recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**כוויצת דופיטרן** או **מחלת דופיטרן** (באנגלית - **Dupuytren's contracture** ; ‏ **Dupuytren's disease**) היא התעבות לייפתית של חיתולית כף היד (Palmar Fascia), העוטפת את גידי כף היד והאצבעות. המחלה גורמת להתכווצות קבועה של האצבעות וחוסר יכולת ליישר אותן.

המחלה נקראת על שם הכירורג הצרפתי גיום דופיטרן (1777–1835), שתיאר אותה ב-1831.

תסמינים
-------

תסמיני המחלה מופיעים בתחילה בזרת ובקמיצה, על פי רוב, ועשויים להתפשט לשאר האצבעות ולכף היד. ניתן לחוש בתופעת ההתעבות של הגידים באמצעות מגע, אליו עשוי להתלוות עקצוץ מקומי.

אבחנה
-----

כוויצת דופיטרן באצבעות 4 ו-5
תרשים זרימה לטיפול בכוויצת דופיטרן
על פי רוב, נקבעת האבחנה על פי המידה שבה מצליח הנבדק לשטח את כף ידו כנגד שולחן באופן מלא ("בדיקת שולחן").

המחלה נפוצה אצל גברים ביחס של 1:10 לעומת נשים, ושכיחה בעיקר בארצות צפון-מערב אירופה (עובדה שהעניקה לה את הכינוי "מחלת הויקינגים" או "היד הקלטית"). למחלה מרכיב גנטי משפחתי, ועל פי רוב תתפרץ לאחר גיל 40. לייפת עשויה להופיע במוקדים נוספים, כמו בפין (מחלת פיירוני) או בכף הרגל, כתחלואה נלווית. המחלה שכיחה יותר אצל חולי סוכרת, אלכוהוליזם ושחמת הכבד.

טיפול
-----

### טיפול שמרני

הטיפול השמרני נועד למקרים קלים בשלביה הראשונים של המחלה, והוא כולל הקרנה והזרקת סטרואידים או חמרים המכילים את האנזים "קולגנאז", אשר מפרק את סיבי הקולגן.

### טיפול ניתוחי

הטיפול הניתוחי מיועד למקרים מתקדמים בהם יש פגיעה בתפקוד כף היד. יש שתי שיטות טיפול:

* טיפול זעיר פולשני על ידי חתך קטן והכנסת מחט המפרידה את רקמת החיבור מהגידים (Needle Aponeurotomy). היתרון הוא צלקת קטנה, זמן החלמה קצר ולרוב אין צורך בטיפול בריפוי בעיסוק. החיסרון הוא אפשרות פגיעה בגידים או בעצבים תחושתיים של כף היד.

* טיפול ניתוחי המשחרר את כל הגידים על ידי כריתת רקמת החיבור הפתולוגית והסרתה או חיתוכה (Dupuytren's Fasciotomy/Fasciectomy). היתרון הוא שיפור גדול יותר בתנועת האצבעות לעומת שיטת המחט, החיסרון הוא זמן החלמה ארוך וצורך בטיפול בריפוי בעיסוק ממושך. יש חזרת המחלה עד ל-50% מהמנותחים תוך מספר שנים.

פרוגנוזה
--------

ברוב המקרים נעצרת המחלה בפגיעה בזרת ובקמיצה ומאפשרת עדיין תפקוד של היד ללא צורך בניתוח. הניתוח אמנם משפר את התפקוד אבל מספר מחקרים הראו שיש חזרת המחלה עד 50% במנותחים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כוויצת דופיטרן** בוויקישיתוף
* כוויצת דופיטרן, באתר Medscape
* התכווצות דופיטרן, מחלת דופיטרן, באתר The Medical
* ניתוח בכוויצת דופיטרן, באתר "אסותא"
* הזרקת קולגנאזה בכוויצת דופיטרן
* כוויצת דופיטרן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007565354605171
* BnF: cb12002249t (data)
* GND: 4150874-9
* LCCN: sh85040014
* NKC: ph138914

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**אלי (קפה) לוי** (נולד ב-30 במרץ 1945) הוא עיתונאי, שדרן רדיו, כותב ואמרגן ישראלי. במרוצת השנים הפיק וכתב עשרות שירים לזמרים מהזמר המזרחי.

ביוגרפיה
--------

לוי נולד בפתח תקווה. בשנת 1967, בגיל 22, הצטרף לעסקו של אביו לקלייה, טחינה ואריזה של קפה, בשם "סביון". בתחילת שנות השמונים נפטר אביו. הוא העביר את העסק לאזור התעשייה של פתח תקווה, תחת שם מיתוגי חדש, "אלי קפה סביון". בשנת 1992 כתב את שירי האלבום של עופר לוי, *אהיה לך מלך*, ובשנת 1993 כתב את השיר "תותי תותי" של אריאל זילבר, מתוך הפסטיגל. בד בבד ניהל כמה מועדוני לילה דוגמת "דיסקוטק מעוז", "מועדון קולגה" ו"מועדון נאמבר וואן" בנתניה. בנוסף, עבד ככתב ספורט בעיתון "מעריב" וטורים במקומון של פתח תקווה. לוי נמנה בין האישים ששידרו בתחנת הרדיו הפיראטית הגדולה[דרושה הבהרה][דרוש מקור] בישראל, "גלי הים התיכון". הוא שידר שם לצד אליקו ויהודה קיסר. בשנת 2000 פגש את הזמרת הטורקייה–ישראלית לינט בקיוסק מקומי. לוי עבד כאמרגן שלה, עד שנת 2005, והפיק לה כמה משיריה המוכרים ביותר.

בין השנים 2011–2012 כתב לוי לצד צביקה פיק את שירו "יש מקום", ואת השיר "נכנעת לאהבתך" של ג'ולייטה, מתוך אלבום הבכורה שלה, *אני לא ברבי*. בשנת 2018 השתתף בסרט "פרשת אונקלוס".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלי לוי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלי (קפה) לוי
2. ↑  עופר לוי\* – אהיה לך מלך
3. ↑  פרשת אונקלוס (2018)
מרכז המבקרים בית זינאתי
**בית זינאתי** הוא אתר מורשת בפקיעין. אתר המורשת מספר על ההיסטוריה היהודית של פקיעין, ועל משפחת זינאתי, אשר על פי לפי רשימות יוחסין מקורה מהישוב היהודי בכפר חנניה, ולפי גרסה אחרת היא מתגוררת בפקיעין מתקופת חורבן בית שני. סביב אתר המורשת נמצאים, בין היתר, מערת הרשב"י, בית הכנסת העתיק של פקיעין, הקשורים לסיפור המקום. במרכז המבקרים מתקיימות פעילויות רבות, כגון סיורים לכל המשפחה, מסיק זיתים והצגת תיאטרון.

פקיעין
------

כיכר המעיין בפקיעין
 ערך מורחב – **פקיעין**  

אתר המבקרים עורך סיורים מוזקליים ביישוב פקיעין. היישוב העתיק ובו תושבים דרוזים, נוצרים, מוסלמים, ויהודים. במהלך הסיורים של האתר, המבקרים עוברים בכיכר המעיין של היישוב, ובמרכז קהילתי. בסיור מדברים גם על הקשר החזק בין המקום לבין מורשתו של יצחק בן-צבי.

בית הכנסת העתיק
---------------

 ערך מורחב – **בית הכנסת העתיק בפקיעין**  

על פי המסורת, בית הכנסת העתיק של פקיעין, הוקם במקום בית מדרשו של רבי יהושע בן חנניה. בבית הכנסת התגלו שני לוחות הנחרטו סמוך לימי בית שני. הבניין שופץ ב-1873 מתרומתו של רפאל לוי. כיום, בית הכנסת העתיק נמצא תחת השגחתה של משפחת זינאתי, ששומרת ומתחזקת את המקום.

בית זינאתי
----------

שרים במערת הרשב"י
מרכז המבקרים, הנקרא גם בית רחל ינאית בן-צבי, היה בעברו מחסן. בשנים האחרונות, הוצאו משם חפצים רבים המיועדים לשימור. בין החפצים תמונות ישנות, כלי עבודה ישנים, ואביזרים. כל אלה מתארים את תולדותיהם של היהודים בפקיעין לאורך השנים. כיום במרכז המבקרים ישנו מוזאון. במקום ניתן לצפות גם במיצג אורקולי, ובהצגה של מרגלית זינאתי ואוריאל רוזנבאום.

מרגלית זינאתי
-------------

אוריאל רוזנבאום ומרגלית זינאתי
מרגלית זינאתי היא "שומרת הגחלת היהודית". מרגלית היא האחרונה ממשפחת זינאתי שעדיין גרה במקום. היא מספרת את סיפורה לקהל המבקרים במקום. 
בשנת 2018, השנה ה-70 למדינת ישראל, נבחרה זינאתי להדליק משואה בטקס הדלקת המשואות המסורתי, ואף זכתה לעיטורי כבוד מנשיא המדינה ובפרס ירושלים.

