קריאת שמע, מתוך סידור מאוייר מהעיר פירט, 1738קריאת שמע, מתוך סידור מאוייר מהעיר פירט, 1738
**קְרִיאַת**  (במקורות קדומים: **קְרִיַּת**) **שְׁמַע** היא מצווה מהתורה המהווה אחת מהמצוות המרכזיות בחיי השגרה היהודיים. מצווה זו כוללת הצהרת אמונה בדבר אחדות האל, אהבתו, זכירת מצוותיו והאמונה בשכר ועונש. הפסוק הפותח את קריאת שמע הוא "שמע ישראל ה' אלוהינו ה' אחד".

משמעות הקריאה התקבעה גם כ"קבלת עול מלכות שמיים" ו"קבלת עול מצוות", דהיינו הקריאה מהווה אקט הצהרתי שהקורא אותה מקבל על עצמו את הדברים האמורים בה: ייחוד האל, אהבתו, וקיום מצוותיו. כך הועצמה החשיבות של הקריאה, אשר הפכה גם לקריאה הצהרתית על ידי מקדשי השם היהודיים, בטרם מותם.

תוכן קריאת שמע
--------------

מצווה זו כוללת את אמירתן של שלוש פרשיות מן התורה:

### שמע ישראל

 ערך מורחב – **שמע ישראל (פרשיה)**  

הפרשה הראשונה עוסקת בלימוד ייחוד ה' ואהבת ה', מתוך פרשת ואתחנן:

> 
> שְׁמַע יִשְׂרָאֵל ה' אֱלֹהֵינוּ ה' אֶחָד.   
> 
> וְאָהַבְתָּ אֵת ה' אֱלֹהֶיךָ, בְּכָל-לְבָבְךָ וּבְכָל-נַפְשְׁךָ וּבְכָל-מְאֹדֶךָ. וְהָיוּ הַדְּבָרִים הָאֵלֶּה, אֲשֶׁר אָנֹכִי מְצַוְּךָ הַיּוֹם--עַל-לְבָבֶךָ. וְשִׁנַּנְתָּם לְבָנֶיךָ וְדִבַּרְתָּ בָּם, בְּשִׁבְתְּךָ בְּבֵיתֶךָ וּבְלֶכְתְּךָ בַדֶּרֶךְ, וּבְשָׁכְבְּךָ וּבְקוּמֶךָ. וּקְשַׁרְתָּם לְאוֹת עַל-יָדֶךָ; וְהָיוּ לְטֹטָפֹת בֵּין עֵינֶיךָ. וּכְתַבְתָּם עַל-מְזֻזוֹת בֵּיתֶךָ, וּבִשְׁעָרֶיךָ.
> 
> 
> 
> — ספר דברים, פרק ו', פסוקים ד'–ט'
> 

יש הסבורים כי על דרך הפשט האמור בפרשת שמע "והיו הדברים האלה על לבבך", מכוון ל"עשרת הדברים" (עשרת הדיברות) שהוזכרו לפני כן, ולא לפרשה גופה; ויש הסבורים שהכוונה היא ללימוד דברי התורה בכללם. גם בקרב חז"ל היו דעות שעיקרה של קריאת שמע אינו אלא תקנה מדברי חכמים, או יציאה ידי חובה של לימוד תורה אשר הוא עיקרה של הפרשה. אכן, בעבר נקראה פרשת 'שמע ישראל' בבית המקדש יחד עם פרשת עשרת הדיברות. אך משחרב המקדש אסרו חז"ל על קריאת עשרת הדיברות כחלק מקריאת שמע, מפני "תרעומת המינים", דהיינו מפני הכתות שהיו באותה תקופה, שקידשו את עשרת הדיברות וזלזלו בשאר המצוות.

### ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד

 ערך מורחב – **ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד**  

לאחר אמירת הפסוק הראשון של פרשיה זו ('שמע ישראל') בעצימת העיניים, מפסיקים באמצע הפרשה ואומרים את המילים 'ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד'. מילים אלו אינן חלק מן הפרשה, אך נהגו לאומרם כבר בתקופת חז"ל, על פי המסורת שיעקב אבינו אמר אותו לפני מותו, כאשר רצה יעקב לגלות לבניו מה יקרה באחרית הימים, וה' לא אפשר לו לגלות. כיוון שיעקב חשש שה' מנע ממנו לגלות מכיוון שאחד מבניו אינו ראוי לשמוע מה יקרה באחרית הימים, הוא שאל את בניו האם יש בהם מישהו שאינו ראוי להיות חלק מעם ה', והם ענו לו פה אחד "שמע ישראל ה' אלוהינו ה' אחד", כלומר גם אנחנו כמותך מאמינים בה' ומקיימים את ציווייו. על פי המסורת, יעקב ענה להם: "ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד" כלומר ברוך ה' שעזר לי שבניי יהיו צדיקים. עם זאת, המנהג הוא לומר את התוספת בלחש כדי לציין שהיא לא נאמרה על ידי משה. מסורת מדרשית אחרת גורסת שמשה רבנו שמע את התוספת הזו בפי המלאכים בשמים – הגם שאין היא חלק מן הטקסט המקראי שנמסר לו בסיני[דרוש מקור].

בתפילות של יום הכיפורים, נוהגים ברוב הקהילות (חוץ מחלק מקהילות התימנים) לשנות מהמנהג הרגיל וקוראים את התוספת הזו ('ברוך שם כבוד מלכותו לעולם ועד') בקול ולא בלחש. ההסבר לכך נשען על המדרש הנ"ל, כיוון שביום הכיפורים לא אוכלים ולא שותים נדמים למלאכים שלא אוכלים ולא שותים.

בין חכמי ישראל היו שביקשו לבטל את המנהג לומר "ברוך שם".[דרוש מקור]

### קבלת עול מצוות

 ערך מורחב – **והיה אם שמוע**  

הפרשה השנייה עוסקת במלכות ה' על הארץ, ובעיקר במצוות ועבודת ה' ושכרם, מתוך פרשת עקב:

> 
> וְהָיָה אִם-שָׁמֹעַ תִּשְׁמְעוּ אֶל-מִצְו‍ֹתַי, אֲשֶׁר אָנֹכִי מְצַוֶּה אֶתְכֶם הַיּוֹם--לְאַהֲבָה אֶת-ה' אֱלֹהֵיכֶם, וּלְעָבְדוֹ בְּכָל-לְבַבְכֶם וּבְכָל-נַפְשְׁכֶם. וְנָתַתִּי מְטַר-אַרְצְכֶם בְּעִתּוֹ, יוֹרֶה וּמַלְקוֹשׁ; וְאָסַפְתָּ דְגָנֶךָ וְתִירֹשְׁךָ וְיִצְהָרֶךָ. וְנָתַתִּי עֵשֶׂב בְּשָׂדְךָ לִבְהֶמְתֶּךָ; וְאָכַלְתָּ וְשָׂבָעְתָּ. הִשָּׁמְרוּ לָכֶם, פֶּן יִפְתֶּה לְבַבְכֶם; וְסַרְתֶּם וַעֲבַדְתֶּם אֱלֹהִים אֲחֵרִים, וְהִשְׁתַּחֲוִיתֶם לָהֶם. וְחָרָה אַף-ה' בָּכֶם, וְעָצַר אֶת-הַשָּׁמַיִם וְלֹא-יִהְיֶה מָטָר, וְהָאֲדָמָה לֹא תִתֵּן אֶת-יְבוּלָהּ; וַאֲבַדְתֶּם מְהֵרָה מֵעַל הָאָרֶץ הַטֹּבָה אֲשֶׁר ה' נֹתֵן לָכֶם. וְשַׂמְתֶּם אֶת-דְּבָרַי אֵלֶּה עַל-לְבַבְכֶם וְעַל-נַפְשְׁכֶם; וּקְשַׁרְתֶּם אֹתָם לְאוֹת עַל-יֶדְכֶם, וְהָיוּ לְטוֹטָפֹת בֵּין עֵינֵיכֶם. וְלִמַּדְתֶּם אֹתָם אֶת-בְּנֵיכֶם לְדַבֵּר בָּם, בְּשִׁבְתְּךָ בְּבֵיתֶךָ וּבְלֶכְתְּךָ בַדֶּרֶךְ, וּבְשָׁכְבְּךָ וּבְקוּמֶךָ. וּכְתַבְתָּם עַל-מְזוּזוֹת בֵּיתֶךָ, וּבִשְׁעָרֶיךָ. לְמַעַן יִרְבּוּ יְמֵיכֶם וִימֵי בְנֵיכֶם, עַל הָאֲדָמָה אֲשֶׁר נִשְׁבַּע ה' לַאֲבֹתֵיכֶם לָתֵת לָהֶם--כִּימֵי הַשָּׁמַיִם עַל-הָאָרֶץ.
> 
> 
> 
> — ספר דברים, פרק י"א, פסוקים י"ג–כ"א
> 

