**מא כ'בר (כ' רפויה)** (תרגום: **מה עניין**, כלומר מה שונה) הוא קטע בהגדה של פסח הנאמר בקרב יהודי תימן על ידי ילד צעיר. תוכנו הוא קיצור ההגדה בשפה תימנית-יהודית, על מנת שמשתתפי הסדר שאינם דוברי עברית יוכלו להבין ולקיים את מצוות ההגדה.

ישנו נוסח מא כ'בר נוסף, ארוך יותר, בשם "מא כ'בר אלכבירה", שלא נאמר לרוב ורק יחידים אמרו אותו. נוסח זה נאמר על ידי אחד הבנים הגדולים יותר.

רקע הלכתי והיסטורי
------------------

ההגדה של פסח היא יישומה של מצוות סיפור יציאת מצרים. לשם קיום המצווה, יש להבין את הנאמר, אולם לא תמיד הבינו כלל המסובים (ובפרט הנשים) את לשון הקודש שבה כתובה ההגדה.

ברבות מההגדות הקדומות בתימן פתרו את הבעיה על ידי הוספת פירוש נרחב בערבית להגדה. יתרונו של פתרון זה הוא הצמידות לנוסח ההגדה. חסרונו לעומת זאת, הוא בכך שמי שאינם מסוגלים לעקוב אחר אמירת ההגדה, כמו למשל ילדים, התקשו בהפקת תועלת מפירושה.

התפתחות הנוסח
-------------

ההגדה הראשונה שבה הופיע נוסח הבסיס של מא כ'בר נכתבה בשנת ה'תנ"ד. תוכנו של הנוסח הוא פשוט: יצאו אבותינו ממצרים, ששם היו משועבדים, וה' הציל אותם. הנוסח נערך על פי הפירושים בהגדות המוקדמות יותר. כך פתר הסופר את בעיית הקשב, מכיוון שהילדים מקבלים את הסבר ההגדה במרוכז במקום טיפין טיפין.

תוספות מאוחרות יותר כללו גם את עשר המכות ועוד.

תוכן
----

הנוסח הקצר מכיל את סיפור יציאת מצרים, בסדר הבא:

* השעבוד לפרעה
* תיאור פרעה כמפלצת
* עשר המכות
* סיפור הזקנה
* יציאת מצרים וקריעת ים סוף.

בנוסחים הארוכים השונים מובאות הרחבות כגון:

* תיאורים מפלצתיים נוספים של איברי פרעה
* הרחבה על כל מכה
* הוספת קריעת ים סוף ומתן תורה

### האגדה על הזקנה

כהרחבה למכת בכורות, נוסף במא כ'בר סיפור על זקנה, שבליל המכה נכנס כלב לביתה ואכל את האליל שלה שהיה עשוי מבצק. עקב כך צעקה הזקנה בלילה. מקור הסיפור במדרש הגדול, שם נאמר: 

> 
> אמרו בשעה שאמר משה והיתה צעקה גדולה בכל ארץ מצרים יצתה זקינה אחת לקראתו אמרה לו נביא של שקר אתה, זקינה שאין לה לא אב ולא אם ולא אח ולא אחות ולא בן ולא בת על מי תצעק, אמר לה העבודה תקדום צעקתך לצעקתם, אמרו בן אחד היה לה ומת ועשתה דיוקני דליש בדמות בנה ובכל יום ויום אחר שאוכלת ושותה היתה עומדת ומרקדת לפניו. באותה הלילה באו הכלבים ושמטוהו, והיתה בוכה וצועקת ומייללת עליו לקיים מה שנ׳ והיתה צעקה גדולה בכל ארץ מצרים
> 
> 
> 
> — (מדרש הגדול שמות, פרק יא פסוק ו)
>

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **מא כ'בר** |

* נוסח מא כ'בר ופירושו באתר נוסח תימן
* ילד תימני אומר מא כ'בר, באתר יוטיוב
* מאמר על התפתחות הנוסח(הקישור אינו פעיל) מאת ד"ר משה גברא
* נוסח מא כ'בר הארוך, בכתב יד
* מידע על מא כ'בר בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  יוסף קאפח, הליכות תימן, ירושלים: הוצאת מכון בן צבי, תשס"ב (הוצאה חמישית), עמוד 44. ראו גם נוסח זה: נוסח 'מא כ'בר' הארוך ותרגומו

| חג הפסח |
| --- |
| ערב פסח | קמחא דפסחא • אפיית מצות • שבת הגדול • הגעלת כלים • בדיקת חמץ • ביטול חמץ • ביעור חמץ • מכירת חמץ • תענית בכורות • ערב פסח שחל בשבת |  |
| סיפור יציאת מצרים | שעבוד מצרים • עשר מכות מצרים • יציאת מצרים • קריעת ים סוף • שירת הים |
| ליל הסדר | הלכות ליל הסדר • קערת ליל הסדר • חרוסת • כרפס • מצה • מרור • זרוע • ארבע כוסות • כוס של אליהו • הסבה • אפיקומן |
| סדר ההגדה | סימני הסדר • הא לחמא עניא • מא כ'בר • מה נשתנה • עבדים היינו • ארבעה בנים • והיא שעמדה • דצ"ך עד"ש באח"ב • דיינו • אמונים ערכו שבח • שפוך חמתך • חסל סידור פסח • לשנה הבאה בירושלים • ובכן ויהי בחצי הלילה • ובכן ואמרתם זבח פסח • אדיר במלוכה • אדיר הוא • אחד מי יודע • חד גדיא |
| מצוות החג | איסור חמץ • קורבן פסח • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה • אכילת מרור • ארבע כוסות • מנחת העומר |
| מהלך החג | ערב פסח • ליל הסדר • חול המועד פסח • שביעי של פסח • פסח שני |
| מנהגים | סעודת אסתר • סהרנה • אמירת שירת הים • סעודת משיח • מימונה |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אבוא בחיל להתיצבה • תפילת טל • ליל שמורים אותו אל חצה |
| חמץ ומצה | מצה עשירה • מצה שמורה • שרויה • קטניות בפסח • חמץ נוקשה • חמץ שעבר עליו הפסח |
| שונות | מסכת פסחים • לא בד"ו פסח • מטבח פסח • רומפלנאכט |
| חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים |