recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**קרייג ניקולס** (באנגלית: **Craig Nicholls**; נולד ב-31 באוגוסט 1977), הוא זמר רוק אוסטרלי וסולן להקת הויינז. ניקולס מאובחן עם תסמונת אספרגר שהיא חלק מהקשת האוטיסטית.

ביוגרפיה
--------

ניקולס נולד וגדל בסידני. יש לו שתי אחיות ואח. אביו לימד אותו לנגן בגיטרה כשהיה ילד. את רוב ילדותו בילה בהאזנה לביטלס או בציור. הוא נשר מהתיכון בכיתה י'. מכיוון שהתעניין בציור, הוא החליט להרשם לבית ספר לאומנות, וללמוד ציור. כדי לגייס כסף ללימודים עבד ב"מקדונלד'ס", שם גם הכיר שניים מחברי להקתו לעתיד, "הויינז". כדי להפוך לרביעייה, קרייג הזמין את חברו ללימודים ריאן, להצטרף ללהקה.

קרייג מעולם לא כתב שירים, עד שהלהקה החלה להופיע. הוא סיפר בראיון שברגע שהוא התחיל לכתוב שירים, הוא אהב את זה והמשיך לכתוב עוד ועוד שירים. הוא אומר שהכתיבה היא פורקן בשבילו.

בחודש נובמבר 2004, הוגש נגדו כתב אישום בעוון תקיפת צלמת עיתונות. במהלך משפטו, נודע שלניקולס יש תסמונת אספרגר, שהיא חלק מהקשת האוטיסטית. כשעזב את בית המשפט, צעק קרייג "אני חופשי!".

קרייג היה בטיפול גמילה 6 חודשים, בעקבות התמכרותו למזון מהיר ומריחואנה.

### הלהקה

הויינז הקליטו את אלבום הבכורה שלהם "Highly Evolved" עם המפיק רוב סקנאף בלוס אנג'לס. במהלך הקלטת האלבום, המתופף דייוויד ואוליף עזב את הלהקה, והמיש רוסר החליף אותו. האלבום מכר מעל 1.5 מיליון עותקים.

בחודש ספטמבר 2002, היו הויינז ללהקה האוסטרלית הראשונה שהופיעה על עטיפת כתב העת רולינג סטון מזה 20 שנה.

אלבומה השני של הלהקה, "Winning Days", יצא ב-29 במרץ 2004. אלבומה השלישי, "Vision Valley", יצא ב-1 באפריל 2006 באוסטרליה, וב-4 באפריל 2006 בארצות הברית. ב-2006 הויינז חזרו להופיע מספר הופעות בודדות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרייג ניקולס** בוויקישיתוף

* קרייג ניקולס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* קרייג ניקולס, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* קרייג ניקולס, באתר Yandex.Music (ברוסית)
* קרייג ניקולס, באתר Discogs (באנגלית)
* האתר הרשמי של "הויינז"
* תסמונת אספרגר הובילה את ניקולס לאלבום חדש
* לקרייג ניקולס יש תסמונת אספרגר, באתר אן.אם.אי.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Beaumont, Mark (2014-09-12). "The Vines' Craig Nicholls: 'I already thought I was a genius'". *The Guardian* (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2023-03-24.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 135293774
* ISNI: 0000 0000 7880 0631
* LCCN: nb2004304981
* MusicBrainz: 3d003cae-d713-49f1-98e9-156318e3d6dc
* VIAF: 33972133
* WorldCat: lccn-nb2004304981

 |
**דובלרו** (ברומנית: **Dubălaru**; מבוטא "דוּבֶּלַארוּ") הוא שם משפחה רומני ויהודי-רומני, שמשמעותו ברומנית "הבורסקאי" (עם תווית מיידעת מקוצרת, כנהוג בשפה עממית בכינויים ובשמות משפחה רומניים). 

לפי "המילון האוניברסלי של השפה הרומנית" מאת לאזר שייניאנו (1988), מקור שם המקצוע Dubălar (בורסקאי) הוא בשם דובאלה (dubală) או דוביאלה (dubeală) המציין את עבודת עיבוד העור או את תערובת החומרים שמשתמשים בה בבורסקאות. המקור האטימולוגי הוא סלבי: באוקראינית משמעות המילה дубити הוא "לעבד את העור", וברוסית משמשת מילה דומה (Дубление, "דוּבּלֶניֶה") לתיאור בורסקאות. מילים סלביות אלה מתקשרות לשם האוקראיני והרוסי לעץ האלון (Дуб, "דוּבּ"), ממנו מופק טאנין המשמש את הבורסקאי בעבודתו.

כגורל הרבה משמות המשפחה ממוצא לועזי בעברית, בימינו את שם המשפחה הישראלי דובלרו מבטאים באופן שונה (Dublero), כשהוא מקבל צליל בעל ניחוח ספרדי. 

אצל יהודים רומנים ובקרב העם הרומני קיים גם שם המשפחה "טבקארו" בעל משמעות זהה (בורסקאי).

