recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**יון זליה קודריאנו** (ברומנית: **Ion Zelea Codreanu**)‏ 1871–1941 היה מורה ומחנך רומני, פוליטיקאי ימני קיצוני אנטישמי, חבר בפרלמנט הרומני, חסיד של אלכסנדרו קונסטנטין קוזה, אביו של קורנליו זליה קודריאנו וחמיו של יון מוצה.

ביוגרפיה
--------

יון זליה קודריאנו נולד בצ'רנוביץ בשם יון זלינסקי והיה בנו של יערן ומכאן השם "קודריאנו" - איש היער. ב-1902 שינה את שמו ליון זליה קודריאנו, שם בעל צליל יותר רומני. ב-1903 השלים בהצלחה לימודי ספרות באוניברסיטת יאשי. הוא נשא לאישה את אליזה בראונר ולזוג נולדו שבעה ילדים, הבכור קורנליו זליה קודריאנו. קודריאנו לחם בצבא רומניה במלחמת העולם הראשונה והתקדם מדרגת סגן משנה לדרגת מאיור (מקביל לרב-סרן).

קודריאנו עבד כמורה לרומנית ולגרמנית בבית הספר התיכון של חוש והיה פעיל פוליטית בליגת ההגנה הלאומית נוצרית כתומך נלהב של המצע האנטישמי של פרופסור קוזה וב-1926 נבחר מטעמה לפרלמנט הרומני מטעם רדאוץ. קודריאנו היה מעורב במזימות אלימות דוגמת הקשר בגבעת ספירי ורצח מנצ'יו, אך לא הורשע.

מינואר 1930 הצטרף למפלגתו של בנו, התנועה הלגיונרית. בתחילת 1932 מת שר המשפטים הרומני והתפנה מקום בפרלמנט מטעם אזור הבחירה טוטובה. התנועה הלגיונרית החליטה לנסות לכבוש מקום זה והציגה כמועמד את יון זליה קודריאנו. בגלל מחסור בכסף התנועה חיפשה גימיקים זולים, שימשכו אליה את תשומת הלב ולפי הצעת קורנליו זליה קודריאנו הכריזו על מסע רגלי של 300 קילומטרים מבוקרשט לברלאד וקבוצת לגיונרים בהנהגת מיכאיל סטלסקו ביצעה זאת תוך עשרה ימים, חרף התנכלויות לאורך הדרך מצד ז'נדרמים. יון זליה קודריאנו ניהל מערכת בחירות מבוססת על מתקפות נגד היהודים וזכה ב-5,200 קולות מול 4,344 שקיבל המועמד הליברלי והיה לחבר הפרלמנט השני מטעם "קבוצת קורנליו זליה קודריאנו", השם בו השתמשה התנועה הלגיונרית.

ב-1932, בבחירות הכלליות, נבחר שוב כנציג ברלאד והיה אחד מחמשת חברי הפרלמנט של התנועה הלגיונרית. לאחר שהניקדורים רצחו את ראש ממשלת רומניה, יון גאורגה דוקה, נעצר ב-1934 יחד עם יתר הנהגת התנועה הלגיונרית והועמד למשפט, אך זוכה. ב-1937 נבחר שוב לפרלמנט הרומני ברשימת הגלגול החדש של התנועה הלגיונרית, "הכל למען המולדת". בשנים 1938 - 1939, כשהלגיונרים נרדפו על ידי השלטון, היה במחנה מעצר.

הלך לעולמו בעקבות ניתוח לא מוצלח.

קישורים חיצוניים
----------------

* ION ZELEA CODREANU  (ברומנית)
* תמונה של יון זליה קודריאנו (במרכז) בחברת בנו, קורנליו זליה קודריאנו וחתנו, יון מוצה (ברומנית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  סיסמאות אנטישמיות מנצחות בבחירות, דבר, 12 במאי 1932
אורי קציר, דצמבר 2012
**אורי קציר** (נולד ב־22 ביולי 1968 בחיפה) הוא מורה דרך, סופר, איש תקשורת ובלוגר ישראלי.

ביוגרפיה
--------

בצבא שירת כמש"ק חינוך ביחידות שדה. במהלך לימודיו לתואר ראשון ביחסים בינלאומיים ולתואר שני בהיסטוריה כללית באוניברסיטה העברית התפרנס מהדרכת קבוצות מטיילים. ב-1994 סיים קורס צוערים בסיסי במשרד החוץ, אך מיד לאחר מכן פרש ועבר לעיתונות. הוא הצטרף לסוכנות הידיעות עתי"ם ומונה לכתב המדיני שלה. במחצית השנייה של שנות התשעים מילא תפקידי דוברות פוליטיים, בתחילה כדוברו וראש לשכתו של אהוד ברק, שהתמודד אז על מנהיגות מפלגת העבודה, ולאחר מכן כדובר מפלגת שינוי. לאחר הבחירות שימש כדובר סיעת שינוי בכנסת, אך בשנת 2000 התפטר ועבר לשמש כדובר הרשות לניירות ערך.

את פעילותו כבלוגר החל קציר ב-2003, אז הקים את הבלוג "באופן אישי" שהתארח באתר "רשימות". חלק גדול מפרסומיו היו מאמרים שהתמקדו בפרשיות היסטוריות נשכחות או בלתי ידועות ובתחומים תרבותיים ששיקפו את נטיותיו האישיות. בשנת 2004 סגר את "באופן אישי" והקים את "אפלטון", בלוג עצמאי בעל נופך אינטלקטואלי בולט. כמה מפרסומיו ב"אפלטון" עוררו עניין ציבורי בלתי מבוטל. בעקבות התאבדותה של הבלוגרית מירב קנר, שנודעה בכינוי "רפונזל", הציע לנסח כללי אתיקה לבלוגרים ואף הציג טיוטה משלו. בעקבות פרסום שבו תיאר בקצרה את פרשת התאבדותו של החייל אורי אילן בשבי הסורים ותהה על היעלמותם של הפתקים המפורסמים שנמצאו על גופו (שבמפורסם שבהם חורר אילן את המלים "לא בגדתי"), ולאחר שידורה של תוכנית רדיו שבה ראיין (יחד עם משה טימור) דמויות הקשורות בפרשה, איתר צה"ל את הפתקים האבודים ומסרם לידי משפחת אילן. בינואר 2005 הציע את מועמדותו של הסופר אלי עמיר לנשיאות המדינה – הצעה שעוררה תשומת לב לאחר שנפתחה חקירת משטרה נגד הנשיא המכהן, משה קצב.

בשנת 2012 עזב קציר את עבודתו כדובר רשות ניירות ערך ופנה לתחום התיירות. הוא הקים מיזם תיירות בשם "סהר קציר", המתמחה בסיורי תוכן, ונכון ל-2013 הוא עומד בראשו. בנוסף, שימש גם כעורך חדשות החוץ בקואופרטיב החדשות מגפון ניוז.

בשנת 2003 פרסם קציר ספר ילדים בשם "אש לי יום הולדת".

בשנת 2016 פרסם הגדה לפסח ברוח חילונית מתונה. בהגדה זו חיבר את סיפר השחרור הלאומי, אותו הוא רואה כמרכזי בסיפור יציאת מצרים, עם אירועים כמו שיבת ציון והציונות המודרנית ובכך יצר מארג היסטורי המחבר בין פסח לבין יום העצמאות. בהגדה זו שילב גם ציטוטים מהוגים מודרניים כמו ברל כצנלסון, בנימין זאב הרצל, דוד בן-גוריון והסופרת הבריטית ג'ורג' אליוט, פואמות של נתן אלתרמן ונפתלי הרץ אימבר ואף שירים הקשורים לעונת האביב ולכיסופים לציון.

בשנת 2021 פרסם את הרומן ההיסטורי הראשון שלו, "כִּלְאָב", העוסק בבנו השני והנשכח של דוד המלך.

בת דודתו היא הידוענית שרון איילון.

קישורים חיצוניים
----------------

* אפלטון, הבלוג של אורי קציר (אורכב 30.12.2020 בארכיון Wayback Machine)
* אורי קציר מאמרים באתר אימגו
* אורי קציר, מאמרים באתר האייל הקורא
* מאמרי אורי קציר באתר נתן אלתרמן
* אתר למנויים בלבד עידו קינן, סמול טוק | מיסה קריטית, באתר הארץ, 4 בדצמבר 2014
* אורי קציר ודוד קסירר, הגדת מודיעין

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007395602205171
* ISNI: 0000 0004 0244 6188
* VIAF: 298129230
* WorldCat: viaf-298129230

 |
חצי האי אייל סטייט פארק בימת אירי
**דיונת קרח** היא תצורת קרח עונתית, שמצטברת על חופים ארקטיים רבים, ונפוצה גם לאורך חופי הימות הגדולות בחורף. הדיונות קורסות בשלבים המוקדמים של הפשרת המים באביב.

דיונת קרח נוצרת על ידי קרח שנסחף לחוף או ירידת שלג או הקפאה הדרגתית של קצף גלים המצטבר על החוף. התופעה דורשת שטמפרטורת האוויר תהיה נמוכה מטמפרטורת הקפאון וטמפרטורת המים קרובה אליה.

