**הבנק הישראלי לתעשייה** נוסד בשנת 1933 על ידי התאחדות התעשיינים בישראל ביוזמת נשיאה הראשון, אריה שנקר, כדי לספק אשראי לפיתוח תעשייה בארץ ישראל. בשנות ה-70 אוחד הבנק אל תוך הבנק הבינלאומי הראשון.

היסטוריה
--------

### רקע

הכנות להקמת בנק לתעשייה בארץ ישראל התקיימו עוד בשנת 1918. ביוני 1923 החליטו אנשי קבוצת ברנדייס על הקמת בנק לתעשייה בארץ ישראל. ביוני 1923 הוצגה בפני ההנהלה הציונית תוכנית להקמת בנק תעשייה שמחציתה תהיה בבעלות ההסתדרות הציונית ומחציתה השנייה של משקיעים פרטיים.

הקונגרס הציוני העולמי ה-13 החליט להקציב 8,000 לא"י לצורך פיתוח התעשייה בארץ ישראל והקונגרס הציוני העולמי ה-14 החליט על הקצבת 25,000 לא"י להקמת בנק לתעשייה.

### הקמת הבנק

במאי 1932 התכנסה ביוזמתם של מאיר דיזנגוף ואריה שנקר ישיבה לבחינת דרכים להקמת בנק לתעשייה, שהקימה ועד זמני שהחל בהחתמה על מכירת מניות של הבנק. הבנק נפתח רשמית ב-2 באפריל 1933 בשם "הבנק הארצישראלי לתעשייה" בטקס בו נאמו מאיר דיזנגוף, אריה שנקר, יהושע סופרסקי ואליעזר הופיין.

בשנת 1938 הוגדל הונו של הבנק כאשר בנק אנגלו-פלשתינה השקיע בבנק 12,500 לא"י והבנק הועמד על בסיס כלכלי איתן.

### במדינת ישראל

לאחר הקמת מדינת ישראל שונה שם הבנק ל"הבנק הישראלי לתעשייה" או בקיצור "בנק התעשייה". בשנת 1959 מכרה התאחדות התעשיינים לבנק לאומי 51% ממניות הבנק, בתקווה שהדבר יקדם את עסקי הבנק. אולם לאחר שלוש שנים בקשו בהתאחדות התעשיינים לבחון את הדרך לקדם את הבנק, לאחר שמצב הבנק לא השתפר לשביעות רצונם. 

בשנת 1967 הוגדל ההון העצמי של הבנק על ידי מכירת מניות מוספים לתעשיינים תמורת אגרות מלווה של המדינה ובכך דוללה הבעלות של בנק לאומי. בתחילת 1970 הוא ניהל משא ומתן לרכישת בנק קופת עם. בשנת 1970 היו לבנק חמישה סניפים: בירושלים, תל אביב, חיפה, מפרץ חיפה ורמת גן. בשנת 1972 נפתחו שני סניפים נוספים. בתחילת שנות ה-70 הוצע לבעלי בנק התעשייה להצטרף להקמת הבנק הבינלאומי, אולם הם דחו את ההצעה. במקום זאת, עלה הרעיון למכור את הבנק לפ.י.ב.י. אחזקות, הבעלים של הבנק הבינלאומי, תוך שהבנק פועל באופן עצמאי. 

בשנת 1976 אוחד הבנק אל תוך הבנק הבינלאומי.

מבנה הבנק
---------

הבנק שכן בתחילה ברחוב יהודה הלוי 30. בהמשך עבר לרחוב מונטיפיורי. בנין הבנק נודע כאחד הבניינים הראשונים בתל אביב שבהם היה מעלית.

עובדי הבנק
----------

אלכסנדר מאכט ניהל את הבנק משנת 1936 במשך למעלה מרבע מאה. משנת 1968 ניהל את הבנק אהרן דוד קמחי.

אחד מהפקידים הבכירים בבנק היה סשה ארגוב, שבמהלך שני העשורים שבהם עבד בבנק הפך את הבנק למוקד עלייה לרגל של רבים מחשובי הכותבים כמו חיים גורי וחיים חפר, שהביאו את כתביהם להלחנתו. לצידו של ארגוב עבד כפקיד בבנק במשך שנים רבות גם הפזמונאי אברהם ברושי, מהבולטים בכותבי "השירים הסלוניים" של התקופה. בעידודו של מאכט יצאו מבין כותלי הבנק רבים מנכסי צאן ברזל בזמר העברי בשנות ה-40 וה-50.

הערות שוליים
------------

1. ↑  מכתבים מרוסיה, הארץ, 6 בספטמבר 1918
2. ↑  ידיעות אחרונות, הארץ, 15 ביוני 1923
3. ↑  תכנית בנק לתעשיה בא"י, העולם, 29 ביוני 1923
4. ↑  החלטות הקונגרס בדבר קנית קרקעות, הארץ, 11 בספטמבר 1925
5. ↑  האדישות האדיבה לתעשייה, הַבֹּקֶר, 14 ביוני 1938
6. ↑  לקראת עליה חדשה על יסוד בנק לתעשיה, דואר היום, 31 במאי 1932
7. ↑  פתיחת הבנק הא"י לתעשיה בע"מ, הארץ, 7 באפריל 1933
8. ↑  בנקים וקופות מלווה, ידיעות עיריית תל אביב, 16 באפריל 1933
9. ↑  תביעות התעשיה מאת הקונגרס הציוני, הַבֹּקֶר, 14 באוגוסט 1939
10. ↑  בנק לתעשיה, הַבֹּקֶר, 31 במרץ 1939
11. ↑  הונו של בנק התעשיה הוכפל השנה, דבר, 8 ביולי 1935
12. ↑  רוכשים % 51 ממניות בנק לתעשייה, הארץ, 2 ביולי 1959
13. ↑  דן מרגלית, "בנק לאומי" סירב למכור את הלקו ב בנק התעשיה" להתאחדות בעלי התעשיה, חרות, 9 ביוני 1963  
בנק ישראלי לתעשיה לא החליט לפנות לבל"ל, הַבֹּקֶר, 11 ביוני 1963
14. ↑  "בנק לתעשייה" יכפיל הונו, דבר, 14 בפברואר 1968
15. ↑  רווחי "בנק ישראל לתעשיה" גדלו ביותר מכפליים, מעריב, 18 בפברואר 1969
16. ↑  בנק ישראלי לתעשיה מנהל מו"מ לרכישת בנק קופת עם, דבר, 27 בינואר 1970
17. ↑  בנק ישראלי לתעשייה, החזית, 16 באוקטובר 1970
18. ↑  נמשך העיכוב בהעברת השליטה ב"בנק לתעשיה", מעריב, 26 בפברואר 1973
19. ↑  הבנק לתעשייה לא ישתתף בהקמת הבנק להון חוזר, על המשמר, 6 במרץ 1972
20. ↑  יובל אליצור, סר חינה של החברה לישראל, מעריב, 5 בינואר 1973
21. ↑  "עיכובים במיזוג בנק ישראלי לתעשיה" ו"הבנק הבינלאומי הראשון", דבר, 30 בדצמבר 1975
22. ↑  בנק ישראל לתעשייה לא יפעל כבנק מסחרי, מעריב, 24 במרץ 1976
23. ↑  אסיפת בנק לתעשיה, דבר, 2 ביוני 1936