**האם התכוונתם ל...**  

* טוביה דובלרו – שחקן קולנוע ישראלי
* שי דובלרו – שף-קונדיטור ישראלי


|  |  |
| --- | --- |
| פירושוניםפירושונים |  זהו דף פירושונים, שמטרתו להבחין בין ערכים שונים בעלי שם דומה.

 אם לא מצאתם ברשימת הפירושונים את הערך שהתכוונתם אליו, נסו:
* דפים ששמם מתחיל ב"דובלרו"
* דפים ששמם **מכיל** "דובלרו"
* חיפוש "דובלרו" בוויקיפדיה

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 

פירוש נוסף ערך זה עוסק בידית כלי. אם התכוונתם למין צמח, ראו קאת (צמח).
**קת** הוא החלק המשמש לאחיזה בכלי עבודה או בכלים אחרים בזמן השימוש.

החל מהתקופה הפלאוליתית התיכונה, החלו לייצר קתות ממגוון חומרים, כגון עץ, עצם, קרניים וגם משנהב, ומאוחר יותר, אף ממתכת. בימים אלו הקת עשויה גם מחומרים פלסטיים שונים או מגומי לאחיזה טובה, למניעת החלקה וכן לבידוד תרמי או חשמלי לפי הצורך.

קת מהודרת של הג'מביה (פגיון מסורתי תימני), עשויה מקרן של קרנף והיא סמל של מעמד חברתי גבוה.

בנשק קל
-------

רובה M1 קרבין משנת 1943. בחלקו האחורי נמצאת הקת
קת היא בפרט החלק האחורי של נשק קל (כגון רובים, מקלעים קלים וכו'), המשמש לאחיזתו. הקת נתפסת על ידי שקע הכתף, כדי לספוג את הרתע ולהגדיל את הדיוק בירי. פעמים רבות מחוברת אל הקת רצועה, המאפשרת את תליית הרובה על הכתף. לעיתים מיוצרת קת מתקפלת, המאפשרת טלטול נוח של הרובה כאשר היא מקופלת.

ברובה M16 ניתנה לקת פונקציה נוספת: על מנת לענות על הצרכים של חיילי צבא ארצות הברית במלחמת וייטנאם, עוצבה הקת כך שתשמש את החיילים כמשוט בנהרות. בדגמים המקוצרים והמודרניים יותר של ה-M16, כגון ה-M4, הקת היא טלסקופית, כלומר, ניתנת לקיפול פנימה בזמן שהנשק לא בשימוש. קיימת אפשרות לפתוח את הקת למספר מצבי ביניים, הרלוונטיים לטכניקות ירי שונות.

עד סוף מלחמת העולם השנייה היו רוב הקתות עשויות מעץ ונמצאו בגובה נמוך מן הקנה, על מנת לאפשר ליורה להשעין את הלחי על הקת כך שהעין תהיה בגובה הכוונת. עם המעבר לרובים אוטומטיים נתגלה חיסרון מרכזי בקונפיגורציה זו: הרתע גרם לרובה להסתובב סביב הידית האחורית וכך להוצאת הרובה מכיוון על המטרה. כדי להתגבר על בעיה זו כללו הרובים החדשים קת בגובה הקנה, כך שהרתע עובר בקו ישר אל הקת ומשם אל שקע הכתף, דבר המאפשר דיוק רב יותר בירי אוטומטי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קת** בוויקישיתוף

| כלי עבודה |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| אזמל • גרזן • דיסק חיתוך • חוט בנאים • חוט משיכה • טסטר • כליבה‏ (קלמרה) • כף בנאים‏ • לדרמן • מברג • מחרטה • מסור • מסור אנכי • מסור חרב • מסור נימה • מסור עגול • מסור שרשרת • מספריים • מעדר • מפתח ברגים • מפתח צינורות • מפתח שוודי • מקדחה • מקצועה • מרית • משפך • משרט • סולם • מלחציים • סכין • פטיש • פטיש אוויר • פלייר • פלס בנאים • קת • רשת • שטיכמוס |  |

 |
מארי **סאלם בן יחיא אלג'מאל** (ה'תרי"ט – תחילת חודש ניסן ה'תרצ"ד, 1859 – מרץ 1934) היה רב תימני, שימש כדיין בבית דינו של מארי סלימאן קארה, וכחכם באשי החמישי בצנעא שבתימן.

ביוגרפיה
--------

מארי סאלם אלג'מאל נולד ליחיא בן סעיד ברובע היהודי בעיר צנעא בירת תימן. למד תורה אצל אביו ואצל חכמי העיר. בבית מדרשו היו סדרי לימוד קבועים בתלמוד ובהלכה. שימש בבית הדין בצנעא בראשות הראב"ד מארי סלימאן קארה, והדיינים מארי שלום שמן ומארי שלום מנזלי, עד שנת ה'תרנ"ז (1897). בשנת ה'תרנ"ז (1897) נבחר לשמש כחכם באשי של קהילת צנעא, אך התפטר מתפקידו בתחילת שנת ה'תרנ"ט (1898), עקב חוסר יכולת של הקהילה לשלם לו את משכורתו, בעקבות הרעב שפקד את העיר באותה השנה. בשנת ה'תר"ס (1900) נכלא יחד עם כל ראשי העדה, בעלילה שיהודי הרג מוסלמי.