### פרשת ציצית

 ערך מורחב – **פרשת ציצית**  

הפרשה השלישית מתוך פרשת שלח לך עוסקת בזכירת כל המצוות באמצעות הציצית, בהתקדשות עם ישראל עבור ה', ובזכירת יציאת מצרים:

> 
> וַיֹּאמֶר ה' אֶל-מֹשֶׁה לֵּאמֹר. דַּבֵּר אֶל-בְּנֵי יִשְׂרָאֵל וְאָמַרְתָּ אֲלֵהֶם וְעָשׂוּ לָהֶם צִיצִת עַל-כַּנְפֵי בִגְדֵיהֶם לְדֹרֹתָם וְנָתְנוּ עַל-צִיצִת הַכָּנָף פְּתִיל תְּכֵלֶת. וְהָיָה לָכֶם לְצִיצִת וּרְאִיתֶם אֹתוֹ וּזְכַרְתֶּם אֶת-כָּל-מִצְו‍ֹת ה' וַעֲשִׂיתֶם אֹתָם וְלֹא-תָתוּרוּ אַחֲרֵי לְבַבְכֶם וְאַחֲרֵי עֵינֵיכֶם אֲשֶׁר-אַתֶּם זֹנִים אַחֲרֵיהֶם. לְמַעַן תִּזְכְּרוּ וַעֲשִׂיתֶם אֶת-כָּל-מִצְו‍ֹתָי וִהְיִיתֶם קְדֹשִׁים לֵאלֹהֵיכֶם. אֲנִי ה' אֱלֹהֵיכֶם אֲשֶׁר הוֹצֵאתִי אֶתְכֶם מֵאֶרֶץ מִצְרַיִם לִהְיוֹת לָכֶם לֵאלֹהִים, אֲנִי ה' אֱלֹהֵיכֶם.
> 
> 
> 
> — ספר במדבר, פרק ט"ו, פסוקים ל"ז–מ"א
> 

הפרשה השלישית אינה חלק ממצוות קריאת שמע מן התורה, ונתקנה לאומרה על ידי חז"ל כדי לקיים מצוות זכירת יציאת מצרים המוזכרת בפרשה, שהיא מצווה שחייבים בה מצד עצמה וחכמים קבעו לקיים אותה לפני סוף זמן קריאת שמע.

דיני מצוות קריאת שמע
--------------------

לפי רוב הדעות קריאת שמע היא מצווה מן התורה, אך ישנן דעות בגמרא, כי המצווה היא רק מדרבנן. דעות נוספות סוברות כי רק הפרשה הראשונה היא מן התורה, ואילו הפרשה השנייה היא מדרבנן. הפרשה השלישית היא מן התורה לפי כולם, אך זהו רק בגלל החיוב להזכיר את יציאת מצרים בכל יום, וניתן לקיימה גם באמירת זכירת יצירת מצרים ללא אמירת הפרשה.

