recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
הנסיך **קָאנְיִן קוֹטוֹהִיטוֹ** (ביפנית: **閑院宮載仁親王**;‏ 10 בנובמבר 1865 – 21 במאי 1945) היה בן משפחת הקיסרות היפנית (בנו המאומץ של קומיי, קיסר יפן), אשר שירת בין השנים 1931–1940 כראש המטה הכללי של הצבא היפני הקיסרי. במהלך שירותו השתתף במלחמת סין–יפן הראשונה, מלחמת רוסיה–יפן ומלחמת סין–יפן השנייה. ביחד עם הידקי טוג'ו היה מבין התומכים הראשיים של ההסכם התלת-צדדי עם גרמניה הנאצית ואיטליה הפאשיסטית להקמת מדינות הציר.

ביוגרפיה
--------

הנסיך קוטוהיטו נולד בקיוטו, ביפן של שוגונות טוקוגאווה, בנו ה-16 של הנסיך קוני מסניף פושימי של המשפחה הקיסרית היפנית. הוא אומץ על ידי קומיי, קיסר יפן, ובכך הפך ליורש פוטנציאלי לכס קיסר יפן, אולם בסופו של דבר בנו של קומיי, מוצוהיטו, הפך לקיסר עם מות אביו.

בשנת 1868, כשהיה בן שלוש, נשלח ללמוד במקדש הבודהיסטי של סמבו-אין לאריסטוקרטים, אך בשנת 1872 חזר לביתו כדי לשרת בתור ראש ענף קאנין של המשפחה הקיסרית עקב מות אביו הביולוגי. בשנת 1877 נכנס לאקדמיה הצבאית היפנית וסיים את לימודיו בשנת 1881. בשנת 1882 לאחר שעבר בהצלחה את לימודיו והפך לצוער, הוא נשלח על ידי הקיסר מייג'י (מוצוהיטו), אחיו החורג, לרפובליקה הצרפתית השלישית כנספח צבאי.

בשנת 1891 הוצב בגדוד הפרשים הקלים היפני השביעי. בדצמבר 1891 התחתן עם צ'יקו סנג'ו, בתו של הנסיך סנטומי סנג'ו וממנה נולדו לו שבעה ילדים. הוא סיים את לימודיו במכללת מטה הצבא בשנת 1894 כמפקד פרשים, ולאחר מכן השתתף בקרב באזור נהר יאלו במהלך מלחמת סין-יפן הראשונה.

בין השנים 1897–1899 היה קצין הפיקוד של גדוד חיל הפרשים הראשון. בשנת 1901 קיבל את הפיקוד על חטיבת הפרשים השנייה; מאוחר יותר באותה שנה הוא הועלה לדרגת לוטננט קולונל. הוא השתתף בפעולה צבאית נוספת במלחמת רוסיה-יפן.

הוא הועלה לדרגת מייג'ור גנרל בשנת 1904 וקיבל את הפיקוד על אוגדת הפרשים הראשונה בשנת 1906. בשנת 1911 מונה למפקד אוגדת המשמר הקיסרי. בשנה שלאחר מכן הועלה לדרגת גנרל והפך לחבר במועצת המלחמה העליונה. בשנת 1919 הועלה לדרגת פילדמרשל. בשנת 1921 סייר באירופה ביחד עם יורש העצר הירוהיטו.

בשנת 1931 הפך לראש המטה הכללי של הצבא היפני, וכיהן בתפקיד זה עד 1940. בשנת 1937 החלה מלחמת סין–יפן השנייה, במהלכה אישר משרדו שימוש בנשק כימי בסין ובמונגוליה הפנימית. הנסיך קוטוהיטו, יחד עם פוליטיקאים נאצים, התנגד למיסוד היחסים עם ארצות הברית והאימפריה הבריטית ותמך בחתימה על ההסכם התלת-צדדי להקמת מדינות הציר.

אף על פי שפרש מהצבא באוקטובר 1940, קוטוהיטו נשאר חבר במועצת המלחמה העליונה. הוא נפטר בבית הקיץ של משפחת קאנין באודווארה, קנאגאווה, כשלושה חודשים לפני כניעת האימפריה היפנית ולא הספיק לעמוד לדין בבית הדין הבין-לאומי הצבאי למזרח הרחוק. הנסיך קוטוהיטו נקבר בהלוויה ממלכתית ביוני 1945, שהייתה אמורה להיות ההלוויה הממלכתית האחרונה של יפן הקיסרית. בנו, הנסיך הרוהיטו ירש אותו כראש סניף קאנין של המשפחה הקיסרית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הנסיך קאנין קוטוהיטו** בוויקישיתוף
* קוטוהיטו, באתר מלחמת העולם השנייה
* Imperial Japan: The Fall of Democracy

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 001103933
* VIAF: 260452248
* WorldCat: viaf-260452248

 |
פאפולה סיבית על האף
**פאפולה** (באנגלית: **Papule**) היא בליטה קטנה ומוגדרת היטב בעור המהווה מחלת עור. לפאפולה עשויה להיות חלק עליון מעוגל, מחודד או שטוח. הפאפולה יכולה להופיע עם גבעול, להיות דמוית חוט או להיראות יבלת. היא יכולה להיות רכה או יציבה ושטח הפנים שלה עשוי להיות מחוספס או חלק. לחלקם יש קרום או קשקשים. פאפולה יכולה להיות בצבע הבשר, צהובה, לבנה, חומה, אדומה, כחולה או סגולה. יכול להיות שיש רק אחת או שיש רבים, והן עשויות להופיע באופן לא סדיר בחלקים שונים של הגוף או להופיע באשכולות. היא אינה מכילה נוזלים, אך עלולה להתקדם לכדי פוסטולה או שלפוחית. פאפולה קטנה יותר מקשריר. היא יכולה להיות קטנה כמו ראש סיכה והיא בדרך כלל פחות מ-1 ס"מ רוחב, לפי כמה מקורות, ו-0.5 ס"מ לפי אחרים. כאשר כמה מתמזגות יחד, הן מופיעות כלוח.

צבעו עשוי להצביע על הסיבה, כגון לבנה במיליה, אדומה בגרב, צהבהבה בקסאנטומה ושחורה במלנומה. הן עלולות להיפתח כאשר נשרטים ולהיות נגועות וקרומיות.

הגדרה
-----

 פאפולה ופלאק
פפולה היא כאמור בליטה קטנה ומוגדרת היטב בעור. היא קטנה מקשריר. היא יכולה להיות זעירה כמו ראש סיכה והוא בדרך כלל פחות מ-1 ס"מ רוחב, לפי כמה מקורות,

תיאור
-----

לפאפולה עשויה להיות חלק עליון מעוגל, מחודד או שטוח. היא יכולה להיות מצולעת אך לעולם אינה מלבנית או מרובעת. יכולה להופיע עם גבעול, להיות דמוי חוט או להיראות יבלת. עוצמת האדמומיות עשויה להצביע על כמה זמן הפאפולה קיימת. יכול להיות שיש רק אחת או רבות, והן עשויות להופיע באופן לא סדיר בחלקים שונים של הגוף או כאמור באשכולות.

אבחנה מבדלת
-----------

Angiofibromas (אנגיופיברומות הן כינוי תיאורי למגוון רחב של עור שפירים דוגמת אנגיומה דובדבנית או קרום רירי) הן פאפולות וסוגיהם כוללים את הפאפולה הסיבית הבודדת בדרך כלל של האף ו-periungual angiofibroma, מרובים בפפולות הפין פנינה, ואת אנגיופיברומות הפנים כפי שניתן לראות בטרשת גבשושית.

פאפולות עם אבנית בכפות הידיים וכפות הרגליים עלולות להופיע בעגבת משנית, פסוריאזיס, גרב, ועוד. ביַלֶפֶת שטוחה הפאפולות עשויות להיות מגרדות, שטוחות, מצולעות, סגולות עם פסים לבנים, ויכולות להיות בודדות, או להופיע בצברים או בקו.

ראו גם
------

* רשימת מצבים עוריים

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  James, William D.; Elston, Dirk; Treat, James R.; Rosenbach, Misha A.; Neuhaus, Isaac (2020). "2. Cutaneous signs and diagnosis". *Andrews' Diseases of the Skin: Clinical Dermatology* (באנגלית) (13th ed.). Elsevier. p. 11. ISBN 978-0-323-54753-6.
2. 1 2 3 4  Oakley, Amanda. "Terminology in dermatology". *dermnetnz.org* (באנגלית). נבדק ב-20 בספטמבר 2021. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. 1 2 3  Dinulos, James G. H. (2019). "1. Principles of diagnosis and anatomy". *Habif's Clinical Dermatology* (באנגלית) (7th ed.). Elsevier. p. 4. ISBN 978-0-323-61269-2.
4. 1 2 3 4  Allen, Herbert B. (2010). "1. Papulosquamous diseases". *Dermatology Terminology* (באנגלית). Philadelphia: Springer. pp. 1–13. ISBN 978-1-84882-839-1.
5. ↑  Paller, Amy S.; Mancini, Anthony J. (2020). "9. Cutaneous tumors and tumor syndromes". *Clinical Pediatric Dermatology: A Textbook of Skin Disorders of Childhood and Adolescence* (באנגלית) (6th ed.). St Louis, Missouri: Elsevier. p. 251. ISBN 978-0-323-54988-2.

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**מיכאילו אוברנוביץ'** (בסרבית: **Михаило Обреновић**;‏ 16 בספטמבר 1823, קראגויבאץ, נסיכות סרביה - 10 ביוני 1868, בלגרד, נסיכות סרביה) היה הנסיך של נסיכות סרביה בשנים 1839–1842 ושוב בשנים 1860–1868. כונה בזמנו "השלישי" במובן של "הנסיך השלישי מבית אוברנוביץ'".

קורות חייו
----------

מיכאילו אוברנוביץ' נולד בקראגויבאץ למילוש אוברנוביץ' ("הראשון") ולליוביצה ווּקוֹמָנוֹבִיץ'. רכש השכלה בפוז'ארוואץ ובווינה. ב-1839 הודח אביו על ידי קבוצת מגיני החוקה ואחיו הבכור מילאן אוברנוביץ' "השני" הוכתר לנסיך. מילאן נפטר כעבור זמן קצר ומיכאילו הוכתר תחתיו. ב-1842 הודח בהפיכה ואלכסנדר קאראג'ורג'ביץ' עלה לשלטון. מיכאילו נאלץ לגלות לווינה. בווינה נישא ליוליה הוניאדי דה קטל (במקור ההונגרי:קטהיי), בת למשפחת אצולה הונגרית. לזוג לא נולדו ילדים. למיכאיל נולד לפחות בן אחד ממערכות יחסים מחוץ לנישואים.

ב-1860 בעקבות קרע פנימי בקרב "שומרי החוקה", הודח אלכסנדר קאראג'ורג'ביץ', מיכאילו שב לסרביה והוכתר בשנית לנסיך. שלטונו אופיין באבסולוטיזם נאור. בתקופתו, עזב חיל המצב העות'מאני את סרביה ותוך ניצול כישוריו הדיפלומטיים ניהל משא ומתן עם ממלכת יוון ומונטנגרו ליצירת "הברית הבלקנית הראשונה" כנגד האימפריה העות'מאנית. בהמשך, נטה שלטונו לכוון האבסולוטיזם, עניין שהקים עליו מתנגדים רבים מהמערכת הפוליטית.

ב-10 ביוני 1868 נרצח הנסיך מיכאילו אוברנוביץ' כאשר נסע בכרכרתו בפארק בפאתי בלגרד. ככל הנראה היו רוצחיו שלוחי בית קאראג'ורג'ביץ', אם כי טענה זו לא הוכחה משפטית. מיכאילו אוברנוביץ' נקבר בבלגרד. הנסיך מילאן אוברונוביץ' "הרביעי" הוכתר תחתיו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיכאילו אוברנוביץ'** בוויקישיתוף
* מיכאילו אוברנוביץ', באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| שליטי נסיכות וממלכת סרביה |
| --- |
| נסיכי סרביה (1882-1817) | מילוש אוברנוביץ' • מילאן אוברנוביץ' • מיכאילו אוברנוביץ' • אלכסנדר קָארָאג'וֹרְגֶ'בִיץ' • מילוש אוברנוביץ' • מיכאילו אוברנוביץ' • מילאן הרביעי • | סמל נסיכות סרביה סמל ממלכת סרביה |
| מלכי סרביה (1918-1882) | מילאן הראשון • אלכסנדר הראשון • פטר הראשון • |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**מילאן אוברנוביץ' השני** | ****נסיכי סרביה**** 1842-1839 | **הבא**:**אלכסנדר קָארָאג'וֹרְגֶ'בִיץ', נסיך סרביה** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**מילוש אוברנוביץ'** | ****נסיכי סרביה**** 1868-1860 | **הבא**:**מילאן אוברנוביץ' הרביעי** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 119385236
* ISNI: 0000 0001 0782 8001
* LCCN: n82080324
* NKC: js2005269377
* NSK: 000589608
* SNAC: w6wf668q
* SUDOC: 059869615
* VIAF: 64738665
* WorldCat: lccn-n82080324

 |
בר שדה, 2015
בר שדה בפגישה עם יושבת ראש הסאימה (הפרלמנט הלטבי) אינרה מורנייצה, 2019
**לירון בר שדה** (נולדה ב-29 באפריל 1959) היא דיפלומטית ישראלית, שכיהנה כשגרירת ישראל באירלנד. בעבר כיהנה גם כשגרירת ישראל בלטביה.

ביוגרפיה
--------

בר שדה נולדה ברודזיה, ועלתה לישראל בגיל שנתיים. למדה באוניברסיטה העברית בירושלים. סיימה תואר ראשון בספרות עברית ואנגלית (1983) ותואר שני בספרות עברית (1985).

בר שדה סיימה את קורס הצוערים של משרד החוץ בשנת 1992 וכיהנה במגוון תפקידים. שירתה כנספחת תרבות בשגרירות ישראל בבלגיה (1992–1996) ובמחלקה לתיאום בינלאומי, עם אחריות לפרויקטים בדרום מזרח אסיה וצפון אפריקה (1996–1999). הייתה יועצת במשלחת ישראל לאיחוד האירופי ולנאט"ו, עם אחריות לסוגיות מדיניות וביטחוניות (1999–2003), ולאחר מכן ראש המחלקה האחראית על ההיבטים הכלכליים של מדיניות החוץ במרכז למחקר מדיני (2003–2006). שירתה בשגרירות ישראל בירדן (2006–2007). הייתה מתאמת בפרויקטים של האיחוד האירופי (ENP ו-TAIEX) (2007–2008). כיהנה כסגן ראש המשלחת בשגרירות ישראל באיטליה (2008–2012) וכראש המחלקה האחראית לזכויות אדם וארגונים הומניטריים (2012–2015).

באוגוסט 2015 החלה את כהונתה כשגרירת ישראל בלטביה כשהגישה את כתב האמנתה לנשיא ריימונדס ויוניס, וכיהנה בתפקיד עד אוגוסט 2019. לאחר מכן שירתה בלשכה לדיפלומטיה תרבותית במשרד החוץ.

ביוני 2021 אושר מינויה לשגרירה באירלנד, ובאוקטובר באותה שנה הגישה בר שדה את כתב האמנתה לנשיא אירלנד מייקל היגינס.

בר שדה נשואה ואם לשני ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לירון בר שדה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "President of Latvia accredited the new Ambassador of Israel". *President of the Republic of Latvia* (באנגלית). 2015-08-11. נבדק ב-2022-02-02.
2. ↑  היחסים הבילטרליים בין רפובליקת לטביה ומדינת ישראל באתר משרד החוץ של לטביה (בלטבית)
3. ↑  עדו בן פורת, אחרי חצי שנה של המתנה: הממשלה אישרה 36 מינויי שגרירים וקונסולים, באתר ערוץ 7, 20 ביוני 2021
4. ↑  "Ambassadors present their Credentials". *PRESIDENT OF IRELAND*. 2021-10-13. נבדק ב-2022-02-02.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודמת**:**חגית בן-יעקב** | **שגרירת ישראל בלטביה** 2015–2019 | **הבאה**:**אורלי גיל** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**אופיר קריב** | **שגרירת ישראל באירלנד** 2021–מכהנת | **הבא**: |
**תומאס פוסטלסויט** (באנגלית: **Thomas Postlethwaite**,‏ 1731 - 4 במאי 1798) היה איש כמורה אנגלי וחבר אוניברסיטת קיימברידג', ששירת כמאסטר של טריניטי קולג' בקיימברידג' משנת 1789 עד מותו.

פוסטלסויט היה בנו של ריצ'רד פוסטלסויט מהכפר קרוקלנדס, סמוך ללנקסטר שבלנקשייר. למד בכפר סנט ביז הסמוך לעיירה ויטהבן, והתקבל לקולג' טריניטי בקיימברידג' כסיזאר (מעמד המקנה מלגה חלקית תמורת עבודה), ב-1749. הוא סיים את לימודי התואר הראשון ב-1753, ונעשה עמית של הקולג' ב-1755; ב-1756 סיים את לימודיו במתמטיקה בהנחייתו של סטפן ויסון, ושנתיים אחר-כך נתן את ההרצאה על שם בארנביי במתמטיקה. ב-1782 הנחה (עם ג'ון קרנק) את עבודת המאסטר של תומאס ג'ונס.

פוסטלסויט הוסמך לכמורה ב-1756, ומ-1774 היה הרקטור של הכפר המרטון שליד עיר-השוק הנטינגדון. נעשה המאסטר של טריניטי ב-1789, וב-1791 התמנה לסגן הנשיא של קיימברידג'. נפטר ב-1798 בבאת', ונקבר במנזר באת'.

קישורים חיצוניים
----------------

* גנאלוגיה מתמטית של תומאס פוסטלסויט, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: nr93031833
* MGP: 133301
* VIAF: 39251530
* WorldCat: lccn-nr93031833

 |
**משברי הרפובליקה** (באנגלית: **Crises of the Republic**) היא אנתולוגיה של ארבעה מאמרים מאת חנה ארנדט, שפורסמה ב-1972. המאמרים עוסקים במשברים בפוליטיקה האמריקאית בת זמנה בשנות ה-60 וה-70, בעיקר סביב מלחמת וייטנאם: "לשקר בפוליטקה", אי־ציות אזרחי", "על האלימות", ו"מחשבות על פוליטיקה ומהפכה".

תוכן
----

### לשקר בפוליטיקה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
החיבור הראשון, "לשקר בפוליטיקה" (*Lying in Politics*), דן בהונאה של הממשל בנוגע למלחמת וייטנאם, כפי שנחשף פרשת מסמכי הפנטגון.

