recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**בו** (באנגלית: **Boo**) הוא סרט אימה אמריקאי, אשר בוים על ידי אנתוני סי פרנטה.

עלילה
-----

ג'סי הולדן מוזמנת על ידי החבר שלה, קווין, ושני חברים, פרדי ומארי, לבלות את ליל כל הקדושים בבית החולים סנטה מירה, שננטש לפני שנים בגלל שרפה. חברם, אמט, מכין את האביזרים כדי להפחיד את ג'סי אך הוא וכלבו מותקפים על ידי רוח רפאים. בינתיים אלן מחפש את אחותו, מג, שנעלמה עם חברתה, קתלין, בבית החולים לפני כמה ימים. חברו הוותיק של אביו, ארלו ריי ביינס, שהפך לשוטר לשעבר, מסרב בתחילה לבקשתו להתלוות אליו לבית החולים, אך משנה את דעתו ובכל זאת עוקב אחריו. אלן מוצא את הכלב שהושחת בצורה מחרידה, אך הוא פתאום קם לתחייה ותוקף את אלן עד שהוא יורה בו והורג אותו. כשנכנס לקומה השלישית, הוא מתאחד עם מג, שאומרת שהיא וקתלין התפצלו.

כשהם מגיעים לבית החולים, ארבעת החברים מתחילים לחפש את אמט. כשהם לבד, קווין בוגד בג'סי על ידי קיום יחסי מין עם מארי. בינתיים, ג'סי, שמתגלה כמישהי שעוסקת במודעות רוחנית, מספרת לפרדי את סיפורה של אמה המנוחה, שמתה בגלל מחלה לפני שנים, אך עדיין מתקשרת איתה בכל ליל כל הקדושים. השניים נקלעים אל אמט המבוהל בחדר ההלבשה. כאשר החמישה נפגשים, אמט מתחיל לפתע לתקוף אותם. אלן ומג מגיעים בזמן ומג משתמשת באקדחו של אלן כדי לירות באמבט. היא מספרת לקבוצה כי כל מי שמת בבית החולים זוכה לתחייה מחדש, אמט והכלב הם ביניהם. קווין פרנואידי, שחושד שמארי הופכת לרוח רפאים, תופס את האקדח של אלן ויורה בה למוות.

מכיוון שמג מסרבת להשתמש במעלית, הקבוצה התפצלה, כשג'סי, קווין ופרדי לוקחים את גופתה של מארי למעלית ואלן ומג משתמשים במדרגות. הם מגיעים לקומה השלישית, שם יש לג'סי תחושות הקשורות לרוצח ילדים בשם ג'ייקוב. ג'ייקוב התחייב לשמור על הקומה השלישית של בית החולים ששמורה במיוחד לחולי נפש. למרות זאת, הוא רוצח ילדה קטנה בשטח בית החולים. לאחר מכן הוא שרף את בית החולים וניסה לברוח כהסחת דעת, אך האח ראסל השליך את מפתחות הדלת ולכד את שניהם באש. ג'ייקוב הרג והשיב בחזרה לחיים אנשים בבית החולים כדי שיוכל להחזיק אותם, אך כולם נכשלו עד כה. במהלך בדיקת הרצפה קווין נעלם.

ג'סי ופרדי מתאחדים עם אלן, מג וארלו, שהרגו את קתלין שקמה לתחייה והחליטו להציל את כולם. הם מוצאים את קווין לכוד ברוח הילדה הקטנה ומצליחים לשחרר אותו, אך תוך כדי כך מתגלה שפרדי מת, הוחזר לחיים והכריח את ארלו לירות בו. השאר מנסים להימלט דרך המדרגות, אולם בסופו של דבר ג'סי מבינה שעד שלא יצליחו לנצח את ג'ייקוב, הוא לעולם לא יאפשר להם לעזוב. לשם כך היא מתחזה לאח ראסל, ומתכוונת להפחיד אותו מהעולם החי. התוכנית עובדת. עם זאת, ג'ייקוב משתמש במארי שקמה לתחייה כדי להרוג את קווין. קווין קם לתחייה מחדש, אך לא מראה שום סימפטום של רוח רפאים רגילה. לאחר מכן מתגלה כי הוא מוחזק ישירות על ידי ג'ייקוב, שמוצא את קווין כסוציופת ולכן הוא מושלם עבורו. עם זאת, מג קמה לתחייה גם היא. עם זאת, היא מוחזקת על ידי ראסל אך היא נמצאת בשליטה. ראסל אומר לקבוצה לעזוב בזמן שהוא מתעמת ומכניע את ג'ייקוב בהצלחה.

ג'סי, אלן וארלו עוזבים את המקום בבטחה, ומגלים שכבר שהיום הוא כבר יום כל הקדושים והשעה היא שעת צהריים. לאחר מכן חוזרים חזרה לבית החולים, שם ג'ייקוב נשבע להימלט, אך ראסל קובע כלאחר יד שהוא יצטרך לעבור אותו קודם לפני שהוא מכבה את האורות.

קישורים חיצוניים
----------------

* "בו", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "בו", באתר AllMovie (באנגלית)
* "בו", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "בו", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  *Boo*, 2006-07-13, נבדק ב-2020-10-23
**צפע אספיס** (שם מדעי: ***Vipera aspis***) הוא מין של נחש ארסי ממשפחת הצפעיים המצוי באירופה, והוא על פי מספר מחקרים הנחש הארסי והקטלני ביותר ביבשת. הוא תואר בידי קארולוס לינאוס ומשמעות שמו "aspis" פירושו: "צפע.

מאפיינים
--------

תחום התפוצה של הנחש הוא במערב אירופה בעיקר סביב איטליה, גרמניה בדרום היער השחור, אנדורה, שווייץ, צרפת, סן מרינו, מערב סלובניה וצפון-מזרח ספרד. דיווחים על נחש זה הגיעו מרוטרדם שבהולנד, אך זה לא תחום המחיה הטבעי שלו כך שאולי הוא שוחרר מהשבי. הנחש מצוי לרוב באזורים חמימים שטופי שמש כמו באתרי סלעים וחורשים ים תיכוניים ולעיתים יימצא ביערות, גדות נחלים ואף על קרחונים. הוא נפוץ יותר סביב גבעות ורמות יותר מאשר במישורים.

אורכו של נחש זה 60–65 סנטימטרים וזכרים גדולים יכולים להגיע לאורך 85 סנטימטרים. צבעו הוא חום-אפרפר מעט זהוב ובעל רצועות כהות. הבטן בהירה יותר מהגב והראש כהה עם פסים סביב העיניים. במראהו הנחש מזכיר מאוד את המין צפע אירופאי, החי סביבו ובעבר נחשב לתת-מין שלו.

נחש זה מכיש יותר אנשים מרוב נחשי אירופה, למעט הצפע האירופי, והוא כנראה קטלני יותר כאשר 4% מההכשות מסתיימות במוות. הוא אחראי ל-90% מהכשות הנחשים בהרי איטליה והוא גם הנחש הקטלני היחיד בהם. עם זאת ארסו חלש ביחס למיני צפעיים אחרים.

הארס גורם לפגיעה כואבת ביותר הגורמת להכחלת האיבר הפגוע ויצירת בצקת, נמק ומוות של רקמות, שיתוק השרירים והאטה של קרישת הדם. לבסוף הקורבן יכול להתעלף או למות כתוצאה מדימומים או מכשל בכליות. ואולם מקרי המוות נדירים עקב פיתוח נוגדן לארס וכן עקב תקריות מעטות.

### תת-מינים

* *Vipera aspis aspis*
* *Vipera aspis atra*
* *Vipera aspis francisciredi*
* *Vipera aspis hugyi*
* *Vipera aspis zinnikeri*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צפע אספיס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  צפע אספיס באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007541442605171
* GND: 4143218-6
* LCCN: sh85143720
* NKC: ph820599

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בעיר בסיירה לאון. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו בו (פירושונים).

**בּוֹ** (**Bo**) היא העיר השנייה בגודלה בסיירה לאון אחרי הבירה פריטאון, והיא המרכז האדמיניסטרטיבי והעיר הגדולה במחוז הדרומי של המדינה (אחד משלושת המחוזות במדינה). העיר שוכנת 249 ק"מ דרומית לבירה פריטאון בדרום המדינה. בו היא המרכז החינוכי, תחבורתי ותרבותי של דרום המדינה. רוב תושביה מדברים בשפת קריו. היא ביתה של 'אוניברסיטת נייאלה', האוניברסיטה השנייה בגודלה אחרי 'מכללת פורה ביי' בפריטאון.

היסטוריה
--------

בו שוכנת על מסילת רכבת ראשית שחיברה בין פריטאון למונרוביה, בירת ליבריה עד שנסגרה בשנת 1974. משנת 1930 ועד קבלת העצמאות בשנת 1961 הייתה בו הבירה של 'מדינת חסות סיירה לאון'.

אקלים
-----

כמו בכל המדינה, מזג אוויר השורר בבו הוא טרופי. העונה הגשומה היא בין החודשים מאי לאוקטובר והעונה היבשה בין נובמבר לאפריל. כמות המשקעים הממוצעת היא 5,080 מ"מ. הטמפרטורה הממוצעת בבו היא בין 21 מעלות צלזיוס ל-31 מעלות.

