידרמיס בכל השכבות. הם אינם חודרים לדרמיס, שבו ניתן למצוא רק הסננה לימפוציטרית ותאי פלזמה. 

בחיפוש מיקרוסקופי ניתן לראות את הקשר לקרצינומת הצינורות.

הטיפול במחלה הזו דומה לזה של כל הקרצינומות האחרות של השד, הפרוגנוזה תלויה בסוג הקרצינומה הראשונית ובמידת התפשטותה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מחלת פאג'ט** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987012575257205171

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**תיכון שש-שנתי עין-גדי** (קרוי גם: **בית ספר שש-שנתי לחינוך סביבתי עין גדי**, **בית ספר תיכון עין גדי**) הוא בית ספר תיכון מקיף (ממלכתי על יסודי), שש שנתי (כיתות ז'-י"ב) המשותף ליישובי ים המלח, ממוקם בקיבוץ עין גדי מחנך ומלמד את כל ילדי האזור וכן קולט לשורותיו, במסגרת פנימייתית, תלמידים מרחבי הארץ.

"תיכון שש-שנתי עין-גדי" מתוקצב על ידי המועצה האזורית "תמר"

כללי
----

בית הספר נוסד בשנת 1977. בית הספר השש-שנתי שוכן לאורך חופו של ים המלח בקיבוץ עין-גדי. אוכלוסיית התלמידים מורכבת מילדי המועצות: מועצה אזורית תמר, מועצה אזורית מגילות ותלמידי הפנימייה

בבית הספר 15 כיתות. כל התלמידים לומדים לבגרות במסלולים שונים.

בין מגמות התיכון: אומנות פלסטית ותקשורת (רדיו/קולנוע).

תוכניות פיתוח כוללות חוגי העשרה ופיתוח חשיבה. כיתות המדעים מונות כעשרה תלמידים.

בית הספר מצוי תחת הפיקוח של האגף לחינוך התיישבותי במשרד החינוך.

בשנת 2016 היו בבית הספר 201 תלמידים (17.2 בכיתה). אחוז הזכאים לבחינות בגרות עמד על 94.7%. אחוז המצטיינים עמד על 5.3%.

### חלוקה לכיתות

* 2 כיתות ז'
* 2 כיתות ח'
* 3 כיתות ט'
* 3 כיתות י'
* 3 כיתות י"א
* 2 כיתות י"ב

### הסעות לבית הספר

קיימת הסעה קבועה לבית הספר (וממנו) מהיישובים הבאים: יישובי מגילות - ורד יריחו, בית הערבה, קדם ערבה, אלמוג, קליה, מצפה שלם, יישובי כיכר סדום (כיכר סדום והמועצה האזורית תמר) - נווה זוהר, נאות הכיכר, עין חצבה, עין תמר.

מקצועות מוגברים (5 יח"ל)
------------------------

* תקשורת בנתיב עיוני (נכון לשנת 2016) מגמת תקשורת נסגרה
* ביולוגיה (נכון לשנת 2016)

ראו גם
------

* עין גדי (קיבוץ)

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של תיכון שש-שנתי עין-גדי
* בית ספר תיכון עין גדי, באתר מועצה אזורית תמר

הערות שוליים
------------

1. ↑  יוגב שרביט, ‏מועצה אזורית תמר - עשירה מרחוק, רחוק מעשירה, באתר גלובס, 6 ביוני 2018
**ארכיטרב** היא קורה ראשית באדריכלות הקלאסית (ביוונית: arche - ראשי, בלטינית: Trabs - קורה), מכונה גם לעיתים "**אפיסטיל**" (epistyle). הארכיטרב מונח תמיד מעל כותרות העמודים והוא הבסיס התחתון של האנטבלטורה. בחזיתו של מבנה יווני קלאסי, לרוב מקדש, מעל הארכיטרב נמצאת שכבה אופקית נוספת של אפריז, קרניז הבולטת מעט קדימה וגמלון החותם את הכול מלמעלה. לפי הסדרים הקלאסיים השונים יש יחס מסוים בין גובה העמודים ועובי הקורה. יחס זה אינו נובע מסיבות טכנולוגיות בהכרח אלא בעיקר בשיקולי פרופורציה ואסתטיקה. על אף שהארכיטרב נראה כקורה אחת רציפה הוא תמיד רצף של קורות אבן קצרות באורך זהה למרחק בין מרכזי העמודים.
משתמשים במושג ארכיטרב גם לתיאור של קורות ראשיות הנמצאות מעל חלונות ודלתות.