### אי־ציות אזרחי

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
החיבור השני, "אי־ציות אזרחי" (*Civil Disobedience*), בוחן את תנועות האופוזיציה בארצות הברית ואת הצורך להכיל ביטויים של מרי אזרחי.

> 
> אם תשאלו את בן הדור הזה שתי שאלות פשוטות: "איך תרצה שהעולם ייראה בעוד חמישים שנה?" ו"איך תרצה שהחיים שלך ייראו בעוד חמש שנים?" מה שיקדים את התשובה יהיה לעתים קרובות "בהינתן שעדיין יהיה עולם", ו"בהינתן שעדיין אהיה בחיים". כלשונו של ג'ורג' ולד, "אנו ניצבים מול דור שבשום פנים ואופן אינו בטוח שיש לו עתיד". שכן העתיד, כדברי ספנדר, "קבור כמו פצצת-זמן, אך מתקתק לו בהווה". לשאלה הנשמעת לא אחת, מי הם, הדור החדש הזה? מפתה לענות שהם אלה השומעים את התקתוק. ולשאלה האחרת, מי הם אלה המתכחשים להם מכול וכול? ייתכן מאוד שהתשובה היא אלה שאינם מכירים את הדברים כפי שהם באמת, או אלה המסרבים להתמודד עמם.
> 
> 
> 
> — "אי־ציות אזרחי" עמ' 114–115
> 

### על האלימות

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
החיבור השלישי, "על האלימות" (*On Violence*), צמח מהרהוריה על מרד הסטודנטים. ארנדט מתנגדת לתפיסה הרווחת של כוח כנגזרת מאלימות, ושאלימות היא ביטוי קיצוני של כוח. כוח ואלימות הם תופעות נפרדות:

### מחשבות על פוליטיקה ומהפכה

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
החיבור האחרון, "מחשבות על פוליטיקה ומהפכה" (*Thoughts on Politics and Revolution*), הוא פרשנות, בצורת ראיון על החיבור השלישי, "על אלימות" שנערך עם העיתונאי הגרמני אדלברט רייף (Adelbert Reif).

ביבליוגרפיה
-----------

* **משברי הרפובליקה**, מתרגמת: מיקי זר, הוצאת הקיבוץ המאוחד (אדום כהה), 2024

* — (1972). *Crises of the Republic: Lying in Politics, Civil Disobedience on Violence, Thoughts on Politics, and Revolution*. New York: Harcourt Brace Jovanovich. ISBN 978-0-15-623200-5.

לקריאות נוספות
--------------

* Kathleen Nott (1/08/1972). "Crises of the Republic, by Hannah Arendt". *Commentary* (Review).

קישורים חיצוניים
----------------

* במכון ומקוון – משברי הרפובליקה, סרטון בערוץ "מכון ון ליר בירושלים", באתר יוטיוב, 29.2.24

הערות שוליים
------------



| חנה ארנדט |
| --- |
| ספרים | אהבה ואוגוסטינוס (1929) • יסודות הטוטליטריות (1951) • רחל ורנהאגן (1957) • המצב האנושי (1958) • בין עבר לעתיד (1961) • אייכמן בירושלים (1963) • על המהפכה • (1963) משברי הרפובליקה • (1972) חיי המחשבה (1978) |  |
| אישים קשורים | מרטין היידגר • קרל יאספרס • גונטר אנדרס • היינריך בליכר • ולטר בנימין • גרשום שלום |
| נושאים קשורים | פרס חנה ארנדט • מכון חנה ארנדט לחקר הטוטליטריות • חנה ארנדט (סרט) • ויטה אקטיבה |
**אמירה אורון** (נולדה ב-1967) היא דיפלומטית ישראלית המכהנת כשגרירת ישראל במצרים מאז 2020.

ביוגרפיה
--------

אורון היא מזרחנית בהשכלתה ודוברת ערבית. היא בוגרת בית הספר התיכון על שם מיי בויאר שבירושלים. החלה לעבוד במשרד החוץ בשנת 1991 במספר תפקידים לרבות בסגל שגרירות ישראל במצרים, כסגנית דובר המשרד, סגנית הקונסול הכלכלי (אחראית על תרבות ואקדמיה) בקונסוליה הישראלית בשיקגו, כמנהלת המחלקה לתקשורת בעולם הערבי וכמנהלת מחלקת מצרים באגף מזרח תיכון במשרד החוץ.

לאחר המשט לעזה הורידה טורקיה את דרג היחסים בינה לבין ישראל מרמת שגריר לרמת ממונה על השגרירות. לאחר סיום תפקודו של הדיפלומט יוסף לוי ספרי ששימש בתפקיד זה מאז 2012, הוצבה אורון כממונה זמנית על שגרירות ישראל באנקרה בין ינואר 2015 עד למינויו של איתן נאה כשגריר בדצמבר 2016.

ב-22 בנובמבר 2016 פורסם על בדיקת תלונה לפיה אורון קראה להפלת ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו באמצעים משפטיים. בחינה של משרד החוץ העלתה שדברים אלו לא נאמרו על ידה, והתלונה נסגרה.

ב-29 באוקטובר 2018 בחרה בה ועדת המינויים של משרד החוץ לתפקיד שגרירת ישראל במצרים, והיא האישה הראשונה בתפקיד זה. אך ראש הממשלה ושר החוץ בנימין נתניהו לא הביא את שמה לאישור הממשלה, ואף שקל את מינויו של איוב קרא לתפקיד זה. את מקומה תפס ממלא מקום.

ביוני 2020, החליט שר החוץ גבי אשכנזי להביא לממשלה את ההצעה לאישור מינויה כשגרירה במצרים בתיאום עם ראש הממשלה בנימין נתניהו והממשלה אישרה את המינוי.

ב-23 בספטמבר 2020 הגישה אורון את כתב האמנה כשגרירת ישראל במצרים לנשיא מצרים עבד אל-פתאח א-סיסי בטקס שהתקיים בארמון הנשיאות בקהיר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אמירה אורון** בוויקישיתוף
* איתמר אייכנר, משבר? ישראל מינתה ממונה על השגרירות באנקרה, באתר ynet, 18 בינואר 2015
* 'ישראל נכשלה במלחמת ההסברה', באתר ערוץ 7, ‏10 ביולי 2007
* יהודה גולן, דיפלומטיה לא שקטה, באתר mnews, ‏18 במרץ 2014
* דיפלומטית אומרת את אשר על ליבה לסגן שר האוצר, באתר יו טיוב, 16 במרץ 2016
* אמירה אורון הממונה על שגרירות ישראל - ראיון עם אסתי פרז 29 ביוני 2016
* איתמר אייכנר, אמירה אורון מונתה לשגרירת ישראל במצרים, באתר ynet, 30 באוקטובר 2018
* אתר למנויים בלבד  סמדר פרי, "השלום עם האמירויות חשוב, אבל השלום עם מצרים הרבה־הרבה יותר", באתר "ידיעות אחרונות", 26 במרץ 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד ברק רביד, משרד החוץ בודק תלונה לפיה הממונה על שגרירות ישראל בטורקיה קראה להפלת נתניהו, באתר הארץ, 22 בנובמבר 2016
2. ↑  המפקח הכללי על שירות החוץ
3. ↑  איתמר אייכנר, אחרי שנה וחצי: הממשלה תאשר את מינוי השגרירה במצרים, באתר ynet, 2 ביוני 2020
4. ↑  דניאל סיריוטי, אריאל כהנא, לצלילי "התקווה" שגרירת ישראל במצרים הגישה את כתב האמנה לנשיא מצרים, באתר ישראל היום, 23 בספטמבר 2020.

| שגרירי ישראל במצרים ישראלישראל מצריםמצרים |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אליהו בן-אלישר • משה ששון • שמעון שמיר • אפרים דובק • דוד סולטן • צבי מזאל • גדעון בן-עמי • אלי שקד • שלום כהן • יצחק לבנון • יעקב אמיתי • חיים קורן • דוד גוברין • אמירה אורון |

 |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007312396305171
* ISNI: 0000 0004 0289 8686
* VIAF: 299008221
* WorldCat (עם VIAF): 299008221

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בגנרל עות'מאני מהמלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878). אם התכוונתם לגנרל עות'מאני ממלחמת העולם הראשונה, ראו אבדילקרים פאשא.

אבדילקרים נאדיר פאשא (לפני 1883)
**אַבְּדִילְקֵרִים נָאדִיר פָּאשָׁא** (בטורקית: **Abdülkerim Nadir Paşa**‏; 1807, צ'ירפאן, האימפריה העות'מאנית - 1883, רודוס, האימפריה העות'מאנית) היה מרשל בצבא העות'מאני, מפקד אוגדה ומושל פלך רומליה בעת המלחמה העות'מאנית-רוסית של 1877–1878.

נאדיר פאשא נולד בעיירה צ'ירפאן שבבולגריה. ב-1836 סיים את לימודיו באקדמיה הצבאית באיסטנבול ונשלח ללימודי המשך בווינה, אותם סיים ב-1841. הוא פיקד על הכוחות העות'מאניים במזרח אנטוליה בעת מלחמת קרים וניהל מספר קרבות מול הכוחות הרוסיים שהוצבו בעיר גיומרי שבארמניה. בהמשך, מונה למפקד מצודת קארס, אך שוחרר מתפקידו בינואר 1854‏.