גובהן של דיונות קרח הוא 1.80 מטר לפחות, ואורכן ורוחבן תלויים בטופוגרפיית החוף, במזג האוויר, בפערים בין הגאות והשפל ובעוצמת הגלים. יצירת הדיונות נפסקת אם גוף המים קופא, כפי שקורה בימת אירי שבפנסילבניה.

הדיונות הן מרכיב חשוב ביצירת לשונות יבשה ומצרי יבשה אשר רגישים לסחיפה על ידי גלים. דוגמה לכך הוא אייל סטייט פארק בימת אירי. הדיונות חוסמות את דרכם של הגלים לחוף ושומרות על החול שלו.

בגלל אופן היווצרן הדיונות שבריריות מטבען ויש בהן סדקים ובועות אוויר. אם הדונה מתפשטת לכיוון המים, הדבר מהווה סכנה לאנשים המטיילים עליה. קיימת סכנת היפותרמיה ומוות אם הם שוקעים דרכה אל המים הקפואים שמתחתיה.

ערימות קרח (ice shove)
----------------------

ערימת קרח באגם ווינבאגו בוויסקונסין במרץ 2009
תופעה אחרת היא הצטברות של קרח בערימות על ידי זרמים מן האוקיינוס, רוחות חזקות או הפרשי טמפרטורות הדוחפים את הקרח אל החוף. גובה הערימות עשוי להגיע ל 12 מטר. התופעה מזכירה היווצרות קרחון ומפיקה רעש רב. ערימות אלה יכולות לפגוע בקהילות היושבות ליד חופים באזור הארקטי ולהרוס מבנים.

לקריאה נוספת
------------

* French, Hugh M (2007). *The Periglacial Environment*. Hoboken, NJ: John Wiley & Sons. ISBN 0-470-86588-1.
**יסיקה סכילדר** (בהולנדית: **Jessica Schilder**; נולדה ב-19 במרץ 1999) היא אתלטית הולנדית. זוכת מדליות ארד באליפות העולם (יוג'ין 2022) ובאליפות העולם באולם (בלגרד 2022) ואלופת אירופה (מינכן 2022) בהדיפת כדור ברזל.

ביוגרפיה
--------

סכילדר נולדה בפולנדם שבהולנד.

### 2022

#### מדליית ארד באליפות העולם באולם

באליפות העולם באולם שנערכה בבלגרד שבסרביה במרץ 2022 זכתה סכילדר במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.48 מטר, אחרי אוריול דונגמו מפורטוגל שזכתה במדליית זהב (20.43 מטר) וצ'ייס אילי מארצות הברית שזכתה במדליית כסף (20.21 מטר).

#### מדליית ארד באליפות העולם

באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית ביולי אותה שנה היא זכתה במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 19.77 מטר, אחרי צ'ייס אילי מארצות הברית שזכתה במדליית זהב (20.49 מטר) וגונג ליג'יאו מסין שזכתה במדליית כסף (20.39 מטר).

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* הדיפת כדור ברזל: 20.24 מטר (2022)

### אולם

* הדיפת כדור ברזל: 19.48 מטר (2022)

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **יסיקה סכילדר** |

* יסיקה סכילדר, ברשת החברתית LinkedIn
* יסיקה סכילדר, באתר olympedia.org
* יסיקה סכילדר, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 293809

 |
**אוסטין ממבו פרימן ג'וניור** (באנגלית: **.Austin Mambo Freeman jr**; נולד ב-6 במאי 1989 במיצ'לוויל שבמרילנד) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הקלע. גובהו הוא 1.92.

פרימן למד ושיחק ב"תיכון קטוליק דה-מאטה" ובהמשך שיחק במכללת ג'ורג'טאון, בה שיחק ארבע שנים. בעונתו האחרונה רשם ממוצעים של 17.6 נקודות, 3.7 ריבאונדים ו-2.4 אסיסטים ב-NCAA ובליגת ביג איסט.

באירופה
-------

פרימן החל את הקריירה האירופאית שלו בעונת 2011/2012 בקבוצת פולגור ליברטס פורלי מהליגה האיטלקית השנייה, בה הצטיין ורשם 20.9 נקודות ו-4.5 ריבאונדים בממוצע (459 נקודות ב-22 משחקים). 

בתחילת עונת 2012/2013 חתם בקבוצת הפועל אילת, בה רשם ממוצע של 12.6 נקודות, 3.4 ריבאונדים ו-2.5 אסיסטים ב-11 משחקים. אך הועזב בטענה שחלה ירידה ביכולתו.

בסוף חודש דצמבר 2012 חתם בקבוצת מכבי אשדוד. בסיום העונה לא הוארך חוזהו של פרימן והוא חזר לארצו. בתחילת עונת 2013/2014 שחררה הקבוצה את הפורוורד אולי ביילי שאיכזב במשחקי ההכנה. ואז נרקמה חזרתו של פרימן לסגל הקבוצה. לאחר המחזור השישי שוחרר מהקבוצה בעקבות אי שביעות רצון מיכולתו.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* אור שקדי‏, מכבי אשדוד החתימה את אוסטין פרימן, באתר וואלה!‏, 2 בינואר 2013
דרדרת בתחתית הר ימנוסקה באלברטה, קנדה
חרוטי דרדרת על החוף הצפוני של איספיורד בסבאלברד, נורווגיה
קרחון המכוסה בדרדרת, לצ'ה דל דרגון, איטליה
**דרדרת** (בלועזית: **Talus** או **Scree**) היא אוסף של שברי סלע בבסיס צוקים, מדרונות הרים תלולים, הרי געש או שולי עמקים, שהצטברו עקב מפולת סלעים תקופתית מפני הצוקים הסמוכים. תצורות נוף הקשורות לחומרים אלו מכונות לעיתים קרובות "מרבצי דרדרת" (Talus deposits). למרבצי דרדרת יש צורה קעורה כלפי מעלה, שהנטייה המקסימלית מקבילה לזווית השיפוע הטבעי של גודל החומר המפורר הממוצע, ונעה לכן בין 26 ל-42 מעלות.

דרדרת יכולה להיווצר גם מתחת למים, למשל התפוררות של שונית (למשל של אלמוגים) שמקורה ביולוגי. השטח המכוסה בשברי השונית מכונה "אזור הדרדרת".

המקור של המונח בלועזית טאלוס (Talus) הוא מצרפתית ופירושו מדרון או מתלול, מקורו של המונח סקרי (Scree) מנורדית עתיקה ופירושו מפולת אדמה (skriða).

יצירה
-----

היווצרות הדרדרת היא תוצאה של פעילות בליה וסחיפה פיזית וכימית על פני הסלע. התהליכים העיקריים הגורמים להתפוררות המדרונות הסלעיים תלויים במידה רבה באקלים האזורי (טמפרטורה, כמות הגשמים וכו'). דוגמאות:

* בליה פיזית על ידי קרח
* בליה כימית על ידי הידרוליזה של מינרלים, המסה וצמיחת גבישי מלח
* בליה ביולוגית

בדרך כלל מייחסים היווצרות דרדרת להיווצרות קרח במורדות הסלעיים של ההרים. במהלך היום מים יכולים לזרום אל סדקים בסלע. אם הטמפרטורה יורדת מספיק, למשל בערב, מים אלה עשויים לקפוא. מכיוון שהמים מתרחבים ב-9% כאשר הם קופאים, הם יכולים לייצר כוחות גדולים שיוצרים סדקים חדשים או גושי סלע במצב לא יציב. ייתכן ויהיה צורך בתנאי סף מיוחדים (קפיאה מהירה וכליאת מים) כדי שתהליך זה יקרה. יצירת דרדרת כתוצאה מתהליך קפיאה-הפשרה מתרחשת בעיקר באביב ובסתיו, כאשר הטמפרטורות במהלך היממה מתנדנדות סביב נקודת הקיפאון של המים, והפשרת שלגים מהווה מקור הספקה מתמשך למים זורמים.

קיימת מחלוקת בין המדענים לגבי יעילותם של תהליכי קפיאה-הפשרה בייצור דרדרת. חוקרים רבים מאמינים כי היווצרות קרח במערכות סדקים גדולות פתוחות אינה יכולה לייצר לחצים גבוהים, ובמקום זאת הם טוענים שהמים והקרח פשוט יזרמו מהסדקים ככל שהלחץ יבנה. יש הטוענים שתופעת התרוממות קפיאה, שידוע שהיא פועלת על הקרקע באזורי קפאת-עד עשויה לשחק תפקיד חשוב בהתפוררות הצוק במקומות קרים.

דרדרת יכולה להסתיר בתוכה מעיינות או קרחונים. לדוגמה, האגם לצ'ה דל דרגון (Lech dl Dragon) בקבוצת סלה בהרי הדולומיטים, מקבל את מימיו ממי הפשרת הקרחון המוסתר תחת שכבה עבה של דרדרת. תהליך ההפשרה של הקרחון שמתחת לדרדרת מואט בשל שכבת הדרדרת הפועלת כמגן בפני קרני השמש והטמפרטורות החיצוניות.

