מרק לברי מימין עם המנצח האיטלקי ברנרדינו מולינרי במחצית השנייה של שנות ה-40
מרק לברי מנצח על האופרה "דן השומר" בתל אביב, דצמבר 1945 (צילם: זולטן קלוגר)
מרק לברי מנצח על התזמורת העממית הארץ-ישראלית מיד לאחר שחרור באר שבע, אוקטובר 1948
הצגת הבכורה של האופרה תאיס בתל אביב, אפריל 1948 (לברי קיצוני מימין)
לאה דגנית מבצעת את "שיר ערש" שנכתב על ידי המשורר שאול טשרניחובסקי והולחן על ידי מרק לברי. בפסנתר, חיה ברנדמן
**מרק לַבְרִי** (**Lavry**;‏ 22 בדצמבר 1903, ריגה – 24 במרץ 1967, חיפה) היה מלחין ומנצח ישראלי.

קורות חייו
----------

לברי נולד בשנת 1903 בשם מרק לוין בריגה, אז חלק מן האימפריה הרוסית (כיום, בירת לטביה) כבן בכור למשפחה בת ארבעה ילדים. אמו סיימה בית ספר למוזיקה וכך גם אחיו ושתי אחיותיו. הוא למד באופן פרטי אצל המלחין אלכסנדר גלאזונוב וסיים את הקונסרבטוריון של ריגה בגיל 15. משפחתו רצתה שילמד מקצוע מעשי ולכן נשלח ללימודי אדריכלות באולדנבורג שבגרמניה.

לאחר שסיים את לימודיו באולדנבורג הוא למד הלחנה בלייפציג וניצוח אצל המנצח הרמן שרכן. באותה תקופה החליט לשנות את שם משפחתו, כיוון שרצה להיבדל ממלחין ומנצח מוכר בעל אותו שם.
בשנת 1926 עבר לברלין, שם הלחין מוזיקה לתיאטרון. בשנת 1929 התמנה למנצח התזמורת הסימפונית של ברלין (Berliner Sinfonie Orchester), שפעלה בעיר עד שנת 1933, אז פיזר אותה המשטר הנאצי. עם עליית הנאצים לשלטון בגרמניה, שב ללטביה ועבד באופרה של ריגה, בין השנים 1933-1934. במקביל עבד גם בפינלנד.
בשנת 1934 רצה לברי לשאת את הלנה לבית מזא"ה, כתבת מצליחה בעיתון "סיבודְניה" בריגה.
כאשר רצה לשוב מפינלנד לריגה על מנת להנשא, נאלץ לשכנע טייס שייקח אותו במטוסו הפרטי עקב מזג האוויר הסוער ששרר אז. המטוס התרסק בים אך השניים ניצלו וטקס החתונה נערך במועד.

בעקבות ההפיכה הפשיסטית בלטביה במאי 1934 ועלייתו של קרליס אולמניס לשלטון, החליט לברי לעזוב את המדינה ועבר עם רעייתו לסטוקהולם שבשוודיה. משם הגיעו השניים ב-1935 לארץ ישראל כתיירים, אך בשל כורח הנסיבות נשארו בה.

בשנת 1940 החל לברי בכתיבת האופרה העברית הראשונה "דן השומר" במימון הקרן הקיימת לישראל.
האופרה התבססה על מחזה של ש. שלום ואת הליברטו כתב מקס ברוד.
בשנים 1947-1941 שימש כמנצחה של האופרה הארצישראלית העממית, שאותה ייסד יחד עם גאורג זינגר, וגם כמנצחה של התזמורת הפילהרמונית הארץ-ישראלית (לימים התזמורת הפילהרמונית הישראלית).
הוא הלחין יצירות רבות בהשפעת הסביבה הארצישראלית והצליל הים-תיכוני בשנות ה-40 של המאה ה-20 שהיו למייצגות הסגנון הארץ-ישראלי. בנוסף שימש לברי באותה תקופה כמלחין הבית של תיאטרון האהל.
בשנת 1945 הועלתה הופעת הבכורה של דן השומר באופרה הארצישראלית העממית בניצוחו של לברי. האופרה הועלתה בכמה ערים ברחבי היישוב במהלך אותה שנה.