לקריאה נוספת
------------

* רבקה אלפר, **אנשי פקיעין**, הוצאת עם עובד, 2004

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית זינאתי** בוויקישיתוף
* אתר בית זינאתי
* אילן גטניו, השומרת האחרונה, באתר ישראל היום, 24 באוגוסט 2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  חדאד, מנעם, **פקיעין: אגדה, הווי ומסורת**, תל-אביב: עם עובד, 1987, עמ' 25.
2. ↑  י. בן צבי, **שאר ישוב**, ירושלים: יד יצחק בן צבי, 1968, עמ' 51
3. ↑  י. ברסלבסקי, **לחקר ארצנו: עבר ושרידים**, תשי"ד, עמ' 175-170 ו 222-216
4. ↑  אלעד בן-דרור, שומר החומות האחרון של הכפר העברי הראשון יצחק בן צבי ויהודי פקיעין, **קתדרה** 147, 2013, עמ' 115-148
5. ↑  אמנון גופר, הגליל: טיול בעקבות נשיא ושטר של מאה שקל, באתר ynet, 21 בדצמבר 2009
6. ↑  אלה מדליקי המשואות ביום העצמאות ה-70, באתר ynet
**בירסה מונדה** (בהינדי: **बिरसा मुंडा** ‏האזנהⓘ‏?‏; 15 בנובמבר 1875 – 9 ביוני 1900) היה לוחם חירות הודי ומנהיג שבטי בולט בג'הרקאנד.

ביוגרפיה
--------

תאריך לידתו של בירסה אינו ידוע במדויק, אך התאריך המקובל הוא ב־15 בנובמבר 1875. על פי מקורות שונים, בורסה היה בגיל 20 עד 22 כשהחל את תנועתו ב־1895, דבר שיציב את לידתו בטווח של 1873–1875 אך יש הטוענים כי גילו באותה העת נע בן 22 ל־25, דבר שיציב את לידתו בין 1870 ל־1873. בירסה מונדה נולד וגדל באזורים השבטיים של ביהר וג'הרקאנד, אז כחלק מנשיאות בנגל של הודו הבריטית. הוריו, שהשתייכו למונדה (אנ'), היו נוודים ועברו מכפר לכפר במהלך ילדותו.

מונדה למד בסאגה תחת ג'איפל נאג, ובהמשך הומר לנצרות על מנת להצטרף לבית ספר מיסיונרי גרמני, אך עזב אותו לאחר שנוכח שהבריטים מעוניינים להמיר שבטים באמצעות חינוך. לאחר שעזב את הלימודים, הקים תנועה דתית בשם בריסאיט, שעד מהרה התחרתה במאמצי ההמרה המיסיונרים. התנועה הייתה זרם וישנואי שקרא למונותאיזם, ונתנה דגש לצניעות, טוהר והתנגד לשחיטטת פרות. מונדה הכריז על עצמו כנביא ומשיח שבא להשיב את עמו לממלכתם הקודמת. הוא הכריז על תחילת עידן "מונדה ראג'" (שלטון מונדה)

ב־1984 הצטרף מונדה לתנועת הסראדר שקראה לאדמה וזכויות עבור בני השבטים. התקיפות שהוביל מונדה על הבריטים הובילו להכרזה של פרס בן 500 רופי על ראשו.

הוא נעצר על ידי הבריטים ושחרר בינואר 1898. לאחר שחרור שב לגייס תמיכה נגד הבריטים, ולאחר שגייס צבא קטן, יצא למתקפה נוספת על הבריטים ב־1899.

ב־3 במרץ 1900 נתפס מונדה על ידי הבריטים לא רחוק מצ'אקרדהרפור (אנ'), לאחר שהפתיעו את צבא הגרילה שלו במהלך שנתו. הוא נפטר בכלא בראנצ'י ב־9 ביוני 1900.

תנועת המרד שלו התפרקה בעקבות תפיסתו, אך דמותו הפכה לדמות מוערצת בג'הרקאנד.

כשמדינת ג'הרקאנד הופרדה מביהר ב־2000, נעשה הדבר ב־15 בנובמבר, יום הולדתו של בירסה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בירסה מונדה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  A. k. Dhan, Chapter V, Birsa Munud – His Life and Mission, **Birsa Munda**, Publications Division Ministry of Information & Broadcasting, 2017, ISBN 9788123025445
2. ↑  Birsa Munda birth anniversary: All about the Indian tribal freedom fighter, India Today, ‏15 בנובמבר 2021
3. ↑  Who was Birsa Munda?, The Indian Express, ‏15 בנובמבר 2017
4. ↑  Semuel Tupud, Birsa Munda and his Movement
5. ↑  Sharma, K. L. , "Jharkhand Movement in Bihar", **Economic and Political Weekly** 1976, vol. 11, no. 1/2, עמ' 37–43‏, JSTOR 4364310

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007258714905171
* GND: 11915594X
* ISNI: 0000 0000 6697 8731
* LCCN: n82132692
* VIAF: 70283162
* WorldCat: lccn-n82132692

 |
**מבצע שלדג** היה פשיטה של חיל האוויר הישראלי וסיירת מטכ"ל שנערכה בליל ה-13 - 14 בנובמבר 1964 בשטח מצרים.

רקע
---

המבצע הוא חלק ממספר פשיטות משולבות של חיל האוויר וסיירת מטכ"ל שבוצעו בשטח מצרים ב-1963–1967 לפני מלחמת ששת הימים. ראו פירוט בפסקאות הרקע למבצע חלוץ ולמבצע שרקרק.

תכנון
-----

ראו פסקת תכנון במבצע שרקרק.

משתתפים
-------

סגן נחמיה כהן היה מפקד כח סיירת מטכ"ל במבצע זה.

צוות המסוק (סיקורסקי S-58) במבצע היו רס"ן חיים נוה, מפקד הטייסת (קברניט), רס"ן אמיתי חסון (טייס), סרן נדיר סגל (מכונאי מוטס) וסגן מאיר בר (מפעיל ציוד - תפקיד לא שגרתי).

כל המשתתפים במבצע, הן מטייסת 124 והן מסיירת מטכ"ל קיבלו את עיטור המופת.

המבצע
-----

במבצע שלדג (כמו במבצע שרקרק) הונחת כח של סיירת מטכ"ל עמוק בשטח המצרי. הכח התקין והפעיל ציוד ייעודי לאיסוף מודיעין ולאחר מכן נאסף על ידי המסוק וחזר לשטח ישראל.

ראו גם
------

* מבצע שרקרק
* מבצע חלוץ
* מבצע נקר
* מבצע כחל
* מבצע ירגזי

הערות שוליים
------------

1. ↑  עפר דרורי, מבצע שלדג – עדכון, באתר עפר דרורי אתר אישי, ‏ספטמבר 2012
2. ↑  בין מלחמת סיני למלחמת ששת הימים: עיטור המופת, באתר בעוז רוחם
**דב רם** (28 במאי 1935 – 24 בספטמבר 2012) כיהן כראש מספן כוח האדם (רמכ"א) בחיל הים הישראלי עד לשנת 1983, בדרגת תת-אלוף.

דב רם נולד בשם דב-רוברט הוך, אביו נרצח בשואה, אמו אסתר נישאה לשלמה וייזר בשנת 1945 ולהם נולדו שני בנים. דב ואחותו רחל הצליחו לברוח מהונגריה לישראל בשנת 1949. שאר המשפחה ניסתה לחצות את הגבול לאוסטריה, אבל הם נתפסו והושמו בכלא. רק בשנת 1956 הצליחה המשפחה לעלות ארצה ולהתאחד עם הילדים דב ורחל. 

רם גדל בקיבוץ גניגר, לאחר שסיים את בית הספר התיכון התגייס לצה"ל בשנת 1952.

שירותו בחיל הים
---------------

בשנת 1954 התנדב לשייטת 13, וב-1955 הוסמך כלוחם. נשלח לקורס קצינים בבה"ד 1 ולקורס חובלים. בשנת 1957 הוסמך כקצין ים, ובאותה שנה מונה למפקד פלגה בשייטת 13. המשיך בתפקידי הדרכה ופיקוד בקומנדו הימי עד לשנת 1966. מונה לקמ"ן שייטת 13 ובשנים 1965-1962 שימש כקצין אג"ם של השייטת בדרגת רב-סרן. 

מונה לראש ענף מבצעים במטה חיל הים. במהלך תפקידו זה ביצעה שייטת 13, בפיקודו של סא"ל זאב אלמוג, מבצעים רבים מעבר לגבול, חלקם הגדול במהלך מלחמת ההתשה. בין הפעולות הבולטות היו הפשיטות על מוצב החוף עדביה ועל מבצר האי גרין, וטיבוע שתי טרפדות מצריות במפרץ סואץ (מבצע אסקורט) שהיווה תנאי לביצוע פשיטת השריון (מבצע רביב) בחוף המצרי. 

רם היה מפקד הקורבטה אח"י נגה (ק-22), ששימשה כאוניית אימונים.

באוגוסט 1971 מונה למפקד בסיס אשדוד וכיהן בתפקיד עד חודש מרץ 1973

מונה לראש מחלקת תוא"ר במפקדת חיל-הים ומאוחר יותר לראש מספן כוח-האדם במפקדת חיל-הים, והועלה לדרגת תא"ל, תפקיד בו היה עד אוגוסט 1983 מועד בו פרש לגמלאות.

גלריה
-----

* טכס סיום פו"מ – עם הרמטכ"ל יצחק רבין ומרדכי גורטכס סיום פו"מ – עם הרמטכ"ל יצחק רבין ומרדכי גור
* הענקת דרגת אל"מ ע"י הרמטכ"ל מרדכי גור ומפקד חיל הים מיכאל ברקאיהענקת דרגת אל"מ ע"י הרמטכ"ל מרדכי גור ומפקד חיל הים מיכאל ברקאי
* הענקת דרגת תא"ל ע"י הרמטכ"ל רפאל איתן וסרן מזל רם (אשתו)הענקת דרגת תא"ל ע"י הרמטכ"ל רפאל איתן וסרן מזל רם (אשתו)
* באירוע ממלכתי, רוכן ליד חיים בר-לבבאירוע ממלכתי, רוכן ליד חיים בר-לב

משפחתו
------

אביו של דב רם נספה בשואה, אמו נפטרה בשנת 1986 ואחותו נפטרה בשנת 2000. שני אחים נוספים שלו הם גיורא רם וטיבור רם.