### ארכיוולט

בסגנונות שונים, שבהם יש מעל השער קשת במקום קורה, היא נקראת "**ארכיוולט**" (Archivolt). הארכיוולט, שנפוץ תחילה באדריכלות הרומית, הוא למעשה "התעגלות" של הארכיטרב הקלאסי. השימוש בו היה נפוץ בייחוד באדריכלות הגותית של ימי הביניים.

### גלריה

* ארכיטרב שנותר עומד מעל שישה עמודים במקדש סלינונטה בסיציליה.ארכיטרב שנותר עומד מעל שישה עמודים במקדש סלינונטה בסיציליה.
* דוגמה לארכיוולט בקתדרלת שפייר הגותיתדוגמה לארכיוולט בקתדרלת שפייר הגותית

ראו גם
------

* אדריכלות קלאסית - מונחים
* הסדרים הקלאסיים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארכיטרב** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb13508217n (data)

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:מוזיקאי   
'סיווג: גיטריסטית, מלחינה' אינו ערך חוקי 

**מרי הלבורסון** (נולדה ב-16 באוקטובר 1980) היא מלחינת ג'אז אוונגרד אמריקאית וגיטריסטית מברוקליין, מסצ'וסטס.

היא הקליטה 13 אלבומים כמובילת הרכבים, ובכללם טריו, קוורטט, קווינטט, סקסטט ואוקטט, הקליטה עם מוזיקאים ומוזיקאיות רבים ולקחה חלק בשלל פרויקטים, ובכללם הטריו Thumbscrew.

בשנת 2012, טרוי קולינס מאתר האינטרנט All About Jazz כתב כי היא "הגיטריסטית המרשימה ביותר של דורה", והוסיף כי "העתיד של גיטרת הג'אז מתחיל כאן".

בשנים 2017, 2018 ו-2018 נבחרה לגיטריסטית המובילה בסקר המבקרים הבינלאומי של מגזין DownBeat.

בשנת 2019 זכתה ב"מענק הגאונים" של קרן מק'ארתור.

ראשית דרכה
----------

הלבורסון למדה תחילה נגינה בכינור, אך בגיל 11 עברה לנגן בגיטרה לאחר שנחשפה ליצירתו של ג'ימי הנדריקס.

בבגרותה נרשמה ללימודי ביולוגיה באוניברסיטת וסליאן, אך עברה ללימודי מוזיקה לאחר שהשתתפה באחד מן הקורסים למוזיקה של הסקסופוניסט והמלחין אנתוני ברקסטון.

סגנון מוזיקלי
-------------

אף שנהוג לסווגה כגיטריסטית ג'אז, ביצירתה המוזיקלית של הלבורסטון ניכרים מקורות השפעה רבים אחרים, ובכללם פלמנקו, רוק, נויז ופסיכדליה. בראיון ל-PostGenre ציינה כי "אף פעם לא הרגשתי מחויבת לדבוק בסגנון מסוים או ברעיון מסוים. [אנתוני ברקסטון] לימד אותי שגישה רחבה כזאת זה דבר נורמלי. אפשר גם לכבד את המסורת וגם לדחוק בגבולות של המסורות האלה. את יכולה לפרק את המסורות ולעשות מה שאת רוצה. הגישה הזו תמיד הייתה טבעית לי".