בסופו של דבר, מדרון סלעי עשוי להיות מכוסה לחלוטין על ידי הדרדרת שנוצרה ממנו, כך שייצור חומר חדש ייפסק. מדרון כזה מתואר כ"מעורבב" עם חומר מפורר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דרדרת** בוויקישיתוף

ביאורים
-------

1. ↑  באנגלית frost heaving, היא התנפחות כלפי מעלה בקרקע בתנאי הקפאה הנגרמת על ידי נוכחות הולכת וגוברת של קרח כשהוא צומח לעבר פני השטח, כלפי מעלה מהעומק באדמה בה טמפרטורות הקיפאון חדרו לאדמה

הערות שוליים
------------

1. ↑  talus
2. ↑  talus
3. ↑  scree
4. ↑  A theoretical model of the fracture of rock during freezing
**אש** הוא אלבומו השני של הזמר משה פרץ, שיצא לאור במרץ 2007.

הפקה
----

פרץ כתב והלחין את רוב שירי האלבום. פריצתו המשמעותית של פרץ באה עם הוצאת הסינגל "אש" בשנת 2006. בעקבות ההצלחה של אותו הסינגל, הוא הוציא בשנת 2007 את אלבומו השני, "אש", שזכה להצלחה רבה יחסית. סינגלים נוספים ששוחררו מתוך אותו האלבום הם: "זה הזמן", "איך", "כמו השקט", "יש רגעים" ו"בחלומות שלי". באלבום זה ניתן למצוא גם את השיר של זוהר ארגוב, "מפרץ שלמה", אותו הוא מבצע בעיבוד מחודש. בניגוד לאלבום הבכורה, פרץ כתב חלק מכובד מהשירים באלבום זה, ביניהם השירים "אש" ו"כמו השקט", אשר נחשבים לשירים אהודים בכל הופעותיו של פרץ.

עיבודי השירים נחלקו בין תמיר צור ושי ראובני, כשניר סייג עיבד את החידוש ל"מפרץ שלמה".

רשימת השירים באלבום
-------------------

| מס' | מילים | מילים | לחן | אורך השיר |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | "בחלומות שלי" | משה פרץ | משה פרץ | 3:57 |
| 2. | "יש רגעים" | צ'ולי זכאי | שי ראובני | 3:30 |
| 3. | "אש" | משה פרץ | משה פרץ | 4:01 |
| 4. | "כל העולם" | משה פרץ | משה פרץ | 3:18 |
| 5. | "זה הזמן" | צ'ולי זכאי | שי ראובני | 3:55 |
| 6. | "איך" | משה פרץ | משה פרץ | 3:28 |
| 7. | "כמו השקט" | משה פרץ ודודו אהרון | משה פרץ ודודו אהרון | 3:22 |
| 8. | "אם תאהבי אותי" | יוסי גיספן | עדי לאון | 3:22 |
| 9. | "נולד לאהבה" | ארלט ספדיה | עדי לאון | 4:07 |
| 10. | "מותק" | יוסי גיספן | עדי לאון | 3:01 |
| 11. | "מפרץ שלמה" | שלמה כישור | צוריאל לוי | 3:41 |

1.
**אאוץ'** (באנגלית: **!Operation Ouch**) היא סדרת טלוויזיה בריטית קומית לילדים. היא עוסקת בגוף האדם, מציגה את מה שקורה בחדר המיון, מראה בעיות ותאונות שלעיתים רופאים ואנשי צוותי החירום הרפואיים נאלצים להתמודד עימן וניסויים מגוונים. מנחים את הסדרה האחים התאומים הזהים והרופאים ד"ר כריס וד"ר זאנד ואן טוליקן, ומשנת 2019 מצטרפת אליהם להנחיה רופאה נוספת, ד"ר רונקס. הסדרה שודרה לראשונה בערוץ CBBC בבריטניה באוקטובר 2012.

הסדרה מדובבת לעברית ומשודרת בישראל בערוץ לוגי החל משנת 2014. כל הפרקים זמינה גם בביגי

סקירה כללית
-----------

על מנת ללמד ילדים על נושאים במדע, רפואה וביולוגיה, מנחי הסדרה מבצעים ניסויים בגוף האדם כדי לגלות כיצד הוא פועל והם חוקרים טיפולים וטכנולוגיות רפואיות שונות. הרופאים גם מציעים ניסויים מסוג "נסו זאת בבית" לצופים כדי שיוכלו להתנסות ולהשתתף בהם. בחלק מהפעמים הם מבצעים ניסויים ומדגישים שלא לנסות את זה בבית. בנוסף, המנחים עוקבים אחר צוותי החירום ואחר המטופלים שנחבלו ונפצעו ומלוויהם, בעת שהותם בבתי חולים בליברפול ובמנצ'סטר. נעשה שימוש באנימציה כדי להציג לצופים את הסיטואציות שהובילו לחבלות בהן עוסקים בתוכנית ולהמחיש דברים בתוך גוף האדם. המנחים מצטרפים גם לשירותי האמבולנס במערב המידלנדס ולאמבולנס האווירי של המידלנדס, כשהם מסייעים לצוותי התגובה המהירים במצבי החירום הרפואיים בדרכים ובבתי המטופלים. המנחים מסבירים לצופים מה צוותי הרפואה עושים ואת מה הם בודקים בכל אחד מהמקרים, מציגים את אופן הפעולה שלהם ומנמקים את האבחנות שלהם.

הפקה
----

לסדרה קיימות 10 עונות ופרקים מיוחדים נוספים כדוגמת "נסו זאת בבית". המנחים, ד"ר כריס וד"ר זאנד ואן טוליקן, הוכשרו ברפואה באוניברסיטת אוקספורד, ושניהם סיימו את לימודיהם בשנת 2002. ד"ר כריס ואן טוליקן הוא רופא בפועל ואילו ד"ר זאנד ואן טוליקן מתמקד במחקר ובהוראה.

הזמן הממוצע לכל פרק הוא 30 דקות.

הסדרה מדובבת לעברית באולפני דאבי דאב בהפקתה של ענבר שטגר עזרא, כאשר בימוי הדיבוב נעשה על ידי אפי בן ישראל ובשנת 2017 על ידי עמרי לוי. את הקריינות לאורך הסדרה מבצע צביקה פורמן.

הרופאים
-------

### החל מהעונה הראשונה

ד"ר כריס (בדיבובו של גילן שחף) וד"ר זאנד (בדיבובו של סער בדישי)

### החל מהעונה השביעית

ד"ר רונקס (בדיבובה של מאיה מיטלפונקט)

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אאוץ' (באנגלית)
* אאוץ', ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* אאוץ', סרטונים בערוץ היוטיוב

* "אאוץ'", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* "אאוץ'", באתר נטפליקס

* "אאוץ'", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* אאוץ' באתר "ערוץ הילדים"

הערות שוליים
------------

1. 1 2  "Operation Ouch: Brand new 13-part medical series for CBBC". *BBC Media Centre*. 25 בספטמבר 2012. נבדק ב-29 בנובמבר 2012. `{{cite news}}`:  (עזרה)
2. ↑  "Operation Ouch". *BBC iPlayer*. BBC. נבדק ב-29 בנובמבר 2012. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  "Interview with Dr Chris and Dr Xand van Tulleken". *BBC Media Centre*. 6 בספטמבר 2012. נבדק ב-29 בנובמבר 2012. `{{cite news}}`:  (עזרה)
מאובן של רומלאוזאורוס
**רומלסוזאוריים** (שם מדעי: **Rhomaleosauridae**) היא משפחה של זוחלים ימיים נכחדים מקבוצת הפליואוזאורודים אשר שגשגו בתור היורה לפני 201-161 מיליון שנה בימים שלחופי אירופה, אמריקה הצפונית והדרומית וכנראה שגם באסיה.

מאפיינים
--------

זוחלים אלה היו טורפי-על בימים שחיו לצד קרוביהם הפליוזאוריים הענקיים וניזונו ממיני דגים, כרישים, רכיכות גדולות וזוחלי ים אחרים ואולי גם מפטרוזאורים מנמיכי עוף. בעזרת לסתותיהם החזקות הם יכלו לנשוך בחוזקה את הטרף ולטלטלו בדומה לתנינים מודרניים. עם זאת לסתותיהם היו קצרות יותר מאלה של הפליוזאוריים והיו בעלי צוואר ארוך יותר, אשר הזכיר את צוואר הפלסיוזאורודים.

מיון
----

* *Anningasaura*
* *Archaeonectrus*
* *Atychodracon*
* *Avalonnectes*
* *Bishanopliosaurus*
* *Borealonectes*
* *Eurycleidus*
* *Maresaurus*
* מיירזאורוס (*Meyerasaurus*)
* רומלאוזאורוס (*Rhomaleosaurus*)
* *Sthenarosaurus*
* *Stratesaurus*
* *Yuzhoupliosaurus*
* מקרופלטה (*Macroplata*)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רומלסוזאוריים** בוויקישיתוף
* רומלסוזאוריים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* רומלסוזאוריים, באתר GBIF (באנגלית)
**מטאוש לגובסקי** (בפולנית: **Mateusz Łęgowski**; נולד ב-29 בינואר 2003 בברודניצה שבפולין) הוא כדורגלן פולני המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת סלרניטנה מהסרייה א' ובנבחרת פולין.