דב רם נפטר ב-24 בספטמבר 2012. השאיר אחריו אישה ושישה ילדים.

לקריאה נוספת
------------

* סיפורים על משפחתו בספר "הקשר ההונגרי" "The Hungarian Connection", רומן אוטוביוגרפי, ISBN=978-965-91623-0-7

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דב רם** בוויקישיתוף
* שלמה מן, **מוסף מיוחד - ח"י לאשדוד**, 'בין גלים' 167 אפריל 1986 עמ' 25.
* זאב אלמוג, דברי הספד על דב רם

| מפקדי בסיס אשדוד |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| יקותיאל נץ • ברוך ברושי • מיכאל ברקאי • דב רם • איתן ליפשיץ • יוסף אלדר • מוסה לוי • אריה מרמרי • אברהם אשור • עמי אילון • אלכס טל • עוזי לבנת • יוסי לוי • חיים געש • שי ברוש • ניר מאור • זאב ינובסקי • שלמה פרומר • דניאל מעוז • מנחם לוי • יורם לקס • ירון לוי • דוד סער סלמה • דרור פרידמן • עידו בן-משה • גיא גולדפרב • יובל אילון • אמיר גוטמן • אלי סוחוליצקי • איתן פז |  |

 |
סמל הכוחות המזוינים של מונגוליה
**הכוחות המונגוליה של מונגוליה** (במונגולית: **Монгол Улсын Зэвсэгт Хүчин**) הם הכוחות הצבאיים של מונגוליה הם האחראים להגנה על שלמותה ועל ריבונותה של מונגוליה, המורכבים משני ענפים עיקריים: ענף הצבא וחיל האוויר. נשיא מונגוליה בטולגה קלטמה הוא המפקד העליון של הכוחות המזוינים של מונגוליה.

נכון לשנת 2019 חל במונגוליה גיוס חובה. וכוח האדם הסדיר מונה 35,000 איש, בנוסף לכוח מילואים של 150,000, מהתקציב שלהם הוא 210 מיליון דולר אמריקאי שהוא 1.5% מהתוצר.

מבנה ארגוני
-----------

### ענף היבשה

ענף היבשה נוסד בשנת 1912. משרתים בו כ־30,000 והוא מכיל מעל 470 טנקים, 650 נגמ"שים, 700 קני ארטילריה, רובם הכלים ישנים ומתוצר סובייטית.

### חיל האוויר המונגולי

רונדל החיל האוויר הנוכחי
חיל האוויר משמש בעיקר להגנה אווירית. עיקר הכלים שעומדים לרשותו הם כלי נ"מ להגנה אווירית לדוגמה S-125 ו־ZU-23-2. בנוסף ל־10 מטוסי קרב, 3 מטוסי תובלה, ו־6 מסוקים.

### משמר הגבול המונגולי

 ערך מורחב – **משמר הגבול המונגולי**  

משמר הגבול המונגולי היא סוכנות של ממשלת מונגוליה שפועלת ככוח מילואים לכוחות המזוינים של מונגוליה. היא שומרת על גבולות המדינה בסמוך לרוסיה וסין וכן מונעת פעילויות לא חוקיות כמו הברחות וסחר בבני אדם. גוף זה גם אחראי על סיור גבולות ועל הסדרת ההגירה הבלתי חוקית. בסוכנות משרתים מעל 3,000 אנשי צוות וכ־300–350 יחידות של אומית[דרושה הבהרה] למשטרה וסוכנויות ממשלתיות אחרות. היא מהווה יחידת סמך של משרד הפנים והמשפטים של מונגוליה.

### חיל הפנים של מונגוליה

 ערך מורחב – **חיל הפנים של מונגוליה**  

לוחמי החיל בשנת 2010
חיל הפנים של מונגוליה הוא ז'נדרמריה – כח משטרה צבאי למחצה – האחראי על תפקידי שמירה. בנוסף, לצד גופים דומים נוספים, הוא מהווה עתודת מילואים לצבא מונגוליה. הוא מגן על מבנים ממשלתיים ומוסדות כמו גוף השידור הלאומי המונגולי ובית הקברות הלאומי אלטאן-אלגיי. במהלך המלחמה הקרה היה החיל אחראי על סיור גבולות, שמירה ובקרה על הגירה. בסוף שנות ה־80 מנה החיל כ־15,000 חיילים.

בנוסף לחילות אלו קיים גם ענף הנדסה והבניה, ענף הסייבר שהוקם בשנת 2021, ויחידה למשימות מיוחדות.

היסטוריה
--------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
חיילי צבא העם המונגולי שנלחמים בחיילים יפנים בחלחין גול בשנת 1939.
הכוחות המזוינים של מונגוליה הוקמו בשנת 1912 (כפי שהוא מוכר היום), ובעבר היה בהם ענף של חיל ים קטן (חיל האגם) אבל הוא נסגר בעקבות קיצוצים.

חיילים מונגוליים השתתפו בקרב חלקין גול בקיץ 1939 ובפלישה הסובייטית למנצ'וריה באוגוסט 1945, כששני המקרים היו חלק קטן בפעולות שהובילו את הכוחות הסובייטיים לפעול נגד הכוחות היפנים ובעלי בריתם. דבר שבין היתר הוביל את סין להכיר בעצמאות מסין

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הכוחות המזוינים של מונגוליה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Mongolia - Nomadic, Steppe, Pastoralism | Britannica, www.britannica.com (באנגלית)
2. 1 2  2023 Mongolia Military Strength, www.globalfirepower.com (באנגלית אמריקאית)
**שכונה ב'** היא אחת משכונות באר שבע. השכונה ממוקמת במרכזה של העיר באר שבע, נחשבת לליבה של העיר, נמצאת מצפון לשכונה א', מדרום לשכונה ד', ממזרח לשכונה ה', וממערב לשכונה ג'. השכונה הוקמה כשיכון בשנות החמישים, השיכון יושב בתחילתו על ידי עולים בעיקר מתוניס, ממרוקו, מפולין ומצרים. בשנות ה-60 קלט השיכון גם עלייה מלוב. בשנות ה-70 נקלטו עולים מרוסיה ומגאורגיה. בשנות ה-90 מעט עולים מחבר המדינות השתכנו בשכונה. השכונה מתאפיינת כיום בעיקר באוכלוסייה צעירה מקומית, מתבגרת וסטודנטים רבים הלומדים באוניברסיטת בן-גוריון ובמכללת סמי שמעון. בשכונה קיים מתנ"ס, בית ספר יסודי ובית ספר על-יסודי. מאפיינה הייחודי:הספרייה העירונית, פארק הסופרים והימצאות בליבה של העיר באר שבע.

בשכונה נמצאים שלושה מסמלי העיר- הקונסרבטוריון העירוני, הספרייה העירונית ומועדון השחמט העירוני (שזכה לשם עולמי), בנוסף נמצאים בשכונה מרכזי בילוי, פאבים, מסעדות ופארק הסופרים הגדול, שלוחה של הספרייה העירונית שמאפשר למבקרים לקרוא ספרים מהספרייה בפארק. כמו כן בתחומי השכונה מצוי "בניין המגירות" שהיה רב-הקומות הראשון שנבנה בבאר שבע והיה במשך שנים ארוכות המבנה הגבוה בעיר. בשנות ה-60 נבנה במרכז השכונה מתחם מגורים שתוכנן במשרדו של האדריכל אריה שרון בשיתוף האדריכלים בנימין אידלסון ואלדר שרון, שיחד תכננו מספר טיפוסי בניין. בשכונה ב' היה ממוקם משנות החמישים אצטדיון וסרמיל שכיום נהרס ועל שיטחו נבנים מרכז מגורים גדול בן 2300 יחידות דיור חדשות, שנוספו לבניה מתחדשת במקום.

**שטח האזור של שכונה ב' בעיר באר**
הרחובות המרכזיים בשכונה הם ביאליק, המשחררים, בצלאל, חז"ל ודרך מצדה..

קישורים חיצוניים
----------------

* מיכאל יעקובסון: סיבוב בשכונת מגורים בבאר שבע שתכנן אריה שרון, באתר 'חלון אחורי', 17 בנובמבר 2018

| באר שבע – מפת השכונות |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| 
לחצו על המיקום המתאים במפה לניווט |

 |
**יעלה מקליס** (נולדה ב-3 ביולי 1959) היא אשת ציבור ישראלית שכיהנה כראש העיר יהוד-מונוסון.

ביוגרפיה
--------

מקליס נולדה בסביון לאברהם, עורך דין בעל משרד בפתח תקווה ויו"ר הוועד המקומי של סביון, והדסה, עורכת דין, שווייצרית במקור.

אחיה, סגן צבי מקליס, נהרג ב-1983, במלחמת לבנון הראשונה, בעת ששירת כקש"א של סיירת גולני.

עורכת דין במקצועה, בוגרת החוג לכלכלה וניהול באוניברסיטת תל אביב ומשפטים באוניברסיטת בר-אילן.

במסגרת עבודתה כעורכת דין יזמה שינויי חקיקה בהתנדבות, כיועצת המשפטית של עמותת "גרנית".

בבחירות לרשויות המקומיות שנערכו בשנת 2008 נבחרה למועצת העיר יהוד-מונוסון מטעם סיעת "יחד למען קריית הסביונים", ושימשה ראש האופוזיציה במועצת העיר וחברת ועדת התכנון והבנייה בעיר.

בבחירות לרשויות המקומיות בישראל שנערכו באוקטובר 2013, התמודדה לראשות העיר יהוד-מונוסון מטעם סיעת "יחד בראשות יעלה מקליס". בסיבוב הראשון זכתה ב-36% מהקולות, יותר מכל מועמד אחר, אך נדרשה לסיבוב שני, שבו התמודדה מול ראש העיר, יוסי בן-דוד, וניצחה, עם 65.6% מהקולות.

בבחירות לרשויות המקומיות בישראל שנערכו באוקטובר 2018, התמודדה שוב מקליס לראשות עיריית יהוד-מונוסון מטעם סיעת "יחד בראשות יעלה מקליס". בסיבוב הראשון זכתה ב-35% מהקולות, יותר מכל מועמד אחר, אך נדרשה לסיבוב שני, שבו התמודדה שוב מול יוסי בן-דוד, ראש העירייה לשעבר, וניצחה אותו שוב, עם 55.9% מהקולות. לראשונה ביהוד-מונוסון, ראש עיר מכהן ניצח בסיבוב השני.

בבחירות 2024, התמודדה לכהונה נוספת ולאחר שאף אחד מהמועמדים לא קיבל את ה-40% הדרוש, התקיים סיבוב שני בין מקליס ולבין אמנון סעד. בסיבוב השני שהתקיים ב-10 במרץ 2024 הודחה מהתפקיד לאחר שסעד ניצח עם 61.4% מהקולות.

קישורים חיצוניים
----------------

* דף פייסבוק של יעלה מקליס
* גיא נרדי, ‏ראשת עיריית יהוד-מונוסון מספרת מה תעשה במיליארד ורבע שקל, באתר גלובס, 30 באוקטובר 2019
* 70 המשפיעים בהתחדשות עירונית 2018, מגדילים - הפורום הישראלי להתחדשות עירונית
* יעל שני, רבותי, מהפך: יעלה מקליס הדיחה את יוסי בן דוד, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 6 בנובמבר 2013
* ערן סורוקה, יעלה מקליס, ראש העיר החדשה של יהוד: "לנשים מנהיגות יש יכולת לנהל עיר בצורה חיובית", באתר nana10‏, 6 בנובמבר 2013
* ניצחה בבחירות ביהוד: "המודל - מרקל", באתר ynet, 6 בנובמבר 2013

הערות שוליים
------------

1. ↑  מרדכי אלקן, תושבי סביון יפעלו עד הקמת בתי־קומות, מעריב, 16 ביולי 1971
**הדוויג פורשוץ** (בגרמנית: **Hedwig Porschütz** לבית **וולקר**, 10 ביוני 1900 – 26 במרץ 1977) הייתה פעילה בהתנגדות הגרמנית לנאציזם. היא הוכרה לאחר מותה כחסידת אומות העולם על סיוע והצלת יהודים בתקופת השואה.

הדוויג וולקר נולדה בשנת 1900 בברלין-שנברג. בשנת 1926 התחתנה עם וולטר פורשוץ, שהיה אז נהג ובהמשך גויס לורמאכט. בתקופת השפל הגדול נאלצה לעבוד בזנות, ובשנת 1934 הואשמה בסחיטה באיומים ונידונה לעשרה חודשי מאסר.

### מלחמת העולם השנייה

החל משנת 1940 עבדה פורשוץ בבית המלאכה לעיוורים של אוטו ויידט כקצרנית. הם היו בקשר הדוק, והיא סייעה לו להגן על עובדיו על ידי הסתרת נשים יהודיות בביתה וסחר בלתי חוקי במצרכי מזון.

התאומות מריאן ואנליז ברנשטיין הוסתרו בדירתה של פורשוץ במשך שישה חודשים החל מינואר 1943. במרץ הצטרפו אליהן גרטה סליג ולוסי באלהורן. מדי פעם זונות היו משתמשות בדירה, ואז הדיירים נדרשו להמתין בחוץ עד שהלקוחות יעזבו. כשהמצב בסופו של דבר הפך מסוכן מדי, עקב פשיטה של שוטרים על דירה אחרת באותו בניין באמצע שנת 1943, התאומות ברנשטיין עברו להתגורר בווילמרסדורף ואילו אמה של פורשוץ הגנה על שתי הנשים האחרות. שלוש נשים מתוך הארבע שרדו את השואה .

סחורות שפורשוץ קנתה בשוק השחור היא נתנה ליהודים נרדפים. היא גם נהגה לשחד את קציני הגסטפו. בעזרתה וויידט שלח יותר מ -150 חבילות מזון לגטו טרזינשטט כדי לספק מזון לפחות 25 איש שנכלאו שם. פורשוץ גם רכשה מסמכים מזויפים עבור אינגה דויטשקרון. בגלל מסחר בשוק השחור, פורשוץ נידונה ל 18 חודשי מאסר באוקטובר 1944. תקופה מסוימת נכלאה בזילרטל-ארדמנסדורף, מחנה משנה של מחנה הריכוז גרוס-רוזן.

### אחרי המלחמה

פעילותה במלחמה לא נודעה לאחר המלחמה. בקשותיה לקבל פיצוי בגין רדיפה פוליטית נדחו על ידי שלטונות מערב ברלין בשנת 1959. באותם ימים הרשויות לא שקלו תמיכה כספית לאנשים שנתנו עזרה ליהודים. היות שנאלצה לעסוק בזנות, פורשוץ נחשבה לאדם לא מוסרי ולא מכובד. פסק הדין משנת 1944, אף על פי שניתן על ידי בית משפט פוליטי, שימש נגדה. היא נפטרה ענייה ובודדה בשנת 1977.

לוח זיכרון לזכרה נתלה בכתובתה לשעבר.

הנצחה
-----

בנובמבר 2010 פורשוץ זכתה לכבוד על ידי העיר ברלין. לוח זיכרון אשר ניתלה בכתובתה לשעבר ( *Feurigstraße 43* ). בשנת 2011 בוטל פסק הדין משנת 1944 שנקבע על ידי בית הדין הנאצי. יד ושם הכיר בה כחסידת אומות העולם בשנת 2012, טקס הנצחה נערך כעבור שלוש שנים. רחוב בשכונת מיטה נקרא על שמה בשנת 2018 (הדוויג-פורשוץ-שטראסה).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הדוויג פורשוץ** בוויקישיתוף
* הדוויג פורשוץ באתר יד ושם, באתר "יד ושם" (באנגלית)
* פורשוץ. דף מידע. מוזיאון אוטו ויידט בברלין(הקישור אינו פעיל)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1013334485
* ISNI: 0000 0001 2356 4907
* VIAF: 173442881
* WorldCat: viaf-173442881

 |
**זכויות האזרח** (באנגלית: **Civil liberties**) הן זכויות וחירויות המגינות על הפרט בעל אזרחות מפני המדינה, וקובעות את המידה שבה המדינה רשאית להתערב בחיי הפרט של האזרחים. אף על פי שהיקף המונח עשוי להשתנות ממדינה מדינה, דוגמאות בולטות לזכויות האזרח כוללות: את הזכות לחיים, חופש המצפון, חופש הביטוי, חופש העיתונות, חופש הדת, חופש ההתאגדות, חופש ההתאספות, הזכות לביטחון וחירות, הזכות לפרטיות, הזכות לטיפול שווה על פי דין והליך הוגן, והזכות למשפט הוגן. חירויות אזרחיות אחרות כוללות את הזכות לקניין, את הזכות להגן על עצמך ואת הזכות לשלמות הגוף. 

זכויות האזרח כוללות את כל הזכויות והחירויות שמשפיעות על אזרחי המדינה. קטגוריה זו שונה מקטגוריית זכויות האדם, שחוקיהן במדינות דמוקרטיות חלות על כל בני האדם, כולל זרים, אסירים, ילדים או אוכלוסיות אחרות שאינן בהכרח בגדר אזרחים.

היסטוריה
--------

המונח נטבע לראשונה במגנה כרטה האנגלית בשנת 1215, אשר היתה מבוססת בין היתר על אמנת החירות, אחד המסמכים המרכזיים בהיסטוריה המשפטית של אנגליה.

מאז מלחמת העולם הראשונה, הממשל של מדינות רבות החל לשים פחות דגש לשמירה על זכויות האזרח באמתלת השמירה על הביטחון הלאומי.

פעמים רבות עומדת סוגיית השמירה על זכויות האזרח בלב מחלוקת - לדוגמה: האם יש לשמור על זכויות האזרח גם בעתות מלחמה או בזמני חירום, האם זכויות האזרח אמורות לאפשר לכולם להביא לעולם ולגדל ילדים ו/או להינשא בנישואים אזרחיים אם יחפצו בכך.

זכויות האזרח בעולם
------------------

### בארצות הברית

חוקת ארצות הברית, ובמיוחד מגילת הזכויות של ארצות הברית, מגנה על זכויות אזרח רבות של אזרחי ארצות הברית. זכויות האזרח בארצות הברית נחשבים לרוב כבעלי חשיבות משנית לחשיבות של השמירה על ביטחון הציבור.

בארצות הברית משמש המונח בעיקר בהקשר של המאבק לשוויון הזכות של האפריקאים-האמריקאים. לפיכך המונח מתקשר שם בעיקר עם הזכויות לשוויון אזרחי ופוליטי. ב-15 ביוני 2020 בית המשפט העליון של ארצות הברית הרחיב את ההגנה של חוק זכויות האזרח על אפליה בשוק העבודה כנגד להט"ב.