סדר יומו של מארי סאלם היה מורכב ברובו מלימוד תורה, החל מהשעות הקטנות של הלילה, ומעט בזמנו היה מקדיש לעבודתו בייצור סבון. לצורך עבודתו היה בקשר עם ערביי הכפרים. היה מתפלל בבית הכנסת בית אלאוסטא. מארי סאלם היה מדקדק במצוות, ומתנהג בחסידות על פי מנהגי הקבלה. היה מקפיד על איסור אכילת פת גויים. במחלוקת בעניין הקבלה צידד בתומכי הקבלה. היה אדם נוח ואדיב, לא צעק אפילו על המתחצפים אליו, ועל כן היה אהוב בציבור. בימי שישי היה יוצא לשוק בבגדי שבת וקורא: "שבת יא עיאלי, שרק יא עיאלי".

נפטר בצנעא בתחילת חודש ניסן בשנת ה'תרצ"ד (מרץ 1934).

נכדו הוא חיים גמליאל, פעיל ציוני באריתריאה, שלקח חלק מרכזי בסיוע לכמה מן הבריחות ממחנות המעצר באפריקה של גולי האצ"ל והלח"י.

ראו גם
------

* יהדות צנעא
* קאע אל-יהוד
* חיים גמליאל

לקריאה נוספת
------------

* ד"ר משה גברא, **אנציקלופדיה לחכמי תימן**, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמ' 70
* חיים גמליאל, **פרקי חיים**, הוצאת המשפחה, רמת גן, ה'תשנ"ח (1998)

| תקופת חייו של הרב סאלם אלג'מאל על ציר הזמן |
| --- |
| 
ציר הזמןציר הזמן

 |

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  חיים גמליאל, **פרקי חיים**, הוצאת המשפחה, רמת גן, ה'תשנ"ח (1998)
2. 1 2 3  ד"ר משה גברא, **אנציקלופדיה לחכמי תימן**, כרך א', המכון לחקר חכמי תימן, בני ברק, ה'תשס"א (2001), עמוד 70
3. ↑  לוח שנה **קרן בית הלוי**, מדור חכמי תימן, שנת ה'תשפ"א, חודש כסלו
4. ↑  הרב יוסף קאפח, משפטים בתימן, **כתבים** ב, עמ' 875-876
5. ↑  הרב עמרם קורח, **סערת תימן**, ירושלים, ה'תשי"ד (1954)
6. ↑  יוסף חבארה, **בתלאות תימן וירושלים**, ירושלים, ה'תש"ל (1970), עמוד 46
**שנת הפלאות** (בלטינית: **Annus mirabilis**) הוא ביטוי בו מכנים שנה שבה התרחשו מספר אירועים משמעותיים הנחשבים נסיים. את הביטוי טבע המשורר ג'ון דריידן.

שנת הפלאות של אנגליה
--------------------

השנה ה"מקורית" שלכבודה פרסם דריידן פואמה בשם זה. ב-1666 התרחשו מלחמה עם הולנד, המגפה הגדולה של לונדון, והשרפה הגדולה של לונדון. את כולם הצליחה אנגליה לשרוד.

שנת הפלאות של ניוטון
--------------------

ניוטון בציורו של ויליאם בלייק (1795). נס או עבודה קשה?
1666 היא גם השנה שבה אייזק ניוטון חקר וכתב את עבודותיו בתחומי האופטיקה, האקוסטיקה, החשבון האינפיניטסימלי, המכניקה והתרמודינמיקה. 

ניוטון החל ללמוד בטריניטי קולג' של אוניברסיטת קיימברידג' ביוני 1661. הוא התוודע בה לפילוסופיה של אריסטו ולרעיונותיהם של פילוסופים מודרניים יותר כגון דקארט, ושל האסטרונומים גלילאו, קופרניקוס וקפלר. בשנת 1665, זמן קצר לאחר שסיים את לימודיו, נסגרה אוניברסיטת קיימברידג' עקב מגפת הדבר של 1665-1666, ובמשך שנתיים שהה ניוטון בביתו בוולסתרופ. בשנתיים אלה הגה וגיבש את הבסיס לתאוריות שלו: הוא החל לנסח ולפתח את התורה המתמטית שלימים תקרא חשבון אינפיניטסימלי (או חשבון דיפרנציאלי ואינטגרלי), לערוך את הניסויים הראשונים שלו באופטיקה ולהסיק מהם מסקנות מהפכניות, והחל להרהר על כוח הכבידה. המחקרים פורסמו בפומבי רק שנים מאוחר יותר.