קריירת מועדונים
---------------

לגובסקי גדל במחלקות הנוער של גול ברודניצה, פוגון שצ'צ'ין וולנסיה. בשנת 2019 החל לשחק בקבוצת המילואים של פוגון שצ'צ'ין. ב-21 באוגוסט 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 4-1 לסטאל מיילץ במסגרת המחזור החמישי בליגת העל הפולנית לעונת 2021/2022. הוא ערך 47 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע ארבעה שערים.

ב-17 באוגוסט 2023 חתם על חוזה לשלוש שנים בסלרניטנה מהסרייה א'.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-22 בספטמבר 2022 ערך לגובסקי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פולין, בהפסד 2-0 לנבחרת הולנד במסגרת ליגת האומות 2022/2023.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway

הערות שוליים
------------

1. ↑  MATEUSZ LEGOWSKI È UN NUOVO GIOCATORE DELLA SALERNITANA באתר הרשמי של סלרניטנה, 17 באוגוסט 2023 (בפולנית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מטאוש לגובסקי"**.
**וולפגנג יוהאן פַּאק** (באנגלית: **Wolfgang Johann Puck**) נולד בשם **וולפגנג יוהאן טופשינג** (**Wolfgang Johann Topfschnig**; ב-8 ביולי 1949) הוא שף, איש עסקים והבעלים של כמה רשתות של מסעדות אמריקאיות. בין המסעדות שבבעלותו נמנות מסעדת ספאגו, ורשתות וולפגנג פאק קפה (Wolfgang Puck Café) ווולפגנג פאק אקספרס (Wolfgang Puck Express).
בבעלות וולפגנג פאק למעלה ממאה מסעדות ובתי קפה ברחבי העולם.

קורות חיים
----------

פאק נולד למריה טופשינג (Maria Topfschnig) - אם חד הורית. אביו נטש את אימו עוד בטרם נולד. בשנת 1956 נשאה מריה את יוזף פאק (Josef Puck) אשר אימץ את וולפגנג. למריה וליוזף נולדו בן ושתי בנות.

פאק למד בישול במטבחה של אימו אשר עבדה כשפית מאפים. פאק לא למד בבית ספר לבישול, אולם התמחה במסעדה אוסטו דה בומאנייר של ריימון תווילייה (Raymond Thuilier) שבפרובאנס; במלון אוטל דה פארי שבמונקו ובמסעדת מקסים שבפריז. בשנת 1973 עבר פאק לארצות הברית, עבד במסעדת "לה טור" (La Tour) באינדיאנפוליס שבמדינת אינדיאנה ובשנת 1975 עבר ללוס אנג'לס שם עשה לעצמו שם בהפכו את מסעדה "מה מייזון" (Ma Maison) הכושלת להצלחה גדולה ופיתח בה את המטבח הקליפורני.

בעקבות הצלחתו פתח וולפגנג מספר רשתות של מסעדות, כתב ספרי בישול, הקים קו ייצור של אביזרי מטבח. פאק הוא מספק המזון הרשמי לטקסי האוסקר, הופיע במספר רב של סדרות טלוויזיה וסרטים, ובתוכניות בישול רבות.

לפאק שני בנים - קמרון וביירון מגרושתו ברברה לאזארוף (Barbara Lazaroff) ושני בנים נוספים: אוליבר וולפגנג ואלכסנדר וולפנג מארוסתו האתיופית גלילה אסאפא.

בין השנים 2002–2007 מסעדותיו של פאק המשתמשות שימוש רב בכבד אווז עוררו ביקורת רבה. בעקבות ביקורת זו החליט פאק במרץ 2007 להפסיק להשתמש בכבד אווז ולרכוש בשר וביצים שגודלו בתנאים הומניים. אירוע בו בישל פאק ב-27 בפברואר 2007 עורר הדים רבים לאחר שהיה חשש שבשל זיהום נדבקו רבים מידועני הוליווד בצהבת.

לקריאה נוספת
------------

* שגיא כהן,  **מדריך מפה למסעדות הטובות בעולם**, הוצאת מפה, תשס"ג 2003, עמ' 145.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וולפגנג פאק** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של וולפגנג פאק (באנגלית)
* ביוגרפיה רשמית (באנגלית)
* וולפגנג פאק, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* וולפגנג פאק, ברשת החברתית אינסטגרם

* וולפגנג פאק, ברשת החברתית טיקטוק

הערות שוליים
------------

1. ↑  אי-פי, דרכו לו על הביצים, באתר nrg‏, 25 במרץ 2007
2. ↑  מירי פרקס, לחיי האומה, באתר nrg‏, 16 במרץ 2007

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 14026287
* GND: 1042062595
* ISNI: 0000 0000 2414 2047
* LCCN: n81049352
* MusicBrainz: bd709559-6c01-4bef-b11d-88f9d35e6968
* NDL: 00839864
* NTA: 072882506
* SNAC: w6dv38gw
* VIAF: 8704858
* WorldCat: lccn-n81049352

 |
**מחמד עבד אל-חכים אל-פתיל** (בערבית: **محمد عبد الحكيم الفتيل** בתעתיק מדויק: **מחמד עבד אלחכים אלפתיל**; נולד ב-4 בינואר 1992 בקטיף שבערב הסעודית) הוא כדורגלן סעודי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת א-נסר מליגת העל הסעודית ובנבחרת ערב הסעודית.

קריירת מועדונים
---------------

אל-פתיל גדל במחלקות הנוער של א-תרג'י ואל-אהלי. בשנת 2012 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של אל-אהלי במסגרת ליגת העל הסעודית. הוא ערך 101 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע חמישה שערים.

ב-4 באוגוסט 2021 חתם אל-פתיל בא-נסר מליגת העל הסעודית.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-5 בדצמבר 2012 ערך אל-פתיל את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ערב הסעודית, בניצחון 2-1 על נבחרת זמביה במשחק ידידות.

הוא נכלל בסגל נבחרת ערב הסעודית לטורניר גביע אסיה 2019. ב-8 בינואר 2019 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 4-0 על נבחרת קוריאה הצפונית בשלב הבתים של הטורניר.

תארים
-----

אל-אהלי
* אליפות ערב הסעודית (1): 2015/2016
* גביע המלך הסעודי (2): 2012, 2016
* הסופר קאפ הסעודי (1): 2016
* גביע יורש העצר הסעודי (1): 2014/2015

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  النصر يتعاقد مع آل فتيل באתר אל-ערביה, 4 באוגוסט 2021 (בערבית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מוחמד אל-פתיל"**.
**ארצ'י אל. קלארק** (באנגלית: **Archie L. Clark**; נולד ב-15 ביולי 1941) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, ששיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1966–1976. לאורך קריירת ה-NBA רשם ממוצעים של 16.3 נקודות, 3.3 ריבאונדים ו-4.8 אסיסטים למשחק.

ביוגרפיה
--------

קלארק נולד בעיר קונוויי שבארקנסו, וגדל בעיירות ריוור רוז' ואקורס שבפרווריי דטרויט. בסיום לימודיו התיכוניים התגייס לצבא ארצות הברית בו שירת במשך 3 שנים. בזמן שהשתתף במשחק כדורסל פנימי במסגרת הליגה הצבאית, נצפה על ידי סקאוט של אוניברסיטת מינסוטה אשר הציע לו מלגת לימודים. קלארק קיבל את המלגה ושיחק עבור קבוצת הכדורסל של האוניברסיטה בין השנים 1963–1966, תחת מאמן הקבוצה ג'ון קנדלה. בעונתו האחרונה קלע 24.5 נקודות בממוצע למשחק ונבחר לחמישיית העונה של מחוז ה-Big Ten.

בדראפט ה-NBA לשנת 1966 נלקח קלארק בבחירה ה-37 על ידי לוס אנג'לס לייקרס, בהיותו בן 25. בלייקרס שיתף פעולה עם ג'רי וסט ואלג'ין ביילור, וכבר בעונתו השנייה הפך לשחקן מפתח בקבוצה; בעונת 1967/1968 קלע 19.9 נקודות בממוצע למשחק, נבחר להשתתף במשחק האולסטאר ועזר ללייקרס להגיע לגמר ה-NBA, בו הפסידו לבוסטון סלטיקס בתוצאה 2–4.

בסיום אותה עונה נשלח בטרייד לפילדלפיה 76', כחלק מחבילה ששלחה את וילט צ'מברלין מפילדלפיה ללוס אנג'לס. לצד האל גריר ובילי קנינגהם עזר לפילדלפיה לרשום מאזן של 144 ניצחונות ו-102 הפסדים בשלוש עונותיו בקבוצה (58.5%), בהן קלע ממוצע של 18.1 נקודות למשחק, אך הקבוצה לא הצליחה לעבור את שלב הפלייאוף הראשון בתקופה זו.