### בסין

סוגיית זכויות האזרח בסין היא נושא שנוי במחלוקת. לאורך השנים מתחו מדינות (בעיקר מדינות דמוקרטיות מערביות) וארגונים בינלאומיים שונים ביקורת על סוגיית זכויות האזרח ברפובליקה העממית של סין. הפרות בוטות של זכויות האזרח בסין כוללים את מדיניות "הקפיצה הגדולה קדימה" אשר גרמה ל-30-20 מיליון סינים למות מרעב, והפגנות בכיכר טיאננמן ב-1989 בהם נרצחו בין 400 ל-2,000 מפגינים ונפצעו בין 7,000 ל-10,000 מפגינים. מקרים של הפרת זכויות האזרח בהווה מבוצעים על ידי הממשל הסיני בטענה שהם הכרחיים כדי לשמור על בטיחון הציבור והיציבות החברתית.

### בישראל

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
לך אין זכויות יש לך זין קטן

ראו גם
------

* זכויות האדם
* ליברליזם
* התנועה לביטול העבדות
* דמוקרטיה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זכויות אזרח** בוויקישיתוף
* זכויות אזרח, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Niall Ferguson: The Landscape of the Law
2. ↑  ראו: שי שחף, העליון בארה"ב בפסיקה היסטורית: אסור לפטר אדם בשל נטייה מינית, באתר חדשות 13, 15 ביוני 2020

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4124924-0
* NDL: 00574902
* NKC: ph115538

 |
**רומן פרס** (נולד ב-22 בנובמבר 1969) הוא ראש עיריית יקנעם עילית.

ביוגרפיה
--------

פרס נולד בבאקו (כיום באזרבייג'ן) ועלה לישראל באוגוסט 1991. התיישב ביקנעם ומאז הוא מתגורר במקום. בתחילה עבד במפעל אסם כפועל אריזה ולאחר מכן קודם בהדרגה בתפקידים במפעל.

ב-1998 נבחר למועצת עיריית יקנעם עילית.

בשנים 2000–2001 היה אחראי במועצה מקומית מעלה עירון, עוזר מנכ"ל בחברת עמידר. יזם את השירות לאומי אזרחי המעודד לגיוס בני נוער מהמגזר היהודי והדרוזי שלא התגייסו לצבא.

משנת 2003 הוא מכהן כסגן ראש עיריית יקנעם עילית. בנוסף לתפקידו כסגן ראש העיר בפועל, כיהן במגוון תפקידים כגון: מחזיק תיקי נוער וצעירים, קידום מעמד הילד, אזרחים ותיקים וקליטת העלייה והרשות לביטחון קהילתי. ואף כמ"מ יו"ר הוועדה המקומית לתכנון ובנייה.

בבחירות ב-2024, עם פרישתו של ראש העיר סימון אלפסי, התמודד פרס על ראשות עיריית יקנעם עילית מטעם סיעת "רומן פרס ומשפחת יקנעם" מול לאה פדידה ונבחר לראשות העיר.

חיים אישיים
-----------

פרס נשוי לטניה ואב לשלושה ילדים. מתגורר ביקנעם עילית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רומן פרס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑   רומן פרס מתמודד לראש עיריית יוקנעם, סרטון בערוץ "פורטל הכרמל", באתר יוטיוב (אורך: 12:29)
2. ↑  דניאל דדון, אחרי 20 שנה בתפקיד הסגן: רומן פרס רוצה לכבוש את כסא ראש העיר יקנעם עילית, באתר mynet‏ העמק, 24 במרץ 2023
3. ↑  רומן פרס ויקנעם סיפור אהבה, באתר פורטל הכרמל והצפון
**אהבה מלידה** (באנגלית: **Offspring**) היא סדרת טלוויזיה עטורת פרסים (זוכת פרסי המכון האוסטרלי לקולנוע ופרס ה"אמי" האוסטרלי), דרמה קומית טלוויזיונית אוסטרלית שהוקרנה לראשונה ב-15 באוגוסט 2010 ,בישראל משודרת ב HOT3.

העלילה מתרחשת בפיצרוי, מלבורן, מתרכזת סביב נינה פראודמן (אשר קאדי, "הדרך לאהוב") בת ה-30, רופאה מיילדת ובני משפחתה, הם מנווטים בכאוס של חיים מודרניים. הסדרה משלבת דרמת נרטיב קונבנציונלי עם פלאשבקים, אנימציה גרפית ורצפי פנטזיה. הקריירה שלה מלאה בהפתעות, בעלה לשעבר מנסה להוכיח את אהבתו האינסופית אליה; למשפחה שלה לא חסרים מצבי חירום; ונינה היא מסוג האנשים שכולם פונים אליהם לעזרה ברגעי המשבר שלהם. בזמן שהיא מתכננת את דרכה במערבולות של משפחת פראודמן, נינה לחלוטין סוטה מהמסלול כשהיא פוגשת בקולגה חדש לעבודה, כריס הבל (דון האני), רופא ילדים שרק הגיע למלבורן. למרות הניצוץ הבלתי ניתן להכחשה ביניהם, לכריס יש עבר שעלול להרוס את תקוותיה של נינה.

בילי פראודמן (קאט סטיוארט) היא אחותה הגדולה והמרדנית של נינה, שעובדת כמתמחה בעסק הנדל"ן של אביהן. כעת, היא נחושה לשים את עברה הפרוע מאחור ולעשות משהו גדול בחייה, אך היא מתקשה לשכנע את בן-זוגה הלא יציב מיק (אדי פרפקט) לעשות צעד דומה. שרי (דבורה מיילמן, "ארוכה הדרך הביתה") המבריקה והנמרצת היא חברתה הטובה של נינה. שרי, שעבדה עד לאחרונה כאחות, מחליטה להצטרף לצוות הרפואי של ספינת שיט, וחוזרת ליבשה ולחייה של נינה רגע לפני שהיא יולדת וחווה מהפך אדיר. הסדרה עוקבת אחר הרפתקאותיהם של בני משפחת פראודמן והסובבים אותם, במסע אחר אהבה, סיפוק ואיזון בחיים המודרניים, ובוחנת את הברכות והקללות שמגיעות בחיי המשפחה, שהולכת לעבור צעדים לא צפויים בחיי היומיום שלה.

לצדה של קאדי, מככבים בסדרה קאט סטיוארט, דון האני, ג'יי ראיין, דבורה מיילמן, אדי פרפקט, לינדה קרופר ("דג קטן"), ריצ'רד דייוויס, ג'ון ווטרס ומתיו לנווז.

דברה אוסוולד כתבה את הסדרה עם ג'ון אדוארדס ואימוגן בנקס. הסדרה הופקה על ידי חברת ההפקות העצמאית הגדולה באוסטרליה, **Southern Star Group**.

אהבה מלידה נולדה במקור כסרט טלוויזיה בן שעתיים, אבל לאחר שמנהלי הטלוויזיה התרשמו מאיכותה, פוצלה לסדרה בת 13 פרקים. שידוריה של העונה השנייה החלו ביום 16 במאי 2011, עם פרק בכורה כפול. מאז הופקו עונות 3 4 5 6 7.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אהבה מלידה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אהבה מלידה

* "אהבה מלידה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* "אהבה מלידה", באתר Hulu סדרות (באנגלית)

* "אהבה מלידה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
**הגר פרי יגור** (נולדה ב-9 ביולי 1978) היא מתכננת ערים וחברת מועצת פרדס חנה-כרכור. שימשה כראש המועצה המקומית פרדס חנה-כרכור.

ביוגרפיה
--------

הגר פרי יגור נולדה וגדלה במושבה פרדס חנה-כרכור במשפחה בת שלושה ילדים. היא שירתה ביחידה 8200 של חיל המודיעין. לאחר שירותה הצבאי למדה לתואר ראשון במדעי המדינה ולימודי האסלאם והמזרח התיכון באוניברסיטה העברית, ולתואר שני באוניברסיטה במדע המדינה ובתכנון עירוני. היא מתכננת ערים במקצועה.

פרי יגור עבדה במשך שלוש שנים בעיריית ירושלים ושימשה כעוזרת למנכ"ל העירייה. היא עבדה במועצה האזורית חוף הכרמל בתפקיד מנהלת מחלקת תכנון והיטלי השבחה, ועסקה גם בעריכת תוכניות מתאר ליישובים שונים בישראל.

בבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2013 התמודדה לתפקיד ראש המועצה, אך לא נבחרה. כחברת מפלגת העבודה שימשה כחברת מועצה מטעם סיעת "ביחד עם העבודה". בקדנציה זו שימשה כיו"ר האופוזיציה במועצה.

בבחירות בשנת 2018 התמודדה בראש רשימת "בשבילנו" ונבחרה לתפקיד לאחר שגברה בסיבוב השני על אלדד בר כוכבא, ראש המועצה ברוב של 54%.

בבחירות המקומיות ב-2024 התמודדה על כהונה נוספת ועלתה לסיבוב השני מול יוני חכימי לאחר שאף אחד מהמועמדים לא הצליח להשיג את הרוב הדרוש. היא הודחה מהתפקיד לאחר שחכימי ניצח בסיבוב השני.

חיים אישיים
-----------

פרי יגור נשואה לעמית יגור ואם לשני ילדים, מתגוררת בפרדס חנה-כרכור.