לאחר מלחמת קרים מונה למושל סלוניקי, וב-1862 השתתף במלחמה עם מונטנגרו. ב-1876 נבחר לפרלמנט העות'מאני. הסולטאן מוראט החמישי מינה אותו לשר המלחמה, אך המינוי בוטל עם עלייתו של אבדילהמיט השני לשלטון ב-1 בספטמבר 1876. בהמשך, הוטל עליו לחזור לשירות צבאי, והוא נשלח לפקד על הכוחות בסרביה, בהצליחו להשליט סדר במקום. בשל הצלחתו בסרביה מונה למפקד אוגדה בגזרת הדנובה ולמושל פלך רומליה. במסגרת תפקידו הצליח לדכא את מרד אפריל הבולגרי. נאדיר פאשא המשיך למלא תפקיד זה גם במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית של 1877–1878. ב-18 ביולי 1877 הודח אבדילקרים נאדיר פאשא בשל כישלונותיו בקרבות. הוא הועמד למשפט צבאי והוגלה לאי רודוס, שם הלך לעולמו ב-1885.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אבדילקרים נאדיר פאשא** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Humphry Sandwith A narrative of the siege of Kars , באתר גוגל ספרים (באנגלית).

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007426595705171
* GND: 137319096
* ISNI: 0000 0000 5557 9057
* LCCN: nr99008912
* SUDOC: 11953259X
* TDVİA: abdulkerim-nadir-pasa
* VIAF: 49147253
* WorldCat: lccn-nr99008912

 |
**קו תקשורת** הוא סוג של ערוץ תקשורת, המשמש להעברה של אותות תקשורת.

במקרה בו קו התקשורת הוא כבל תקשורת פיזי (להבדיל מתשדורת רדיו) הוא נקרא גם "מנקודה לנקודה" (בקיצור: נל"נ).

סוגים של קווי תקשורת
--------------------

ישנם קווי תקשורת מסוגי מדיה שונים. הנפוצים והוותיקים שבהם הם זוגות של תיילי נחושת, שבמקור (המאה ה-19) העבירו טלגרפיה (בקוד מורס) ולאחר מכן גם שיחות טלפון לסוגיהן השונים. כיום מעבירים על גביהם שיחות טלפון וגם אינטרנט מהיר בטכנולוגיית ADSL.

קווי תקשורת נוספים הם כבלים קואקסיאליים (תחילת המאה ה-20) המעבירים מידע באפנון תדר רדיו RF, בדומה לשידורי תחנות רדיו וטלוויזיה, וגם בריבוב חלוקת תדר (FDM) או בריבוב חלוקת זמן (TDM).

החל מסוף המאה ה-20 קווי תקשורת הנפוצים לקיבולת גבוהה הם הסיבים האופטיים, המסוגלים להעביר נתונים בקצב גבוה מאוד על זוג סיבים (אחד לשידור והשני לקליטה) בטכנולוגיות ריבוב שונות ומגוונות. עקרון הפעולה הוא המרת אות חשמלי לאור, העברתו בצורה אופטית אל הקצה השני של הקו והפיכתו בחזרה לאות חשמלי בגלאי ביעד. הטכנולוגיה היעילה ביותר כיום היא DWDM, שבה מרבבים מידע שונה על מספר אורכי גל ומשדרים אותם במקביל דרך אותו סיב, ובכך מתאפשרת הגדלה של קיבולת המידע בסיב.

### תקנים וסוגי קווים

סוגי קווים:

* זוג שזור
* כבל קואקסיאלי
* סיב אופטי
* גלבו

תקנים:

* אתרנט
* ADSL, DSL
* E1 - 2.048Mbps
* T1 - 1.544Mbps
* T3 - 44.736Mbps
* PDH
* SDH

### התאמת סוג הקו למטרות שונות

לכל קו תקשורת יתרונות וחסרונות. הסיבים נחשבים למתאימים ביותר לקצבים גבוהים ומחירם נמוך ממחיר כבלי נחושת, אולם ציוד הקצה האופטי יקר בהשוואה לציוד חשמלי. לכן יש כיום מעט צרכני קצה שמחוברים לקווי תקשורת אופטיים. רוב הלקוחות הביתיים המחוברים לאינטרנט מחוברים דרך קווי טלפון (זוגות נחושת) בטכנולוגיית ADSL או דרך כבלים קואקסיאליים של טלוויזיה בכבלים לארון הסעף.

היבטים נוירולוגיים
------------------

הפעולה של מערכת העצבים מתאפשרת הודות לתקשורת שבין התאים המרכיבים אותה.
במערכת זו, השלוחות הארוכות של תאי העצב המכונות אקסונים משמשות כקווי תקשורת.
תפקידו של האקסון הוא להעביר מידע מגוף תא העצב שבמוח לתא אחר.

ראו גם
------

* תקשורת נתונים
* כבל תקשורת תת-ימי
* תקשורת אלחוטית
* תקשורת אופטית

הערות שוליים
------------

1. 1 2  רמי רחמימוב (2004). מהפכת המוח: תקשורת, מחלות נפש וסמים. רעננה: מכון ון ליר בירושלים הקיבוץ המאוחד.
מכתש הפגיעה "הרשל" במימס, ירחו של שבתאי. המכתש קרוי על שם ויליאם הרשל, אסטרונום בריטי שגילה את כוכב הלכת אורנוס.
מכתש טיכו שעל הירח
**מכתש פגיעה** הוא שקע שנוצר מפגיעת עצם גדול בפניו של עצם אחר. על פי רוב משמש המונח לתיאור הגומה המעגלית הנוצרת בפני הקרקע של גרם שמימי כלשהו כגון ירח או כוכב לכת, בעקבות פגיעה של עצם קטן יותר, מטאוריט לדוגמה. מכתש פגיעה עומד בניגוד למכתש פיצוץ, שנוצר מקריסה תת-קרקעית טבעית או מעשה אדם.

מכתשי הפגיעה יוצרים את תוואי הקרקע הדומיננטיים ברבים מגרמי מערכת השמש, כגון הירח, כוכב חמה, קליסטו, גנימד ומרבית הירחים הקטנים והאסטרואידים. על פני כוכבי הלכת והירחים החווים פעילות גאולוגית עצימה יותר, כגון כדור הארץ, נוגה, מאדים, אירופה, איו וטיטאן, מכתשי הפגיעה פחות נפוצים בשל תהליכי סחיפה ושינוי שגורמת טקטוניקת הלוחות. 

בעידנים מוקדמים של מערכת השמש היה קצב יצירת מכתשי הפגיעה גבוה בהרבה מהקצב כיום. מכתשי פגיעה בקטרים של מאות קילומטרים ומעלה, ככאלה המצויים על כוכב חמה ועל הירח, מתעדים את התקופה המאוחרת של ההפגזה הכבדה ("Late Heavy Bombardment") של מערכת השמש הפנימית שמוערכת בתקופה שלפני 3.8 ו-4.1 מיליארדי שנים. מאז אמנם ירד פלאים קצב יצירת המכתשים, אך הוא עדיין אינו זניח: מעריכים כי כדור הארץ חווה בין פגיעה ניכרת אחת לשלוש, שיש בכוחן כדי ליצור מכתש בקוטר של 20 קילומטרים מדי מיליון שנים בממוצע. נתון זה מעיד על כך שמספר המכתשים הצעירים שאותרו עד כה נמוך בהרבה מזה הצפוי.

על פני כדור הארץ אותרו עד כה כ-170 מכתשי פגיעה, זאת על אף הפעילות הטקטונית ששוחקת ומעלימה אותם בזמן קצר יחסית לשינויים גאולוגיים. קוטר המכתשים שנמצאו נע בין מספר עשרות מטרים ועד ל-300 קילומטרים, ושִערוך תקופת הפגיעה נע בין זמננו הנוכחי (המכתש עקב מטאוריט סיחוטה-אלין נוצר בעקבות פגיעת מטאוריט ב-12 בפברואר 1947) לתקופה שלפני למעלה משני מיליארד שנים. עם זאת מרבית המכתשים מתוארכים לתקופה שעד לפני 200 מיליון שנים. בין היתר אותרו גם כמה מכתשי פגיעה תת-ימיים.

מכתשי פגיעה שונים מצורות קרקע דומות דוגמת קלדרה, מכתש פיצוץ ומכתש סחיפה.

ראו גם
------

* מכתש המטאור באריזונה, ארצות הברית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מכתש פגיעה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 00564159

 |
**ג'רג' פולק** (בהונגרית: **Pollák György**;‏ בודפשט, 26 באפריל 1929 – 29 ביוני 2001) היה מתמטיקאי יהודי-הונגרי, פרופסור באוניברסיטה.

קורות חייו
----------

ג'רג' פולק נולד במשפחה יהודית כבנם של לאסלו פולק, מנצח בתיאטראות בערי השדה בהונגריה ושל מרגיט קנפלר (Knöpfler). הוריו התגרשו כשהיה בן שש, ומכאן ואילך גדל אצל אחותו של אביו ובעלה. בשנת 1944 גורשו הוריו וכל בני משפחתו. למעט הוריו האומנים, רק אחת מדודתו חזרה ממחנות ההשמדה.