תחבורה
------

בו מחוברת לפריטאון על ידי כביש סלול (מהמעטים במדינה) ולכפרים באזור (חלק גדול מהם לא סלולים). מסילת הרכבת שעוברת בבו ונבנתה בשנת 1889 נסגרה בשנת 1974. כיום אין שירות רכבות לבו.

נמל התעופה של בו הוא נמל התעופה האזורי היחיד במחוז הדרומי. ממנו יש טיסות יומיות לפריטאון וערים נוספות במדינה. חברות התעופה הפועלות מהנמל תעופה הן: איגל אייר, פראמונט איירליינס (חברת מסוקים) ואייר לאונה שהיא חברת התעופה הגדולה במדינה.

חינוך
-----

בו היא ביתה של אוניברסיטת ניאלה (לה קמפוס בבו וקמפוס בניאלה), האוניברסיטה השנייה בגודלה בסיירה לאון אחרי מכללת פורה ביי בבירה פריטאון. רמת הלימודים באוניברסיטת ניאלה נחשבת גבוהה יחסית לאוניברסיטאות במדינות נחשלות ועל כן היא מושכת אליה סטודנטים רבים לא רק מסיירה לאון אלא גם ממדינות מערב-אפריקה רבות. היא נפתחה בשנת 1964 ומומנה על ידי הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי והציעה תחילה תואר בצרוף מטעם אוניברסיטת אילינוי. כיום ישנם שלושה בתי ספר באוניברסיטה: בית ספר להוראה, רפואה וסוציולוגיה.

מוסדות השכלה נוספים מלבד אוניברסיטת ניאלה הנמצאים בעיר הם המכללה להוראה של בו והמכללה הטכנולוגית קרייסט דה קינג. המכללה הוקמה בשנת 1954 על ידי הכנסייה הקתולית במימון ישיר מהותיקן. המכללה מושכת אליה סטודנטים רבים גם ממדינות שכנות כמו גאנה, גמביה, ניגריה וליבריה.

השפה העיקרית בלימודים האקדמיים בסיירה לאון היא אנגלית.

ספורט
-----

הכדורגל הוא ענף הספורט האהוד ביותר. שני מועדוני כדורגל מקומיים משחקים בליגת העל של סיירה לאון: בו רנג'רס ונפין סטארס. שתי הקבוצות משחקות את משחקי הבית שלהן באצטדיון העירוני, אצטדיון בו. מועדון ספורט נוסף מהעיר, קקואה רנג'רס משחק בליגה השנייה במדינה.

ערים תאומות
-----------

* ארצות הבריתארצות הברית אינגלווד, קליפורניה, ארצות הברית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בו** בוויקישיתוף
* בו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007533433705171
* LCCN: no97001379
* VIAF: 130492341
* WorldCat: lccn-no97001379

 |
**צפע ראסל סיאמי** (שם מדעי: ***Daboia siamensis***) הוא מין של נחש ארסי ממשפחת הצפעיים, שהוא קרובו של צפע הודי ובמשך שנים נחשב לתת-מין שלו, אך הוא הופרד למין עצמאי עקב מספר הבדלים, בייחוד בצבע ובמבנה הרצועות.

מאפיינים
--------

צפע זה מצוי בטבע בדרום-מזרח אסיה (מצוי במיאנמר, קמבודיה, לאוס, תאילנד ובחלק מאיי אינדונזיה), דרום סין (במחוזות גואנגשי וגואנגדונג) ובטאיוואן. ייתכן שמצוי גם בווייטנאם ובסומטרה. הוא דומה מאוד לצפע הודי, אך בעל צבע אפור או אפור-זית ולעיתים כתום, עם רצועות שחורות שמצידיהם ישנם נקודות שחורות שאינם מופיעות אצל צפע הודי. נחש זה מגיע לאורך 1.5 מטר ולעיתים עד 3 מטרים.

לרוב הוא יימצא נח מתחת לעשבים או סלעים ללא פעילות. הוא פעיל בעיקר בלילה, אז הוא מחפש מכרסמים, עופות, צפרדעים וטרף דומה. הארס משמש בעיקר להרוג את טרפו, מה שנגרם בקלות רבה לטרף קטן.

ארס
---

בדומה לקרובו ההודי זהו צפע קטלני בעל ארס שיכול להרוג בקלות, תוך פגיעה בדם, בכליות ויכול לגרום לאלח דם, דימום נמרץ ונזק למוח וללב. ללא הצלה אדם ימות מהר מאוד מהכשה של צפע ראסל, מאחר שהוא מזריק ארס רב בכל הכשה.

בתאילנד חברה בשם "Russell's Viper Antivenin" מייצרת נסיוב נגד ארס בידי הצלב האדום התאילנדי (Thai Red Cross) מנחשי צפע ראסל סיאמים, כדי להציל אנשים שהוכשו מהנחש.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צפע ראסל סיאמי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  צפע ראסל סיאמי באתר הרשימה האדומה של IUCN
**צפע אירופאי** (שם מדעי: ***Vipera berus***) הוא מין נחש ארסי ממשפחת הצפעיים. זהו נחש ארסי החי באירופה ואחד משלושת מיני הנחשים החיים בבריטניה.

נחש זה מצוי בכל מערב אירופה וכן מצפון אסיה ועד מזרח אסיה. הוא מצוי באזורי מחיה שונים, הוא בעל תפוצה רחבה ואינו בסכנת הכחדה.

אורכו של הצפע האירופאי בין 60–90 סנטימטרים ומשקלו בין 180-50 גרם. הוא בעל רצועות כהות עם קשקשים זהובים עד אפורים-כסופים. צפע זה הוא טורף הניזון בצעירותו מעכבישים וחסרי חוליות נוספים, ובהתבגרו - ניזון מצפרדעים, לטאות ונחשים קטנים, וכן מעופות ויונקים קטנים. צפע זה עוזר לאדם לווסת את אוכלוסיית המזיקים, כמו עכברים. הוא איננו אגרסיבי, ויכיש רק כאמצעי הגנה. עקב החפיפה הגבוהה עם האדם ישנם הרבה מקרי הכשה שלו מדי שנה. ואולם, ארסו חלש יותר משל רוב הצפעים, ועד עתה דווח רק על מספר מועט מאוד של מקרי מוות כתוצאה מהכשתו.

### תת-מינים

* *V. b. berus*
* *V. b. bosniensis*
* *V. b. sachalinensis*

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צפע אירופאי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007541442405171
* GND: 4140369-1

 |




1. ↑  צפע אירופאי באתר הרשימה האדומה של IUCN
**זמזומית המדבר** (שם מדעי: *Bellevalia desertorum*) היא צמח ממשפחת האספרגאים. הזמזומית היא גאופיט ממשפחת האספרגיים (במיון ישן: ממשפחת השושניים).

מקור השם
--------

מקור שמה של זמזומית המדבר הוא מקול הזמזום שנוצר כאשר ממוללים את תפרחתה וממקום גידולה במדבר. הזמזומית נקראת גם "פעמוני גשם", בשל תצורת עליה המזכירה פעמון, ובשל פריחתה בעונת החורף, עת יורדים הגשמים[דרוש מקור]. שמו המדעי קרוי על שם הבוטנאי הצרפתי בן המאה ה-17.

מאפיינים
--------

זמזומית המדבר היא צמח בעל בצל, פקעת או קנה שורש מעובה. פרחי הצמח קטנים, צינוריים, צפופים ובשרניים, וצבעם כחול או ורוד. לפרח צינור בעל עלים מאוחים, ובקצהו שש אונות מפורדות, שאורכן מגיע לכרבע מאורך הצינור, ובבסיס כול אונה אבקן. עוקצי הפרחים קצרים מאוד, והם אינם מתארכים רבות במהלך הפריחה. גבעול הפריחה קצר ומגיע לאורך של 5–10 ס"מ. 
עלי זמזומית המדבר שטוחים, פרושים על הקרקע, לעיתים בצורה מפותלת, ועל פניהם שקעים לבנים. זמזומית המדבר פורחת בחודשי החורף, מדצמבר עד מארס.

תפוצה
-----

זמזומית המדבר גדלה בערבה, בנגב ובמדבר יהודה. אפשר למצוא אותה במקומות רבים במדבר, באזורים שבהם יש פחות מ-150 מ"מ גשם לשנה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זמזומית המדבר** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TPL
* EOL
* GBIF
* IPNI
* צמחיית ישראל ברשת
* צמח השדה
* Tropicos
 |

הערות שוליים
------------

1. 1 2  עזי פליטמן, קלרה חן, אבינעם דנין ואבישי שמידע, **צמחי ישראל בתמונות**, מסדה, 1983, עמ' 230
2. ↑  Sara Gold, Avraham Plotnitzky, Professor Amram Eshel, זמזומית המדבר, באתר www.wildflowers.co.il
3. ↑  "זמזומית המדבר – פורחת במדבר ובספר (ינואר 2017) - כלנית". *כלנית*. נבדק ב-2017-06-07.
**המכללה האקדמית לחברה ואמנויות (כיום: בית הספר לחברה ואמנויות)** בנתניה היא מכללה אקדמית המקיימת לימודים לתואר ראשון במדעי ההתנהגות, לתואר שני בטיפול באמנות בהתמחויות: אמנות חזותית, תנועה ומחול ופסיכודרמה, וכן לתואר המקדם שינוי חברתי באמצעות כלים מעולם האמנויות.