שנת הפלאות של איינשטיין
-----------------------

 ערך מורחב – **שנת הפלאות (1905)**  

ב-1905 פרסם אלברט איינשטיין ארבעה מאמרים ב**שנתון הפיזיקה** שהיה כתב העת המדעי לפיזיקה החשוב של אותה תקופה. ארבעת המאמרים האלה העלו תרומה ניכרת ליסודות הפיזיקה המודרנית ושינו את תמונת העולם אודות חלל, זמן וחומר. ארבעת המאמרים דנים באפקט הפוטואלקטרי, תנועה בראונית, תורת היחסות הפרטית ובשקילות המסה והאנרגיה. 

האיחוד הבינלאומי לפיזיקה תאורטית ויישומית (IUPAP) הגדיר את שנת 2005 כ"שנת הפיזיקה העולמית", לציון 100 שנים מאז פרסום מאמריו פורצי-הדרך של איינשטיין.

לקריאה נוספת
------------

* ג'רלדין ברוקס, **שנת הפלאות** - רומן היסטורי על רקע מגפת הדבר של שנת 1666.

קישורים חיצוניים
----------------

* חמי שלו, יובל לשנת הפלאות (1961), ישראל היום, 22 באפריל 2011.
* הפואמה "שנת הפלאות" של דריידן (ראו שורות 1216-1169)
* שנת הפלא של אלברט איינשטיין- אתר המוקדש לנושא ומכיל תרגום לעברית של ארבעת המאמרים
**לה קומפני** (בצרפתית: **La Compagnie**) שאוגדה בשם *Dreamjet*, היא חברת תעופה צרפתית שנוסדה על ידי פרנץ אוולין (Frantz Yvelin). בסיס הפעולה שלה נמצא בנמל התעופה אורלי בפריז וההנהלה נמצאת בלה בורז'ה. החברה מפעילה טיסות בתנאי מחלקת עסקים מפריז לנמל התעופה הבינלאומי ניוארק ליברטי בניו יורק.

תולדות החברה
------------

לה קומפני נוסדה בשם Dreamjet בשנת 2013. היא נוצרה ומנוהלת על ידי יזם התעופה הצרפתי פרנץ אוולין, בתמיכת Peter Luethi, Yann Poudoulec, Francois Ledreux, Daniel DeLoma, Nicolas Jurczyk, and Pierre-Hugues Schmit ואחרים, בתקווה להקים חברת תעופה שמציעה רק מחלקת עסקים עם מבנה בעלות נמוכה, שמציעה תעריפים של מחלקת עסקים שנמוכים בהרבה יותר מהמחירים של חברות התעופה האמריקאיות הוותיקות.

המנכ"ל של חברת התעופה מאז היווסדה בשנת 2013 ועד סוף 2016 הוא מייסדה, פרנץ אוולין. לפני שעבר בחברה, ייסד אוולין את חברת L'Avion, חברת תעופה צרפתית הדומה ללה קומפני, שמפעילה טיסות עם מחלקת עסקים בלבד, שנמכרה לחברת בריטיש איירווייז ולאחר מכן הפכה לחברת OpenSkies תוך ששמרה על אופן הפעולה. הסמנכ"ל היה Peter Luethi, מנהל התפעול של חברת התעופה ההודית ג'ט איירווייז.

הטיסה המסחרית הראשונה שתוכננה תחת השם לה קומפני המריאה ב־21 ביולי 2014. כשנה לאחר מכן, ב־24 באפריל 2015, החלה החברה להפעיל קו טיסה שני בין נמל התעופה לונדון לוטון וניוארק ליברטי, אך הוא הופסק בתחילת ספטמבר של אותה השנה. באותו הזמן החלה החברה להפעיל קו בין ניוארק ליברטי לנמל התעופה שארל דה גול בפריז, אך גם קו זה הופסק, באפריל 2018.

בדצמבר 2016, חברת האם של לה קומפני הכריזה על איחוד עם חברת טיסות החסך הצרפתית XL איירווייז.

בספטמבר 2017 מכרה החברה כרטיסי "טיסה כפי יכולתך" בין ניוארק, ליברטי ופריז, שעלו 40,000 דולר לשנה ואיפשרו למחזיקיהם טיסות ללא הגבלה בין שני היעדים.

שירות
-----

מטוסי החברה מכילים מחלקת עסקים בכל המטוס, עם 74 מושבים שיכולים להפוך למיטה. בזמן הטיסה מוגשת ארוחה בת שתי מנות ומערכת הבידור זמינה באמצעות מחשבי לוח. בשדה התעופה, הנוסעים מקבלים גישה לטרקלין מקומי שאינו שייך לחברה.

יעדים
-----

### צרפת

* פריז – נמל התעופה אורלי
* ניס – נמל התעופה ניס קוט ד'אזור (עונתי)

### ארצות הברית

* ניוארק – נמל התעופה הבינלאומי ניוארק ליברטי

### ישראל

* תל אביב – נמל התעופה בן-גוריון תוכנית זו לא מומשה.