ג'רג' השלים את בית הספר היסודי ואת לימודי התיכון שלו בבודפשט וניגש לבחינות הבגרות שלו בבית הספר התיכון על שם פרנץ קלצ'יי. כתלמיד תיכון הוא כבר עסק במתן שיעורים פרטיים, שכן חי בנסיבות כלכליות קשות. בשנת 1947, זכה במקום הראשון בתחרות המתמטית על שם יוז'ף קירשאק. הוא למד מתמטיקה ופיזיקה באוניברסיטת פאזמאן פטר (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד) במשך שנה אחת ולאחר מכן נסע לברית המועצות, לקאזאן, במלגה, שם סיים את לימודיו במתמטיקה ב-1953.

לאחר חזרתו הביתה, הפך למרצה בסגד ולאחר מכן הפך לדוקטורנט אצל פרופסור לאסלו רדאי מייסד האלגברה מופשטת בהונגריה. בין השנים 1953–1958 היה חבר במחלקה לאלגברה ותורת המספרים ולאחר מכן הצטרף למכון המחקר המתמטי של האקדמיה ההונגרית למדעים, שם תרם לפעילויות המחקר וההוראה של המחלקה לאלגברה ותורת המספרים כעמית מדעי בכיר. ב-1961 הפך לקנדידט (דוקטורט זוטר) למדעי המתמטיקה, וב-1968 הפך לפרופסור חבר באוניברסיטה ואחר כך פרופור מן המניין. הוא לימד במשך 48 שנים במכון בויאי בסגד.

פולק התחתן ב-1956 ונולדו לו שני ילדים. בשנות ה-60 השתתף במספר תחרויות טלוויזיה.

### תחומי פעילותו

מאמריו שנכתבו יחד עם לאסלו רדאי יזמו את חקירות החבורות למחצה. הוא הקים את חוג אינטלקטואלים העתידיים במכללת אורטוטאי, שם יכלו תלמידי תיכון לנהל שיחות עם אינטלקטואלים מקומיים ומהבירה. במהלך חילופי המשטר הוא היה פעיל גם בחיים הציבוריים למען הדמוקרטיה והגנתה. פולק פרסם מאמרים בעיתונים, אסף חתימות, ארגן ערבי דיונים ונאם בהפגנות.

תחומי המחקר שלו היו תורת החבורות למחצה ואלגברה אוניברסלית. (באלגברה מופשטת, **חבורה למחצה** (נקראת גם: **אגודה**) היא מבנה אלגברי הכולל קבוצה ופעולה בינארית אסוציאטיבית). מספר הפרסומיו המדעיים: 37.

לקריאה נוספת
------------

* לאסלו מדיאשי: ג'רג' פולק (1929–2001) Polygon, XI. כרך גיליון 2, יוני 2002
* ג'רג' פולק (1929-2001) מכון בויאי של אוניברסיטת סגד

ראו גם
------

* מדעי הטבע והנדסה מי זה מי? עורך אמיל סלוקה, לאסלו שניידר. בודפשט, מרכז מידע טכני וספרייה לאומית, 1988

קישורים חיצוניים
----------------

* ג'רג' פולק, ביוגרפיה, מכון בויאי של אוניברסיטת סגד
* In memoriam Dr. Pollák György, A közelmúlt nagy matematikatanárai (לזכרו של ג'רג' פולק)
* ג'רג' פולק וחלק מפרסומיו

* ג'רג' פולק, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה

* ג'רג' פולק, באתר dblp

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Szülei házasságkötési bejegyzése a Budapest VII. kerületi polgári házassági akv. 1643/1927. folyószáma alatt". נבדק ב-2022-10-26.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007368989105171
* dblp: 147/0698
* ISNI: 0000 0001 1066 6509
* LCCN: n79104838
* MGP: 178436
* NTA: 067683436
* SUDOC: 099725061
* VIAF: 62827059
* WorldCat: lccn-n79104838

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"ג'רג' פולק"**.
**HEAD Aerospace**, ‏(HEAD Aerospace Group) היא חברה סינית בבעלות פרטית, שהוקמה בשנת 2007. החברה מתמחה בהפעלת לווייני חישה מרחוק שבבעלותה. מטה החברה ממקום בבייג'ינג והיא פתחה משרדים בהולנד וצרפת.

צי לווייני החברה מבוסס על לווייני HEAD ששיגורם החל בשנת 2017. לוויינים במשקל 45 ק"ג מצוידים בפאנל סולארי לאספקת חשמל למערכות הלוויין. אורך חיים המתוכנן 2–3 שנים. הלוויין נבנה על ידי אקדמיה לטכנולוגיית חלל של שנחאי. על הלוויינים הותקנו מערכת זיהוי אוטומטי, ADS-B ומערכות נוספות. הלוויינים יכולים לתת שירותים של מיקום אוניות, לוגיסטיקה, תקשורת, חקר משאבי טבע ועוד.

בכוונת החברה להגיע למערכת Skywalker של 48 לוויינים. שיגורים החלו בשנת 2017. בדרך כלל מדובר בשיגור לוויין שהוא תוספת למטען ראשי של השיגור. בשנת 2023 לראשונה שוגרו לוויינים בעזרת משגר שהיה מיועד לשיגורי לווייני החברה בלבד. בשיגור זה שוגרו 5 לוויינים.

רשימת שיגורים
-------------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| תאריך שיגור | לוויין | אתר שיגור | הערות |
| 14 בנובמבר 2017 | HEAD 1 | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן |  |
| 7 בדצמבר 2019 | 2019-087A) HEAD 2A) 2019-087B) HEAD 2B) | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן |  |
| 31 במאי 2020 | HEAD 2C | מרכז שיגורי הלוויינים ג'יוצ'ואן |  |
| 17 ביוני 2020 | HEAD 2D | מרכז שיגורי הלוויינים ג'יוצ'ואן |  |
| 14 באוקטובר 2021 | 2021-091E) HEAD 2E) 2021-091H) HEAD 2F) | מרכז שיגור הלוויינים טאיואן |  |
| 4 באוגוסט 2022 | HEAD 2G | מרכז שיגורי הלוויינים ג'יוצ'ואן |  |
| 9 בדצמבר 2022 | HEAD 2H | אסדה ימית |  |
| 14 באוגוסט 2023 | HEAD 3AHEAD 3BHEAD 3CHEAD 3DHEAD 3E | מרכז שיגור הלוויינים שיצ'אנג |  |

קישורים חיצוניים
----------------

 אתר האינטרנט הרשמי של HEAD Aerospace

* מידע על החברה
* נתוני שיגורים
* תיאור פעילות ויכולות

הערות שוליים
------------

1. ↑  נתוני החברה
**לורנצו שימיץ'** (בקרואטית: **Lorenco Šimić**; נולד ב-15 ביולי 1996 בספליט שבקרואטיה) הוא כדורגלן קרואטי המשחק בעמדת הבלם במכבי חיפה.

קריירת מועדונים
---------------

שימיץ' גדל בהיידוק ספליט, ממנה הושאל להוברלה אוז'הורוד מליגת העל האוקראינית בינואר 2015. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל האוקראינית ב-4 במאי 2015, במשחק מול דינמו קייב, משחק בו הובסה קבוצתו 0-6. הוא ערך שתי הופעות נוספות במדי הקבוצה, לפני שחזר לקרואטיה לספליט. הוא עלה לקבוצה הבוגרת בינואר 2016, וערך את הופעת הבכורה שלו ב-1 במרץ, בתיקו 2-2 נגד אוסייק. ב-10 באפריל כבש שער בכורה בקריירה בנציחון 0–3 על איסטרה פולה.

ב-31 בינואר 2017 חתם שימיץ' בסמפדוריה מהסרייה א', אך לא שיחק בה כלל, בטרם הושאל לאמפולי, לספאל, לרייקה ולדוניאסקה סטרדה מליגת העל הסלובקית.

ב-14 באוגוסט 2020 חתם במועדון הפולני זגלבי לובין. הוא ערך הופעת בכורה בקבוצה ב-21 באוגוסט בניצחון 1-2 על לך פוזנן. ב-20 בספטמבר 2020 כבש שער בכורה בתיקו 1-1 עם קרקוביה קרקוב. הוא עזב את המועדון בהסכמה הדדית ב-13 בינואר 2022, לאחר שערך 24 הופעות והוסיף חמישה שערים.

ב-16 בינואר 2022 חתם על חוזה לשתי עונות וחצי בלצ'ה מהסרייה ב'. הוא ערך הופעת בכורה ב-5 בפברואר בתיקו 1-1 עם קומו.

ב-21 ביולי 2022 חתם לשנתיים באסקולי, בה ערך הופעת בכורה ב-28 באוגוסט, בניצחון 2–3 על פלרמו. הוא כבש שער בכורה ב-15 באוקטובר בניצחון 0–2 על בארי.

ב-21 באוגוסט 2023 חתם במכבי חיפה מליגת העל.

קישורים חיצוניים
----------------

* לורנצו שימיץ', ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  SIMIC IN GIALLOROSSO באתר הרשמי של לצ'ה, 17 בינואר 2022 (באיטלקית)
2. ↑  יגאל גולדשטיין, ‏רשמי: לורנצו שימיץ' חתם במכבי חיפה, באתר ערוץ הספורט, 22 באוגוסט 2023
בהסתברות בייסיאנית, אם ההתפלגות הפוסטריורית שייכת לאותה משפחת התפלגויות כמו ההתפלגות הפריורית אז שתי ההתפלגויות הן צמודות זו לזו וההתפלגות הפריורית נקראת התפלגות צמודה ביחס לפונקציית הנראות.

