**פייסבוק ישראל** בע"מ היא חברה פרטית שנוסדה בשנת 2010 בישראל, בשם "**אונאבו מובייל**" (**Onavo**) על ידי רואי טיגר וגיא רוזן, ונמכרה באוקטובר 2013 לחברת פייסבוק, ששינתה את שם החברה ל"פייסבוק ישראל". החברה נמצאת בבעלותה המלאה של מטא אירלנד.

תחומי פעילות
------------

* תחום המחקר והפיתוח:
	+ חטיבת אונבו העוסקת בפיתוח טכנולוגיית דחיסת נתונים ואפליקציות מובייל.
	+ פעילות internet.org שמטרתה לחבר לאינטרנט את אוכלוסיית מדינות העולם השלישי.
	+ פרויקט Safety Check המאפשר למשתמשים הנמצאים באזורי מוכי אסון לדווח על מצבם ולהתריע על התפשטותו לאזורים נוספים.
	+ פיתוח אפליקציית Facebook Lite המאפשרת לאנשים להתחבר לפייסבוק באמצעות טלפונים סלולריים ישנים או בעלי חיבור איטי. נכון ל-2016 האפליקציה תומכת במערכת ההפעלה אנדרואיד בלבד. בניהולו של צח הדר.
* תחום השיווק, פרסום ומסחר, אשר מנוהל על ידי מנכ"לית החברה, עדי סופר תאני.
	+ תחום מכירת המודעות בדף הבית (news feed) לחברות הגדולות במשק הישראלי, מנוהל על ידי אלעד ברינדט שביט, ענת אלחנני ונמרוד הלוי במשותף.
* תחום קשרי ממשל, תקשורת ורגולציה בניהולה של ג'ורדנה קוטלר.

חטיבת אונבו מובייל
------------------

לוגו חטיבת אונבו
**אונבו מובייל בע"מ** נוסדה בשנת 2010 בישראל על ידי גיא רוזן ורואי טיגר במטרה לעזור למשתמשי אנדרואיד ו-iOS לחסוך בצריכת התעבורה הסלולרית (תעבורת נתונים) שלהם באמצעות מערכת מחשוב מבוססת ענן שפיתחו. הרעיון להקמת החברה ופיתוח המוצר נולד לאחר שאחיו של גיא חזר מביקור בחו"ל וקיבל חשבון מופקע עבור הגלישה הסלולרית שלו בלבד. עם התפתחותה של החברה היא החלה לעסוק בין היתר באיסוף מידע על שימוש באפליקציות מובייל למטרות שיווק.

באפריל 2011 השיקה אונבו את אפליקציית onavo extend שניטרה אפליקציות שהשתמשו בצריכת נתונים מסיבית וביצעה להן דחיסת נתונים, מה שהביא לירידה של עד 80% בעלויות הגלישה.

באוקטובר 2012 השיקה אונבו את אפליקציית onavo count שמיועדת לעזור למשתמשיה לעקוב אחר תצרוכת הנתונים של האפליקציות השונות המותקנות על גבי הסמרטפון שלהם.

בשנת 2013 הקימה סניף בפאלו אלטו. בפברואר 2013 חשפה אונבו את onavo insights, שירות לדירוג פופולריות ודפוסי שימוש ביישומי סמארטפון.

במאי 2013 השיקה אונבו את אפליקציית onavo protect שמסייעת בהגנה מפני אתרים הנגועים בווירוסים, חסימת אתרי פישינג ושמירה על הנתונים של משתמשיה במובייל.

באוגוסט 2013 חשפה אונבו את acquisition insights, שירות אשר מרחיב את onavo insights. באמצעות שירות זה חברות המשווקות אפליקציות יכולות לקבל מידע שימושי אודות אופן הפרסום של מתחרותיהן בשוק, כגון אפשרות לצפות בחברות הפרסום השונות איתן הן עובדות ומי מהן מצליחה לייצר את כמות ההקלקות הגבוהה ביותר.

במאי 2011 גייסה אונבו מקרנות ההון סיכון הישראליות, סקויה קפיטל ומאגמה, כ-3 מיליון דולר.
בינואר 2012 השלימה אונבו סבב גיוס שני בסך 10 מיליון דולרים בהובלתן של זרוע ההשקעות הפרטית של לי קה שינג Horizons Ventures, לצד Motorola Mobility Ventures. בסך הכל הושקעו בחברה כ-13 מיליון דולרים עד שנרכשה על ידי פייסבוק תמורת כ-150 מיליון דולר, דבר המייצג רווח של עד פי 11.5 למשקיעיה.