מצווה זו, דיניה ופרטיה פותחים את שישה סדרי משנה: "מאימתי קורין את שמע בערבית? משעה שהכהנים נכנסין לאכול בתרומתן..." שם מבואר, שזמנה של קריאת שמע הוא, כאמור בשתי הפרשיות הראשונות, "בשכבך ובקומך", כלומר (לדעת בית הלל שהלכה נפסקה כמותם), "בשעה שבני אדם שוכבים, ובשעה שבני אדם עומדים". שיטת בית שמאי הייתה שהקוראים צריכים גם לעמוד בפועל בזמן קריאת שמע של שחרית, ולשכב בפועל בזמן קריאת שמע של ערבית, אך חז"ל דחו דעה זו מהלכה, ואף גינו את ההולכים לפיה.

לקריאה תוקנו ברכות לפניה ולאחריה - "ברכות קריאת שמע", ובמשך הזמן הוצמדה הקריאה לתפילת שחרית וערבית. אצל חז"ל מוזכרת גם "קריאת שמע על המיטה", בסמוך לשינה, ולפי דעתו של רש"י הייתה זו הקריאה של בני ארץ ישראל אשר היו מתפללים תפילת ערבית לפני השקיעה, והיו מזכירים בה קריאת שמע רק כדי לעמוד בתפילה מתוך דברי תורה. בהמשך התקבלה קריאה זו כקריאה עצמאית ונוספת, בסמוך אל ברכת המפיל לפני השינה, וכהגנה מפני סכנות הלילה. לדעת בעלי התוספות כבר מלכתחילה תוקנה קריאת שמע כחלק מתפילת ערבית על שלשת פרשיותיה, ואילו בקריאת שמע שעל המיטה, נאמרת הפרשה הראשונה בלבד.

על פי המשנה, חתן בערב חתונתו פטור מהקריאה, בשל הכלל ההלכתי: העוסק במצוה פטור מן המצוה, כיוון שהוא טרוד במצווה אחרת. אמנם למעשה נפסק שכיום חתן כן קורא קריאת שמע, משום שכיום רוב האנשים לא מכוונים בקריאת שמע גם כשאינם טרודים במצווה אחרת.

שתי הפרשיות הראשונות שבקריאת שמע נכתבות בקלף שבתוך התפילין (יחד עם שתי פרשות אחרות) ובתוך המזוזה. מצוותן מוזכרת בסופן.

### זמן קריאת שמע

#### זמן קריאת שמע בשחרית

תחילת זמן קריאת שמע בבוקר היא "משיכיר את חברו הרגיל עמו קצת רחוק ארבע אמות", כלומר מהשעה בבוקר שיש מספיק אור שאפשר לראות חבר לא כ"כ קרוב ממרחק של ארבע אמות (בערך שתי מטר) ולזהות אותו. ובדיעבד אם קרא מעלות השחר יצא.

לגבי סוף זמן קריאתה, נחלקו התנאים אם הוא בהנץ החמה או בסוף שלוש שעות זמניות, ולהלכה נפסק כדעה השנייה. בלוחות שנה רבים מובאות שתי שיטות: שיטת המגן אברהם המוקדמת יותר, ושיטת הגר"א (שלפיה סוף הזמן מאוחר יותר). מי שלא קראה בשעה זו יכול לקוראה עם ברכותיה עד סוף השעה הזמנית הרביעית, ויש הסוברים שיכול לקוראה עד חצות בברכותיה. לאחר מכן יקראנה בלא ברכותיה ויקבל על כך שכר כלימוד תורה.
המובחר ביותר הוא לקרוא קריאת שמע סמוך להנץ החמה, ומיד להתפלל תפילת שחרית. תפילה שכזו, בה קריאת שמע נעשית סמוך להנץ החמה והתפילה מיד לאחריה נקראת **תפילת ותיקין**.

#### זמן קריאת שמע בערבית

תחילת הזמן היא בשעת צאת הכוכבים. יש לקראה לפני חצות הלילה, ואם לא הספיק לקוראה לפני חצות יקראנה לפני עלות השחר ולפחות לפני הנץ החמה.