העבודה עם התפלגויות צמודות נוחה מבחינה אלגברית, מאחר שהיא מבטיחה ביטוי פשוט יחסית עבור ההתפלגות הפוסטריורית; אחרת, מאוד ייתכן שתדרש אינטגרציה נומרית. כמו כן לעיתים קרובות כאשר ההתפלגויות צמודות העדכון של פונקציית ההתפלגות לפונקציית התפלגות פוסטריורית על ידי פונקציית הנראות הוא יותר אינטואיטיבי.

המושגים האלו, הוצגו על ידי הווארד רייפה ורוברט שלייפר בעבודתם על תורת קבלת ההחלטות הבייסיאנית. מושג דומים התגלו באופן עצמאי ידי ג'ורג' אלפרד ברנרד.

דוגמה
-----

ניתן להסיק מפונקציית ההסתברות (או מפונקציית הצפיפות כאשר המשתנה המקרי רציף) את הצורה של ההתפלגות הפריורית. לדוגמה, פונקציית ההסתברות של משתנה מקרי בינומי {\textstyle X\sim Bin(n,Q)} היא:


Pr
(
X
=
s
)
=

(

n
s

)

Q

s

(
1
−
Q

)

n
−
s

{\displaystyle \Pr(X=s)={n \choose s}Q^{s}(1-Q)^{n-s}}

{\displaystyle \Pr(X=s)={n \choose s}Q^{s}(1-Q)^{n-s}}
ההתפלגות הצמודה המקובלת עבור משתנה בינומי היא התפלגות בטא {\textstyle Q\sim Beta(\alpha ,\beta )} :



Pr
(
Q
=
q
)
=

q

α
−
1

(
1
−
q

)

β
−
1


B

(
α
,
β
)


{\displaystyle \Pr(Q=q)={q^{\alpha -1}(1-q)^{\beta -1} \over \mathrm {B} (\alpha ,\beta )}}

{\displaystyle \Pr(Q=q)={q^{\alpha -1}(1-q)^{\beta -1} \over \mathrm {B} (\alpha ,\beta )}}
כאשר {\displaystyle \alpha } ו- {\displaystyle \beta } נבחרו כדי לשקף הנחה, אמונה או מידע קיים (למשל {\displaystyle \alpha =\beta =1} היא התפלגות אחידה) ו- {\displaystyle \mathrm {B} (\alpha ,\beta )} היא פונקציית בטא המשמשת כקבוע מנרמל.

בהקשר הזה {\displaystyle \alpha } ו- {\displaystyle \beta } נקראים היפרפרמטרים (פרמטרים של ההתפלגות הפריורית, כדי להבדילם מפרמטרים של המודל המדובר ({\displaystyle Q}).

אם נקח דגימה של המשתנה המקרי, {\textstyle X=s} ונשתמש במשפט בייס, נקבל את ההתפלגות הפוסטריורית:

{\displaystyle {\begin{aligned}\Pr(X=s\mid Q=x)&={n \choose s}x^{s}(1-x)^{n-s},\\\Pr(Q=x)&={x^{\alpha -1}(1-x)^{\beta -1} \over \mathrm {B} (\alpha ,\beta )},\\\Pr(Q=x\mid X=s)&={\frac {\Pr(X=s\mid Q=x)\Pr(Q=x)}{\int \Pr(Q=s\mid Q=y)\Pr(Q=y)dy}}\\&={{{n \choose s}x^{s+\alpha -1}(1-x)^{n-s+\beta -1}/\mathrm {B} (\alpha ,\beta )} \over \int \_{y=0}^{1}\left({n \choose s}y^{s+\alpha -1}(1-y)^{n-s+\beta -1}/\mathrm {B} (\alpha ,\beta )\right)dy}\\&={x^{s+\alpha -1}(1-x)^{n-s+\beta -1} \over \mathrm {B} (s+\alpha ,n-s+\beta )},\end{aligned}}}

קיבלנו שוב התפלגות בטא עם מקדמים מעודכנים {\textstyle Q\sim Beta(\alpha +s,\beta +n-s)}.

התפלגות פוסטריורית זו יכולה לשמש שוב כהתפלגות פריורית עבור דגימות נוספות, כאשר בכל פעם מעדכנים את ההיפרפרמטרים בהתאם לתוצאות. כל דגימה מקטינה את השונות של {\textstyle Q} ולכן משפרת את הידיעה שלנו עליו.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Howard Raiffa and Robert Schlaifer. *Applied Statistical Decision Theory*. Division of Research, Graduate School of Business Administration, Harvard University, 1961.
2. ↑  Jeff Miller et al. Earliest Known Uses of Some of the Words of Mathematics, "conjugate prior distributions". Electronic document, revision of November 13, 2005, retrieved December 2, 2005.
**נועם אמיר** (נולד ב-3 בספטמבר 1974) הוא כתב לענייני צבא וביטחון של מקור ראשון, פרשן צבאי בערוץ 14, ושדרן רדיו 90FM.

קורות חיים
----------

נולד כנועם אמזלג בצפת. את שירותו הצבאי עשה כלוחם בשייטת ספינות הטילים. במילואים הוא משרת כמודיע נפגעים של מערך הנפגעים בדרגת רב-סרן, וכמרצה לתקשורת בקורס קציני הנפגעים של צה"ל משנת 2005.

החל את דרכו העיתונאית בשנת 2000 בתחנת הרדיו מיקס 104.5fm, שהייתה בעבר בבעלות רדיו חיפה. באותן שנים שידר גם בתחנת רדיו חיפה בעיקר ברצועת הלילה תחת המותג "רדיו 1".

בין השנים 2001-2003 סיקר בעיתון "הארץ" שתי קבוצות ספורט צפוניות: עירוני קריית שמונה בכדורגל ועירוני נהריה בכדורסל.

בשנת 2003 התחלפו הבעלים בתחנה ורדיו ללא הפסקה לקח חסות על התחנה שהפכה לרדיו צפון ללא הפסקה. אמיר קיבל את משרת מגיש תוכנית הבוקר "קפאין", מנהל התקליטייה והעורך הראשי ומגיש מבזקי החדשות. במהלך השנים שידר מגוון תוכניות כמו "ספורט באוויר" תוכנית ספורט יומית, "יש מצב" תוכנית בידור שבועית, ו"חשיפה לצפון" יומן הצהריים של התחנה.

בשנת 2007 עבר לחדשות המקומיות בצפון לתקופה של שלוש שנים, שם עבד ככתב בצפון, עורך משנה ומגיש המהדורה המקומית של הערוץ הראשון. לאחר תקופה זו חזר לרדיו צפון ללא הפסקה והגיש תוכניות אקטואליה וחדשות מקומיות.

בתחילת 2013, החל לפעול "maariv.co.il" - אתר האינטרנט של העיתון "מעריב השבוע", המאגד גם תכנים מתחנות הרדיו אקו 99 FM, רדיו ללא הפסקה ורדיו צפון ללא הפסקה, ומהעיתונים סופהשבוע, וג'רוזלם פוסט. אמיר הצטרף למערכת האתר ככתב בצפון. 

החל משנת 2014 שימש כתב לענייני צבא וביטחון של "מעריב השבוע".
החל מחודש מארס 2017 שימש כתב לענייני צבא וביטחון של "ערוץ 20".

החל מחודש יולי 2019 הוא משמש הכתב הצבאי של העיתון מקור ראשון.

החל מחודש פברואר 2023 הוא משמש פרשן לענייני צבא וביטחון בערוץ 14.

קישורים חיצוניים
----------------

* נועם אמיר, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* המקום הנוח, באתר העין השביעית, 15 במרץ 2017 קובץ צליל
* הכתבות של נועם אמיר באתר מעריב
* הכתבות של נועם אמיר באתר ערוץ 20

הערות שוליים
------------

1. ↑  חגי עינב, צפון ללא הפסקה: משדרים תחת אש, באתר ynet, 31 ביולי 2006

|  |
| --- |
| תוכניות | ישראל הבוקר • האולפן הפתוח • ריקלין ושות • מהדורת החדשות המרכזית של עכשיו 14 • הפטריוטים • שבע |
| סגל | נועם אמיר • עקיבא ביגמן • הלל ביטון רוזן • שרה ב"ק • שי גולדן • בועז גולן • שרון גל • נוה דרומי • יותם זמרי • יערה זרד • מגי טביבי • נתי לנגרמן • ינון מגל • אראל סג"ל • גיל ססובר • איתמר פליישמן • מוטי קסטל • שמעון ריקלין • ליטל שמש • ברוך ידיד • תמיר מורג • דני רופ |
המונח "פליפר" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו פליפר (פירושונים).
מכונת פינבול (פליפר)
**פינבול** (באנגלית: **Pinball**) המכונה גם **פליפר** (**Flipper**) על שם המנופים החשמליים המותקנים בו, הוא משחק שולחני אלקטרוני-מכני שבו משתתף שחקן אחד בלבד, ומטרתו צבירת נקודות מקסימלית על ידי פגיעה במגוון מטרות עם כדור ברזל.

המשחק בנוי מלוח עץ צבוע שאליו מחוברים אביזרי משחק שביניהם נע הכדור. לוח העץ משופע בשיעור של 6.5 מעלות בדרך כלל ובחלקו התחתון מנופים חשמליים שתפקידם הרחקת הכדור מהקצה התחתון של הלוח.
המשחק מתחיל בהטלת הכדור במעלה הלוח באמצעות מוט המונף על ידי קפיץ מחזיר. בכל נגיעה של הכדור באביזרי המשחק מוקנות לשחקן נקודות. סיומו של המשחק מתרחש כאשר הכדור נופל לתחתית הלוח.
על אף שמשתתף במשחק שחקן יחיד הוא נחשב למשחק חברתי המצוי באזורי בילוי והשימוש בו נעשה בתשלום על ידי הכנסת מטבע. יכולים לשחק בו מספר שחקנים המתחרים ביניהם על צבירת הנקודות.