המכללה החליפה בישראל את שלוחת אוניברסיטת לסלי בקיימברידג', ארצות הברית, שפעלה בישראל במשך כ-33 שנה והפסיקה את פעילותה בארץ במסגרת שינוי מעמדן של השלוחות של האוניברסיטאות הזרות בישראל.

קמפוס המכללה נחנך בשנת 2012 והוא ממוקם בקרבת תחנת הרכבת נתניה, ומתפרש על פני 3,000 מ"ר.

נשיאת המכללה היא פרופ' עמיה ליבליך. מנכ"לית המכללה היא דליה בן שושן, יו"ר הוועד המנהל הוא מר יהודה גוהר, ד"ר ליאת שמרי-זאבי היא ראש התוכנית לתואר שני בטיפול באמנות חזותית, פרופ' ויויאן מרקוב-שפייזר היא ראש התוכנית לתואר שני בטיפול באמצעות תנועה, פרופ' אריאלה פרידמן היא ראש התוכנית לתואר ראשון במדעי ההתנהגות, מר חנן שניר הוא ראש התוכנית לתואר שני בפסיכודרמה ופרופ' מרים גולן היא ראש התוכנית לתואר שני בחברה ואמנויות.

בינואר 2015 אישרה המועצה להשכלה גבוהה להכיר זמנית במכללה כמוסד להשכלה גבוהה עד יולי 2016, החלטה שאושרה על ידי הממשלה במאי 2015.

ב-2019, קיבלה המכללה האקדמית לחברה ואמנויות אישור מן המועצה להשכלה גבוהה לאיחוד אקדמי עם הקריה האקדמית אונו, וכיום נקרא: "בית הספר לחברה ואמנויות - אונו". לאחר האיחוד, התארים שנלמדו במכללה, ילמדו מעתה במסגרת הקריה האקדמית אונו והקמפוסים השייכים לה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המכללה האקדמית לחברה ואמנויות** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של המכללה האקדמית לחברה ואמנויות

הערות שוליים
------------

1. ↑  החלטת הממשלה, באתר משרד ראש הממשלה
2. ↑
נחש על העצים בפארק לאומי בתאילנד.
**צפע רמה ווגלרי** (שם מדעי: ***Tropidolaemus wagleri***) הוא מין של נחש צפע מתת-משפחת צפעוני הגומה, החי ביערות של דרום-מזרח אסיה מדרום וייטנאם ודרום תאילנד עד לסינגפור ולכמה מאיי מלזיה ואינדונזיה כמו סומטרה, באנגקה, איי מנטאוואי ואיי קיאו. הנחש ידוע גם בשם העממי: "גומצן המקדש", עקב שכיחותו הגדולה במקדש הנחשים (Temple of the Azure Cloud) שבפננג, מלזיה.

מאפיינים
--------

בעבר נחש זה השתייך לסוג גומצן אסייתי, אך הוא הועבר לסוג צפע הרמה (*Tropidolaemus*). משמעות שם המין: "T. wagleri", היא על שם ההרפטולוג הגרמני יוהאן גאורג ווגלר.

אצל נחש זה ישנה דו-צורתיות זוויגית, בה הנקבות גדולות מהזכרים ומגיעות לאורך של 1 מטר, בעוד הזכרים נפוצים יותר באורך 75 סנטימטרים. הם בעלי דפוס פסים שחורים ורצועות צהובות עליהם, כשהפרטים הצעירים מוסווים יותר וצבעם ירוק המתמזג עם העלים. הם מטפסים מוצלחים ונכרכים בקלות על הענפים ביער הגשם, כשהזנב מתפתל כדי להיכרך על הענפים.

נחש זה הוא קרובם של נחשי העכסן והגומצן מאמריקה הדרומית וכמותם הוא בעל חיישנים רגישים לצד עיניו לחום גוף של בעלי חיים עם רגישות של 0.003 מעלות צלזיוס. הנחש פעיל בלילה ואז מתמקם על מקום קבוע על העץ ואורב לטרף. הטרף מורכב מעכברים, עופות קטנים, זוחלים אחרים ועוד והוא מתקיף אותו במהירות אדירה מהענף.

הארס של נחש זה יכול לפגוע ואף להרוג אנשים, עם מעל ארבעה סוגי פפטידים הגורמים בעיקר לפגיעה במערכת העצבים והשרירים וכן חוסמים את מערכת הנשימה תוך דקות ספורות וכן גורמים לסתימה של נימי דם. עם זאת ההיתקלות בנחש נדירה מאוד ולא ידוע על הרבה מוכשים.

מספר חברות תרופות מייצרות מהארס של נחש זה משחות עור המשווקות כמסירות קמטים, על אף שאין הוכחה מדעית לכך.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צפע רמה ווגלרי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  צפע רמה ווגלרי באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  Wagler's palm pit viper, Species of Thailand - Thai National Parks
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**בארי טאף** הוא כלכלן ישראלי, ששימש כיועץ בכיר לנגיד בנק ישראל וכחבר בוועדה המוניטרית.

ביוגרפיה
--------

נולד בארצות הברית. עלה לישראל בשנת 1975. בעל תואר שני בהצטיינות במנהל עסקים מהאוניברסיטה העברית.

החל את דרכו בבנק ישראל ב-1980 במחלקת המחקר. שימש כמנהל מחלקת המט"ח בשנים 2002–2008.

טאף ניהל את חטיבת השווקים בבנק ישראל בשנים 2008–2011. במסגרת תפקיד זה היה אחראי, בין היתר, לניהול יתרות המט"ח של הבנק.

בשנת 2011 מונה ליועץ בכיר לנגיד לענייני מדיניות מוניטרית ולחבר בוועדה המוניטרית של בנק ישראל.

במסגרת עיסוקיו בבנק ישראל הוא שימש גם כדירקטור בבורסה לניירות ערך וכחבר המועצה הלאומית לתשלומים ולסליקה. משמש כיועץ מומחה בקרן המטבע הבינלאומית משנת 1994, במקביל לעבודתו בבנק ישראל.

בשנת 2013 פרש מבנק ישראל, לאחר שעבד בו כ-30 שנה.

טאף מתגורר בירושלים נשוי ואב לארבעה.

קישורים חיצוניים
----------------

* שי ניב, סטלה קורין-ליבר ועמירם ברקת, ‏היועצים הכלכליים שלוחשים על אוזנו של משה כחלון, באתר גלובס, 15 בינואר 2015
* אתר למנויים בלבד נעם בוקסבאום, השינוי קורה, הבנקים עוד לא מבינים אותו, באתר TheMarker‏, 7 באוגוסט 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑  בארי טאף, "רוכש המט"ח" של פישר, פורש מבנק ישראל, באתר גלובס, 8 במאי 2013

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"בארי טאף"**.
**כריש מקרין** (שם מדעי: *Heterodontus francisci*) הוא מין של דגי סחוס מקבוצת דמויי כריש ומסדרת ההטרודונטאים. הוא מצוי רק באוקיינוס השקט ממערב לחופי קליפורניה ובמפרץ קליפורניה.

זהו כריש קטן מאוד שמגיע לאורך 1.2 מ' בלבד. גופו עגלגל והסנפירים שטוחים ורחבים, מותאמים לחיים על קרקעית הים. הכריש אינו שוחה הרבה והא בעל ראש גדול ומערכת שיניים חזקות העוזרות לו לפצח יצורי ים קשים. העיניים קטנות ובעלות "גבות" קרניות בולטות. הכרישים הבוגרים אפורים עם ורדרדים עם נקודות שחורות על הגוף. הצעירים בעלי פסים צהובים-חומים ומעט מנומרים.

דגים אלה נחים בין הסלעים ואצות הים ומחפשים טרף המבוסס על צדפות וחלזונות ימיים וגם על קיפודי ים וסרטנים. השיניים החזקות עוזרות לכריש לרסק את שריונות הטרף האיטי שלו. בנוסף הוא יצוד רכיכות שונות כמו תמנונים, תולעים, כמה קווצי עור ודגים קטנים יותר.

הכריש עצמו נטרף על ידי דגים גדולים, פיל ים צפוני, כרישי מלאך ועיטמים. הכריש מעוטר בקוצים על ראשו וסנפיריו להגנה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כריש מקרין** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* FB
* ADW
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  כריש מקרין באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007565414805171

 |
**צפנת בת פניאל** היא דמות המופיעה באחת מאגדות החורבן. אגדות אלו מתארות את הנעשה בירושלים במהלך חורבן בית שני, שהתרחש בתשעה באב.

האגדה
-----

האגדה על צפנת בת פניאל מופיעה במסכת גיטין, מסופרת על ידי ריש לקיש.

האגדה מספרת על צפנת בת פניאל, בתו של הכוהן הגדול, שהייתה יפה מאוד. היא נקראה צפנת כיוון שהכול היו צופים ביופייה. יש אומרים שהייתה כל כך יפה שכל מי שהסתכל עליה לא ידע את נפשו, ואור נוגה בא עליהם, כאילו כוכב מעלה ירד משמים ארצה. בגרסה אחרת של הסיפור, לא הייתה בעולם אשה יפת-תואר מצפנת."עיניה היו כגחלים; וכי הסתכלה באדם, שרפה אותו חי ויהוּמם."