ראו גם
------

* שמע ישראל
* ברכות קריאת שמע
* קריאת שמע על המיטה

לקריאה נוספת
------------

* **חובת קריאת שמע ועונתה**; בתוך: **אוצר עיונים**, ש"ס מתיבתא, ברכות, כרך א, מערכה א, עמ' א-יז.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **קריאת שמע** |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **קריאת שמע** |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **קטגוריה:קריאת שמע** |

* הערך "תחילת זמן קריאת שמע של ערבית", באתר ויקיסוגיה
* קריאת שמע, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת"
* מידע על קריאת שמע בקטלוג הספרייה הלאומית
* הרב אורי שרקי, קריאת שמע וברכותיה חלק א, חלק ב, מתוך סדרת השיעורים "שיעורים במחשבת ישראל" באתר מכון מאיר.
* פרופ' משה ויינפלד, פירושה של קריאת שמע המקראית, באתר מט"ח
* אורי שרקי, **עיון תפילה**, פירושים על קריאת שמע וברכותיה באספקלריה של התורה הגואלת, הוצאת תנועת "תורה אחרי צבא", תשס"ח
* ישעיהו ליבוביץ, קריאת-שמע (מתוך הספר "אמונה, היסטוריה וערכים"), אתר עמותת "לשמה"
* הרב אליעזר מלמד: קריאת שמע בכלליות, פרטי קריאת שמע (פירוט תוכן המאמרים בדף השיחה.
* שיעור על הלכות קריאת שמע באתר אור תורה. (אורכב 01.06.2020 בארכיון Wayback Machine)
* מאמרים בנושא קריאת שמע, באתר ספריית אסיף

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף נ"ו, עמוד א'.
2. ↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"א, עמוד א'
3. ↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף י', עמוד ב'
4. ↑  משנה, מסכת ברכות, פרק ב', משנה ה'
5. ↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ע', סעיף ג'
6. ↑  תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף ט', עמוד ב'.