צי
--

בואינג 757-200 של לה קומפני
מאז אוגוסט 2017, הצי של לה קומפני מורכב מהמטוסים הבאים:


**הצי של לה קומפני**| מטוס | בשירות | בהזמנה | נוסעים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| C | סה"כ |
| איירבוס A321neo | 2 | – | 76 | 76 |  |
| סה"כ | 2 | – |  |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לה קומפני** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של לה קומפני
* צי המטוסים של החברה, באתר פלייטרדאר24

הערות שוליים
------------

1. ↑  "La Compagnie to suspend Luton-New York service – Business Traveller". *Business Traveller* (באנגלית בריטית). נבדק ב-2018-09-20.
2. ↑  "Air France should be worried — its competition just got stronger". *Business Insider*. נבדק ב-2018-09-20.
3. ↑  "Now On Sale: Unlimited Business Class Flying On La Compagnie - One Mile at a Time". *One Mile at a Time* (באנגלית אמריקאית). 2016-07-21. נבדק ב-2018-09-20.
4. ↑  לה קומפני: חברת תעופה עם מחלקת עסקים בלבד מגיעה לארץ, באתר mako, ‏17 ביוני 2021
5. ↑

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"לה קומפני"**.
קונוס האור המייצג מרחב דו-ממדי עם ממד נוסף של זמן.
בתורת היחסות הפרטית, **קונוס האור** (או: חרוט האור) הוא המשטח המתאר את תנועתה בזמן של קרן אור במרחב-זמן (מרחב מינקובסקי). את התנועה הארבע-ממדית הזו ניתן לדמיין בשלושה ממדים, אם בוחרים בשני הצירים האופקיים לייצג שניים מתוך שלושת ממדי המרחב, ובציר האנכי לייצג את ממד הזמן.

את קונוס האור בונים כדלקמן: אם p הוא אירוע המייצג שליחת הבזק (פעימת) אור בזמן \,t\_{0}, כל האירועים שההבזק יכול להגיע אליהם מ-p מרכיבים את החלק העליון בקונוס האור של p, ואילו האירועים אשר יכולים לשלוח הבזק אור שיגיע אל p מרכיבים את החלק התחתון של p (ראו איור).

בהינתן אירוע E, קונוס האור מסווג את כל האירועים במרחב-זמן ל-5 קטגוריות נפרדות:

* אירועים בעבר של קונוס האור של E, על שפת קונוס העבר.
* אירועים בעתיד של קונוס האור של E, על שפת קונוס העתיד.
* אירועים **בתוך** העבר של קונוס האור של E, שהם אירועים אשר יכולים לפלוט חלקיק חומרי (שנע במהירות נמוכה ממהירות האור) ולהשפיע על E.
* אירועים **בתוך** העתיד של קונוס האור של E, אשר יכולים להיות מושפעים מחלקיק חומרי הנפלט מ-E.
* אירועים **מחוץ** לקונוס האור של E, אשר אינם יכולים להשפיע או להיות מושפעים מ-E.

אם משתמשים ביחידות בהן מהירות האור בריק היא 1, למשל: מודדים את המרחב בשניות-אור ואת הזמן בשניות, שיפוע הקונוס יהיה 45°, משום שאור עובר בריק מרחק של שניית-אור אחת בשנייה. מאחר שהיחסות הפרטית דורשת כי מהירות האור תהיה זהה בכל מערכת ייחוס אינרציאלית, כל הצופים חייבים למצוא את אותה זווית של 45° עבור קונוסי האור שלהם. תכונה זו מובטחת באמצעות טרנספורמציית לורנץ.

שני אירועים במרחב-זמן שנמצאים מחוץ לקונוס האור אינם יכולים להיות קשורים בקשר סיבתי, כלומר אף אחד מהם אינו יכול להיות הסיבה של האחר. למעשה, לא ניתן כלל לצפות באירוע אחד מהנקודה במרחב-זמן בה התרחש האירוע האחר.

ראו גם
------

* דיאגרמות מינקובסקי
* משוואת הגלים

לקריאה נוספת
------------

* צבי מזא"ה, מבוא לתורת היחסות הפרטית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קונוס האור** בוויקישיתוף
* הסבר על קונוס האור (באנגלית)
* קונוס האור, באתר MathWorld (באנגלית)
חפיר במבצר לה קבניה
**לה קבניה**, או בשמה המלא **פורטלסה דה סן קרלוס דה לה קבניה** (בספרדית: **Fortaleza de San Carlos de la Cabaña**) הוא מבצר בכניסה המזרחית לנמל הוואנה.