במהלך החורבן נשבתה על ידי גיבור רומי, והוא "נתעלל בה כל הלילה". אולם בבוקר החליט כי אם היא תמשיך להישאר בבעלותו, הוא ישתגע מרוב יופייה והיא תמשול בו. על כן הלביש אותה שבעה חלוקים והוציא אותה לשוק למכור אותה כשפחה. בא אדם מכוער מאוד, אדם "קל שבקלים וריק שבריקים", ודרש לראות את יופייה לפני קנייתה. לאחר חילופי דברים הסכים המוכר להראות את גופה. כל פעם מורידים לה שכבה והקונה דורש לראות עוד. כשהגיעה לשכבה השביעית היא קרעה מעצמה את הבגד וצעקה צעקה גדולה "ריבונו של עולם, אם עלינו לא חסת, על קדושת שמך הגיבור למה לא תחוס?".

לפי גרסה אחרת של הסיפור, כשקרעה צפנת את החלוק השביעי, הקונה כל כך נבהל מיופייה, והנערה אמרה: "הוי, שוטה! קנה אותי בכסף מלא, אין כמותי נאה בבנות-עמי ובת-כוהנים אני; יבוא בעל-הדין ויתבע את עלבוני"; על נערה זו ניבּא הושע ואמר: פן אפשיטנה ערומה והצגתיה כיום-היוָלדה!

לקח ומוסר השכל
--------------

בקריאה פשוטה מתאר הסיפור, כחלק מאגדות החורבן, את ההתאכזרות של הכובשים במהלך החורבן.

במסכת גיטין, משווה ריש לקיש את הסיפור לקינתו של ירמיהו "בת עמי חגרי שק והתפלשי באפר אבל יחיד עשי לך מספד תמרורים כי פתאום יבא השודד עלינו" ריש לקיש מדגיש שלא נאמר שהשודד יבוא "עלייך", כלומר על בת ציון, כי אם "עלינו". מילה זו מחדדת את הרלוונטיות של התוכחה, ורומזת שכל אחד יכול להיפגע.

חז"ל אמרו[דרושה הבהרה] כי צעקתה של צפנת היא תפילה של בת ישראל שלא חוזרת ריקם.

קישורים חיצוניים
----------------

* מסיפורי החורבן באתר benyehuda.org

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד בבלי, מסכת גיטין, דף נ"ח, עמוד א'
2. ↑  ספר ירמיהו, פרק ו', פסוק כ"ו
3. ↑  מסיפורי החורבן באתר benyehuda.org
4. ↑  הרבנית ימימה מזרחי, כמים לבך, שיעורים לתשעה באב
**כרישון סרה** (שם מדעי: *Hemipristis serra*) הוא מין נכחד של דג סחוס מסדרת הכרישאים, אשר התקיים במשך המיוקן לאורך חופי אמריקה הצפונית. הוא תואר למדע ב-1843 בידי החוקר האמריקאי לואי אגאסי, על סמך ממצאי מאובנים של שיניים שהתגלו ב"תצורות גאטון" (אנ') שבפנמה שלחופי האוקיינוס האטלנטי. מאובנים נוספים שלו התגלו בדרום פלורידה.

מאפיינים
--------

כרישון זה הוא קרובו לסוג (שכיום נחשב למונוטיפי) של כרישון פלג-שן מהמשפחה כרישי סמור, אשר חי כיום במימי האזור האינדו-פסיפי ומגיע לאורך 2.4 מטרים. ואולם קרובו הנכחד הגיע לפי הערכות שיניו לאורך כללי של 6 עד 7 מטרים, דומה לזה של עמלץ לבן וייתכן שהיה גדול עוד יותר, אך מאחר ששלדו הסחוסי אינו התאבן המידע על כך חסר.

ככל הנראה עקב גודלו היה טורף-על שניזון מיונקים ימיים כמו תחשי הנהרות. ממצאי נשיכות שלו התגלו על פרט של מטקסיתריום, כנראה הובילו למותו. עם זאת הוא עצמו כנראה נטרף לעיתים בידי המגלודון, גדול הכרישים מעולם והצעירים שלו נטרפו בידי פטישן גדול. שני המינים התגלו לצידו בב"תצורות גאטון" (אנ') בפנמה.

מאובני שיניים אלה לעיתים קרובות נאספים לאוספים מועדפים בידי אספנים, לאורך חופי דרום פלורידה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כרישון סרה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ADW
* ITIS
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  Miocene, Volume 2, Part 1 Miocene, Maryland Geological Survey. Johns Hopkins Press, 1904
2. ↑  Pimiento, Catalina; Cantalapiedra, Juan L.; Shimada, Kenshu; Field, Daniel J.; Smaers, Jeroen B. (2019). "Evolutionary pathways toward gigantism in sharks and rays". Evolution. 73 (3): 588–599. doi:10.1111/evo.13680. ISSN 1558-5646. PMID 30675721. S2CID 59224442.
3. ↑  Pimiento, Catalina; Ehret, Dana J.; MacFadden, Bruce J.; Hubbell, Gordon (2010). "Ancient Nursery Area for the Extinct Giant Shark Megalodon from the Miocene of Panama". PLOS ONE. 5 (5): e10552. Bibcode:2010PLoSO...510552P. doi:10.1371/journal.pone.0010552. PMC 2866656. PMID 20479893
**צפע הרמה** (שם מדעי: ***Tropidolaemus***) הוא סוג של נחשים ארסיים מתת-משפחת צפעוני הגומה שבמשפחת הצפעיים. נחשים אלה חיים בדרום הודו ודרום-מזרח אסיה לאורך האזור הטרופי.

הסוג כולל כיום 5 מינים, כששניים מהם הועברו מהסוג הקרוב גומצן ולא מוכרים בו תת-מינים ידועים.

מינים אלה קטנים יחסית לצפעים (עד קרוב למטר באורך המרבי) והם מותאמים לחיים בין העצים ביערות הגשם. הם איטיים ומגושמים, אך התנפלו במהירות אם טרף מתאים יעבור מתחתיהם. הטרף יכול לכלול מכרסמים, עופות, לטאות, צפרדעים וטרף נוסף. הם הורגים את הטרף בעזרת ניבים גדולות מלאות ארס החודר למחזור הדם וגורם לפגיעה במערכת העצבים והשרירים ושיתוק. ממספר מינים הצליחו להכין תרופות המבוססות על הארס.

מינים אלה משריצים צאצאים חיים, לרוב בין 12 ל-15 צאצאים באורך של 15 סנטימטרים בממוצע. הם ארסיים כבר מהשרצתם.

מינים
-----

* *Tropidolaemus huttoni*
* *Tropidolaemus laticinctus*
* *Tropidolaemus philippensis*
* *Tropidolaemus subannulatus*
* צפע רמה ווגלרי (*Tropidolaemus wagleri*)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צפע הרמה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |
**גלינה אלכסייבנה קולקובה** (ברוסית: **Галина Алексе́евна Кулакова**; ‏נולדה ב-29 באפריל 1942) היא ספורטאית סובייטית בעבר, בענף סקי למרחקים (קרוס קאנטרי). היא אלופה אולימפית, בעלת 8 מדליות, מהן 4 זהב, מהן 3 מדליות זהב באולימפיאדת סאפורו (1972) ואלופת עולם בעלת 10 מדליות, מהן 5 זהב.

קולקובה זכתה 39 פעמים בתואר אלופת ברית המועצות בתחרויות אישיות ומרוצי שליחים.

ביוגרפיה
--------

קולקובה נולדה בכפר באודמורטיה למשפחת ברוכת ילדים (2 אחים ו-7 אחיות). אביה נהרג במלחמת העולם השנייה. מגיל קטן היא החלה לעבוד ברפת. בשנת 1962 היא סיימה בית הספר למורים ואחר כך בית ספר למורי ספורט. בתקופה זו היא החלה להתאמן בסקי. בשנת 1967 היא נכללה בנבחרת ברית המועצות.

באולימפיאדת גרנובל (1968) זכתה קולקובה בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף, בתחרות ל-5 ק"מ. לאחר שהובילה ברוב שלבי התחרות, היא נפלה ב-500 מטר לפני הסיום. ומדליית ארד, בתחרות שליחות ומקום שישי בתחרות ל-10 ק"מ.

### אלופת עולם

בשנת 1970 עברה קולקובה במהלך תחרויות ארציות, ניתוח קשה. לאחר הניתוח חזרה להתאמן ובאליפות העולם שנערכה בהרי הטטרה שבצ'כוסלובקיה (באותה העת) זכתה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 ארד.

### אולימפיאדת השיא

באולימפיאדת סאפורו (1972) זכתה קולקובה ב-3 מדליות זהב, בכל שלושת מדליות זהב האפשריות והייתה לספורטאית המצטיינת במשחקים.

באליפות העולם שנערכה בפאלון שבשוודיה בשנת 1974 זכתה קולקובה ב-3 מדליות זהב.