בינואר 2019 נחשף באתר TechCrunch כי הטכנולוגיה של אונבו שימשה את פייסבוק בהפעלת דלת אחורית באפליקציית Facebook Research שלה, שאיפשרה לה גישה נסתרת למידע רב על המשתמשים, שהיו ברובם קטינים (ופייסבוק אף שילמה להם כדי להשתמש ביישום של אונבו). פייסבוק השתמשה באפליקציית VPN של אונבו, שנועדה לכאורה לספק אבטחה לגלישה של המשתמשים, כדי לאסוף מידע על נתוני הגלישה שלהם. בדרך זו אספה פייסבוק נתונים של משתמשי סנאפצ'ט, יוטיוב ואמזון, במטרה ללמוד על דפוסי השימוש ולהתחרות בהן טוב יותר. אונבו סייעה לפייסבוק לעקוף את הצפנת המידע של סנאפצ'ט ולאסוף מידע שעשוי היה לסייע לה להעתיק פיצ'רים מהאפליקציה המתחרה. לאחר החשיפה פייסבוק הודיעה בתגובה כי הסירה את אפליקציות אונבו מחנות האפליקציות. על פי התביעה במשפט שמתנהל בקליפורניה נגד מטא (לשעבר פייסבוק), במעשיה, פייסבוק עברה לכאורה על חוקי ההאזנות, והאפליקציה של אונבו שימשה ככלי ריגול עבור פייסבוק בנסיונה להשיג יתרון תחרותי, ובכך פגעו בתחרות. מטא טענה מנגד שהטענות חסרות בסיס.

פייסבוק ישראל
-------------

### הרשת החברתית

בינואר 2010 חברת פייסבוק החלה בשיתוף פעולה עם קבוצת MASA - נענע10 שבראשה עמד גיא אליאב, ובמסגרתו נוהלה פעילות הפרסום של פייסבוק בישראל על ידי שילת לנדנברג. במאי 2011 בוני סולומון מונה להחליף את לנדנברג. במרץ 2012 הסתיים הסכם שיתוף פעולה זה, והמחלקה הישראלית שבפייסבוק אירלנד החלה לנהל בעצמה את פעילות הפרסום של פייסבוק בישראל. בשנת 2014 פייסבוק השיבה פעילות זו למשרדיה בישראל יחד עם עובדיה הישראלים.

במרץ 2014 עדי סופר תאני מונתה למנכ"לית החברה.

במהלך גל הטרור שאירע באוקטובר 2015, וכלל הסתה של פלסטינים למעשי טרור ברשת החברתית פייסבוק, סירבה פייסבוק ישראל להתייחס לפניות עיתונאים בנושא זה.

בספטמבר 2015 פייסבוק הביאה לישראל את האפשרות לקבוע מי יהיה איש הקשר אשר ינהל את הפרופיל הפייסבוק של משתמשיה במקרה והמשתמש מת. עם זאת איש הקשר אינו מקבל אפשרויות שליטה מלאות על הפרופיל, אלא מוגבלות מאוד המוגדרות לעמודי הנצחה בלבד. ביוני 2016 פייסבוק הביאה לישראל את האפשרות לדיווח על תכנים אובדניים הנכתבים באתר. במסגרת אפשרות זו יכול המדווח לפנות אל העמותות ער"ן וסה"ר המשתפות פעולה עם פייסבוק, על מנת שאלו יוכלו לפנות אל מעלה הפוסט האובדני. עם זאת, פייסבוק עדיין נמנעת מלטפל במקרים אובדניים המתחרשים באתר ואין מי שייקח אחריות.

ביולי 2016 פייסבוק ישראל קיימה את כנס העסקים הקטנים הראשון שלה "Boost Your Business" בהנחייתה של המנכ"לית עדי סופר תאני. באוקטובר 2016 פייסבוק ישראל פרסמה כתובות מייל אשר מיועדת לקבלת תלונות משפטיות וכתבי תביעה ממשתמשיה הישראלים. בפברואר 2017 הושקה אפליקציית פייסבוק לייט בישראל.