| רשימת מצוות עשה לדעת הרמב"ם |
| --- |
| השקפות יסוד | אמונה בה' • ייחוד השם • אהבת ה' • יראת שמים • תפילה • לדבוק בה' • שבועה • ללכת בדרכיו • קידוש השם |
| מצוות מעשיות | קריאת שמע • תלמוד תורה • תפילין של ראש • תפילין של יד • ציצית • מזוזה • הקהל • ספר תורה של מלך • ספר תורה • ברכת המזון |
| מצוות המקדש | מצוות בניין בית המקדש • מורא מקדש • שמירת המקדש • מצוות הלוויים • קידוש ידיים ורגליים • הדלקת הנרות במקדש • ברכת כוהנים • לחם הפנים • לבונה • קטורת הסמים • מערכת התמיד • תרומת הדשן • שילוח טמאים |
| מצוות הקרבנות | קידוש זרעו של אהרן • בגדי כהונה • נשיאת הארון • שמן המשחה • משמרות כהונה • טומאה • כהן גדול • קרבן תמיד • מנחת כהן גדול • מוסף שבת • מוסף ראש חודש • מוסף פסח • מנחת העומר • מוסף שבועות • מנחת העומר • מוסף ראש השנה • מוסף יום כיפור • יום הכיפורים בבית המקדש • מוסף סוכות • מוסף שמיני עצרת • קורבן חגיגה • עלייה לרגל • שמחת הרגלים • קורבן הפסח • אכילת קרבן פסח • פסח שני • אכילת פסח שני • תקיעת הכהנים בחצוצרות • מחוסר זמן • תמות • מליחה • קורבן עולה • קורבן חטאת • קורבן אשם • קורבן שלמים • קורבן מנחה • חטאת בית הדין • הסיבה להבאת חטאת • אשם תלוי • אשם ודאי • קורבן עולה ויורד • וידוי • קרבנות הזב • קרבנות הזבה • קורבן יולדת • קרבן מצורע • מעשר בהמה • בכור בהמה טהורה • פדיון הבן • פדיון פטר חמור • עריפת פטר חמור • להביא את כל הנדרים למקדש ברגל הראשון • להקריב כל הקורבנות בבית הבחירה • להביא קדשים לבית הבחירה • פדיית קודשים • תמורה • אכילת שיירי מנחות • אכילת בשר חטאת ואשם • שריפת בשר טמא • שריפת בשר נותר ופיגול • גידול שיער של נזיר • סיום הנזירות • קיום נדרים • הפרת נדרים |
| טומאה וטהרה | טומאת נבילה • טומאת שרץ • טומאת אוכלים • טומאת נידה • יולדת • טומאת מצורע • נגעי בגדים • נגעי בתים • טומאת זב • טומאת שכבת זרע • טומאת זבה • טומאת מת • אפר פרה אדומה • טבילה • טהרת המצורע • גילוח מצורע • פריעה ופרימה • להכין אפר פרה אדומה • ערכי אדם • ערכי בהמה |
| הקדשות ומתנות | ערך ביתו של אדם • ערכי קרקעות • מעילה • נטע רבעי • פאה • לקט • שכחה • עוללות • פרט • ביכורים • תרומה גדולה • מעשר ראשון • מעשר שני • תרומת מעשר • מעשר עני • איסור שינוי סדר התרומות והמעשרות• וידוי מעשרות • מקרא ביכורים • חלה • הפקר בשביעית • שלא לעבוד בשמיטה • קידוש שנת היובל • שופר ביובל • גאולת קרקע • לאפשר לקונה לפדות את ביתו בעיר מוקפת חומה עד השלמת שנה • מניית שנות היובל • שמיטת כספים • לנגוש את הנוכרי עובד עבודה זרה • זרוע ולחיים וקיבה • ראשית הגז • נתינת החרם לכהן |
| מצוות שבאכילה | שחיטה • כיסוי הדם • שילוח הקן • סימני בהמות וחיות • לבדוק בסימני העוף • שרצי עוף • סימני דגים |
| מצוות המועדים | קידוש החודש • עיבור השנה • לשבות ביום השביעי • מצוות קידוש השבת בדברים • ביטול חמץ • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה בלילה הראשון • שביתת מלאכה בראשון של פסח • שביתת מלאכה בשביעי של פסח • ספירת העומר • שביתת מלאכה בשבועות • שביתת מלאכה בראש השנה • התענות ביום כיפור • איסור מלאכה ביום כיפור • שביתת מלאכה בסוכות • שביתת מלאכה בשמיני עצרת • סוכה • ארבעה מינים • תקיעת שופר בראש השנה • מחצית השקל |
| סמכויות ומשפט | לשמוע אל נביא אמת • מצוות מינוי מלך • לשמוע בקול בית דין בכל זמן • הכרעת רוב בדיינים • למנות שופטים ושוטרים • בצדק תשפוט עמיתך • להעיד עדות אמת • דרישה וחקירה • עד זומם • עגלה ערופה • ערי מקלט • ערי הלווים • מעקה |
| עבודה זרה ומלחמה | לאבד עבודה זרה ומשמשיה • עיר הנידחת • מחיית שבעת עממין • מחיית זכר עמלק • מצוות זכירת מעשי עמלק • לשלוח שלום לערים שצרים עליהן • כהן משוח • הקצאת מקום להתפנות מחוץ למחנה • התקנת יתד לכיסוי הצואה |
| בין אדם לחברו | השבת הגזילה • צדקה • מצוות הענקה • מצוות הלואה • הלואה בריבית לנכרי • החזרת משכון • ביומו תתן שכרו • להניח לשכיר לאכול מהמחובר שעושה בו • מצוות פריקה • מצוות טעינה • השבת אבידה • מצוות תוכחה • ואהבת לרעך כמוך • אהבת הגר • לשמור על איזון המאזניים והמשקלים והמידות • והדרת פני זקן • כיבוד אב ואם • מורא אב ואם |
| משפחה | פרייה ורבייה • נישואים • שמחת שנה ראשונה • ברית מילה • יבום • חליצה • אונס • מוציא שם רע • מפתה • אשת יפת תואר • גט • סוטה |
| מצוות בית הדין | מלקות • עיר מקלט • הרג • חנק • שרפה • סקילה • תליה • קבורה • עבד עברי • ייעוד • פדייה • לעולם בהם תעבודו • קנס • קרן • בור • גנב בתשלומין או במיתה • שן ורגל • הבער (אש) • שומר חינם • שומר שכר • שואל • מקח וממכר • טוען ונטען • רודף • ירושה |

