תבנית {{אישיות}} ריקה מתוכן. יש להזין פרמטרים בערך או בוויקינתונים. 
**שלמה הופמן** (Hofman;‏ 24 באפריל 1909 – 27 במרץ 1998) היה מוזיקולוג, מלחין ומורה ישראלי.

ביוגרפיה
--------

### ראשית דרכו והשכלה

שלמה הופמן נולד בעיר ורשה שבפולין, בן לשמואל ורבקה. בשנים 1933-34 למד הלחנה, ניצוח והוראה בסמינר למורים ובקונסרבטוריון הממלכתי בעירו. בשנת 1933 נישא לצילה פַּייזמן, והיה אב לתלמה ואורה. ב-1934 עלה לארץ ישראל. הופמן המשיך את לימודי ההלחנה והניצוח בקונסרבטואר בפריז בשנים 1937-38. בשנת 1949 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת סורבון בפריז. הוא עיבד את הדיסרטציה, שעסקה בפרנסואה קופרן, לספר *L’œuvre de clavecin de François Couperin le grand: étude stylistique*, שהתפרסם בשנת 1961.

### קריירה מוזיקלית

שלמה הופמן היה מרצה למוזיקולוגיה באקדמיה למוזיקה בתל אביב ובאוניברסיטה העברית בירושלים. כחוקר מוזיקה יהודית ומזרחית עסק בין היתר במוזיקה של השומרונים והקראים. כן חיבר את "מקראי מוסיקה", ילקוט בארבע שפות (עברית, צרפתית, ספרדית ואנגלית) המביא תשע-מאות פסוקי תנ"ך שיש להם קשר למוזיקה, בין אם כלי נגינה, זמרה או צליל, אם פסוק אחד ואם אחדים. הטקסט העברי מנוקד ומלווה בטעמי המקרא. כן כולל הספר שלוש-מאות פסוקים מן המשנה. בספר אחר, "המוסיקה בתלמוד", כלל הופמן פסוקים מן התלמוד הבבלי והתלמוד הירושלמי ובאותה מתכונת חיבר גם את "המוסיקה במדרש". האקדמיה ללשון העברית הוציאה את ספרו "המילון למונחי מוסיקה בחמש שפות" (עברית, איטלקית, אנגלית, צרפתית, גרמנית).

### יצירתו

הופמן החל להלחין בסגנון ים תיכוני, אך ב-1970 השתתף בקורס בסמינר למוזיקה חדישה בדרמשטדט וסגנונו השתנה כליל. ביצירות שכתב לאחר שנה זו הוא עושה שימוש ברקמה דודקפונית חופשית (רביעייה לכלי קשת משנת 1974) ובאליאטוריקה ומיקרוטונאליות (חמישייה לכלי נשיפה משנת 1978). עם זאת, הופמן דחה מכל וכל את הסריאליזם כטכניקת הלחנה.

רשימת יצירות חלקית:

* פואמה סימפונית (1945) שרקמתה מודאלית-פוליפונית בעיקרה, בהשראת שירי יהודה הלוי ומחקריו של אידלסון.
* חמישייה לקלרינט ולכלי קשת (1947). נוסח סימפוני (1950)
* "מוניש", מוזיקה לבלט (1949) על פי סיפור מאת י. ל. פרץ
* שירים למילים מאת ביאליק, לקול ופסנתר
* שירים למילים מאת שלונסקי לקול ותזמורת
* מוזיקה למחזות

"האדמה הזאת" של אשמן (1948)
"פקודת יום" של בר-יוסף (1951)
"הנסיך ראובני" מאת דוד ברגלסון (1958)
* רביעייה לכלי קשת (1974)
* חמישייה לכלי נשיפה (1978)

ארכיונו, הכולל יצירות, שמור בספרייה הלאומית בירושלים.

כתבים
-----

* "מקראי מוסיקה", המכון למוסיקה ישראלית
* "המוסיקה בתלמוד"
* "מוסיקה במדרש"
* "יצירתו לצ'מבלו של פרנסואה קופרן הגדול" 1961, הוצאת פיקאר, פריז (בצרפתית)
* "מילון למונחי מוסיקה", האקדמיה ללשון העברית
* "בשבילי החינוך המוסיקלי"
* "תו לתו, סולפג' עברי", סולפג' פולימודאלי, מבוסס על המלוס של השיר הישראלי

### תרגומים

* "תווים בלי מוסיקה"/דריוס מיו
* "ז'אן כריסטוף/רומן רולאן

פרסים ואותות הוקרה
------------------

* פרס אנגל לשנת 1955
* פרס מחקר מטעם האוניברסיטה העברית
* פרס מחקר מטעם האקדמיה ללשון העברית
* פרס מחקר מטעם המועצה הציבורית לאמנות ולתרבות של משרד החינוך
* פרסי מחקר מטעם ממשלות צרפת וגרמניה

קישורים חיצוניים
----------------

* רשימת הפרסומים של שלמה הופמן, בקטלוג הספרייה הלאומית
* רשימת המאמרים של שלמה הופמן באתר רמב"י
* מנשה רבינא, "אורות וצללים בחיי המוסיקה בעשור השני לישראל", דבר, 15 במאי 1959
* הודעה, "חולקו פרסי האקדמיה ללשון העברית", דבר, 13 בנובמבר 1967
* רשימת יצירות של שלמה הופמן באתר איגוד הקומפוזיטורים בישראל

מפרי עטו:

* מפעל של מנשה רבינא (בשלושים למותו), דבר, 3 בינואר 1969, המשך

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  יהודה כהן, **נעימי זמירות ישראל: מוסיקה ומוסיקאים בישראל**, תל אביב: עם עובד, תש"ן 1990, עמ' 133-4.