פייסבוק ישראל איננה מספקת שירות לקוחות למשתמשי פייסבוק ולשם כך מפנה את הגולשים לדפי העזרה של פייסבוק. כמו כן היא אינה עוסקת בהסרת תכנים פוגעניים מאתר פייסבוק, ובשביל כך מפנה את נפגעי הבריונות ברשת לכפתור ה"דווח" שעובד לעיתים נדירות. כאשר מתעוררת מחלוקת משפטית נגד חברת פייסבוק היא מציינת כי על פי התקנון ותנאי הסכם השימוש שלה עליהם חתומים משתמשי פייסבוק, לא ניתן לתבוע אותה בישראל, והיא מפנה את התובע הישראלי לבית משפט הנמצא במחוז סאן מטאו שבקליפורניה וטוענת להגנתה "שבארצות הברית קיים החוק Communications Decency Act שמכיל בתוכו את סעיף מספר 230 שבמסגרתו מעניק חסינות לאתרי אינטרנט מפני הטלת אחריות עליהם מפני פרסומים שבוצעו על ידי גולשיהם". בדיון בתובענה ייצוגית נגד פייסבוק שהוגשה לבית המשפט המחוזי מרכז נדחתה טענה זו. בבקשת רשות ערעור של פייסבוק הערעור התקבל חלקית.[דרושה הבהרה]

פייסבוק, כמו גוגל, ששרתיה ממוקמים בארצות הברית ובאירלנד, אינה משלמת מסים בישראל על הכנסותיה מפרסום. על כך נמתחת ביקורת בעיתונות הכלכלית בישראל. על תיק היח"צ של החברה בישראל אחראי משרד יחסי הציבור "שלום תל אביב" שבבעלות זמיר דחב"ש.

ב-2016 מונתה ג'ורדנה קטלר, לשעבר מנהלת לשכת השגריר רון דרמר, למנהלת קשרי ממשל ותקשורת של פייסבוק ישראל.

### מחקר ופיתוח

במרץ 2011 פייסבוק הקימה בישראל את חברת "**פב ישראל אחזקות** בע"מ" ורכשה באמצעותה את חברת סנפטו. לאחר הרכישה סנפטו עברה למטה האמריקאי של פייסבוק ונסגרה, ופב ישראל נותרה ללא פעילות.

באוקטובר 2013 חברת אונבו נרכשה על ידי חברת פייסבוק תמורת כ-150 מיליון דולר, והייתה לרכישה השלישית של פייסבוק בישראל, והגדולה ביותר. במסגרת הסכם הרכישה, אונבו שינתה את שמה ל**פייסבוק ישראל** ופעילותה הפכה לחטיבה נפרדת בחברה שהיא בעצם מרכז הפיתוח של פייסבוק בישראל (ברכישותיה הקודמות של פייסבוק בישראל החברות הנרכשות עברו למנלו פארק).

לאחר רכישתה, אונבו החלה לעסוק גם בפרויקט internet.org שמטרתו לחבר לאינטרנט אנשים ממדינות העולם השלישי (כשני שלישים מאוכלוסיית העולם איננה מחוברת לאינטרנט).

במרץ 2014 גיא רוזן שפרש מניהול המרכז ומונה למנהל פיתוח מוצר בפייסבוק העולמית. רואי טיגר נשאר בישראל וקיבל את תפקיד מנהל מרכז המחקר והפיתוח המקומי. עם זאת, רוזן וטיגר החלו להוביל במשותף את מיזם Internet.org.

מרכז הפיתוח של פייסבוק בישראל הוא השני שפייסבוק הקימה מחוץ לגבולות ארצות הברית (המרכז הראשון הוקם בלונדון). המרכז בתל אביב עוסק בפיתוח פרויקטים הנחשבים כפרויקטי דגל של חברת פייסבוק העולמית.

באוקטובר 2014 חטיבת הפיתוח של פייסבוק ישראל השיקה את כפתור ה-Safety Check, המאפשר למשתמשי הרשת החברתית הנמצאים באזור מוכה אסון לדווח בזמן אמת על מצבם. בדצמבר 2014 משרדי החברה עברו ממתחם הבורסה ברמת גן למגדל רוטשילד 22 בתל אביב.

ביולי 2015 פייסבוק רכשה את חברת פבלס (Pebbles Interfaces) הישראלית שעוסקת בטכנולוגיית זיהוי מחוות גוף, תמורת 60 מיליון דולר.
בספטמבר 2015 פייסבוק ישראל קיימה את אירוע ההאקתון הראשון הרשמי שלה במשרדיה בתל אביב. עד אז קיימה 4 תחרויות האקתון פנימיות שיועדו לעובדי החברה בלבד. בינואר 2016 קיימה האקתון נוסף.