| סדר התפילה ביהדות |
| --- |
| תפילות ימי חול | 

|  |  |
| --- | --- |
| שחרית | מה טובו • ברכות השחר • לעולם יהא אדם • פרשת הקורבנות • ברוך שאמר • פסוקי דזמרא • ישתבח • קדיש • ברכו • ברכות קריאת שמע: ברכת יוצר אור • ברכת אהבה רבה • קריאת שמע • תפילת שמונה עשרה • חזרת הש"ץ • קדושה • ברכת כהנים • תחנון • הוצאת ספר תורה • קריאת התורה • אשרי יושבי ביתך • למנצח • קדושה דסידרא • שיר של יום • אין כאלוקינו • פיטום הקטורת • עלינו לשבח |
| מנחה | פתיחת אליהו הנביא • פיטום הקטורת • אשרי יושבי ביתך • קדיש • תפילת שמונה עשרה • חזרת הש"ץ • קדושה • תחנון • למנצח בנגינות • עלינו לשבח |
| ערבית | שיר המעלות הנה • ברכו • ברכות קריאת שמע • קריאת שמע • ברכת השכיבנו • ברכת ברוך ה' לעולם • קדיש • תפילת שמונה עשרה • שיר למעלות • עלינו לשבח |
| שונות | קריאת שמע על המיטה • תיקון חצות • פעם בחודש: ברכת הלבנה • ספירת העומר |
| ראש חודש | יעלה ויבוא • חצי הלל • ברכי נפשי • תפילת מוסף |

 |
| תפילות שבת  | 

|  |  |
| --- | --- |
| תפילות ערב שבת | שיר השירים • לכו נרננה • ידיד נפש • קבלת שבת • לכה דודי • מזמור שיר ליום השבת • ה' מלך גאות לבש • במה מדליקין |
| ערבית של שבת | כגוונא • תפילת שבע • ברכה מעין שבע • ויכולו • מזמור לדוד ה' רועי לא אחסר |
| שחרית של שבת | הלל הגדול • נשמת כל חי • אל אדון • תפילת שבע • אב הרחמים • מי שברך • יקום פורקן • ברכת החודש בשבת מברכים • הכרזת תעניות |
| מוסף של שבת | תפילת שבע • ראש חודש: אתה יצרת |
| מנחה של שבת | ובא לציון • תפילת שבע • צדקתך צדק • פרקי אבות • שיר המעלות |
| ערבית למוצאי שבת | אתה חוננתנו • יושב בסתר • ויתן לך |

 |
| תפילות יום טוב  | 

|  |  |
| --- | --- |
| תפילות ראש השנה | תפילת תשע • פיוטי ראש השנה • הנני העני ממעש • תפילת אבינו מלכנו |
| תפילות יום הכיפורים | **פירוט תפילות יום הכיפורים** • תפילת נעילה • סליחות • פירוט סליחות |
| תפילות לשלוש רגלים | תפילת העמידה ומוסף של יום טוב • הלל השלם • יעלה ויבוא • יזכור • תפילת טל • תפילת גשם • הושענות • חבטת ערבה • ביטול חמץ • הגדה של פסח |
| חנוכה ופורים | על הנסים • הדלקת נרות חנוכה • קריאת מגילה |

 |
| נוסחי התפילה ביהדות • תפילת העמידה |
| 
1. 1 2  מובא רק ההוספות והשינויים מימי חול והרגיל
 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.