באולימפיאדת אינסברוק (1976) זכתה קולקובה ב-2 מדליות, זהב וארד. בתחרות ל-5 ק"מ היא סיימה במקום השלישי, אך התברר שהיא לקחה ספריי נגד נזלת, המכיל אפדרין האסור בשימוש וכתוצאה מכך היא נפסלה. למרות הפסילה היא קיבלה אישור להשתתף בהמשך התחרויות. היא זכתה במדליית זהב בתחרות שליחות ובמדליית ארד בתחרות ל-10 ק"מ.

באליפות העולם שנערכה בלאהטי שבפינלנד בשנת 1978 זכתה קולקובה במדליית ארד בתחרות שליחות 4x5 ק"מ ופעמיים במקום רביעי בתחרות ל-5 ק"מ ובתחרות ל-10 ק"מ. 

באולימפיאדת לייק פלאסיד (1980) בהיותה בת 38 זכתה קולקובה במדליית כסף בתחרות שליחות 4x5 ק"מ. נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי בתחרות ל-10 ק"מ ובמקום שישי בתחרות ל-5 ק"מ.

באליפות העולם שנערכה באוסלו שבנורווגיה בשנת 1982 סיימה קולקובה במקום חמישי בתחרות ל-20 ק"מ, במקום 10 בתחרות ל-10 ק"מ ובמקום 13 בתחרות ל-5 ק"מ. לאחר התחרות היא פרשה מספורט תחרותי וחזרה לכפר בו נולדה. 

כיום, היא מתגוררת באחד מכפרי האזור ומנהלת מוזיאון סקי, הקרוי על שמה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גלינה קולקובה** בוויקישיתוף

* גלינה קולקובה, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי
* גלינה קולקובה, באתר olympedia.org
* גלינה קולקובה באתר הפדרציה הבינלאומית לסקי *Fis-Ski* (באנגלית)
* גלינה קולקובה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
**כריש סיגר** המכונה גם **כְּרִישְׁאוֹר** (שם מדעי: *Isistius brasiliensis*) הוא מין של דג סחוס קטן ממשפחת כרישי עפיפון (Dalatiidae) שבסדרת הקוצנאים. הוא מצוי באוקיינוסים הפתוחים הרחק מהיבשה ונודד ברחבי האוקיינוסים בחיפוש אחרי מזון.

אורך כריש זה עד 42 ס"מ בזכרים ועד 56 ס"מ בנקבות הגדולות יותר. הוא בעל מבנה דק ומוארך, המזכיר סיגריה ונתן לכריש את שמו. הראש עגלגל בעל עיניים גדולות ובעיקר בעל לסתות גדולות עם 32 שיניים ארוכות וחדות הפעורות לרווחה. הכריש בעל זימים קטנים והוא יכול לעצור את שחייתו.

הכריש חי בים הפתוח בכל האוקיינוסים הטרופיים והסובטרופיים אך בעיקר הרחק מהחופים. הוא מגיע צפונה עד אלסקה ודרומה עד ניו זילנד.

מין זה הוא ניזון מדיונונים, שטרגליים ודגי תהומות שונים החיים במצולות אותם (וחלקם דומים לו בגודלם) הוא תופס באמצעות יניקה מהירה של המים סביבו. בנוסף הוא ניזון מבשר של יצורי ים שונים, על ידי נשיכה של בשרם וחיתוך האזור על ידי הסתובבות ושיסוע של הבשר. התנהגות טפילית זו מבוצעת על שוכני ים רבים: לווייתנים שונים (בעיקר לווייתני מקור החיים בעומקים וגם דולפינים, ראשתננים ולווייתני מזיפות), טורפים ימיים (אריות ים, פילי ים וכלבי ים נמריים), תחש המשכן, דמויי-כריש, בטאים, כימראים, דגי גרם שונים.

חלק מהמינים הפונדקאים (בעיקר דגי גרם וכרישים) מתים מהזיהומים של הפציעות שעומקם עד 7 ס"מ. אחרים - בעיקר הלווייתנים שוכני המצולות והענקיים, חסרי רגישות ייחודית ולרבים מהם מאות צלקות על עורם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כריש סיגר** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* FB
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  כריש סיגר באתר הרשימה האדומה של IUCN

נשיכות מכריש הסיגר על דג מהמין Brama brama שבמשפחת הברמיים.
תמונה המראה גרף של היחס בין פיקסלים לאינץ' אחד.
**צפיפות** **פיקסלים** הוא מושג המתקשר לאיכות תמונה במסכים, הוא מבטא כמה פיקסלים נמצאים לאינץ' או סנטימטר.

יחידותיה של צפיפות הפיסקלים היא (Pixle Per Inch) **PPI** כלומר כמות פיקסלים לאינץ', או (Pixle Per CentiMeter) **PPCM** כלומר כמות פיקסלים לסנטימטר.

הגדרה
-----

צפיפות פיקסלים הוא יחידה שמבטא את זה ששכל שיש יותר ממנו (כלומר המספר גבוה יותר) - בהכרח התמונה חדה יותר לכל גודלי המסכים, זאת בניגוד לרזולוציה (כלומר מספר הפיקסלים במסך) שלא מעיד זאת לכל גודלי המסכים, אלא רק לאותו גודל של מסך.

רזולוציה זו כמות הפיסלים שיש במסך, ומסכים משתנים בגודלם בין מכשירים, כלומר מסך גדול עם רזולוציה גבוהה יותר לא בהכרח יותר חד ממסך קטן יותר עם רזולוציה נמוכה יותר, שכן יכול להיות שבעוד שהרזולוציה גבוהה יותר לפי יחס מסוים, המסך גדול הרבה יותר מאותו יחס, וזה פרט שיכול לגרום לאיכות התמונה להיות פחות חדה. היות שיש נתון קבוע (פיקסל) ונתון משתנה (המסך) - אין רזולוציה גבוהה יותר יכולה להגיד איזה מסך חד יותר.

עם זאת, צפיפות פיקסלים היא כמה פיקסלים יש באינץ' / סנטימטר, דבר שלא משתנה ולכן אם צפיפות פיקסלים במכשיר אחד גבוהה מצפיפות פיקסלים במכשיר אחר - בהכרח האיכות של התמונה בו יותר טובה, שכן המסך פה אינו פריט נצרך. היות שיש שני נתונים קבועים (פיקסל ואינץ' / סנטימטר) - בהכרח צפיפות פיקסלים גבוהה יותר יכולה לומר איזה מסך חד יותר.

הערות שוליים
------------

1. ↑  What is Pixel Density of a Device, ScientiaMobile
2. ↑  MATERIAL DESIGN, Pixel density
מורגן דגם F4
**מורגן סדרת F תלת אופן** (אנגלית: F-Series three-wheelers) היא מכונית תלת אופן, ספורט, קבריולה אשר יוצרה על ידי חברת "Morgan Motor Company" הבריטית בין השנים 1933–1952. המנוע נלקח (ברישיון) מחברת פורד, דגם "Ford Model Y".

דגמי מורגן סדרת F תלת אופן היו הדגמים הראשונים של חברת Morgan Motor Company שבהם הורכב מנוע 4 צילינדרים.

חברת Morgan Motor Company התחילה לייצר דגמי תלת אופן בשנת 1911.

דגמי מורגן סדרת F תלת אופן
--------------------------

* דגם F2
* דגם F4
* דגם F Super

תצורות דגמי מורגן סדרת F תלת אופן
---------------------------------

* 4 מושבים
* 2 מושבים - בדגם F2 (החל משנת 1935)

יצרנית הרכב מורגן מוטור
-----------------------

מורגן מוטור היא חברה בריטית בבעלות משפחתי, אשר נוסדה בשנת 1910 על ידי הנרי פרדריק סטנלי מורגן. מקום מושבה של החברה ב- Malvern, אשר במחוז ווסטרשייר באזור מערב המידלנדס אחת מתשעה אזורי אנגליה. 

החברה מעסיקה 177 עובדים. כל המכוניות מיוצרות בעבודת יד.

תמונות
------

* מורגן סופר F, שנת 1947 מורגן סופר F, שנת 1947
* מורגן דגם F4 מורגן דגם F4
* מורגן דגם F4 מורגן דגם F4

ראו גם
------

* תלת אופן
* מורגן 3-וילר
* מורגן Aero-Sports
* מורגן פלוס 8
* מורגן Aero 8
* מורגן פלוס 4
* מורגן פלוס 4 פלוס

לקריאה נוספת
------------

* מורגן סדרת F תלת אופן  (F Types - Morgan History Info)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מורגן סדרת F תלת אופן** בוויקישיתוף
**כריש שן-חנית** (שם מדעי: *Glyphis glyphis*) הוא מין של כריש השוכן במים מתוקים ומים מליחים בצפון אוסטרליה ובגינאה החדשה ולעיתים גם נודד לימים הקרובים לנהרות. הכריש התגלה ב-1839 ומצוי כיום בסכנת הכחדה.

תיאור
-----

כריש זה מגיע לאורך של 2.6 מטרים והוא בעל קשקשים אפורים כהים ובטן לבנה. הסנפירים בשרניים עם סנפיר גבי גבוה וסנפיר שת נמוך. העיניים קטנות והחוטם מוארך ומעוגל ובעל נחיריים פחוסות ובעלות קפלי עור בולטים. שיני הכריש העליונות משוננות בדומה לכרישים אחרים כשהשיניים התחתונות חדות וארוכות, דומות בצורתם לחנית ומיועדות לתפיסת מזון. הנקבה ממליטה 6 עד 7 צאצאים חיים.