בתחילת עונת 1971/1972 הועבר בטרייד לבולטימור בולטס, במדיה רשם את עונתו הטובה ביותר עם 25.1 נקודות ו-8.0 אסיסטים בממוצע למשחק. במהלך אותה עונה נבחר בפעם השנייה להשתתף במשחק האולסטאר, ובסיום העונה נבחר לחמישייה השנייה של העונה. בבולטימור שיתף פעולה עם צמד הגארדים ארל מונרו ופיל צ'ניר, והרכיב לצידם קו אחורי זריז ונמוך במיוחד. בשלוש עונותיו בקבוצה הודחו הבולטס בסיבוב הפלייאוף הראשון.

בעונות 1975 ו-1976 שיחק עבור סיאטל סופרסוניקס ודטרויט פיסטונס, בהתאמה, ובשנת 1976 פרש ממשחק, בגיל 34.

בשנת 1987 רץ קלארק, ללא הצלחה, למשרת ראש העיר של אקרוז שבמישיגן. בשנת 1992 הקים יחד עם דייב דבושר, דייב בינג, דייב קאונס ואוסקר רוברטסון את איגוד שחקני העבר ב-NBA‏ (National Basketball Retired Players Association).

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Basketball-Reference
* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר ליגת ה-NBA

הערות שוליים
------------

1. ↑  סטטיסטיקות הקריירה של קלארק ב-NBA, באתר Basketball-Reference
2. ↑  Archie Clark Leaves Legacy at Minnesota, באתר קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת מינסוטה, 2 בפברואר 2005
3. ↑  Year-by-Year Scoring Leaders, באתר קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת מינסוטה
4. ↑  רשימת הנבחרים בדראפט ה-NBA‏ 1966, באתר Basketball-Reference
5. ↑  FOUNDERS, באתר הרשמי של ה-NBRPA
**לאוניד יוסיפוביץ' בוריאק** (באוקראינית: **Леонід Йосипович Буряк**; נולד ב-10 ביולי 1953) הוא כדורגלן עבר סובייטי-אוקראיני ששיחק בעמדת הקשר בקבוצות דינמו קייב, צ'רנומורץ אודסה ובנבחרת ברית המועצות. לאחר פרישה ממשחק פעיל הפך למאמן כדורגל.

קריירת שחקן
-----------

בוריאק גדל במחלקת הנוער של המועדון צ'רנומורץ אודסה. בגיל 18 קודם לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון. מהר מאוד התבלט כשחקן מפתח של הקבוצה. בתום עונת 1972/1973 קיבל הצעה לעבור לקבוצת הצמרת של הליגה הסובייטית - דינמו קייב. בוריאק שיחק במדי דינמו 11 שנים, במהלכן זכה עם הקבוצה ב5 אליפויות, 3 גביעי ברית המועצות ובגביע אירופה למחזיקות גביע. בשנת 1984 הסתכסך בוריאק עם המאמן האגדי של דינמו קייב - ולרי לובנובסקי. בשל כך החליט לעזוב את דינמו - הוא חתם בקבוצת טורפדו מוסקבה וכעבור שנה עבר למטאליסט חרקוב. בוריאק זכה עם קבוצתם החדשה בגביע הסובייטי - ב-1986 עם טורפדו וב-1988 - עם מטאליסט.

בשלהי הקריירה שלו עבר לפינלנד, שם שיחק בקבוצות מהליגה השנייה במדינה.

לאוניד בוריאק שיחק בנבחרת האולימפית של ברית המועצות, איתה זכה במדליית ארד באולימפיאדת מונטריאול - הוא השתתף בכל חמשת המשחקים של הנבחרת במהלך הטורניר.
שיחק גם בנבחרת ברית המועצות הרשמית. משחקו הראשון במדי הנבחרת היה מול נבחרת צ'כוסלובקיה במאי 1974. בוריאק היה בסגל הנבחרת למונדיאל 1982, אך לא שותף באף אחד ממשחקי קבוצתו בטורניר.

קריירת אימון
------------

לאחר פרישתו של בוריאק ממשחק פעיל עבר לאימון ואימן תחילה את קבוצת הכדורגל של אוניברסיטת אוונסוויל שב מדינת אינדיאנה. בהמשך אימן את קבוצת ניבה טרנופול מליגת המשנה האוקראינית. לאחר מכן אימן במשך 4 שנים את קבוצת נעוריו - צ'רנומורץ אודסה. הוא זכה עם הקבוצה במקום שני בליגת העל האוקראינית בשתי עונות רצופות. בשנת 1999 אימן במשך תקופה קצרה את הקבוצה הרוסית ארסנל טולה. בשנת 2000 הצטרף אל סגל האימון של קבוצת דינמו קייב וב-2002 מונה למאמן הראשי של הנבחרת. כעבור שנה פרש מאימון הנבחרת לאחר סדרה של הפסדים של הנבחרת.

תארים
-----

* מקום שלישי באולימפיאדת מונטריאול ב-1976
* גביע אירופה למחזיקות גביע - 1975
* אליפת ליגת העל הסובייטית - 1974, 1975, 1977, 1980, 1981
* הגביע הסובייטי - 1974, 1978, 1982, 1986, 1988

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לאוניד בוריאק** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt

| **נבחרת ברית המועצות – מונדיאל 1982** |
| --- |
| 1 דסאייב • 
2 סולכוולידזה • 
3 צ'יוודזה • 
4 חידיאטוללין • 
5 בלטצ'ה • 
6 דמיאננקו • 
7 שנגליה • 
8 בסונוב • 
9 גברילוב • 
10 אוגנסיאן • 
11 בלוחין • 
12 באל •
13 דרסליה • 
14 בורובסקי •
15 אנדרייב •
16 רודיונוב •
17 בוריאק •
18 סוסלופרוב •
19 יבטושנקו •
20 רומנצב •
21 ויקטור צ'אנוב •
22 ויאצ'סלב צ'אנוב •
מאמן: בסקוב | ברית המועצותברית המועצות |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 6095154260353024480001
* WorldCat (עם VIAF): 6095154260353024480001

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק ברובע ההיסטורי בערים רבות. אם התכוונתם לעיר העתיקה בירושלים, ראו העיר העתיקה (ירושלים).
העיר העתיקה בירושלים
מבט מלמעלה על גגות העיר עתיקה של רגנסבורג ובמרכזה קתדרלת סנט פטרוס.
העיר העתיקה של טובינגן, גרמניה
"**העיר העתיקה**" הוא השם המקובל בערים רבות בעולם לרובע היסטורי בעיר, שעיקר בנייתו הסתיימה לפני מאות שנים, ומהווה את הגרעין המקורי של העיר.

הגדרה ומינוח
------------

על פי רוב מתייחס המונח "העיר העתיקה" לחלק חי ונושם של העיר, שמקורו בימי הביניים או בתחילת העת החדשה, ולא לאתר ארכאולוגי מן העת העתיקה. בערים רבות הרובע הנקרא "העיר העתיקה" מוקף חומה או שניתן למצוא בו שרידים לחומה כזאת, וכן ביצורים נוספים, שנועדו להגן על העיר מאויבים.

"העיר העתיקה" ברבות מערי העולם כוללת ריכוז של מבנים ואתרים בעלי חשיבות היסטורית, ארכיטקטונית, אמנותית, תרבותית וכדומה, ומבטאת את המורשת של המקום. רק באמצע המאה ה-19 החלה להתעורר ברחבי העולם המודעות לשימור אתרים המהווים חלק ממורשת המקום, והמגמה הרווחת של הריסת מבנים ישנים על מנת לפנות מקום לפרויקטים חדשים הוחלפה במגמת שיפוץ, שימור ושיחזור שלהם. במרבית הערים בהן קיימת "עיר עתיקה", מהווה זו מוקד משיכה תיירותי. ערים עתיקות קיימות גם בערים מוסלמיות, ונקראות קסבות. הקסבות של הערים המוסלמיות מאופיינות בסמטאות צרות ומפותלות, בנייה עתיקה וצפופה, ולעיתים גם בשוק עממי שפועל במרכזן.

ערים ואזורים
------------

באזור הסהר הפורה ישנן ערים עתיקות רבות. בישראל קיימת עיר עתיקה בערים אחדות, ובהן ירושלים, חברון, יפו, צפת, עכו, ובאר שבע (אם כי בניית העיר העתיקה של באר שבע החלה רק בשנת 1900). רוב הבינוי בערים אלו הוא מהמאות ה-18 וה-19 אך קיימים בהם גם מבנים עתיקים הרבה יותר אשר השתמרו לאורך ההיסטוריה. בישראל, על פי רוב, מכוון הביטוי "העיר העתיקה" לבדו לעיר העתיקה בירושלים.

רבות מערי אירופה כוללות רובע היסטורי המוגדר כ"עיר עתיקה", ובהן פראג, לונדון, סטוקהולם, רודוס ועוד. כמעט בכל הערים האירופאיות, העיר העתיקה היא למעשה גרעין העיר של ימי הביניים ואף ימי הביניים המאוחרים. כמעט ולא קיימים בערי אירופה מרקמים עירוניים מהעת העתיקה הממשיכים לתפקד כמרקם עירוני פעיל. ברומא לדוגמה, נשתמר בחלקו הפורום רומנום אך אינו חלק פעיל מהעיר מאז נפילת האימפריה הרומית.