בשנת 1948 זכה לברי בפרס אנגל מטעם עיריית תל אביב על הקונצ'רטו לפסנתר ותזמורת מס' 1 שכתב והקדיש לפסנתרנית פנינה זלצמן.

בשנת 1950 מונה להיות המנהל המוזיקלי של קול ציון לגולה תפקיד אותו מילא עד שנת 1958. בנוסף, עסק בהלחנה וחיבר את האופרה "תמר". יצירתו המוכרת והפופולרית ביותר הייתה "עמק", שיר שעיבד לפואמה סימפונית בשנת 1936. בשנת 1963 הלחין את הקונצ'רטו לנבל ותזמורת אופוס 334, אותו הקדיש לבתו הנבלאית אפרת לברי. הוא חיבר עוד יצירות לתזמורת ושירים.

לברי עבר לחיפה בשנת 1962, בעקבות הזמנתו של אבא חושי, ראש עיריית חיפה, לנצח על התזמורת הסימפונית חיפה. אבא חושי שם לו למטרה להביא אמנים יוצרים אל עירו
והקצה להם לשם כך דירות למגורים מטעם העיר. בשנת 1965 כתב מוזיקה לסרט "שלח נא את עמי".

מרק לברי נפטר בשנתו בביתו בחיפה בשנת 1967.
הוא הותיר אחריו את רעייתו, בן ושתי בנות.

בשנת 1967 (תשכ"ז), השנה האחרונה לחייו, כתב לברי את ה"אני מאמין" שלו:

> 
> כאשר מנסה אני לנתח את יצירותיהם של חברי וגם את יצירותיי, אני מגיע לידי מסקנה, כי מעטים מאיתנו יכלו להימנע מן ההשפעה של הווי ארצנו, מהנוף שלה, מהפולקלור של העדות השונות היושבות בה, ובעיקר מהשפעת השפה – שפת התנ"ך והשירה העברית המודרנית כאחד. ואף על פי שכל אחד הולך בדרכיו שלו ויוצר מוזיקה בהתאם להשקפותיו ולפי כישרונותיו, ישנה כבר נימה משותפת ביצירותיהם של הקומפוזיטורים הישראליים – שלא יכול היה להיות אצלם אילולא ישבו בארץ – משהו שאנחנו קוראים לו "מוזיקה ישראלית". אני כשלעצמי אף פעם לא השתדלתי בכוונה תחילה לכתוב בסגנון ישראלי, לא רציתי לכפות על עצמי שום השקפות אחרות לאחר בואי ארצה. אולם ברגע שהשפעת הארץ חדרה לקרבי, כשהרגשתי את עצמי חלק ממנה וכאשר רכשתי את השפה, באופן טבעי ביותר התחלתי לכתוב באותו סגנון, שבו אני ממשיך לכתוב עד היום. אני כותב בשביל הקהל וברצוני להיות מובן על ידי הקהל. אני רוצה שיצירתי תעורר אצל המאזינים את אותם הרגשות, הרעיונות והרשמים שנתנו לי את ההשראה לכתיבת היצירה. לכן אני על פי רוב בוחר בשפה מוסיקלית פשוטה ומובנת. אני מתעניין בכל החידושים ובכל החיפושים אחרי דרכי ביטוי וטכניקה חדשים. אך אינני מכיר במוזיקה חסרת מלודיה, אם כי מלודיה יכולה להיות מודרנית ביותר.
> 
> 
> 
>

הנצחתו
------

על שמו של לברי נקראו רחובות בחיפה, בבאר שבע ובפתח תקווה.

בראשית שנת 2011 הקימו בתו של המלחין, הנבלאית אפרת לברי ונכדו, אורי מרק זקלד, את העמותה למורשת מרק לברי שמטרותיה: הגדלת כמות הביצועים של יצירותיו של לברי; הרחבת קהל המאזינים למוזיקה שלו; וקידום השיח על אודות לברי.