קישורים חיצוניים
----------------

* ריקי לוי, ריאיון עם הגר פרי יגור - מועמדות לראשות המועצה פרדס חנה כרכור, באתר גפן מגזין המושבות, 24 באוגוסט 2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  הגר פרי יגור, מתמודדת לראשות המועצה, באתר גפן מגזין המושבות, 25 במאי 2018
2. ↑  נירית שפאץ, בפעם הרביעית: חיים געש ראש מועצת פרדס חנה-כרכור, באתר בלינקר, 23 באוקטובר 2013
3. ↑  רעי קציר, יו’’ר האופוזיציה בפח’’כ: למה צריך לבנות על שטח ’החקלאי’?, באתר גפן מגזין המושבות, 5 בפברואר 2016
4. ↑  מהפך בפרדס חנה-כרכור: הגר פרי יגור ניצחה את ראש המועצה המכהן, באתר ynet, 13 בנובמבר 2018
5. ↑  פוסט בעמוד הפייסבוק של פרי יגור
**ברווז מנומש** (שם מדעי: *Stictonetta naevosa*) הוא מין של ברווז אוסטרלי ממשפחת הברווזיים המהווה מין יחיד בסוגו ובתת-המשפחה שלו. הוא בעל נקודות שחורות על כל גופו ומכאן קיבל את שמו.

מאפיינים
--------

אורכו של הברווז 55-50 ס"מ והוא בעל מקור אדום אצל הזכר וחום עד שחור אצל הנקבה ובעל ראש גדול ושחור. הגוף בצבע אפור עם נקודות לבנות לאורך כל הגוף, מה שמזכיר מעט נמשים. הצוואר ארוך והרגליים אפורות. ברווז זה נוטה לעוף בגובה נמוך ולכופף את ראשו, מה שגורם לו להיראות כבעל גיבנת.

שויך בתחילה לתת-משפחת ברווזים מצויים, אך עתה משויך לקבוצה נפרדת בתת-משפחה עצמאית. הוא התפתח לפני שאר הברווזים ביבשת העתיקה גונדוונה לפני ששאר הברווזים הגיעו לשם.

התנהגות
-------

ברווזים אלה משכשכים את מזונם על פני המים ושולים בעזרת המקור דברים אכילים כמו צמחי מים או יצורים קטנים. הם שוכנים בביצות, עדיף שופעות צמחייה ואגמים אוסטרליים אך בעונת הרבייה ובתקופות יובש ינועו לעבר ים פתוחים. באגן מארי-דרלינג ובאגם אייר שהמים שם מתייבשים לעיתים קרובות, הברווזים נוהגים לעוף עד לחופים ומתקבצים שם בהמונים. הם די פגיעים לרובים עקב ההתקהלות וכן עקב מנהגם לעוף בגובה נמוך. דבר זה גורם להם להיטרף גם על ידי עופות דורסים, תנינים ונחשים.

הברווזים לא נמצאים בסכנה אך מספרם נמצא בירידה עקב ציד (אף שהוא מוגן) ומהתייבשות ביצות בהם הוא חי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ברווז מנומש** בוויקישיתוף
* ברווז מנומש, באתר ITIS (באנגלית)
* ברווז מנומש, באתר NCBI (באנגלית)
* ברווז מנומש, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* ברווז מנומש, באתר GBIF (באנגלית)
* animal/Stictonettini ברווז מנומש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ברווז מנומש (אורכב 03.04.2016 בארכיון Wayback Machine) באתר Birdsinbackyards

הערות שוליים
------------

1. ↑  ברווז מנומש באתר הרשימה האדומה של IUCN
**הזהות הסודית שלי** (באנגלית: **My Secret Identity**) היא סדרת טלוויזיה קנדית בכיכובם של ג'רי אוקונל ודרק מקגראת'. הסדרה שודרה במקור מ-9 באוקטובר 1988 עד 25 במאי 1991 בערוץ CTV הקנדי. הסדרה שודרה גם בסינדיקציה בארצות הברית. הסדרה זכתה בפרס אמי בשנת 1989 בקטגוריית תוכניות לילדים וצעירים.

בישראל הסדרה שודרה במהלך שנות ה-90 בטלוויזיה החינוכית.

תקציר העלילה
------------

אוקונל מככב בתפקיד הנער הקנדי אנדרו קלמנטס, תלמיד תיכון טיפוסי המתגורר בפרבר הבדיוני בריארווד. חייו של קלמנטס מקבלים תפנית דרמטית כאשר הוא מקבל יכולות על-אנושיות לאחר שנחשף לקרן פוטון בעת שהוא חיפש את חברו המדען ד"ר בנג'מין ג'פקוט (מקגראת'). 

בעזרתו של ד"ר ג'פקוט הוא לומד לשלוט ביכולותיו החדשות ומחליט להשתמש בהם על מנת להילחם בפשע, לפתור בעיות אישיות ועל מנת לסייע לאחרים.

קלמנטס מחליט להסתיר את זהותו הסודית מבני משפחתו וחבריו לכיתה.

צוות השחקנים הראשי
------------------

* ג'רי אוקונל בתפקיד אנדרו קלמנטס
* דרק מקגראת' בתפקיד ד"ר בנג'מין מריון ג'פקוט
* כריסטופר בולטון בתפקיד קירק סטיבנס (1989–1991)
* מרשה מורו בתפקיד ארין קלמנטס
* וונדה קאנון בתפקיד סטפני קלמנטס
* אליזבת לסלי בתפקיד רות שלנבך

קישורים חיצוניים
----------------

* "הזהות הסודית שלי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "הזהות הסודית שלי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
**מיכל כהן** היא עורכת דין ישראלית, המשמשת הממונה על התחרות החל מספטמבר 2022. במסגרת תפקידה זה היא מייעצת למשרדי הממשלה ואחראית על אכיפת חוק התחרות הכלכלית. כהן כיהנה כסגנית היועץ המשפטי וכיועצת המשפטית של רשות התחרות.

ביוגרפיה
--------

כהן בעלת תואר ראשון במשפטים בהצטיינות ותואר ראשון בכלכלה בהצטיינות יתרה מאוניברסיטת תל אביב, ובעלת תואר שני במשפט וכלכלה בהצטיינות במסגרת תוכנית erasmus ואוניברסיטת קומפלוטנסה של מדריד (compultense). התמחתה במחלקה הכלכלית בפרקליטות המדינה שם החלה לעסוק בעריכת דין. במסגרת עבודתה במחלקה הכלכלית הייתה שותפה לצוות התביעה בפרשת קרטל חברות הביטוח.

בשנת 2006 הצטרפה לרשות התחרות וכיהנה בתפקיד סגנית היועץ המשפטי לעניינים פליליים. במסגרת התפקיד הובילה את הטיפול בתיק קרטל חברות הגפ"מ. מ־2013 שימשה כהן סגנית בכירה ליועץ המשפטי לעניינים אזרחיים ומנהליים. במסגרת תפקיד זה הטמיעה והובילה את הליכי האכיפה המנהלית ברשות. בדצמבר 2018 מונתה ליועצת המשפטית של הרשות.

תפקידה כממונה על התחרות
-----------------------

החל מספטמבר 2022 מכהנת כממונה על התחרות. עם כניסתה לתפקיד יצאה למאבק במונופולים הגדולים. בוצעה פשיטה על משרדי שופרסל, שטראוס ויוניליוור בחשד לתיאום מחירים בשוק המזון הריכוזי ונפתחה חקירה באזהרה של בכירים בענף המזון. בעקבות מהלכים אלו הספקים הגדולים הקפיאו זמנית את העלאות המחירים שתכננו. רשות התחרות אף הטילה קנס של 111 מיליון שקל בכפוף לשימוע על שטראוס, שנחשדה במיזוג עם משק ויילר לפני קבלת אישור; הטילה קנסות על שבע חברות שהפרו את הוראות חוק המזון והודיעה על כוונתה להגיש כתב אישום תקדימי נגד שטראוס מפני שאותתה על כוונתה להעלות מחירים. בינואר 2024 החליטה רשות התחרות לאסור על ספקים גדולים לסדר את המוצרים על המדפים ברשתות המזון, כך שיתפנה מקום גם לספקים הקטנים. בנוסף קיבלה הרשות בראשותה של כהן סמכות מורחבת במניעת מיזוגים שפוגעים בתחרות. בפברואר 2024 הודיעה רשות התחרות כי היא שוקלת מתן קנס של 64 מיליון שקלים לחברת התרופות ניאופרם וקבעה כי ניצלה לרעה את כוחה והייתה צד להסדר כובל באספקת תרופה לסרטן הדם.

יחד עם זאת רשות התחרות אישרה בקשות מיזוג מצד גורמים עוצמתיים כמו שופרסל, שהשתלטה על שוק סיטונאות המזון, ומנגד דחתה בקשות מיזוג שוליות.

במאי 2023 החל ניר ברקת בניסיון הדחתה לאחר שלא נענתה לבקשתו של אמנון מרחב לפתוח בהליכי אכיפה כלפי חברת מזון, במקרה שבו לא נרשמה כל הפרה של החוק על ידה. בעקבות ניסיון ההדחה שלחו הממונים על התחרות בעבר לשר הכלכלה מכתב המביע התנגדות נחרצת לניסיון ההדחה והדגישו את חשיבותה של עצמאות הרשות. לאחר ניסיון ההדחה הואץ קצב פעילות הרשות.