במהלך המאה ה-16 הקימו הספרדים שלושה מבצרים שנועדו להגן על הוואנה מפני התקפותיהם של שודדי ים ושל פריבטירים - קאסטיו דה לה ריאל פוארסה במרכז העיר, אל מורו, בצידו המזרחי של מפרץ הוואנה וסן סלוודור דה לה פונטה בצידו המערבי של המפרץ. ב-1762, במהלך מלחמת שבע השנים, הצליחו חיילי הצי המלכותי הבריטי להשתלט על מבצר אל מורו בדרך היבשה, ומכאן נסללה דרכם לכיבושן של הוואנה ושל קובה כולה. לאחר החזרתה של הוואנה לידי הספרדים ב-1763 הורה המלך קרלוס השלישי על הקמת מבצר נוסף, בסמוך לאל מורו. 

עם סיום בנייתה, ב-1774, הייתה לה קבניה המבצר הגדול ביותר ביבשת אמריקה. על פי אמונה מקובלת, קרלוס השלישי סבר כי יוכל לחזות במבצר בעזרת טלסקופ מארמונו שבמדריד. על החומות המבוצרות נבנו צריחים והוצבו תותחים, והן הוקפו בחפירים. מדי יום, ב-4:30 בבוקר וב-9 בערב, ירה אחד מתותחי המבצר, לציון פתיחתם של שערי הנמל וסגירתם.

המבצר שימש לא רק כבסיס צבאי, אלא גם כבית סוהר, במשך קרוב למאתיים שנה. בתקופת המאבק הקובני לעצמאות במאה ה-19, הועמדו רבים מהמורדים להורג מול כיתת יורים והוצאו להורג, בסמוך לחומה הדרום-מזרחית. בין האסירים שנכלאו בבית הסוהר היה גם חוסה מארטי, אבי האומה הקובני.

במהלך המהפכה הקובנית ב-1959, השתלט על המבצר צ'ה גווארה, וקבע בו את מפקדתו לתקופה של כחצי שנה. בתקופה זו, נערכו במבצר משפטי שדה והוצאות להורג של נאמניו של פולחנסיו בטיסטה ושל חברי "הלשכה לדיכוי הפעילות הקומוניסטית" במשטרה החשאית. לאחר מכן, שימש המבצר כאקדמיה צבאית.

ב-1991 שופץ המבצר, הוא נפתח לציבור הרחב, והוקם בו מוזיאון צבאי (Museo de Fotificaciones y Armas). במקום נערכות מעת לעת תערוכות שונות, ומדי ערב בשעה 21:00 יורים אנשים מצוות המוזיאון בתותח המוצב בו, כשהם מחופשים לחיילים ספרדים מהמאה ה-18, זכר לנוהג שהיה בעבר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לה קבניה** בוויקישיתוף
* החצר הפנימיתהחצר הפנימית
* 
* 
* חדר במבצר ששימש כמשרדו של צ'ה גווארהחדר במבצר ששימש כמשרדו של צ'ה גווארה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no2016025318
* VIAF: 679145857932523020022
* WorldCat: lccn-no2016025318

 |
**אריה אורני (פיכמן)** (1920 - 29 ביולי 1954) היה מצנחני היישוב.

ביוגרפיה
--------

אורני איש תנועת "דרור" נולד בחוטין, רומניה, עלה ארצה. עם התארגנות צנחני היישוב היה בין המתנדבים ובין אלה שעברו את כל תהליכי המיון והאימונים.

בלילה שבין 30 בספטמבר ובין 1 באוקטובר 1943 יצאו עם חברו הטוב אריה (ליובה) גוקובסקי (יהודה אחישר) לטיסה שאמורה הייתה להצניח אותם בנקודה במרחק 60 קילומטרים מבוקרשט. משימתם הייתה להפיץ כרוזים בקו טימישוארה-בוקרשט, לבדוק את תגובות המערך הנ"מ הרומני ולהעריך את קיבולת התנועה על הדנובה. מטוסם נקלע לאש נ"מ חזקה והצניח אותם בסמוך לבוקרשט.הם נלכדו על ידי הז'נדרמריה הכפרית, לבושים במדי צבא בריטיים, לא היו מזוינים והציגו את עצמם בשמות "יוסף חנני" ו"גדעון יעקבסון", מבלי לגלות לשוביהם שהם יודעים רומנית. השניים נחקרו, אך לא עונו, והם רמזו לחוקריהם, רמז שהועבר ליון אנטונסקו, שעתידהּ של רומניה תלוי ביחס שיינתן ליהודיה.

הידיעה על לכידת הצנחנים הגיעה לשגריר הגרמני וממנו להרמן גרינג. הגסטפו נכנס לעניין ודרש את הסגרתם לידיו, אך אנטונסקו סירב. הלחצים הגרמניים נמשכו ולבסוף הסכימו הרומנים לשלוח ביום 9 באוקטובר 1943 את המכונה "גדעון יעקבסון", בליווי קצינים רומנים, לחקירה בגרמניה. אחרי שהוחזר "גדעון יעקבסון" לרומניה התברר מדו"ח החקירה שהוא לא חידש שום דבר בחקירה הגרמנית. שני השבוים נפגשו מחדש (לאחר כמה שבועות בבתי חולים) במחנה השבויים ושוחררו משביים, יחד עם יתר שבויי בעלות הברית, בימים 2 ו-3 בספטמבר 1944.