בראיון ל-Jazz Times בשנת 2018 תיארה
הלבורסון ידועה בצליל הייחודי שהיא מפיקה מן הגיטרה, ונסמך בין היתר על שימוש בפדאל דיליי מסוג Line 6 DL4 ופדאל אקספרשן.
היא מנגנת בגיטרת נפח מתוצרת חברת Guild ובגיטרת 17" בעלת צוואר מתקפל שנבנתה עבורה בידי הלוטיסט פליפ סקיפיו, ומצוידת בפיקאפ מתוצרת DeArmond בדומה לגיטרת ה-Guild שלה.

"הדבר המגניב בגיטרה זה שהיא לא ממש משויכת לאף ז'אנר ספציפי... היא יכולה להיות קלאסית, היא יכולה להיות רוקנ'רול, היא יכולה להיות ג'אז, היא יכולה להיות פולק".

ציוד
----

הלבורסון ידועה בצליל הייחודי שהיא מפיקה מן הגיטרה, ונסמך בין היתר על שימוש בפדאל דיליי מסוג Line 6 DL4 ובפדאל אקספרשן.

היא מנגנת בגיטרת נפח מתוצרת חברת Guild ובגיטרת 17" בעלת צוואר מתקפל שנבנתה עבורה בידי הלוטיסט פליפ סקיפיו, ומצוידת בפיקאפ מתוצרת DeArmond בדומה לגיטרת ה-Guild שלה.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מרי הלבורסון

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרי הלבורסון** בוויקישיתוף
* מרי הלבורסון, ברשת החברתית פייסבוק
* מרי הלבורסון, באתר אייטונס (באנגלית)
* מרי הלבורסון, באתר ספוטיפיי
* מרי הלבורסון, באתר AllMusic (באנגלית)
* מרי הלבורסון, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* מרי הלבורסון, באתר Discogs (באנגלית)
* מרי הלבורסון, באתר Songkick (באנגלית)
* מרי הלבורסון, באתר בנדקמפ

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Melding of Worlds: A Conversation with Sylvie Courvoisier and Mary Halvorson". 25 באוקטובר 2021. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  "Mary Halvorson: Reinventing the Identity of the Jazz Guitarist". *JazzTimes* (באנגלית אמריקאית). נבדק ב-2018-12-19.
**יניב בריק** (נולד ב-28 במאי 1995) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר האחורי בעירוני טבריה.

קריירה
------

בריק החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי חיפה, ועם קבוצת הנוער של המועדון זכה בדאבל שנתיים ברציפות. במדי נבחרת הנוער של ישראל ערך 10 הופעות.

בינואר 2015 הושאל להפועל נצרת עילית מהליגה הלאומית. ב-16 בינואר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקריירה, בתיקו 1–1 נגד הפועל כפר סבא, וכעבור שבועיים הבקיע צמד בניצחון 2–1 על מכבי קריית גת. הוא המשיך בקבוצה גם בתחילת העונה שלאחר מכן, וב-8 בינואר 2016 ספג כרטיס אדום ראשון בקריירה, בהפסד 2–3 למכבי יבנה.

בינואר 2016 הושאל להפועל עכו, וב-31 בינואר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, במשחק מול מכבי חיפה שהסתיים בתיקו 1–1. בסך הכול ערך עשר הופעות בליגת העל עד תום עונת 2015/2016, ובסופה ירדה הפועל עכו לליגה הלאומית.

לקראת עונת 2016/2017 חזר למכבי חיפה, וב-31 בדצמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1–1 נגד בני יהודה. בסך הכול שותף ב-16 משחקים בכל המסגרות בעונה זו, מתוכם 12 משחקי ליגה.

ב-14 באוגוסט 2017 הושאל למכבי פתח תקווה. ב-7 באוקטובר 2017 הבקיע את שערו היחיד במדי הקבוצה, בהפסד 1–2 להפועל באר שבע במסגרת גביע הטוטו, ובליגת העל ערך 27 הופעות בעונת 2017/2018.

