**לילי אברט** (באנגלית: **Lily Ebert**; נולדה ב-29 בדצמבר 1923) היא סופרת יהודייה-בריטית ילידת הונגריה, ניצולת שואה, הידועה בשל סרטוני ה-טיקטוק שהיא מפרסמת ובהם היא עונה ומספרת על קורותיה בתקופת השואה.

ביוגרפיה
--------

אברט נולדה בבונהאד, ממלכת הונגריה (כיום הונגריה). היא הייתה הבת הבכורה במשפחה בת שישה ילדים.

### בתקופת השואה

הנאצים פלשו להונגריה במרץ 1944 (מבצע מרגרטה), וביולי 1944, כאשר אברט הייתה בת 20. היא יחד עם אמה, אחיה הצעיר ושלוש אחיותיה גורשו לאושוויץ-בירקנאו. אמה של אברט, נינה, האח הצעיר בלה, ואחותו הצעירה ברטה נשלחו עם הגעתם לתאי הגזים, בעוד אברט ואחיותיה רנה ופירי נבחרו לעבודה במחנה.

ארבעה חודשים לאחר שהגיעו למחנה, הועברו אברט ושתי אחיותיה למפעל תחמושת ליד לייפציג, שם עבדו עד לשחרורן על ידי כוחות בעלות הברית ב-1945.

### לאחר השואה

לאחר ששוחררה, נסעה אברט עם אחיותיה שנותרו בחיים לשווייץ על מנת להתחיל לשקם את חייהן. בשנת 1953 התאחדה אברט עם אחיה הגדול, ששרד את השואה, ולאחר מכן עברה המשפחה לארץ שם נישאה ונולדו לה שלושה ילדים, לפני שהתיישבה בלונדון ב-1967. 
אברט הרצתה על קורותיה בשואה בבתי ספר ומקומות עבודה ברחבי בריטניה. היא הייתה חברה מייסדת של המרכז לניצולי השואה בבריטניה.

בשנת 2021, אברט הפכה לכוכבת טיקטוק, וצברה יותר ממיליון עוקבים לקליפים, בהם היא עונה לשאלות של אנשים לגבי הישרדותה השואה, כשהייתה אסירה במחנה הריכוז וההשמדה אושוויץ. 

בשנת 2021, במהלך מגפת הקורונה, יחד עם הנין שלה, דב פורמן, אברט כתבה את הספר "לילי: איך שרדתי את אושוויץ ומצאתי את הכוח לחיות", הכוללת הקדמה מאת הנסיך צ'ארלס. 

בנובמבר 2021 נפגשה אברט עם שחקן הקריקט לשעבר, עזים ראפיק, שמסר עדות בפרלמנט על דעות קדומות אנטי-מוסלמיות במועדון הספורט בו שיחק והתגלה כי התבטא בשפה מלאת ביטויי שנאה כלפי יהודים ברשתות החברתיות בשנת 2011. עזים פרסם התנצלות ואמר שהוא "מתבייש בעצמו". ראפיק התחייב ללמוד על הדת היהודית ו"להבין את האנטישמיות".
וכחלק מהתהליך, נפגש עם מספר ניצולי שואה ובהם לילי אברט, שנפגשה איתו בביתה. היא הראתה לו את המספר שחרטו הנאצים על ידה באושוויץ. לאחר פגישתם הוא טען שלא שמע על אושוויץ לפני כן, ואמר ללילי בסוף פגישתם כי חשוב לספר את סיפורה "כדי לזכור, כדי שהאירועים לא יחזרו על עצמם". לאחר פגישתם אמרה לילי "כשמישהו שונה, זה לא אומר שהוא טוב יותר או גרוע יותר. אנחנו צריכים להיות סובלניים אחד עם השני". בסוף הפגישה העניקה לראפיק עותק מספרה.

צילום דיוקן שלה היה אחד משבעה שהוזמנו על ידי הנסיך צ'ארלס עבור האוסף המלכותי כדי לזכור ולהזכיר את ניצולי השואה וכמחווה לניצולי השואה החיים בבריטניה. כשהדיוקנאות פורסמו מחדש בגלריה קווינס בארמון בקינגהאם אמרה אברט לנסיך צ'ארלס "לפגוש אותך, זה למען כל מי שאיבד את חייו". הנסיך צ'ארלס נגע בכתפה וענה: "אבל זו זכות גדולה יותר עבורי".

הוקרה
-----

בשנת 2016, היא זכתה במדליית האימפריה הבריטית (BEM) עבור פעילותה לחינוך ומודעות לשואה. 

בשנת 2023 קיבלה אברט את אות מסדר האימפריה הבריטית מידי המלך צ'ארלס השלישי.

ספרה
----

* לילי אברט, דב פורמן, **ההבטחה של לילי: איך שרדתי את אושוויץ ומצאתי את הכוח לחיות**

קישורים חיצוניים
----------------

* לילי אברט, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* לילי אברט, ברשת החברתית טיקטוק
* ניצולת השואה על הנין ה-35; נקמה בנאצים, באתר בחדרי חרדים, 18 בינואר 2022
* לילי אברט, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:38)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  "Lily Ebert BEM". *het.org.uk*. נבדק ב-14 באוגוסט 2021. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  "'Auschwitz was hell on earth. We must never forget its horrors'". *standard.co.uk*. 2020. נבדק ב-14 באוגוסט 2021. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  ניצולת השואה על הנין ה-35; נקמה בנאצים, באתר בחדרי חרדים, 18 בינואר 2022
4. ↑  "Nonagenarian TikTok star shares Ausschwitz experiences". *dw.com*. 2021. אורכב מ-המקור ב-14 באוגוסט 2021. נבדק ב-14 באוגוסט 2021. `{{cite web}}`:  (עזרה)
5. ↑  אתר למנויים בלבד  HRH The Prince of Wales, ‏We must keep memories of the Holocaust alive, The Telegraph, 27 August 2021
6. ↑  The powerful moment Azeem Rafiq understood where antisemitism leads | Jewish News, Jewish News, ‏5 באוקטובר 2021
7. ↑  "Holocaust Memorial Day: Portraits of last remaining UK survivors unveiled". *BBC News* (באנגלית בריטית). 2022-01-27. נבדק ב-2022-01-27.
8. ↑  "Central Chancery of the Orders of Knighthood". *thegazette.co.uk*. 2015. נבדק ב-8 באוגוסט 2021. `{{cite web}}`:  (עזרה)
9. ↑  יענקי פרבר, ניצולת שואה בת 99 קיבלה אות מסדר האימפריה הבריטית מהמלך, באתר בחדרי חרדים, 31 בינואר 2023

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987011295716305171
* BnF: cb179941928 (data)
* GND: 1251248470
* LCCN: no2022017997
* NKC: xx0266691
* NLA: 71170005
* SUDOC: 261641425
* VIAF: 6280164423051520530004
* WorldCat: lccn-no2022017997

 |