לרוב הכריש חי במי שפכי נהרות או מנגרובים על קרקעית חולית או בוצית ובאזורי גאות חזקה. הבוגרים חיים גם במים מלוחים בחופי אוסטרליה וגינאה החדשה. הם ניזונים בעיקר מדגי גרם ומחסילונים שהם תופסים בשיניהם.

הוא מצוי כיום בסכנת הכחדה עקב אוכלוסייתו הקטנה והפגיעה בבית גידולו.

* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כריש שן-חנית** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* FB
* ADW
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  כריש שן-חנית באתר הרשימה האדומה של IUCN
ד"ר צפירה עוגן
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.  
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
**צפירה קטינסקי-עוגן** (לעיתים: **צפירה ברוך**) (כ"א באלול תרע"ט, 16 בספטמבר 1919 – ט"ו בניסן תשע"א, 19 באפריל 2011) הייתה מוזיקולוגית, ד"ר לספרות עברית, סופרת ומחנכת ישראלית.

ביוגרפיה
--------

נולדה בתל אביב, בתם הצעירה של ברוך קטינסקי וגוטה לבית שרתוק. למדה בגימנסיה הרצליה ובבית המדרש למורים. בשנות ה-30 הייתה קשרית ב"הגנה" ופעילה בש"י. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה התגייסה לצבא הבריטי, ובמשך ארבע שנים הייתה סרג'נט מייג'ור (רס"רית) בחיל העזר לנשים במצרים.

השתלמה במוזיקה בקולג' המלכותי למוזיקה בלונדון. במשך שנים רבות הייתה מחנכת ומורה למוזיקה בתל אביב. רוב חייה התגוררה בבניין המשפחתי שבנה אביה ברחוב שינקין בתל אביב.

מאז שנות ה-50 פרסמה בשבועוני הילדים סיפורים קצרים ורשימות על מוזיקה. כמו כן פרסמה מספר ספרים בתחום תולדות המוזיקה וסיפורי ילדים.

הייתה נשואה ליהושע בלום, וכעבור זמן התגרשו. חלק מספריה יצאו תחת השם צפירה ברוך. מנישואיה הראשונים נולדה בתה נעמי קורדובה. ב-1965 נישאה למשורר יצחק עוגן, שהתאלמן ב-1964 מאשתו הראשונה, השופטת לאה עוגן.

בסוף שנות ה-50 התגייסה לצה"ל בדרגת רב-סרן, והקימה יחידה שהעניקה השכלת יסוד לחיילים שלא סיימו בית ספר יסודי. במלחמת יום הכיפורים, בהיותה כבת 54, שבה והתגייסה ושימשה כקצינת קשר עם משפחות הנעדרים.

בשנת 1996, בגיל 77, הגישה את הדוקטורט שלה בספרות באוניברסיטת בר-אילן על שירת החשק העברית בספרד.

בשנת 2003 יצרה אחייניתה, פרופ' יעל קציר, את הסרט התיעודי המשפחתי "שבעה על אמא", שבו הייתה צפירה עוגן אחת הדמויות המרכזיות. בשנת 2009 יצרה קציר את הסרט "צפירה מלכת שיינקין", על צפירה עוגן.

נפטרה בשנת 2011, בגיל 91. נקברה לצד בעלה, יצחק עוגן, בשדרת הסופרים בבית העלמין קריית שאול.

ספריה
-----

* **הנדל: אזרח העולם**, תל אביב: מ. ניומן, תשי"ד 1954
* **הגדה של מוזיקה**, ירושלים: שוקן, תשי"ח 1957
* **הסוד של רחל ואלי, ועוד סיפורים**, תל אביב: רשפים, תשמ"א 1981
* **צלילי הקסם, ועוד סיפורים**, תל אביב: רשפים, תשמ"ז 1987
* **רישומי ענק היונה: מאת אבן חזם - בשירת-החשק העברית בספרד**, תל אביב, תשל"ז
* **תשתיות מן המקרא ומשירת החשק הערבית בשירת החשק העברית בספרד**, אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן, תשנ"ו 1996

קישורים חיצוניים
----------------

* צפירה עוגן, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה"
* אורי דרומי, אחרי מות: ד"ר צפירה עוגן, סופרת ומחנכת, 1919–2011, באתר הארץ, 22 ביולי 2011

הערות שוליים
------------

1. ↑  צפירה עוגן באתר חברה קדישא ת"א–יפו.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007306818805171
* GND: 1219946710
* ISNI: 0000 0000 6694 1242
* LCCN: n88232250
* VIAF: 23704256
* WorldCat: lccn-n88232250

 |
שלט האצולה של מרינו מורוזיני.
קיברו של מארינו מורוזיני.
**מארינו מורוזיני** (באיטלקית: **Marino Morosini**;‏ 1181 - 1 בינואר 1253) היה הדוכס ה-44 של ונציה. מורוזיני כיהן כדוג'ה משנת 1249 ועד פטירתו.

חייו
----

מארינו היה אחד מארבעה מבני משפחת מורוזיני אשר כיהן כדוג'ה. (האחרים היו דומניקו מורוזיני, מיקלה מורוזיני ופרנצ'סקו מורוזיני). ארבע מבנות המשפחה, במהלך השנים, היו נשואות לדוג'ים, ונשאו את התואר דוגארסה (**dogaressa**): טמאסימה מורוזיני הייתה רעייתו של פייטרו גראדניגו, פרנצ'סקה מורוזיני נישאה לאנדראה דאנדולו, דיאה מורוזיני נישאה לניקולו טרון ומוריזינה מורוזיני נישאה למארינו גרימאני.

מארינו נבחר לתפקיד הדוג'ה בהיותו בן 68, עת כהן כפרוקוראטור של בזיליקת סן מרקו. קודם להיותו הפרוקראטור, כיהן כדוכס הרקליון שבכרתים, שהייתה בשליטה ונציאנית.

למארינו ולרעייתו לא היו ילדים.

ארבע שנות כהונתו היו שנות שלום, ואף שבאותה עת התחולל מסע הצלב השביעי בו יצא לואי התשיעי, מלך צרפת, ותקף את מצרים, בשל קישרי המסחר בין ונציה ומצרים החליט מורוזיני לא להשתתף במסע הצלב.

מורוזיני שיפר את הקשרים בין ונציה והוותיקן בכך שאיפשר את הקמת בית משפט אינקוויזייטורי בעיר (אולם על פי ההסכם עם האפיפיור היה זה הדוג'ה ולא האפיפיור שמינה את השופטים).

מארינו מורוזיני נפטר ב-1 בינואר 1253 ונקבר בבזיליקת סן מרקו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מארינו מורוזיני** בוויקישיתוף
* מארינו מורוזיני, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1013366352
* ISNI: 0000 0001 2261 9312
* SUDOC: 152233083
* VIAF: 172462968
* WorldCat: viaf-172462968

 |
**גלינה ולנטינובנה צ'יסטיאקובה** (ברוסית: **Галина Валентиновна Чистякова**; נולדה ב-26 ביולי 1962) היא אתלטית סובייטית בעבר, שיאנית העולם הנוכחית (2019)- 7.52 מטר, זוכת מדליית ארד אולימפית (סיאול 1988), סגנית אלופת אירופה (שטוטגרט 1986) ואלופת העולם באולם (בודפשט 1989) בקפיצה לרוחק נוסף לכך היא החזיקה בשיא העולם בקפיצה משולשת (14.52 מטר) כשנה.

ביוגרפיה
--------

צ'יסטיאקובה נולדה וגדלה באיזמאיל שבדרום אוקראינה.

במשחקי הידידות שנערכו במוסקבה, רוסיה בשנת 1984 זכתה צ'יסטיאקובה במדליית ארד בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.11 מטר, אחרי הייקה דרקסלר (7.15 מטר) והלגה ראדטקה (7.11 מטר), שתיהן ממזרח גרמניה.

במשחקי הרצון הטוב שנערכו במוסקבה בשנת 1986 זכתה צ'יסטיאקובה במדליית זהב בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.27 מטר, לפני ילנה בלבסקאיה (7.17 מטר) ואירינה וליוקביץ' (7.07 מטר), שלושתן מברית המועצות.

באליפות העולם שנערכה ברומא, איטליה בשנת 1987 סיימה צ'יסטיאקובה במקום חמישי בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.99 מטר.

### שיאנית עולם בקפיצה לרוחק

בתחרות שנערכה בלנינגראד, רוסיה ב-11 ביוני 1988 קבעה צ'יסטיאקובה בקפיצה לרוחק שיא עולם חדש של 7.52 מטר (הנוכחי, 2019).

באולימפיאדת סיאול (1988) זכתה צ'יסטיאקובה במדליית ארד בקפיצה לרוחק בתוצאה של 7.11 מטר, אותה קבעה כבר בניסיון הראשון, אחרי ג'קי ג'וינר קרסי מארצות הברית שקבעה שיא אולימפי חדש של 7.40 מטר (הנוכחי, 2019) והייקה דרקסלר (7.22 מטר).