ראו גם
------

* קסבה
* אקרופוליס

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימסע מדריך למטייל בוויקימסע: **אזורי ערים עתיקות** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **עיר עתיקה** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb119762171 (data)
* GND: 4129963-2
* SUDOC: 027797201

 |
**קווינסי הוף** (בהולנדית: **Quincy Hoeve**; נולד ב-3 באפריל 2003 בקרלנדייק שבבונייר) הוא כדורגלן בוניירי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת פולנדם מליגת העל ההולנדית ובנבחרת בונייר.

קריירת מועדונים
---------------

הוף גדל במחלקות הנוער של אתלטיקו טרה קורה, ספרטה רוטרדם, ז'יל ויסנטה ופולנדם. בשנת 2022 החל לשחק בקבוצת המילואים של פולנדם. ב-19 באוגוסט 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בהפסד 4-1 לגו אהד איגלס במסגרת המחזור השני בליגת העל ההולנדית לעונת 2023/2024.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-3 ביוני 2022 ערך הוף את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בונייר, בניצחון 4-1 על נבחרת איי טרקס וקייקוס במסגרת ליגת האומות של CONCACAF לעונת 2022/2023. ב-6 ביוני 2022 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בתיקו 2-2 נגד נבחרת סנט מארטן במסגרת אותו טורניר.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"קווינסי הוף"**.
**רמון ברן** (בצרפתית: **Raymond Braine**‏; 28 באפריל 1907 – 24 בדצמבר 1978) היה כדורגלן בלגי, ששיחק בעמדת החלוץ עבור נבחרת בלגיה. עם העברתו לספרטה פראג ב-1930 הוא נחשב לכדורגלן הבלגי הרשמי הראשון.

ביוגרפיה
--------

ברן נולד ב-28 באפריל 1907 באנטוורפן שבבלגיה. בגיל 15 בלבד ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הבלגית במדי בירסחוט, משחק שהתקיים ב-11 בפברואר 1923 נגד דרינג קלוב. הוא זכה עם המועדון ב-4 תוארי אליפות בקדנציה הראשונה שלו שהסתיימה ב-1930, ופעמיים היה לכובש הבכיר בליגה בעונות 1927/28 ו-1928/29 כשהוא כובש בהן 35 ו-30 שערים בהתאמה.

הכדורגל הבלגי היה עדיין חובבני באותה תקופה ולכן זה היה רק עניין של זמן עד שברן הכישרוני יעבור לשחק בחו"ל. בשנת 1930 עבר לספרטה פראג בזכות יוזמה שלקח מאמנה, ג'ון דיק הסקוטי. ברן תפס במהרה את מקומו בהרכב הפותח, ובהופעתו הראשונה שנערכה ב-12 ביולי 1930 כבש את השער הראשון שלו במדיה, שער הניצחון ב-1–2 על אוסטריה וינה בגביע מיטרופה. במשחק הגומלין שנערך בווינה כבש נגדה פעם נוספת, הפעם בניצחון 2–3. ספרטה הגיעה עד לגמר באותו טורניר אך הפסידה אותו לראפיד וינה.

ברן זכה עימה באליפות בעונות 1931/32 ו-1935/36 וסיים כמלך שערי הליגה פעמיים בעונות 1931/32 ו-1933/34 עם 16 ו-18 שערים בהתאמה. בזכייה השנייה היה במקום הראשון לצד ייז'י סובוטקה מהיריבה סלביה פראג. ספרטה זכתה בגביע מיטרופה בשנת 1935 וברן היה אחד הגורמים העיקריים לכך. הוא כבש 7 שערים לכל אורך הטורניר ובשני משחקי הגמר נגד פרנצווארוש כבש גם כן.

בסוף 1936 ברן האריך את חוזהו בספרטה לשנתיים נוספות ונסע לביקור מולדת בבלגיה במהלך חופשת החורף. הוא היה אמור לחזור ב-1 בינואר 1937 אך זה לא קרה. הוא נשאר באנטוורפן ושב לשחק בבירסחוט למרות החוזה התקף בספרטה. ברן זכה עימה שוב פעם באליפות בעונות 1937/38 ו-1938/39. בשנת 1943 הוא עבר לR.C.S. לה פורסטואז, שם שיחק למשך עונה בעמדת המגן ולאחר מכן פרש ממשחק.

בסך הכל כבש 300 שערים ב-281 משחקי ליגה, גביע וידידות עבור ספרטה, והוא נחשב לשחקן הזר הטוב ביותר בכל הזמנים ששיחק בצ'כוסלובקיה וצ'כיה.

תארים
-----

בריסחוט
* אליפות בלגיה (6): 1923/24, 1925/25, 1925/26, 1927/28, 1937/38, 1938/39

ספרטה פראג
* אליפות צ'כוסלובקיה (2): 1931/32, 1935/36
* גביע מיטרופה: 1935

אישיים
* מלך השערים בליגה הבלגית (2): 1927/28, 1928/29
* מלך השערים בליגה הצ'כוסלובקית (2): 1931/32, 1933/34

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רמון ברן** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר National Football Teams
**אבטספט** (באנגלית: **Abatacept**), נמכרת תחת השם המסחרי אורנסיה (באנגלית: Orencia, Orencia clickject), היא תרופה ביולוגית מדכאת חיסון אנטי-דלקתית. התרופה משמשת לטיפול בדלקת פרקים ראומטית, דלקת פסוריאטית, דלקת פרקים אידיופתית של הילדות ומחלת השתל נגד המאכסן. התרופה מפחיתה כאבי מפרקים ונפיחות ומשפרת טווח תנועה. כמו כן, התרופה מפחיתה את הסיכון לנזקים כרוניים.

תרופה זו מבוססת על חלבון כימרי אשר מעכב הפעלת לימפוציטים מסוג תאי T. תאי חיסון אלו הם בעלי תפקיד חשוב במערכת החיסון הנרכשת וכחלק מתפקידם אחראים על הפעילות הדלקתית המאפיינת דלקת פרקים ראומטית. מתן טיפול מסוג זה יגרום לדיכוי התגובה הדלקתית בגוף אשר תביא להטבה בסימפטומים של המחלה אך לצד זה המטופל חשוף לזיהומים שונים.
אורסניה ניתנת כתרופה בודדת או בשילוב עם תרופה נוספת למשל מתוטרקסט. קיים שימוש נוסף בתרופות אלו בקרב מושתלי תאי גזע.

מנגנון פעולה
------------

אבטספט הוא חלבון כימרי המדכא את התגובה החיסונית על ידי עיכוב הפעלתם של תאי לימפוציטים מסוג T. 
החלבון נקשר ל CD80 ו- CD86 המצויים על גבי תאים מציגי אנטיגן ובכך מונע את קישורם ל CD28 המצוי על גבי תאי לימפוציטים מסוג T. כתוצאה מכך סיגנל הפעלתם של תאי T הדרוש בכדי שתתרחש תגובה חיסונית מדוכא.
תגובה של מערכת החיסון היא זו שיוצרת דלקת לכן כאשר התגובה החיסונית מדוכאת התהליך הדלקתי מדוכא גם כן.

תופעות לוואי
------------

תופעות לוואי השכיחות הן כאבי ראש, בחילות, נזלת וצינון, זיהום בדרכי נשימה העליונות, דלקת גרון, סחרחורת, שיעול, כאבי גב, יתר לחץ דם, דלקות חוזרות בדרכי השתן, פריחה. תופעות לוואי פחות שכיחות כוללות לוקמיה לימפוציטית אקוטית, אנאפילקסיה, צלוליטיס, דיספנאה, תת-לחץ דם. כמו כן, ייתכנו התפרצויות הרפס, שחפת והפטיטיס B בקרב הנשאים.

ילדים
-----

מתחת לגיל שנתיים לא הוכחו בטיחות ויעילות. ניתן להשתמש בתרופה להתוויות המתאימות לטיפול בילדים מעל גיל שנתיים במתן תת-עורי לפי התאמת המינון למשקל. במתן תוך ורידי לא הוכחו בטיחות ויעילות מתחת לגיל 6. 
בארץ לרוב לא משתמשים בתרופה בילדים מתחת לגיל 6.

הריון והנקה
-----------

אין מידע על בטיחות התרופה בהריון משום שלא נעשו מחקרים שהציגו תוצאות משמעותיות קלינית בנושא. לא ידוע אם התרופה יכולה לחצות את השלייה ולהגיע לעובר.
לא ידוע אם התרופה עוברת בהנקה לחלב האם.

תגובות אלרגיות
--------------

פריחה עורית, נפיחות השפתיים, בפנים, בלשון או בעפעפיים, קושי נשימתי ותת לחץ דם.

אזהרות
------

אין להמשיך להשתמש בתרופה כאשר מופיעים סמנים אלרגיים ואנפילקסיס. נטילת התרופה יחד עם אנטגוניסטים של TNF יכולה להביא לזיהומים בשל היחלשות של המערכת החיסונית. ישנם מקרים בהם יש להימנע משימוש בתרופה בזמן נטילת תרופות אחרות כגון אדלימומאב, אטנרספט, אנקינרה, אינפליקסימאב, טוסיליזומב, אפדסיטיניב. ישנו איסור להתחסן בחיסונים המבוססים על וירוסים חיים עד שלושה חודשים לאחר סיום הטיפול באורסניה. התרופה יכולה לפגוע ביעילות יתר החיסונים.