הערות שוליים
------------

1. ↑  מיכל כהן, באתר Forbes Israel
2. ↑  שרת הכלכלה בחרה בעו"ד מיכל כהן לתפקיד הממונה על רשות התחרות
3. ↑  רשות התחרות
4. 1 2  הרגולטורית שהחזירה את המאבק במונופולים אל סדר היום, באתר גלובס
5. ↑  רשות התחרות שוקלת: קנס של 64 מיליון שקל לחברת התרופות ניאופרם, באתר ynet, 21 בפברואר 2024
6. 1 2  מיכל כהן, באתר 100-2020.webflow.io
7. ↑  "העצמאות חיונית בכלכלת המדינה": הממונים על התחרות בעבר נגד ניסון הדחת הממונה על התחרות | ישראל היום, באתר www.israelhayom.co.il, ‏2024-02-21
8. ↑  נורית קדוש, ברקע ניסיון ההדחה: מיכל כהן סירבה לאיים על חברת מזון לבקשת מנכ"ל משרד הכלכלה, באתר כלכליסט, 23 במאי 2023
9. ↑  נווית זומר, אטילה שומפלבי, הממונים על התחרות לשעבר נגד ברקת: "הניסיון לפטר את כהן - חוסר הבנה", באתר ynet, 23 במאי 2023
**מערכת היחידות cgs** היא מערכת של יחידות מידה אשר הוצעה בשנת 1832 על ידי המתמטיקאי והפיזיקאי הגרמני קרל פרידריך גאוס (ולכן נקראת לעיתים "המערכת הגאוסיאנית"). מערכת cgs נהוגה מאוד בעולם המדע לצד מערכת הMKS ונגזרתה, מערכת ה-SI שהונהגה בשנות ה־40 של המאה ה־20. המערכת קיבלה את שמה על שום האותיות הראשונות של יחידותיה הבסיסיות ביותר, הסנטימטר (**c**entimeter), הגרם (**g**ram) והשנייה (**s**econd).

ההבדלים המשמעותיים בין יחידות cgs ליחידות MKS הן היחידות האלקטרומגנטיות. בעוד היחידות המכניות נבדלות זו מזו רק בחזקות של 10, היחידות האלקטרומגנטיות מוגדרות באופן שונה בתכלית. במערכת MKS הגודל הבסיסי הוא האמפר, שהוגדר לפי הכוח הפועל על שני תיילים ובהם זרם. ביחידות cgs הוגדרה יחידת המטען esu כך שבחוק קולון הקבוע K יהיה שווה ל-1. 
במערכת היחידות cgs לשדה החשמלי ולשדה המגנטי אותם ממדים (כוח ליחידת מטען), בעוד שבמערכת היחידות mks לשדה החשמלי והמגנטי ממדים שונים.

המרת גדלים למערכת היחידות SI
----------------------------

להלן טבלת מעבר בין יחידות במערכת cgs ליחידות במערכת SI:

| הגודל הנמדד | ביחידות cgs | שווה ביחידות SI ל- |
| --- | --- | --- |
| אורך | סנטימטר | 10-2 מטר |
| מסה | גרם | 10-3 קילוגרם |
| זמן | שנייה | 1 שנייה |
| מהירות | סנטימטר לשנייה | 10-2 מטר לשנייה |
| תאוצה | סנטימטר לשנייה בריבוע | 10-2 מטר לשנייה בריבוע |
| כוח | דיין | 10-5 ניוטון |
| עבודה ואנרגיה | ארג | 10-7 ג'אול |
| הספק | ארג לשנייה | 10-7 ואט |
| לחץ | דיין לסנטימטר מרובע | 10-1 פסקל |
| מטען חשמלי | יחידה אלקטרוסטטית (esu) | {\displaystyle 3.335\times 10^{-10}} קולון |
| שדה חשמלי | דיין ליא"ס | {\displaystyle 2.998\times 10^{4}} ניוטון לקולון |
| מתח חשמלי | סטטוולט | 299.8 וולט |
| זרם חשמלי | יא"ס לשנייה | {\displaystyle 3.336\times 10^{-10}} אמפר |
| שדה מגנטי | גאוס | 10-4 טסלה |
| שטף מגנטי | מקסוול | 10-8 ובר |
| התנגדות חשמלית | סטטאוהם | {\displaystyle 9.009\times 10^{11}} אוהם |
| קיבול | סטטפאראד | {\displaystyle 1.113\times 10^{-12}} פאראד |
| השראות | סטטהנרי | {\displaystyle 8.988\times 10^{11}} הנרי |

ראו גם
------

* מערכת היחידות הבינלאומית
* יחידות פלאנק
* יחידות מידה על שם אישים
**רמת ביקון** (באנגלית: **Beacon Heights**). מקבץ פסגות (רמה) בהרי קווטרמיין, באזור חוף סקוט, בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.

הרמה ממוקמת בין עמק ביקון ועמק ארנה.

שיא גובהה של הרמה - 2,345 מטרים מעל פני הים (בהר וסט ביקון).

הרים נוספים ברמה הם איסט ביקון, וסאות' ביקון.

היסטוריה
--------

### מקור השם

שמה של הרמה ניתן לה על ידי הרטלי פראר, גאולוג שהיה חלק מהמשלחת האנטארקטיקה הבריטית (משלחת דיסקברי) (אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1901– 1904).

הרמה נקראת על שם מאובני הביקונייט (*Beaconites*) המצויים באבני החול שברמה.

לקריאה נוספת
------------

• P. J. Barrett (1981), **History of the Ross Sea region during the deposition of the Beacon Supergroup 400 - 180 million years ago**, Journal of the Royal Society of New Zealand, 11:4, 447-458, DOI: 10.1080/03036758.1981.10423334 
• P. N. Webb (1963), **Geological investigations in southern Victoria land, Antarctica**, New Zealand Journal of Geology and Geophysics, 6:3, 361-387, DOI: 10.1080/00288306.1963.10422069 
• Russell, N.C. Edwards, H.G.M. Wynn-Williams, D.D. **FT-Raman spectroscopic analysis of endolithic microbial communities from Beacon sandstone in Victoria Land, Antarctica**, Antarctic Science / 10, PP 63-74, 
• O. S. Vialov (1962), **Problematica of the Beacon Sandstone at Beacon Height West, Antarctica**, New Zealand Journal of Geology and Geophysics, 5:5, 718-732, DOI: 10.1080/00288306.1962.10417633

קישורים חיצוניים
----------------

* רמת ביקון באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* רמת ביקון באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* רמת ביקון באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* תרשים הנוף הנשקף מרמת ביקון באתר peakvisor
* מזג אוויר נוכחי מעודכן ברמת ביקון
	+ תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור רמת ביקון
	+ סטטיסטיקות מזג אוויר עבור רמת ביקון

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  מידע גאוגרפי והיסטורי

| הרי קווטרמיין |
| --- |
| עמקים | ארנה • ביקון • טרנאבאוט • פרידמן |
| קרחונים | טיילור |
| הרים | בנינגהוף • הנדסלי • טאבולר • טרה קוטה • נובהד • ניו • פד'ר • פינגר • פירמיד |
| רכסי הרים | ביקון • סיפל |
| הרי רמת ביקון | איסט (מזרח) • וסט (מערב) • סאות' (דרום) |
| אתרי עמק ביקון | 

|  |  |
| --- | --- |
| מצוקים | הורייזן • פרופיל |
| רכסים | וסטל • רקטור |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007541506405171
* GND: 4342222-6
* LCCN: sh88003336
* VIAF: 238099168
* WorldCat (עם VIAF): 238099168

 |
צוות החלליתגנאדי מנאקובגנאדי סטרקאלוב
תיאור תחנת החלל מיר לאחר עגינה של מודול "קריסטל"
**משלחת מס' 7** (ברוסית: **основная экспедиция ‏я‏-7**) הייתה משלחת לתחנת החלל מיר שפעלה מ-1 באוגוסט 1990 ועד ל-10 בדצמבר 1990. מפקד המשלחת היה גנאדי מנאקוב. פעילות המשלחת נמשכה 130 ימים.

הרכב המשלחת
-----------

| שם | תפקיד | חללית הגעה | 1.08.1990–10.12.1990 | חללית חזרה | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ברית המועצותברית המועצות גנאדי מנאקוב | מפקד המשלחת | סויוז TM-10 |  | סויוז TM-10 | חבר משלחת מס' 7 מפקד חלליית "סויוז TM-10" |
| ברית המועצותברית המועצות גנאדי סטרקאלוב | מהנדס טיסה | סויוז TM-10 |  | סויוז TM-10 | חבר משלחת מס' 7 |

פעילות המשלחת
-------------

חללית עם חברי המשלחת שוגרה ב-1 באוגוסט וב-3 באוגוסט היא התחברה לתחנת החלל מיר. בתחנת החלל פעלה משלחת מס' 6 בפיקוד אנטולי סולוביוב. לאחר ביצוע חפיפה והעברת אחריות למשפחת מס' 7, משלחת מס' 6 עזבה את תחנת החלל ב-10 באוגוסט. החלה עבודה סדירה של המשלחת החדשה.

ב-15 באוגוסט לתחנת החלל הגיע חללית פרוגרס M-4 ועגנה בתא עגינה אחורי של מודול "קוואנט 1". החללית הביאה 2,500 ק"ג מטען כולל חלקי חילוף. חברי המשלחת החלו בהעברת מטען לתחנת החלל.

ב-28 באוגוסט הסתיימו עבודות לחיבור מערכת בקרה של מודול "קריסטל" למערכות תחנת החלל.

ב-17 בספטמבר חללית מטען פרוגרס M-4 נותקה מתחנת החלל ובהמשך נשרפה בכניסה לאטמוספירה.

ב-29 בספטמבר לתחנת החלל הגיע חללית פרוגרס M-5 ועגנה בתא עגינה אחורי של מודול "קוואנט 1". החללית הביאה 2,500 ק"ג מטען כולל חלקי חילוף. בין היתר המטען כלל ציוד טלוויזיה לאסטרונאוט יפני שהיה צריך להגיע לתחנת החלל בהמשך. כמו כן חללית צוידה ביחידת נחיתה מדגם "רדוגה". חברי המשלחת החלו בהעברת מטען לתחנת החלל.