### שיאנית עולם בקפיצה משולשת

בתחרות שנערכה בסטוקהולם, שוודיה ב-2 ביולי 1989 קבעה צ'יסטיאקובה בקפיצה משולשת שיא עולם חדש של 14.52 מטר, שיא זה החזיק מעמד כשנה וחודש ונשבר על ידי לי הוירונג מסין (14.54 מטר).

בשנת 1995 עברה צ'יסטיאקובה להתגורר בברטיסלבה, סלובקיה וייצגה את מדינתה החדשה בתחרויות בינלאומיות כולל באולימפיאדת אטלנטה (1996) שבה סיימה במקום 13 בקפיצה משולשת בתוצאה של 14.14 מטר ובמקום 22 בקפיצה לרוחק בתוצאה של 6.33 מטר.

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* קפיצה לרוחק: 7.52 מטר **שיא עולם** (1988)
* קפיצה משולשת: 14.76 מטר (1995)

### אולם

* קפיצה לרוחק: 7.30 מטר (1989)
* קפיצה משולשת: 14.45 מטר (1989)

קישורים חיצוניים
----------------

* גלינה צ'יסטיאקובה, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי
* גלינה צ'יסטיאקובה, באתר olympedia.org
* גלינה צ'יסטיאקובה, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
* גלינה צ'יסטיאקובה, באתר Track and Field (נשים)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 14301395

 |
**מורגן סוללה** (בנורווגית: **Morgan Sulele**, נולד כמגנוס קלאוסן; נולד ב-19 בדצמבר 1992, בארום), הוא זמר-יוצר נורווגי.

ביוגרפיה
--------

מגנוס קלאוסן (מופיע כמורגן סוללה) נולד בשנת 1991 בבארום, נורווגיה. בשנת 2015 הסינגל שלו Bare min הגיע למקום הראשון במצעד הפזמונים הנורווגי והיה שם במשך שישה שבועות. הוא גם הגיע למקום ה-65 בשוודיה.

באותה שנה הוא הוציא את האלבום Morgans kleineste. את האלבום השני הוא הוציא בשנת 2016 והוא התברג למקום השני במצעד הפזמונים הנורווגי.

מורגן סוללה ממשך ליצור אך המוציא סינגלים שמצליחים בנוווגיה ומתברגים למקומות גבוהים במצעדים של המדינה.

בשנת 2020 הוא כתב שיר Seriøst שהגיע למקום ה-18 במצעד הפזמונים הנורווגי.

הוא היה שותף לכתיבת שיר "In my mind" עבור ג'ון לג'נד.

קישורים חיצוניים
----------------

* מורגן סוללה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* מורגן סוללה, באתר סאונדקלאוד (באנגלית)
* מורגן סוללה, באתר AllMusic (באנגלית)
* מורגן סוללה, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* מורגן סוללה, באתר Discogs (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  *Alok & John Legend – In My Mind*, נבדק ב-2021-11-19

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: 01f89fe8-9a8a-4fcd-bfcc-4bc0bb39b45a

 |
דגם של דואדיקורוס, הגדול שבבני הקבוצה
דגם שלד של פאנוכטוס
**גליפטידוניים** (שם מדעי: **Glyptodontinae**) היא תת-משפחה שנכחדה במשפחת הארמדיליים של דלשינאים גדולים מסדרת הארמדילאים שחיה באמריקה הדרומית בתקופות המיוקן, כ-20 מיליון שנים לפני זמננו, ועד להכחדתה בשלהי עידן הקרח האחרון בפליסטוקן, לפני כ-10,000 שנים. לאחר ההחלפה האמריקנית הגדולה, עברו בעלי החיים מסדרה זו גם למרכז וצפון אמריקה. בעבר נחשבה למשפחה נפרדת בסדרה. מיני הגליפטידוניים היו המינים הגדולים ביותר בסדרת הארמדילאים, כשהגדול שבהם היה הדואדיקורוס (*Doedicurus*), ששקל עד 2,300 ק"ג - כמו קרנף.

הם נראו כמו הצבים הנכחדים מיאולניה (*Meiolania*) או כמו אנקילוזאורים ענקיים בעלי לוחות זנב עבים ששימשו להדיפת יריביהם ויכלו לתת מכות קשות בפגיעתם. מוחם לעומת זאת לא היה גדול. הם ניזונו בעיקר מצמחים.

לגליפטידוניים לא היו טורפים שיכלו לטרוף אותם בלי להיפצע קשה, אך הם נכחדו לקראת סוף עידן הקרח האחרון בכל היבשות בהם חיו, יחד עם דלשינאים נוספים כמו הפמפתריים (*Pampatheriidae*) ועצלני הקרקע הענקים וכן המקרוקניה המוזרה. ייתכן שמי שהכחיד אותם היה האדם הקדמון שהגיע לאמריקה.

סוגים
-----

* *Asterostemma*
* *Boreostemma*
* *Castellanosia*
* *Chlamydotherium*
* *Clypeotherium*
* *Daedicuroides*
* דואדיקורוס (*Doedicurus*)
* *Eleutherocercus*
* *Eucinepeltus*
* *Glyptatelus*
* גליפטודון (*Glyptodon*)
* *Glyptodontidium*
* *Glyptostracon*
* גליפטותריום (*Glyptotherium*)
* *Heteroglyptodon*
* *Hoplophorus*
* קלנקורה (*Kelenkura*)
* *Lomaphorus*
* *Metopotoxus*
* *Neoglyptatelus*
* *Neosclerocalyptus*
* *Neothoracophorus*
* *Neuryurus*
* *Palaehoplophorus*
* פאנוכטוס (*Panochthus*)
* *Paraglyptodon*
* פראפרופלאוהופלופורוס (*Parapropalaehoplophorus*)
* *Plaxhaplous*
* *Prodaedicurus*
* *Propalaehoplophorus*
* *Protoglyptodon*
* *Pseudoneothoracophorus*
* *Sclerocalyptus*
* *Stromatherium*
* *Xiphuroides*

הסוג *Pachyarmatherium* הופרד למשפחה עצמאית בסדרת הפילוסאים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גליפטידוניים** בוויקישיתוף
**מסר מלגשי** (שם מדעי: *Argyrosomus hololepidotus*) הוא מין דג ימי מהסוג מסר שבמשפחת המסריים, החי סביב האוקיינוס ההודי הטרופי בעומקים רדודים (15 עד 150 מטרים) ובעיקר לחופי מדגסקר, שם נראה לראשונה. המין תואר למדע ב-1801 בידי החוקר הצרפתי ברנר-ז'רמין דה לספד (אנ').

דג זה מגיע לאורך ממוצע של מטר אחד אך יכול להגיע גם לאורך 200 ס"מ ומשקל של 71 ק"ג והוא יכול לחיות עד 30 שנה בטבע. הוא בעל גוף מוגבה עם סנפירים זקורים ופרוקים אך נמוכים וצבעו אפור-כסוף עם גב כחול, סנפירים חומים וקו צדדי בצבע כחול-ברונזה. הוא בעל ראש מוארך עם לסתות גדולות מלאות בשיניים דקות וחדות. הוא ניזון בבגרותו מדגים קטנים, רכיכות וסרטנים סביב הקרקעית.

לרוב המסר מצוי סביב הימים, שוניות האלמוגים והחופים החוליים והסלעיים של מדגסקר ומצוי אף בביצות מנגרובים ובשפכי נהרות, שם הוא משריץ צאצאים. בעבר חשבו שהוא נמצא גם במערב אפריקה, הודו, אוסטרליה וטסמניה אך התברר שאלו היו מיני מסריים אחרים כמו מסר מלכותי.

מין זה נדיר מאוד ומצוי בסכנת הכחדה עקב דיג יתר לבשרו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מסר מלגשי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* FB
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  מסר מלגשי באתר הרשימה האדומה של IUCN
**מארינר 10** (באנגלית: **Mariner 10**) הייתה גשושית אמריקאית שנבנתה כחלק מתוכנית מארינר של נאס"א. הגשושית הייתה הגשושית האחרונה בתוכנית. היא הייתה מתוכננת לעבור ליד נוגה וכוכב חמה.

מהלך המשימה
-----------

מארינר 10 הייתה הגשושית הראשונה שניצלה מקלעת כבידתית בשביל לעבור מסלול למסלול.

הגשושית נבנתה על ידי בואינג כאשר נאס"א הציבה רף עליון לעלות הפרויקט - 98 מיליון $. בגשושית הותקנו מספר מכשירי מדידה.

בניית הגשושית הסתיימה ביוני 1973 כאשר היא עזבה את המפעל בסיאטל. השיגור בעזרת משגר אטלס-קנטאור בוצע ב-3 בנובמבר. במהלך שבוע הראשון של הטיסה בוצעו צילומים של כדור הארץ ושל הירח שאיפשרו לעדכן את המפות של הירח.

במהלך טיסה לכיוון נוגה התרחשו מספר בעיות טכניות אך היה ניתן להמשיך כמתוכנן. בינואר 1974 בוצעו צילומי של שביט Kohoutek וב-21 בינואר בוצע עדכון המסלול.