במרץ 2016 מונה ג'ואי שמחון למנהל ההנדסה של המוצר פייסבוק לייט המאפשר לתושבי מדינות מתפתחות להתחבר לפייסבוק באמצעות טלפונים ישנים. ביוני 2016 מונה שמחון למנכ"ל המרכז המחקר והפיתוח של פייסבוק ישראל, והחליף את רואי טיגר בתפקיד אשר קודם לתפקיד בכיר יותר במטה האמריקאי של פייסבוק. ביוני 2019 עבר שמחון למטה החברה בקליפורניה. בתקופת כהונתו צמח מרכז המו"פ מ-85 אנשי פיתוח ללמעלה מ-250.

פייסבוק מחזיקה בישראל כ-18 סימני מסחר. לאחר רכישת אונבו החלה להחזיק גם במספר פטנטים הרשומים על שמה.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פייסבוק ישראל
* פייסבוק ישראל, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* Facebook Tel Aviv
* דירקטוריון פייסבוק ישראל
* צחי הופמן, ‏"גם אחרי אקזיט של 150 מיליון דולר אני עובד קשה", באתר גלובס, 6 בדצמבר 2014
* קרן צוריאל הררי, "פייסבוק לא מאזינה לשיחות הטלפון שלכם": מנהלת המדיניות בחברה מסבירה, באתר כלכליסט, 28 בדצמבר 2017
* אתר למנויים בלבד  הגר בוחבוט, "אנחנו עובדים קשה מאוד כדי לבנות מחדש את האמון שהופר", באתר "ידיעות אחרונות", 1 בנובמבר 2018

הערות שוליים
------------

1. 1 2  כהן, שגיא. ""כלי האזנה וריגול": היישומון הישראלי שעזר לפייסבוק לעקוב אחר משתמשי סנאפצ'ט". *TheMarker*. נבדק ב-2024-03-29.
2. ↑  הגר בוחבוט, פייסבוק מחסלת את אפליקציית אונאבו הישראלית, באתר ynet, 24 בפברואר 2019
3. ↑  איילה צורף, הכל נשאר במשפחה: שילת לנדנברג, "אשתו של", תנהל את פעילות המכירות של פייסבוק מטעם נענע10, באתר TheMarker‏, 5 בינואר 2010
4. ↑  כך פייסבוק ישראל נוהגת בעיתונאים שמתקשרים לבקש תגובה בעניין ההסתה המתמשכת
5. ↑  דורי בן ישראל‏, מהיום לפייסבוק ישראל יש כתובת מייל ואחריות משפטית, באתר וואלה!‏, 06 באוקטובר 2016
6. ↑  לילך דניאל, תניית שיפוט זר בפייסבוק - תניה מקפחת המרתיעה ישראלים לתבוע זכויותיהם, באתר "תקדין", 15 ביוני 2016
7. ↑  רע"א 5860/16 Facebook Inc נ' אוהד בן חמו, ניתן ב־31 במאי 2018
8. ↑  לפי הסדר מס שכונה "Double Irish arrangement" (אנ')
9. ↑  עומר שרביט, "הם לא עוסקים בזה בארץ", באתר העין השביעית, 5 באפריל 2016
10. ↑  אסף גלעד, הנשק החדש של פייסבוק ישראל: מקורבת לנתניהו מונתה לתפקיד מנהלת קשרי ממשל, באתר כלכליסט, 13 ביוני 2016
11. ↑  מאיר אורבך, פייסבוק רוכשת את אונאבו תמורת 150-200 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 14 באוקטובר 2013
12. ↑  אסף גלעד, לייק לישראל: פייסבוק מכפילה המרכז בת"א, תגייס 100 עובדים, באתר כלכליסט, 1 בנובמבר 2015
13. ↑  יניב הלפרין, ג'ואי שמחון מונה למנכ"ל מרכז המו"פ של פייסבוק ישראל, "אנשים ומחשבים", 1 ביוני 2016
14. ↑  אושרית גן-אל, ‏מנהל מרכז המו"פ פייסבוק ישראל עובר למטה בקליפורניה; המרכז בארץ יעבור למודל ניהולי משותף, באתר גלובס, 19 ביוני 2019