ב-19 באוקטובר מנאקוב וסטרקאלוב ביצוע פעילות חוץ רכבית שנמשכה כ-3 שעות. המטרה הייתה לתתפל בפגיה בבידוד טרמי. ?

ב-28 בנובמבר חללית מטען פרוגרס M-5 נותקה מתחנת החלל ובהמשך נשרפה בכניסה לאטמוספירה. יחידת נחיתה "רדוגה" נותקה מהחללית אך אות ממנה לא התקבל וחומר שהיה עליה אבד.

ב-4 בדצמבר הגיע חללית סויוז TM-11 עם משלחת מס' 8 לתחנת החלל מיר בפיקוד ויקטור אפנסייב. החל הליך של מערכת אחריות על תחנת החלל לצוות החדש. עם החללית הגיע גם אסטרונאוט טויוחירו אקיאמה מיפן. טויוחירו אקיאמה טס לחלל כעיתונאי של רשת יפנית "TBS". כל היום הוא שידר תוכנית של 10 דקות לטלוויזיה ו-20 דקות לרדיו. מכיוון שציוד יפני לא היה תואם את הציוד של התחנה היה צורך להביא לחלל ציוד במשקל של 170 ק"ג לפני הטיסה. 

ב-10 בדצמבר צוות משלחת מס' 7 עזבו את תחנת החלל בחללית "סויוז TM-10" ביחד עם נציג יפן. במהלך שהות בחלל שנמשכה כשנה הם ביצוע מספר רב של ניסויים.

קישורים חיצוניים
----------------

* תיאור פעילות המשלחת
* תיאור באתר אסטרונאוטיקס
הרב ישראל מאיר וייס. מייסד וראש הישיבה
**ישיבת נחלת הלויים** (לעיתים בקיצור: **נחלת**, במלעיל) היא ישיבה גדולה המשתייכת לזרם החרדי ליטאי. הישיבה שוכנת בשכונת נוה שאנן בחיפה.

יסוד הישיבה
-----------

הישיבה הוקמה בשנת 1986 על ידי הרב ישראל מאיר וייס, חתנו של הרב חיים שמואלביץ. היא הוקמה בסיוע שלמה טופורוביץ, תושב שכונת נוה שאנן, במבנה עץ של בית כנסת שנוהל על ידי משפחתו. היא נקראת נחלת הלויים, מאחר שמשפחת טופורוביץ' הם לויים. הקבוצה הפותחת כללה בחורים בגיל הקיבוץ מישיבת פוניבז'. 

בטקס חנוכת הבית למבנה הקבע של הישיבה שנתיים לאחר מכן נשא דברים הרב אלעזר מנחם שך. מבנה הקבע הוקם על מקומו של בית הכנסת ומאז הורחב מספר פעמים ונוספו לו קומות. בתחילת שנת תשע"ח נוספו לישיבה שני בנייני דירות חדשים בסמיכות לבניין הישיבה.

בנו של ראש הישיבה, הרב אהרן וייס, ר"מ בישיבת מיר - מודיעין עילית, הצטרף לאביו בראשות הישיבה בשנת תש"ף, 2019. הרב אורי וייסבלום הוא המשגיח של הישיבה. הר"מים הם: הרב חיים זלמן קופרמן (בנו של הרב יהודה קופרמן), הרב אברהם אליהו וינקלר, הרב אליהו ארנפרויד והרב אברהם משה קירשנבוים. מנהל הישיבה הוא ישראל יעקובוביץ', בנו של הרב יצחק יחיאל יעקובוביץ' רבה של העיר הרצליה.

סביב הישיבה התרחבה הקהילה החרדית, והוקמו באזור כוללים, שחלקם יועדו לבוגרי הישיבה. כמו כן הוקם בשכונה תלמוד תורה ואף נפתחה ישיבה קטנה. עמיחי ועמנואל טופורוביץ' בניו של שלמה, הם אנשי עסקים אמידים המתגוררים בארצות הברית, והם מסייעים כלכלית לישיבה בפרט ולקהילה בכלל.

בשנת 2010 (קיץ תש"ע) הקימו בוגרי הישיבה את הישיבה הגדולה עפולה, ובעקבות כך זו נקראה בשנותיה הראשונות 'נחלת עפולה' (במלעיל).
בשנת 2023 קיץ תשפ"ג הקימו בוגרי הישיבה את הישיבה הגדולה עכו עם חשובי בחורי הקיבוץ בישיבה ובזמן אלול תשפג הצטרפו כ30 בחורי שיעור א החדשים

קישורים חיצוניים
----------------

* ישיבת נחלת הלויים (חיפה), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלי סגל, בוגרי 'נחלת הלויים' קיימו ערב הוקרה • גלריה, באתר בחדרי חרדים
2. ↑  ישראל כהן, ‏צפו: מרן הרב שך חונך את "נחלת הלווים", באתר כיכר השבת, 17 בנובמבר 2016

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007307440005171
* LCCN: nr2001010600
* VIAF: 150557465
* WorldCat: lccn-nr2001010600

 |
**ג'ק גרוס** (1921-1994) היה אנדוקרינולוג קנדי-ישראלי, אחד ממגלי ההורמון תריודוטירונין (T3).

### ביוגרפיה

גרוס נולד במונטריאול, למשפחה יהודית ממעמד הביניים. קיבל תואר MD וכן Phd מאוניברסיטת מקגיל ב-1949. מחקר הפוסט-דוקטורט שלו היה במעבדה של רוזלינד פיט-ריברס במכון הלאומי למחקר רפואי הבריטי, שם הם תיארו לראשונה את הצורה הפעילה של הורמון בלוטת התריס, תריודוטירונין (T3).

בשנת 1952, גרוס עבר ללמד בבית הספר לרפואה ב-SUNY Downstate, שם הפך לפרופסור מן המניין ב-1956. בשנת 1957 גרוס עבר לישראל, כדי לעמוד בראש המחלקה לרפואה ניסויית וחקר הסרטן בבית הספר לרפואה שהוקם זה מכבר באוניברסיטה העברית בירושלים. בין השנים 1963–1967 גרוס כיהן כיו"ר הרשות למחקר ופיתוח של האוניברסיטה והיה דיקן הפקולטה לרפואה בשנים 1974–1977. בשנת 1968, יחד עם עמירב גורדון ובשיתוף עם חברה אמריקאית בשם איימס, גרוס יזם ייצור תעשייתי של ערכות למדידה של הורמוני תריס שהופצו ברחבי העולם.

בשנת 1971 גרוס נבחר בתור היועץ המדעי הראשון של משרד המסחר והתעשייה, שם הוא יזם תוכנית מענקים לתמיכה במחקר בתעשייה. בין שאר התפקידים שמילא כללו נשיא האגודה האירופית לבלוטת התריס, נשיא האגודה האנדוקרינית הישראלית ויו"ר ועדת המחקר של האגודה הישראלית לסרטן.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Gross, J.; Pitt-Rivers, Rosalind (במרץ 1952). "THE IDENTIFICATION OF 3:5:3'-L-TRIIODOTHYRONINE IN HUMAN PLASMA". *The Lancet*. **259** (6705): 439–441. doi:10.1016/s0140-6736(52)91952-1. ISSN 0140-6736. `{{cite journal}}`:  (עזרה)
2. 1 2  thyroidpatientsca (2018-08-05). "HISTORY: Rosalind Pitt-Rivers, the co-discoverer of T3 hormone". *Thyroid Patients Canada* (באנגלית). נבדק ב-2022-09-13.
**שרי שאנן** הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה, פיקד על בית הספר לתותחנות שדה ושימש נספח צה"ל בשווייץ עם אחריות ליוון ואיטליה.
כיום משמש כסמנכ״ל בכיר במטה אלביט מוביל את השיווק והפיתוח העסקי במספר מדינות אירופה.

ביוגרפיה
--------

שאנן התגייס לחיל התותחנים בפברואר 1973 והוכשר כמשנה טכני. לאחר קורס קציני חת"ם שירת בגדוד 402. הוא היה חבר במשלחת צה"ל לארצות הברית לקראת קליטת טילי הלאנס ושירת בגדוד המנפץ. לאחר מכן עבר לגדוד 411, שירת בתפקידי הדרכה בביסל"ת בהם ראש ענף מפקדים ומפקד קורס קציני שיתוף ארטילרי, וסיים תואר ראשון במדע המדינה באוניברסיטת בר-אילן. בשנים 1984–1986 פיקד על גדוד 411. לאחר מכן מונה לסגן מפקד אגד ולמפקד עוצבת התקומה, אגד ארטילרי במילואים. ב-1993 מונה למפקד ביסל"ת, בתקופתו הועבר בסיס הטירונים של התותחנים משבי שומרון לשבטה. בהמשך שירותו שימש מפקד התותחנים הפיקודי של פיקוד המרכז. ב-1999 מונה לנספח צה"ל בשווייץ עם אחריות ליוון ואיטליה וכיהן בתפקיד עד שחרורו ב-2003.

לאחר שחרורו כיהן כסמנכ"ל שיווק אירופה בחברת אלישרא.

כיום משמש כסמנכ״ל בכיר במטה אלביט מערכות. מוביל את הפיתוח העסקי, השיווק והאסטרטגיה במספר מדינות אירופה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  31 באוקטובר 2021 (IST)Card8&Daf=2 מפקדי גדוד קרן לדורותיו 411
2. ↑  אלישרא צפויה להשביח מטוסים יווניים, באתר TheMarker‏, 10 בספטמבר 2000