ב-5 בפברואר 1974 הגשושית עברה 5,768 ק"מ מנגה. הגשושית החלה בצילומי נוגה ועד ל-13 בפברואר בוצעו 4165 צילומים. ביצוע מקלעת כבידתית היה מוצלח וגשושית החלה לנוע במסלול לכוכב חמה. ממצאי המדידות וצילומים הוכיחו קיום עננים נעים על נוגה וקיום שדה מגנטי חלש. 

המעבר הראשון בקרבת כוכב חמה התרחש ב-29 במרץ 1974 כאשר המרחק היה 703 ק"מ בלבד. בהמשך המסלול גשושית עברה לידה פעם נוספת ב-21 בספטמבר. המעבר האחרון התרחש ב-16 במרץ 1975 כאשר מרחק מכוכב לכת היה 327 ק"מ בלבד. במהלך כל הפגישות הועברו צילומי כוכב חמה למרכז התקשרות. על בסיס 2,800 צילומים שהתקבלו החל הכנת מפת כוכב חמה.

ב-24 במרץ 1975 הקשר עם הגשושית הופסק. ניתן להניח שהיא נמצאת במסלול סביב השמש גם כיום.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מארינר 10** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מארינר 10 (באנגלית)
* נתונים מאתר נאס"א
* תיאור מפורט של הגשושית וממצאים
* צילומים שהתקבלו

| תוכנית מארינר |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| מארינר 1 • מארינר 2 • מארינר 3 • מארינר 4 • מארינר 5 • מארינר 6 • מארינר 7 • מארינר 8 • מארינר 9 • מארינר 10 | מארינר 9 |

 |
**גליצראלדהיד 3-פוספט** (באנגלית: **Glyceraldehyde 3-phosphate** או **triose phosphate** או **3-phosphoglyceraldehyde**, או בצורה המקוצרת G3P, GADP, GAP או PGAL) היא תרכובת כימית אשר מופיעה במספר תגובות מרכזיות כדוגמת הגליקוליזה והגלוקונאוגנזה.

GAP בתהליך הגליקוליזה והגלוקונאוגנזה
------------------------------------

GAP נוצר בשלוש התרכובות הבאות באופן הפיך.

* dihydroxyacetone phosphatedihydroxyacetone phosphate
* D-glyceraldehyde-3-phosphateD-glyceraldehyde-3-phosphate
* fructose bisphosphate aldolasefructose bisphosphate aldolase
* Beta-D-fructose-1,6-bisphosphateBeta-D-fructose-1,6-bisphosphate

מספרי האטומים משקפים את מיקומי הפחמנים במולקולת הפרוקטוז 6-פוספט.

מעבר מדהידרוקסיאצטון פוספט לגליצראלדהיד 3-פוספט ולהפך על ידי האנזים טריוזפוספט איזומרז (TIM):

* D-glyceraldehyde 3-phosphateD-glyceraldehyde 3-phosphate
* triose phosphate isomerasetriose phosphate isomerase

1,3 ביספוספוגליצראט (1,3BPG) מקוטלז על ידי האנזים גליצראלדהיד 3-פוספט דהידרוגנאז.

הראקציה לייצור של 1,3BPG בגליקוליזה
-----------------------------------

* D-glycerate 1,3-bisphosphateD-glycerate 1,3-bisphosphate
* glyceraldehyde phosphate dehydrogenaseglyceraldehyde phosphate dehydrogenase

D-GAP מקבל חשיבות נוספת כיוון שזו הדרך של גליצרול להיכנס אל תוך תהליך הגליקוליזה והגלוקונאוגנזה על ידי פירוק לדהידרוקסיאצטון פוספט ובנוסף משתתף במסלול הפנטוז פוספט-מסלול מטבולי המתרחש בתאיהם של יצורים רבים, ובמסגרתו נוצרים סוכרים בעלי חמישה אטומי פחמן מגלוקוז- סוכר בעל שישה אטומי פחמן.

גליצראלדהיד 3-פוספט בתהליך יצירת טריפטופאן-GAP מהווה תוצר משני בתהליך סינתזת הטריפטופאן. גליצראלדהיד 3-פוספט בתהליך יצירת תיאמין (ויטמין B1) משמש כמגיב בתהליך הסינתזה של טיאמין סובסטרט אשר אינו מיוצר על ידי גוף האדם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גליצראלדהיד 3-פוספט** בוויקישיתוף
**הרולד הארט קריין** (אנגלית: **Harold Hart Crane**‏; 21 ביולי 1899 - 27 באפריל 1932) היה משורר אמריקאי.

ביוגרפיה
--------

הארט קריין נולד בעיירה גארטסויל, אוהיו למשפחה הרוסה. הוא גדל והתחנך אצל סביו מצד אביו. בשנת 1916 יצא עם אמו לאיים הקריביים, להכיר את משפחתה. מסע זה השפיע עמוקות על עולמו הרוחני ועל כתיבתו, ויחד עם התגלות נטייתו ההומוסקסואליות, הפך להיות חוויה מכוננת בחייו.

הארט קריין לא השתלב בעסקי המשפחה, והפך למשורר נווד, שנע ונד בין ניו יורק, אירופה והאיים הקריביים. הוא התפרנס בקשיים רבים ובה בעת הפך לאלכוהוליסט. הוא קשר קשרים ספרותיים ואישיים עם משוררים הומוסקסואלים ידועים אחרים, כגון פדריקו גארסיה לורקה, ואחרים. על מותו נכתבו הררי טקסטים, וביניהם גם זה: "הארט קריין, מחבר האפוס "הגשר", קפץ מסיפון אונייה לים מול חופי פלורידה, בדרכו חזרה ממקסיקו לארצות הברית, ב-26 באפריל 1932, והוא בשנתו השלושים ושלוש. קריין, שיש התולים את התאבדותו בנסיבות קיומו כ"הומוסקסואל בחברה הומופובית", היה אלכוהוליסט שבריאותו הידרדרה בערוב חייו וקפצה עליו הזדקנות מהירה, ומצבו החומרי היה נואש, בייחוד לנוכח המשבר הכלכלי הנורא שפקד את ארצו."

בשנת 1932 יצא קריין למסע למקסיקו, כדי לכתוב שירה על אחרוני האצטקים ומלכם האחרון מונטזומה. בדרכו מנמל וראקרוס לארצות הברית, התאבד בקפיצה מהאניה אל הים. קריין זכה לפרסם בחייו רק שני ספרי שירה. "הגשר", שיצא לאור בשנת 1930, ו"בנינים לבנים", שיצא לאור בשנת 1926.

שיריו המקובצים נדפסו שוב באנגלית, ב"אסופת השירים של הארט קריין", שיצא לאור בשנת 1933, ושוב בשנת 1946. ו"המכתבים של הארט קריין", שיצא לאור בשנת 1952.

הארט קריין נשאר כסמל של משורר סובל וכשרוני, ודמותו נזכרת בשירתם של אחדים מטובי המשוררים האמריקאים, כגון רוברט פינסקי ואחרים. לעברית לא תורגמו ספריו, אך שירים בודדים שלו תורגמו ונדפסו בכתבי עת ספרותיים בארץ.

שיר לדוגמה של הארט קריין
------------------------

> 
> **פוגת רגע**
> 
> 
> חוֹלֶה הָעֲגֶבֶת הַמוֹכֵר סִגָלִיוֹת בְּשַׁלְוָה
> וּמַרְגָנִיוֹת
> לְיַד דוּכַן הָעִתוֹנִים שֶׁל הָרַכֶּבֶת הַתַחְתִית
> יוֹדֵעַ כַּמָה נֶחְפָּז
> בֹּקֶר אַפְּרִיל זֶה לְהַצִיעַ
> יָקִינְטוֹנִים
> בִּצְרוֹרוֹת שֶׁמֻיְנוּ זֶה עַתָה -
> וּמַעֲניק
> לְכָל קוֹנֶה
> (שֶׁל גַן עֵדֶן אוּלַי)
> אֶת עֵינָיו -
> כְּמוֹ קַבַּיִם מוּטָחִים בִּזְכוּכִית
> צוֹנְחִים אִלְמִים, פִּתְאוֹמִיים (מְחַלְקִים עֹדֶף
> עֲבוּר שׁוֹשַׁנִים)
> מֵאֲחוֹרֵי הַוְרָדִים שֶׁשׁוּם בָּשָׂר וָדָם לֹא יוּכַל עֲבֹר
> 
> 

תרגם מאנגלית עודד פלד.

קישורים חיצוניים
----------------

* הארט קריין, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* הארט קריין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007260081005171
* BNE: XX897250
* BnF: cb108186052 (data)
* CANTIC: a11057993
* CiNii: DA01318810
* GND: 118522612
* ISNI: 0000 0001 1044 3153
* LCCN: n80057229
* MusicBrainz: 878408ee-e5fb-45ef-b055-9705860572e9
* NDL: 00436840
* NKC: ola2002159031
* NLG: 286094
* NLK: KAC201731657
* NTA: 069632804
* SELIBR: 182920
* SNAC: w6qz2j45
* SUDOC: 026804514
* Trove: 804686
* ULAN: 500339760
* VcBA: 495/361051
* VIAF: 22140431
* WorldCat: lccn-n80057229

 |