היסטוריה
--------

משחק הפינבול מבוסס על משחק מזל חברתי ישן שהיה נפוץ באירופה (כנראה מהמאה ה-18 או ה-19) שבו כדור ברזל הופל במורד לוח שעליו מסמרים רבים ותחתיתו תאים שאליהם נפל הכדור. ליד כל תא היה רשום מספר שהוא הניקוד שאותו מקבל השחקן שהטיל את הכדור.

המשחק הובא לארצות הברית על ידי המהגרים מאירופה. בראשית שנות ה-40 של המאה ה-20 במסגרת המלחמה במאפיה בהימורים ובפשיעה בניו יורק הוצא המשחק (שנחשב למשחק מזל) מחוץ לחוק. בתקופה זו פשטה משטרת ניו יורק על מועדוני הבילוי והשמידה אותו. בשנת 1947 במטרה להתגבר על החוק האוסר את השימוש במשחק, הותקנו בתוך לוח המשחק מנופים (פליפרים) אשר מאפשרים שליטה מסוימת בתנועת הכדור ובכך הוציאו אותו מקטגוריית משחקי המזל והפכו אותו למשחק בקטגוריית המיומנות. המשחק החדש הפך נפוץ מאוד בתצורתו החדשה והשתכלל. בשנות ה-70 היה המשחק לנפוץ מאוד בארצות הברית והפך לסמל תרבות אמריקאי אשר ייצג את תרבות הפנאי האמריקאית. בשנות השמונים פחתה מאוד הפופולריות של המשחק כאשר נפוצו משחקי וידאו המודרניים.

למשך תקופה קצרה בתחילת שנות התשעים, הפופולריות של המשחק חזרה, אך דעכה בסוף שנות התשעים.

בשנות ה־2000 נותרה חברה אחת בלבד שייצרה מכונות פינבול בעולם: Stern Pinball. בעשור השני של המאה ה־21 יצאה המכונה הראשונה עם מסך LCD בצבע מלא במקום תצוגת ה-DMD הכתומה עליהן הושתתו רוב המכונות משנות ה־90 עד לשנת 2012. ובנוסף, נוספו עוד חידושים טכנולוגיים ששכללו את המשחק. כיום פינבול חוזר להיות פופולרי בעולם, אמנם בקנה מידה קטן יותר מפעם, ומתקיימות למשחק תחרויות וטורנירים ברחבי העולם.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **פינבול** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **פליפר** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **פינבול** |

* ההיסטוריה של הפינבול בארצות-הברית - 11 Things You Didn't Know About Pinball History באתר פופולר מכניקס
* פינבול, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  עיניים על הכדור: נחשו איזו מכונת משחק עושה קאמבק מהסרטים, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 27 בדצמבר 2017

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007548689405171
* BnF: cb122567575 (data)
* GND: 4196979-0
* LCCN: sh85102190
* NDL: 00576773

 |
קרחונים במפרץ התקווה, שבצפון חצי האי טאבארין
**חצי האי טאבארין** או **חצי האי טברין** (באנגלית: **Tabarin Peninsula**) הוא חצי אי גדול, בקצהו המזרחי של חצי האי טריניטי, שבקצה הצפוני של חצי האי האנטארקטי, בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.

גאוגרפיה
--------

אורכו של חצי האי 28 קילומטרים, ורוחבו של חצי האי בין 9 קילומטרים (בחלק הצר ביותר) ל-22 קילומטרים (בחלקו הרחב ביותר).

חצי האי ממוקם בין מפרץ התקווה שמצפון לו, למפרץ דוז שמדרום לו, ויוצר את הקצה המזרחי של חצי האי טריניטי. ממזרח לחצי האי מצוי המצר האנטארקטי.

חצי האי משתרע מהנקודה הצפונית ביותר של חצי האי אנטארקטיקה לכיוון דרום, ובולט לתוך ים ודל .

מצר יבשה שרוחבו 12 קילומטרים מקשר בין חצי האי טאבארין לחצי האי טריניטי.

הגובה הממוצע של חצי האי הוא 250 מטרים מעל פני הים; שיא גובהו של חצי האי הוא לגובה של 1,000 מטרים מעל פני הים (בהר טיילור, המצוי בסמוך מצפון למצר היבשה המקשר בין חצי האי טאבארין לחצי האי טריניטי).

מפרץ טרפאסי ממוקם באמצע החוף המזרחי של חצי האי טאבארין. לחוף המפרץ מצוי מצוק בראון - קיר מצוק של טויה בזלתית.

בקצה הדרומי של חצי האי מצויים כף גרין (Cape Green) וכף ברד (Cape Burd), ומעבר להם מצוי מפרץ דוז.

על חצי האי ממוקמות גבעת קיירן, וגבעת מינרל.

היסטוריה
--------

### גילוי ומיפוי חצי האי

חצי האי התגלה ומופה באופן גס בשנת 1902 על ידי המשלחת השוודית לאנטארקטיקה, אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1901–1904, בפיקוד אוטו נורדנשלד וקרל אנטון לארסן.

חצי האי מופה בשנית בשנת 1946 על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד (FIDS).

### מקור השם

חצי האי נקרא על שם מבצע טאבארין (Operation Tabarin), שם הקוד הימי של סקר שטחי חסות איי פוקלנד (FIDS) בין השנים 1943–1945 (במהלך מלחמת העולם השנייה).

מבצע טאבארין נקרא על שם מועדון הלילה "Bal Tabarin" בפריז.

חי וצומח
--------

 מצוק בראון הוא אתר רבייה לפינגווינים לבני־אוזן
הצוקים המתפוררים של מצוק בראון מתנשאים מעל מפרץ טרפסי, יוצרים ערמות סלעים על החוף שלרגלי המצוקים ומדרונות מבותרים. מדרונות וסלעים אלה מאפשרים תנאי גידול לכמה מיני צומח: על הסלעים גדלים כמה סוגי חזזיות, ובמעלה המדרונת צומחים כמה מיני טחבים, בחצי האי לא מצויים צמחים וסקולריים.

כלבי הים מסוג ודל לעיתים עולים על החוף וכלבי ים נמרים צדים במפרץ בסמוך לחופי חצי האי.

חצי האי מהווה אתר גידול ורבייה לפינגוויני אדלי ולפינגווינים לבני־אוזן, וכן ליסעורי הכף, יסעורי שלג, חמסניים ושחפי הקלפ.

ציפורים אחרות המתרבות בחצי האי הן יסעור ענק דרומי, פוולמאר דרומי ויסעורון וילסון.

לקריאה נוספת
------------

• del Valle, Rodolfo & Morelli, Jorge & Rinaldi, Carlos. (2001), **Geology of new localities on Tabarin Peninsula, northern Antarctic Peninsula**, Antarctic Science - ANTARCT SCI. 13. 10.1017/S0954102001000451
• William James Mills, **Exploring Polar Frontiers: M-Z**, P. 662

קישורים חיצוניים
----------------

* חצי האי טאבארין באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* חצי האי טאבארין באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* תצלום לוויין של אזור חצי האי טאבארין
* מפת אזור חצי האי טאבארין

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  מידע היסטורי וגאוגרפי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 246766360
* WorldCat: viaf-246766360

 |
**משרד הביטחון – ההוצאה לאור** הייתה הוצאת ספרים, אשר פעלה במסגרת משרד הביטחון בין השנים 1958 ל-2009.

היסטוריה
--------

מספרי ספריית "תרמיל"
מספרי סדרת "אוניברסיטה משודרת"
ספרי האוניברסיטה המשודרת - מראה חלקי
בשנת 1959 הוקם גוף שאחראי על פרסומים של מערכת הביטחון בעידודו של ראש הממשלה ושר הביטחון דאז - דוד בן-גוריון. לצד מכתבים רשמיים של משרדים ממשלתיים, פרסמה ההוצאה גם ביטאונים ועיתונים כמו מערכות, בטאון חיל האוויר ובמחנה. שלוש שנים מאוחר יותר, הציע הסופר ד"ר מרדכי נאור להפוך את הגוף להוצאת ספרים. כמה שבועות מאוחר יותר נולד הספר הראשון של ההוצאה - כאן השריונים שכתב נאור. במשך השנים היא הוציאה לאור ספרים במגוון תחומים, ובהם היסטוריה של עם ישראל, ארכאולוגיה של ארץ ישראל, היישוב היהודי בארץ ישראל לדורותיו, תולדות הציונות, סוגיות ביטחון והגנה, טבע ונוף בארץ ישראל, יהדות ופילוסופיה יהודית, המזרח התיכון, שאלת הסכסוך הישראלי-ערבי ועוד.

ספרים שהוציאה באותה התקופה כללי את מסיפורי ארץ אהבתי, החי והצומח של ארץ ישראל, מי שחלם, ספר המופת-אנשי מופת ומעש בישראל, זה היה סודי ביותר, אקח אותך לשם ועוד.

בשנת 1962 נוסדה במסגרת ההוצאה **ספריית תרמיל**, שפרסמה ספרות מופת בספרי כיס. ספרי הסדרה זכו להצלחה רבה. בשנת 1993 נסגרה הסדרה לאחר שחלה ירידה במכירות.