ב-2 ביולי 2018 הושאל למכבי נתניה עד לסיום העונה, עם אופציה להארכת חוזהו בשלוש עונות נוספות.

ב-16 בינואר 2019 הושאל בשנית למועדון ספורט אשדוד במטרה לסייע לה במאבקיה נגד הירידה לליגה הלאומית.

באוגוסט 2019 חתם בהפועל ראשון לציון.

בפברואר 2020 חתם בהפועל רמת השרון.

ב-30 באוגוסט 2020 חתם בשמשון כפר קאסם מליגה א' דרום, אך ב-12 בנובמבר חתם בסקציה נס ציונה. ב-9 בפברואר 2021 חתם בהפועל אכסאל.

ב-27 באוגוסט 2021 חתם במכבי בני ריינה, והיה שותף לעלייתה ההיסטורית לליגת העל בסיום העונה.

ב-18 ביוני 2023 חתם בעירוני טבריה.

תארים
-----

עירוני טבריה
* גביע הטוטו לליגה הלאומית: 2023/2024

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יניב בריק** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  רותם רוזנסקי, ‏בריק הושאל ממכבי חיפה, גרגורי טאדה חתם, באתר ONE‏, 14 באוגוסט 2017
2. ↑  מאור רחמני, ‏בריק חתם לעונה בנתניה עם אופציה ל-3 נוספות, באתר ONE‏, 2 ביולי 2018
3. ↑  שלומי והבה, יניב בריק חתם בשמשון כפר קאסם, באתר דאבל פס, 30 באוגוסט 2020
4. ↑  מערכת אתר דאבל פס, יניב בריק חתם בסקציה נס ציונה, באתר דאבל פס, 12 בנובמבר 2020
5. ↑  Yaniv Brik, *Transfermarkt*
6. ↑  בני ריינה: הקשר יניב בריק חתם בקבוצה, היציע הצפוני בקול רגע
7. ↑  בני ריינה לראשונה אי פעם בליגת העל, גם סקציה נס ציונה עלתה, באתר וואלה!‏, 6 במאי 2022
8. ↑  אופיר מזרחי חתם לעונה בהפועל נוף הגליל, יניב בריק בטבריה, באתר וואלה!‏, 18 ביוני 2023
**בוזוקי אירי** (באירית: búsúcaí) הוא כלי מיתר המבוסס על הבוזוקי היווני (ביוונית: μπουζούκι). בוזוקי הטטרצ'ורדו היווני החדש יותר (4 זוגות של מיתרים) הוכנס למוזיקה המסורתית האירית באמצע שנות ה-60 על ידי ג'וני מויניהאן מלהקת הפולק Sweeney's Men, אשר כיוון אותו מחדש מהכיוון היווני המסורתי שלו C³F³A³D⁴ ל-G²D³A³D⁴ ,כפי שהיה לו בעבר על המנדולינה שלו. אלק פין, תחילה בלהקת Cana ולאחר מכן ב-De Dannan, הציג את הבוזוקי הטריכורדו היווני (3 זוגות של מיתרים) הראשון למוזיקה האירית.

בתחילת שנות ה-70, אנדי אירווין, שהיה חבר ב-Sweeny's Men עם ג'וני מויניהן, נתן בוזוקי טטרצ'ורדו יווני לטכנאי גיטרה שלו, שהחליף את מיתרי האוקטבה התחתונים של G ו-D במיתרים אוניסוניים, ובכך חיזק את התדרים הנמוכים שלהם. זמן קצר לאחר מכן, בביקור עם אירווין בבית המלאכה של פיטר אבנט, הזמין לוני בוזוקי בן 4 זוגות מיתרים. זה היה הבוזוקי הראשון שנבנה במיוחד עבור מוזיקה אירית. מאז, הכלי הותאם על ידי בוני כלים רבים לסגנונות איריים מסורתיים ואחרים של מוזיקת עם.