קישורים חיצוניים
----------------

* Abatacept, באתר Medscape (באנגלית)

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**דְרַבָּנָן** (או: **מִדְּרַבָּנָן**; בעברית: "של רבותינו") הוא הגדרה של מקור להוראות הלכתיות ביהדות. ההלכות מדרבנן הן חוקים שחכמים הוסיפו על גבי מערכת ההלכות דאורייתא ("תקנות חכמים"). 

להבחנה בין הלכות בעלות תוקף מדאורייתא לעומת הלכות בעלות תוקף מדרבנן משמעויות מעשיות בפסיקת ההלכה.

הגדרת מושגים
------------

"דרבנן" הוא מונח בארמית שמשמותו "של רבותינו". כינויים נוספים הם "דברי סופרים" או "דברי חכמים".

הוראות דרבנן נקראות גם "תקנת חכמים" או "גזירת חכמים" (גם בקיצור: "תקנה" או "גזירה" בסתם). בשיח ההלכתי מקובל להתייחס ל"דין/איסור/חיוב דאורייתא" לעומת "דין/איסור/חיוב דרבנן".

### דאורייתא

 ערך מורחב – **דאורייתא**  

דין דאורייתא כולל את כל הדינים שנמסרו למשה רבנו בהר סיני. כלומר הן דינים הכתובים בתורה (במפורש או שנלמדים מפסוק) והן דינים שהם "הלכה למשה מסיני" כלומר תורה שבעל פה. "דאורייתא" הוא מונח בארמית שמשמעתו "של התורה", כינויים נוספים הם "דבר תורה" או "דברי תורה".

דוגמא למצווה מדאורייתא היא איסור הדלקת אש בשבת (שמות לה', ג'). 

### דברי קבלה

 ערך מורחב – **דברי קבלה**  

בין דין דאורייתא לדין דרבנן יש גדר אמצעי שנקרא **דברי קבלה**. כלומר מצוות או חיובים שנאמרו על ידי הנביאים. דברי קבלה אינם כתוקף של דיני התורה, אך הם יותר חמורים מדינים דרבנן. 

לעתים יש בדברי קבלה דווקא קולא (קלים יותר) מדיני דרבנן: במקרים מסוימים החמירו חכמים בדבריהם יותר מדיני התורה, על פי הכלל "דברי חכמים צריכים חיזוק, דברי תור האינם צריכים חיזוק". אך בדברי קבלה לא החמירו חכמים כבדיני תורה. 

דוגמה למצווה מדברי קבלה היא פורים שנתקנה על ידי הנביאים.

השתלשלות תקנות חכמים
--------------------

מקור ההוראות שנוספו מדרבנן אינו בנקודה היסטורית אחת. המסורת היהודית מייחסת כמה מהתקנות לדמויות מקראיות שונות, ובהן משה, שלמה ועזרא. תקנות אחרות מיוחסות לחכמים מסוימים שפעלו בתקופת בית שני או בתקופה שלאחר החורבן. 

לגבי רוב הדינים דרבנן אין מסורת מפורשת המתייחסת לזמן שבו הן נתקנו, אך בדרך כלל התלמוד ושאר הספרות ההלכתית עוסקים בתקנות המיוחסות על ידם לתקופת התנאים או מוקדם יותר.

דין דרבנן
---------

כאמור דינים דרבנן הן דינים שאין להם מקור בתורה שבכתב או בעל פה, והם ניתקנו על ידי חז"ל בדורות שלאחר מתן תורה. רבים מגזירות חז"ל ניתקנו על מנת להרחיק את האדם מלעבור על איסור דאורייתא. כך למשל מופיע בתחילת מסכת ברכות שתיקנו חז"ל לקרוא קריאת שמע של ערבית עד חצות הלילה, על אף שמהתורה זמנה הוא עד הבוקר על מנת "להרחיק את האדם מן העבירה". טעם התקנה הוא על מנת שאדם לא ילך לישון קודם שקרא קריאת שמע, כאשר בדעתו לקרואה בהמשך הלילה, וייתכן שיגרר בשנתו עד הבוקר וימנע מלקרוא קריאת שמע. 

בופסקים ובתלמוד מובאים כמה הבדלי דינים שמייחדים דינים דרבנן:

* גזירה שאין הציבור יכול לעמוד בה - חז"ל אינם גוזרים גזירה, כאשר על פי הנראה רוב הציבור יתקשו לקיימה.
* ספק - כאשר מסופק לאדם אם קיים מצווה מדרבנן, הוא אינו חייב לחזור ולעשותה, מטעם ספק דרבנן לקולא.

ראו גם
------

* דאורייתא
* שבע מצוות דרבנן
* מצווה לשמוע דברי חכמים
* אסמכתא
* תקנות הקהילה

קישורים חיצוניים
----------------

* י"ז דרגות בין דאורייתא לדרבנן, שיעור של הרב אשר וייס
* מידע על מצוות דרבנן בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית

* הערך "דרבנן", באתר ויקישיבה (מתוך ספרו של אחיקם קשת קובץ יסודות וחקירות השלם)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מסכת ראש השנה דף י"ט עמוד א'.
**חידון התנ"ך** הוא מערכון פרודי נודע שכתבו אריק איינשטיין ואורי זוהר ומתאר את חידון התנ"ך המסורתי המתקיים ביום העצמאות, ובו משתתפים נציגים ממדינות שונות. את תפקיד המתחרים במערכון גילם איינשטיין ואת תפקיד המתורגמן גילם זוהר. לצדם השתתפו במערכון דורי בן זאב כשדרן ואורי גרוס כשופט.

המערכון שודר לראשונה במסגרת תוכנית הטלוויזיה "לול" ששודרה בטלוויזיה הישראלית ב-18 באוקטובר 1971. הוא חותם את אלבומו של איינשטיין, "יסמין", שיצא לאור בשנת 1972, ונכלל בסרט הקולנוע "לול", שיצא לאקרנים בשנת 1988, ובאלבום הכולל את פסקול הסרט.

עלילת המערכון היא שלב הגמר בחידון התנ"ך העולמי, שלב השאלה הזהה, שבה נמצאים שלושה מועמדים: הנציג השוודי, הסודני והישראלי (אשר דמותו מבוססת על הזוכה האמיתי יחיא אלשיך). השאלה היא "אחת עשרה פעמים נזכר בנביאים ראשונים ואחרונים המשפט "איש תחת גפנו ותחת תאנתו" היכן מוזכר הפסוק גֶּפֶן במובן גָּפֶן והיכן גָּפֶן במובן גֶּפֶן." במהלך הראיון רואים את המתרגמים של הנציגים מסתבכים עם השאלה ומנסים לתרגם עבור המתמודדים את השאלה כהלכה, ואילו השופטים נותנים את הניקוד על שום דבר בעיקרו. סופו של המערכון הוא במתמודד הישראלי, שנותן תשובה שלמה ומלאה וזוכה בחידון.

מהמערכון נבעו מטבעות לשון כגון "גֶּפֶן במובן גָּפֶן", "זמנך עבר!", "צ'מענו אותך!", "מה הוא קופץ?", "הוא לא חבשי הוא סודני" ו"הנבחן הבא!". במערכון חיקה זוהר את אחד משופטי חידון התנ"ך, ברוך בן-יהודה, באינטונציה ובמימיקה מדויקים.

קישורים חיצוניים
----------------

* חידון התנ"ך, מתוך האלבום "יסמין", בערוץ YouTube של אריק איינשטיין
**צַ'אלָה** (באוזבקית: чала - "לא זה ולא זה") הוא כינוי המתייחס לאנוסים מקרב יהודי בוכרה שהחל מסוף המאה ה-18 אולצו להמיר את דתם לאסלאם. יהודים-בסתר אלה המשיכו להתחתן ביניהם ולהתגורר באופן נפרד בסמוך לשכונות היהודיות.

עד להגעתו של הצבא הרוסי לאזור, חזרה לדת היהודית הייתה בלתי אפשרית עקב גזר דין מוות שהוטל על אלו שהמירו את דתם מאסלאם.

במאה ה-19 קהילות צ'אלה התקיימו בערי סמרקנד, חיווה, קוקנד, מרגילן ובשאחריסאבז. בדרך כלל קהילה נשמרה במשך לפחות שניים-שלושה דורות עד שהייתה מתמזגת עם האוכלוסייה המוסלמית הסובבת ועוזבת את המנהגים היהודיים.

החזרה ליהדות התחילה עם הכיבוש הרוסי של מרכז אסיה ב-1867. החאנים של חיווה וקוקנד אוחדו לטורקסטן הרוסי, ושם בוטל עונש מוות על עזיבת האסלאם, בעוד אמירות בוכרה שמרה על עצמאות מסוימת והמשיכה בעונש מוות לעוזבי דת האסלאם. עקב כך רבים מקבוצת צ'אלה עברו לאזור בשלטון הרוסי הישיר. אומנם החוק הרוסי קבע כי יש להחזירם למקום ממנו היגרו, אך בפועל הוא לא יושם.