סדרה בולטת נוספת היא סדרת **אוניברסיטה משודרת**, שבמסגרתה יצאו לאור, מאז שנת 1977, 320 ספרים המבוססים על הרצאות שניתנו בסדרה זו במסגרת "גלי צה"ל".

ההוצאה לאור של משרד הביטחון סיפקה שירותי הפצה גם לפרסומים של משרדי ממשלה אחרים, ובפרט היא הפיצה את "רשומות".

בסוף שנות ה-90 נפתחה החנות הראשית של ההוצאה לאור ברחוב הארבעה בתל אביב ונסגרה כעבור כמה שנים.

במהלך 50 שנות פעילותה יצאו לאור בהוצאה כאלפיים כותרים.

### סגירת ההוצאה

באוגוסט 2005 התקבלה החלטת ממשלה, מספר 4135, 50 שנה אחרי שנוסדה, החליטה הממשלה לסגור את ההוצאה לאור, משום שבפעולתה הצטבר במשך השנים גירעון של 18.6 מיליון שקל. ב-31 בדצמבר 2008 נסגרה ההוצאה לאור של משרד הביטחון. מלאי הספרים שלה הועבר למחסן בצריפין, ונפסקה הפקתם של ספרים שהיו בעיצומו של תהליך הוצאה לאור.

באוקטובר 2010 זכתה מודן הוצאה לאור במכרז לרכישת הנותר מהוצאת משרד הביטחון, וכן להפקת ספרים עבור משרד הביטחון והפצתם.

קישורים חיצוניים
----------------

* משרד הביטחון – ההוצאה לאור
*

הערות שוליים
------------

1. ↑  צמרת פרנט, ההוצאה לאור של משרד הביטחון נסגרת, באתר כלכליסט, 14 בדצמבר 2009
2. ↑  אביבה לורי, 50 שנה לאחר הקמתה, יורדת ההוצאה לאור של משרד הביטחון מהמדפים, באתר הארץ, 16 בינואר 2009
3. ↑  יואב שטרן, ספק רב בנחיצות הוצאת הספרים במשרד הביטחון, באתר הארץ, 31 באוגוסט 2005

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 1776164357919913250004
* WorldCat (עם VIAF): 1776164357919913250004

 |
**מרקינה** (בליטאית: **Merkinė**; בפולנית: **Merecz**; ביידיש: **מערעטש**) היא עיירה במחוז אליטא שבדרום ליטא, בסמוך למפגש הנהרות מרקיס (Merkys) וניימן, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

תולדות היישוב
-------------

היישוב וטירת העץ שבו נזכרים לראשונה בשנת 1359, וטירה זו סייעה להגן על היישוב מפני פשיטות המסדר הטבטוני. בשנת 1569 הוענקו ליישוב זכויות עיר, כחלק מהאיחוד הפולני-ליטאי.

יהודי היישוב
------------

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-1,400 יהודים, כשני שלישים מתושביה, ופעלו בה בתי ספר עבריים מרשתות תרבות ויבנה, וכן מפלגות ותנועות נוער ציוניות. עם סיפוח ליטא לברית המועצות בקיץ 1940 נאסרה פעילות זו.

ב-22 ביוני 1941, תחילת מבצע ברברוסה, נכנסו הגרמנים לעיירה לאחר הפגזתה, והתירו לליטאים המקומיים לערוך פוגרום ביהודי היישוב, תוך ירי בחלק מהיהודים, והטבעת חלקם בנהר נימן.

בהמשך, רוכזו יהודי העיירה בגטו קטן ומוקף גדר תיל, שהוקם סביב בית הכנסת המקומי, ואשר נשמר בידי הליטאים. יהודי הגטו הועסקו בעבודות כפייה, אשר מעת לעת נרצחו בהן עובדים.

ב-10 בספטמבר 1941 פשטו על הגטו שבעיירה שוטרים ליטאים, והובילו את כל יושביו עירומים לבורות ירי בסמוך לבית העלמין היהודי המקומי. לפי דו"ח יגר, נרצחו באקציה זו 223 גברים יהודים, 355 נשים יהודיות ו-276 ילדים יהודים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרקינה** בוויקישיתוף
* ספר יזכור לקהילת מרטש, בספריית העיר ניו יורק
* "מרקינה", באתר JewishGen (באנגלית)
* מרץ' (Merkinė), באנציקלופדיה של הגטאות, באתר יד ושם
* אלכסנדר קרוגלוב (רו') ומרטין דין (אנ'), מרקינה, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק B, עמ' 1091–1092), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
* מרקינה (ליטא), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007562637805171
* LCCN: n88246330
* VIAF: 154882195
* WorldCat (עם VIAF): 154882195

 |
**מקום מרפא** הוא אתר שבו אנשים באים לשהות בשל סגולות ריפוי מיוחדות המיוחסות לו. מקומות מרפא כוללים מרחצאות מרפא, מעיינות תרמיים, אגמים שבהם מצבור מינרלים ייחודי וכדומה. במקומות כאלה מתפתחת תיירות מרפא, המושכת קהל מחלימים גדול.

סביב מקום מרפא מתפתחים שירותים לתיירים, כגון בתי מלון (למשל באזור ים המלח) ולעיתים צומח אף יישוב במקום זה (למשל קרלובי וארי).

מקומות מרפא בישראל
------------------

סעיף 5א, שנוסף בשנת 1996 לחוק הסדרת מקומות-רחצה, תשכ"ד–1964, מסדיר את הפעלתם של מקומות מרפא במדינת ישראל, כדלקמן:

(א) בסעיף זה, "מקום מרפא" - בריכות שחיה, מרחצאות או מעיינות מרפא ששר הפנים, בהתייעצות עם שר התיירות ושר הבריאות, לפי העניין, הכריז עליהם בהודעה ברשומות כי הם מקום מרפא.
(ב) רשות מקומית שבתחומה מקום מרפא, תקבע הסדרים ותייעד מועדים לרחצה נפרדת לגברים ולנשים; מועדים כאמור ייקבעו בשעות היום ולמשך זמן שלא יפחת מחמש שעות שבועיות לגברים וחמש שעות שבועיות לנשים.
(ג) במקום מרפא לפי סעיף זה, יסדירו הבעלים, המחזיק, או שניהם, את כל הנחוץ כדי לאפשר לנכים גישה למקום המרפא ושימוש בו.
(ד) סעיף זה יחול על מקום מרפא שהוא גוף מתוקצב כהגדרתו בסעיף 21 לחוק יסודות התקציב, התשמ"ה - 1985, או גוף נתמך כהגדרתו בסעיף 32 לחוק האמור.
(ה) שר הפנים יקבע הוראות לעניין קביעת מועדים לרחצה נפרדת לגברים ולנשים ולעריכת סידורי גישה לנכים לפי סעיף זה.

ראו גם
------

* מעיין חם
* חמת גדר
* חמי טבריה
* חמי יואב
* חמי זוהר
* חמאם אל מליח
* חממת מעין.
* בערא

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מקום מרפא** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4033803-4
* NDL: 031932339

 |
שער שיחון רב-לשוני מיועד לפליטים ערבית/דארי - בוסנית/קרואטית/סלובנית/גרמנית/אנגלית
**שׂיחוֹן** הוא ספר יעץ הכולל קטעי שיחות מוכנים מראש (שאלות ותשובות) מתורגמים זה מול זה משפה לשפה. השיחון נועד לתיירים או אנשי שירות הבאים במגע עם אוכלוסיות דוברות שפה זרה. השיחות מסודרות לפי תחומי הידברות נפוצים (כגון במסעדה, בבית המלון, אצל הרופא, בתחנת הרכבת) ומיועדות לאפשר שיחה אינפורמטיבית בין דוברי שפות שונות. בנוסף כולל השיחון כללים לביטוי נכון של מילים בשפת היעד, הערות לגבי הדקדוק וכן התייחסויות לתרבות, נימוס ומנהגים מקובלים. השיחון נועד להיות כלי שימושי ולפיכך הוא קל-משקל וקל להתמצאות.

היסטוריה
--------

השיחונים הראשונים הופיעו בימי הביניים נועדו לצליינים לארץ הקודש וכללו תרגום משפות אירופאיות עיקריות לעברית וליוונית
במאה ה-15 החלו להופיע שיחונים לסוחרים. ב-1493–1496 הודפס השיחון האנגלי-צרפתי Good Boke to Lerne to Speke French.‏

על דרך המשי נפוצו שיחונים שכללו ביטויים נפוצים בשפת סכה (סקיטו־ח'ואטנזית) ובסנסקריט.

ראו גם
------

* שפות

קישורים חיצוניים
----------------

* | מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימסע מדריך למטייל בוויקימסע: **שיחונים** |
* דניאל פרסקי, **המדבר עברית** - Spoken Hebrew,‏ 1921 - שיחון עברי-אנגלי ; גישה מקוונת
* שפות מודרניות - שיחונים וניבונים, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  White, Pamela; Bowman, John Stewart; Isserman, Maurice (2005), *Exploration in the World of the Middle Ages, 500-1500*, Discovery and Exploration Series, Infobase Publishing, ISBN 143810183X
2. ↑  Medieval phrase book. c.1493 - 1496
3. ↑  Bibliography: "Useful Phrases for the Tourist"
4. ↑  The Online Books Page

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007555500905171
* LCCN: sh85074584

 |