נגנים ישראלים בולטים הם אהוד נתן מלהקת קטיפה שחורה וזיו תמרי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בוזוקי אירי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: c0cffc5c-4473-4c11-a236-242462ab13f4

 |
**מאיר מוישביץ אקסלרוד** (ברוסית: **Аксельрод, Меер Моисеевич**‏; 18 ביולי 1902 - 10 בינואר 1970) היה צייר יהודי סובייטי.

קורות חיים
----------

ציור אשתו של אקסלרוד בכובע לבן.
הוא נולד בעיר מלדזייצ'נה בפלך וילנה (כיום בבלארוס). קיבל חינוך יהודי מסורתי, למד בתלמוד תורה. הוריו של אקסלרוד עסקו במלאכה ורוכלות. ב-1913 הוא החל ללמוד בבית ספרו של יהודה פן בויטבסק. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה היהודים גורשו מאזור החזית, כולל משפחתו של אקסלרוד שנאלצה לעבור לטמבוב. ב-1918 הוא עבר להתגורר במינסק, שם עבד בהכנת פוסטרים לתיאטראות ובתי קולנוע.

בין 1919–1921 הוא המשיך את לימודיו וב-1921 אורגנה תערוכה ראשונה של ציוריו במינסק. בין 1921 - 1928 הוא למד במוסקבה, בוחוטמא"ס - האולפנים האמנותיים לטכנולוגיות הגבוהות, שב-1926 הפך לוחוטאין. בין 1926 - 1930 לימד ציור בווחוטאין, ובין 1931–1932 לימד במכון הטקסטיל של מוסקבה. הוא היה חבר באגודת ארבע אומנויות, ב-1932 הצטרף לאגודת הציירים של מוסקבה. בין 1930 - 1931 ביקר פעמיים בוויו נובה, קיבוץ שהוקם בחצי האי קרים על ידי יהודים שירדו מארץ ישראל, בעקבות הביקורים הוא יצר מספר עבודות, תערוכה מציוריו של אקסלרוד המוקדשת לוויו נובה, בשם "גן העדן האבוד", הוצגה במוזיאון עין חרוד.

בשנות השלושים מספר התערוכות של אקסלרוד החל לצנוח בעקבות המאבק נגד הפורמליזם והוא נאלץ לעסוק בעיצוב ספרים ועבודה בתיאטראות, בין היתר בתיאטרון היהודי של בלארוס ותיאטרון היהודי של מוסקבה.

בתקופת מלחמת העולם השנייה התגורר עם משפחתו באלמטי, שם סייע לפליטים יהודים מפולין. ב-1944 באלמטי התקיימה תערוכה אישית של ציוריו.

נפטר מהתקף לב ב-1970 במוסקבה.

משפחתו
------

זליק אקסלרוד - אחיו, היה משורר יידי. אחיו הכיר לו את רבקה רובין שהייתה משוררת יידית, יותר מאוחר הם נישאו.

* בתו אלנה אקסלרוד היא משוררת ומתרגמת, כותבת ברוסית. כיום חיה במעלה אדומים.
	+ נכדו מיכאל יחאילביץ הוא צייר ישראלי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מאיר אקסלרוד** בוויקישיתוף
* מאיר אקסלרוד, במהדורת האינטרנט של האנציקלופדיה היהודית בשפה הרוסית (ברוסית)
* גלריית תמונות של מאיר אקסלרוד
* על מאיר אקסלרוד, בתו ונכדו בכתב העת לחיים (ברוסית)
* מאיר אקסלרוד (1902-1970), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  5 ביולי לפי הלוח היוליאני

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007299382005171
* BnF: cb11955696m (data)
* GND: 13322130X
* ISNI: 0000 0000 6686 9631
* LCCN: n82223575
* NKC: js2011630757
* RKD: 344016
* SUDOC: 027537730
* ULAN: 500168564
* VIAF: 30416612
* WorldCat: lccn-n82223575

 |