ב-29 ביולי 1954, בעצרת זיכרון לצנחנים שלא שבו, שנערכה בקיבוץ מעגן, נפל לתוך הקהל אווירון קל, במה שנודע כאסון מעגן, ובין 17 ההרוגים היו גם אריה פיכמן.

טבלת הנצחה בבית הצנחן במעגן, לנספים באסון מעגן, שמו של פיכמן בשורה העשירית

לקריאה נוספת
------------

* זרבבל גלעד-עורך, **מגן בסתר**, הוצאת הסוכנות היהודית לארץ ישראל, תש"ט.
* יואב גלבר, **צנחני התקווה**, הוצאת משרד הביטחון, התשנ"ה.
**שועל-מעופף וולאסי** (שם מדעי: ***Styloctenium wallacei***) הוא מין של עטלף פירות גדול המצוי בטבע ביערות גשם לאורך האי סולאווסי שבאינדונזיה ומצוי גם באיי טוגיאם (אנ'). עטלף זה קיבל את שמו מהחוקר המפורסם אלפרד ראסל וולאס, אשר חקר את החיים ברחבי אינדונזיה.השועל המעופף מאכלס יערות בגבהים של עד כ-1,100 מ'. כאשר הוא נראה מדי פעם באזורים פתוחים יותר, הוא כנראה נע בין חלקי יער שונים.

מאפיינים
--------

עטלף זה מגיע לאורך 142–154 מ"מ ולמשקל של 200 גרם. העטלף בעל פרווה אפרפרה, כנפיים חומות-כהות וכן זנב ורגליים בצבע דומה וחזה ובטן אדמוניות. הוא בעל ראש מוארך עם כתמים לבנים לאורך הפנים ובעיקר מעל הגבות ולצידי הלסתות. העטלף בעל אוזניים ארוכות ערומות משיער ולסת בעלת שיניים חדות וניבים גדולים, אף שתזונתו מורכבת בעיקר מפירות. העיניים גדולות וחומות והחוטם מוארך וורוד.

עטלף זה מצוי ביערות לחים לאורך סולאווסי והוא פעיל בלילות אז הוא יוצא לחפש מיני פירות טרופיים. ביום הוא ישן הפוך על הענפים. העטלף מצוי בסיכון עקב הפגיעה ביערות שנכרתים להקמת גידולי קקאו או קפה.

במערות בצפון אוסטרליה נמצאו ציורים המזכירים עטלף זה אך אין הוכחות לכך שחי אי-פעם באוסטרליה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שועל-מעופף וולאסי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  שועל-מעופף וולאסי באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  Plants and animals named after Wallace | The Alfred Russel Wallace Website, wallacefund.info (באנגלית)
**שועל-מעופף ענק** (שם מדעי: *Pteropus vampyrus*) הוא מין של עטלף ממשפחת עטלפי הפירות החי בדרום-מזרח אסיה והוא אחד ממיני העטלפים הגדולים בעולם.

זהו המין הגדול ביותר של עטלפים לאחר המין עטלף פירות זהוב-כיפה (*Acerodon jubatus*). אורך גופו מגיע ל-27–32 ס"מ, מוטת כנפיו ל-1.5 מטר ומשקלו מגיע ל-0.65–1.1 ק"ג. הוא בעל פרווה שחורה לרבות בכנפיו והבטן זהובה.

עטלף זה מצוי בין הענפים ביערות של דרום-מזרח אסיה ממלזיה עד לאי טימור ולבורנאו שבאינדונזיה ומצפין עד הפיליפינים. העטלף מחפש עצי פרי ביער ומעופף בקבוצות של עד 2,000 פרטים. העטלף נתלה הפוך על הענף, מעופף ונוחת לצד ענף המכיל פרי ובולע או לועס אותו באוויר.

הוא מחבב במיוחד עצי מנגו, בננה, פיקוס ופרי הדוריאן וכן פרחים וצוף. העטלפים מושכים אליהם טורפים כגון עיטים ועיטמים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שועל-מעופף ענק** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  שועל-מעופף ענק באתר הרשימה האדומה של IUCN
**האיסור לטמא לאכול קדשים** הוא מצוות לא תעשה מתוך תרי"ג מצוות, לפיה אסור לאדם טמא לאכול דבר קדוש כמו קרבן.

מקור המצווה וטעמה
-----------------

בתורה נזכר בפרשת צו שעונשו של טמא שאוכל קודש במזיד, הוא חיוב כרת: "וְהַנֶּפֶשׁ אֲשֶׁר תֹּאכַל בָּשָׂר מִזֶּבַח הַשְּׁלָמִים אֲשֶׁר לה' וְטֻמְאָתוֹ עָלָיו וְנִכְרְתָה הַנֶּפֶשׁ הַהִוא מֵעַמֶּיהָ" (ספר ויקרא, פרק ז', פסוק כ'). כאשר אכל קודש בשוגג - חייב להביא קרבן עולה ויורד.