עד להשתלטות ברית המועצות על אמירות בוכרה המצב באזור לא השתנה ורבים מבני הצ'אלה שנשארו בשליטתו התאסלמו סופית. כמו כן בעקבות ההשתלטות החלוקה הדתית לא הייתה תקפה עוד, אך רבים מבני הצ'אלה רשמו את עצמם כאוזבקים או טג'יקים.

בתרבות
------

בשנת 2000 מנצור סורוש פרסם את הספר "צ'אלה", המתאר את חיי הקהילה.

מקורות חוץ
----------

* "The Muslim Jews (Chalah) by Dr. Albert Kaganovitch"

ראו גם
------

* אמירות בוכרה
* יחסי אסלאם–יהדות
* אנוסי משהד
קינוח ג'לי צבעוני
**גֵ'לִי** (בעברית: **מִקְפָּא** או **קְרִישׁ**) הוא מאכל מתוק במרקם ג'ל, בדרך כלל בטעמי פירות. את הג'לי מכינים בדרך כלל באמצעות הוספה של ג'לטין או פקטין לנוזלי מאכל, לרוב מיצי פירות. הג'לי יכול להוות מרכיב בקינוח אחר, אך גם להיאכל לבד כקינוח בפני עצמו. הוא לרוב מוגש קר או בטמפרטורת החדר, זאת מכיוון שבמהלך הכנתו יש לקרר ואף להקפיא אותו.

משמעות השם
----------

"תינוקות ג'לי" (Jelly babies)
סוכריות ג'לי בתוצרת חברת ג'לי בלי
למילה "ג'לי" (jelly) משמעויות שונות באנגלית בריטית ובאנגלית אמריקנית. 

בבריטניה, "ג'לי" הוא שמו של קינוח מבוסס ג'לטין, המכונה בארצות הברית "ג'לו" (jello) או "ג'לטין" (gelatin). בארצות הברית, המונח "ג'לי" מתאר כמעט באופן בלעדי ממרח המורכב ממיץ פירות שהתמצק באמצעות פקטין, מוצר המכונה בבריטניה spread או preserves. בכך הופכת המילה "ג'לי" (jelly) לאחת מהמילים הבולטות ביותר המייצגות את ההבדלים הלשוניים בין ארצות הברית ובריטניה.

בדרך כלל, ההבדל בין ג'לי וריבה באנגלית האמריקנית הוא שהריבה מכילה זרעי פרי וחתיכות פרי הנראים לעין, בעוד שהג'לי לא מכיל אותם. ריבה גם בדרך כלל סמיכה יותר וניתנת למריחה בקלות רבה יותר. בתהליך הייצור המסורתי של הג'לי, שמים את מרכיביו בתוך שק: נוזל זורם פנימה, ולא נלחץ פנימה ונהפך לג'לי שקוף. בניגוד לכך, את הריבה מכינים מפרי שלם ומהנוזל שהנותר לאחר בישולו.

סוגי ג'לי
---------

בבישול, מספר מושגים נמצאים בשימוש כדי לסווג מיני מקפא מבוססי פקטין:

* מקפאים "אמיתיים" הם בעלי מרקם חלק שעשוי ממיץ פירות, כמו ג'לי ענבים.
* ריבות, המכילות גם מיץ פרי וחתיכות פרי.
* קריש פירות (נקרא בקיצור גם: **קריש** או: **בצק פירות**) ממתק צבעוני במקור העשוי מפירות טחונים. במטבח העיראקי נהוג להכין ממתק מפירות הדר טחונים שנקרא גם: "לוזינה".
* מרמלדה, סוג של ריבה שמכילה גם חלק מקליפת הפרי. פירות הדר משמשים פעמים רבות כבסיס למרמלדות.
* חמאות מפירות, כמו חמאת תפוחים, הן ממרחים מתוקים עשויים מפירות, שממותקים באופן קל לאחר שבושלו לממרח.

צמחונים וטבעונים (ולעיתים גם שומרי כשרות) מכינים ג'לי באמצעות אגר, בניגוד לג'לי הנפוץ שעשוי מג'לטין, המופק מעצמות ומעור של בהמות או דגים.

מאכלי ג'לי
----------

מאכל אמריקאי נפוץ בקרב ילדים: כריך Peanut Butter & Jelly (חמאת בוטנים וג'לי).
"תינוקות ג'לי" (Jelly babies) הן ממתקים עבים דמויי-ג'לטין הנפוצים בבריטניה. סוכריות ג'לי (Jelly beans) הן ממתק נפוץ בארצות הברית ודומות לריבה בטעמן ובהרכב שלהן.

בבריטניה, "גלידה וג'לי" היה בעבר קינוח פופולרי שנאכל לאחר ארוחת הערב, אך מאז שנות ה-90 של המאה ה-20 חלה ירידה בפופולריות הקינוח. בארצות הברית, אכילת ריבה עם קלי שכיחה, וקלי עם ריבה נחשב לאחד מסמלי ארוחת הבוקר האמריקנית.

כימיה
-----

פירות מסוימים מכילים אנזימים שכאשר הם מתערבבים עם תערובת ג'לי, הם שוברים את הג'לטין ובכך הורסים את מבנה הג'לי. פירות אלה הם אננס המכיל את האנזים ברומליאן (bromelain), פפאיה ופאו פאו (pawpaw) המכילים את האנזים פפאין, קיווי המכיל אקטינידין (actinidin) ותאנים המכילות פיסין (ficin).

כדי להכין מפירות אלו מקפא, מבשלים אותם, ובכך הופכים את האנזימים ללא-פעילים.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ג'לי** |

* רונית ורד, הרטיטי את לבי, וואלה!, 11 בספטמבר 2010
* ג'לי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007531519605171
* GND: 4019916-2
* LCCN: sh85069876

 |
**אולפיני** (בפולנית: **Ołpiny**, יידיש: **אלפין**) הוא כפר במחוז טרנוב שבפרובינציית פולין קטן בדרום פולין.

היסטוריה
--------

ראשיתה של ההתיישבות באזור בו יושב הכפר, בעמק בו עובר נהר אולשינקה (Olszynka), היא בתקופה הנאוליתית. הכפר נוסד באופן רשמי ב- 7 באוגוסט 1349, בהוראת קז'ימייז' השלישי, מלך פולין.

בשנת 1386 שוחרר הכפר מהחזקת המלוכה, על ידי המלך ולדיסלב השני יגיילו, ובמשך כ-500 שנה החזיקו בו אצילים שונים.

יהודי אולפיני
-------------

יהודי הכפר השתלבו בימי השוק שנערכו בו מימים ימימה, וסחרו במוצרי תעשייה שהביאו למקום. במחצית השנייה של המאה ה-19 הייתה בכפר קהילה מאורגנת. בשנת 1886 נתמנה לרב הקהילה הרב מרדכי דוד הורוויץ, אשר המשיך בכהונתו עד מלחמת העולם השנייה, בה נספה. בכפר הוקמה חברת "ביקור חולים", שנתמכה ב- 1923 מכספי הג'וינט.

טרם פרוץ מלחמת העולם השנייה התגוררו בכפר כ-40 משפחות יהודיות, קרוב ל-200 איש. בימים הראשונים למלחמה עזבו את הכפר כ-20-30 יהודים לז'שוב, ושם ככל הנראה נרצחו.

עם כניסתם של הגרמנים לכפר, הם החלו בהתעללות ביהודיו, תוך גזיזת זקנים ופיאות, איסור תפילה, ולקיחת גברים לעבודות כפייה. כן הוגבלה יציאת יהודים מהכפר, והם חויבו לענוד סרט עם מגן דוד על זרועם. בראשות היודנרט שהוקם בכפר הועמד בנימין ורובל, ותפקידו היה לספק יהודים לעבודות כפייה יומיות, ולמסור לשלטונות כספים ודברי ערך.

ביוני או יולי 1942 אספו הגרמנים כ-40 צעירים יהודים מהכפר, ושילחו אותם למחנה העבודה פלאשוב. לאחר כמה שבועות, גורשו חלק מיהודי הכפר לבייץ', אך רובם, כ-120 גברים, נשים וטף, הועברו ב-9 באוגוסט 1942 ליער דומברי שליד ז'פייניק ביסקופי, ושם נרצחו ביריות בידי אנשי המשטרה הגרמנית, שבאו מיאסלו ומגורליצה. כל אחד מן המובלים למוות נצטווה לעבור על קרש שהונח מעל קבר אחים, ובעברו את הקרש נורה, ונפל אל תוך הבור. אחדים נפלו אל הבור, המלא סיד לא כבוי, בעודם בחיים. יחד עם תושבי הכפר נרצחו במקום גם יהודים מכפרים סמוכים, ומספר הנספים באתר היה 364 איש.

מיהודי הכפר נותרו בחיים ארבעה בלבד - שלושה שהסתתרו, וניצול אחד ממחנות הריכוז.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אולפיני** בוויקישיתוף
* אולפיני באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* "אולפיני", באתר השטעטל הווירטואלי
* יולנטה קריימר, אולפיני, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק A, עמ' 548), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1143737946
* VIAF: 1942151051981333530008
* WorldCat (עם VIAF): 1942151051981333530008

 |