יצירות עיקריות
--------------

* קונצ'רטו לפסנתר ולתזמורת אופוס 10, 1931
* "היהודי הנודד", פואמה סימפונית אופוס 23, 1934
* "על נהרות בבל", פואמה סימפונית לתזמורת כלי קשת אופוס 33, 1935
* "עמק", פואמה סימפונית, 1936
* "שיר השירים", אורטוריה, 1940
* "דן השומר", אופרה, 1945
* סימפוניה מס' 1, שהקדיש לזכר קדושי גטו ורשה
* סימפוניה מס' 2, תש"ט, שהקדיש למלחמת העצמאות
* קנטטה "עלי דווי" לשירים שכתב המשורר ראובן אבינועם לזכר בנו.
* "עבודת קודש", אורטוריה.
* "תמר", אופרה, 1958
* "אסתר", אורטוריה.
* "גדעון", אורטוריה.
* קונצ'רטו לפסנתר ותזמורת מס' 1, 1946, שהקדיש לפסנתרנית פנינה זלצמן
* קונצ'רטו לפסנתר ותזמורת מס' 2, 1947
* קונצ'רטו לכינור, 1938
* קונצ'רטו לויולה, 1952
* קונצ'רטו לנבל, 1963
* קונצ'רטו לחליל, 1965
* מוזיקה לסרט דני ועליזה (1953)

לקריאה נוספת
------------

* יהואש הירשברג, 'האופרה "דן השומר" למרק לברי, מקורותיה והיווצרותה', **תצליל**: למחקר המוזיקה ולביבליוגרפיה ט (1977), 123-134.
* גיורא מנור, 'העמק למ. לברי והבלט של ג. קראוס', **תצליל**: למחקר המוזיקה ולביבליוגרפיה ט (1977), 135-136.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרק לברי** בוויקישיתוף

* מרק לברי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* מרק לברי, באתר זמרשת
* מרק לברי, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* מרק לברי, דף שער בספרייה הלאומית
* מרק לברי, בארכיון הבימה
* פרטים על מרק לברי בארכיון **דבורה ברטונוב**, בספרייה הלאומית
* מידע על מרק לברי בקטלוג הספרייה הלאומית
* אתר האינטרנט של העמותה למורשת מרק לברי
* ביוגרפיה, מסמכים, תמונות ופרטים על ארכיונו האישי של מרק לברי במרכז המוזיקה של הספרייה הלאומית
* מרק לברי על יצירתו, דבר, 20 ביוני 1939
* משה גורלי, פרס אנגל למרק לברי ולעדן פרטוש, דבר, 7 בינואר 1949
* משה גורלי, מרק לברי (ליובל החמישים), דבר, 25 בדצמבר 1953
* ראובן בן-צבי, הר-הכרמל בפואמה הסימפונית של מרק לברי, מעריב, 20 בדצמבר 1963
* מנשה רבינא, מארק לברי (ליובלו ה־60), דבר, 17 בינואר 1964
* צבי אלגת, הלחן המקופח, מעריב, 25 במרץ 1966
* מנשה רבינא, המלחין מרק לברי, דבר, 26 במרץ 1967 (עם מותו)
* המלחין והמנצח מרק לברי ז"ל: הסימפוניה לתופים לא נגמרה, מעריב, 26 במרץ 1967
* יוסי שיפמן, ריאיון: "תמר" – שובה של האשה הקטלנית, באתר הבמה, 24 בספטמבר 2012
* יאירה יסמין, מי אתה מרק לברי?(הקישור אינו פעיל), באתר אפוק טיימס ישראל, 16 ביוני 2012
* אתר הבמה, על העמותה לקידום מורשת מרק לברי
* ראיון של מרק לברי לציפי פליישר: עמוד 1, עמוד 2, עמוד 3, עמוד 4, עמוד 5, עמוד 6
* לירן גורקביץ', מרק לברי ו'דן השומר', האופרה העברית הראשונה ביישוב היהודי, 1945, **פעימות** 4, אוקטובר 2020, עמ' 35–59 קובץ PDF

הערות שוליים
------------

1. ↑  העמותה למורשת מרק לברי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007264229905171
* BnF: cb13935375p (data)
* CiNii: DA12487933
* GND: 128702915
* ISNI: 0000 0000 8106 3011
* LCCN: no90014252
* LNB: 000263370
* MusicBrainz: 6fc67fbd-edbc-41b5-8dc9-f6bbe96b42b4
* NKC: xx0062684
* NLA: 58897961
* NLP: a0000003645110
* NSK: 000723411
* NTA: 141976292
* SNAC: w6280fw7
* Trove: 1695197
* VIAF: 27255691
* WorldCat: lccn-no90014252

 |