אמנם, ישנו כלל תלמודי לפיו 'אין עונשין אלא אם כן מזהירין'. כלומר: מלבד תיאור העונש לעובר על האיסור - בהכרח שישנו ציווי מפורש האוסר על טמא לאכול קודש. ואכן בתלמוד נחלקו אמוראים מהו מקור האיסור:

* לדעת ריש לקיש האיסור נלמד מהפסוק בפרשת טומאת יולדת: "**בְּכָל קֹדֶשׁ לֹא תִגָּע** וְאֶל הַמִּקְדָּשׁ לֹא תָבֹא עַד מְלֹאת יְמֵי טָהֳרָהּ".
* לדעת רבי יוחנן האיסור נלמד בגזרה שווה מהאיסור לטמא להיכנס לבית המקדש.

בטעם המצווה, כתב בספר החינוך שהטהרה היא מעלה וכבוד לאדם, ולכן ראוי שרק אדם טהור יאכל קדשים, כדי לכבד את המקדש וקדשיו.

מדיני המצווה
------------

האיסור חל על כל אדם טמא מעם ישראל, שלא יאכל בשר שראוי להקריבו על גבי המזבח, כגון קרבן או מנחה.

זמן האיסור הוא רק מעת שהבשר ניתן להקרבה או לאכילה בפועל, כגון שזרקו את הדם וכעת ניתן לאוכלו או להקריבו למזבח. לכן, קרבן שיש לו מתירין, כגון שלמים שצריך לזרוק את הדם לפני שאפשר לאכול מהם, או עולה שצריך לזרוק את הדם כדי שיהיה מותר להקטירה על המזבח - האוכל מבשרם חייב כרת רק אם אכל לאחר תהליך זרקית הדם.

אם מדובר בדבר שאין לו מתירין, כגון קומץ או לבונה של מנחה, שהם בעצמן אלו שמוקטרים על המזבח ולא צריכים שיעשו פעולה אחרת כדי להתיר אותם - האיסור חל מעת שהניח את המנחה עם הקומץ והלבונה בכלי קודש, שמקדש את המונח בו.

### קרבן טמא

נחלקו התנאים האם עונש כרת שנאמר על טמא שאוכל קודש, חל גם כאשר הטמא אוכל קרבן טמא: דעת חכמים שאף טמא שאכל קודש טמא - חייב כרת, ואילו רבי יוסי הגלילי סובר שהוא פטור.

בתלמוד התבאר שגם רבי יוסי הגלילי מודה במקרה שאם האדם נטמא בזמן שהקרבן היה עדיין טהור, שהוא עונש כרת אף אם אכל את הקורבן רק לאחר שהקרבן נטמא. רק במקרה שהקרבן נטמא קודם לאדם, סבור רבי יוסי הגילילי שאין עונש כרת על פי הכלל 'אין איסור חל על איסור'.

הרמב"ם והסמ"ג פסקו כדעת חכמים, שבכל מקרה חל איסור כרת על טמא שאוכל קודש.

### טבול יום

הרמב"ם למד מהכתוב "וְטֻמְאָתוֹ עָלָיו" שעונש הכרת הוא דווקא למי שכל טומאתו עליו, ולכן 'טבול יום' - אדם שטבל ודינו להמתין על שתשקע השמש להיטהר לגמרי - אף שגם הוא אסור מהתורה לאכול קדשים, הוא אינו נענש בחיוב כרת. הראב"ד לעומתו סובר שגם טבול יום חייב כרת אם אכל קודש.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות פסולי המוקדשין, פרק י"ח, הלכה י"ג
2. ↑  תלמוד בבלי, מסכת מכות, דף י"ד, עמוד ב'
3. ↑  ספר החינוך, מצווה קס"ז.
4. ↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות פסולי המוקדשין, פרק י"ח, הלכה ט"ז
5. ↑  תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף י"ג, עמוד ב'
6. ↑  תלמוד בבלי, מסכת זבחים, דף ק"ח, עמוד א'
7. ↑  סמ"ג מצוות לא תעשה של"ט
8. ↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר עבודה, הלכות פסולי המוקדשין, פרק י"ח, הלכה י"ד
**מפרשן מפוספס** (שם מדעי: *Kajikia audax*), הוא מין של דג גדול ממשפחת המפרשניים החי באזורים טרופים וסובטרופיים באוקיינוס ההודי ובאוקיינוס השקט. הוא נמצא בקרבת הימים הרדודים ונמצא עד לעומק 100 מ'.

זהו דג גדול שיכול להגיע למשקל 190 ק"ג ולאורך מרבי של 4.2 מ'. הוא מפוספס בצבע סגול כהה ומעט ירוק עם פסים אנכיים לבנים וסנפיר גב ענקי בצבע סגול. הבטן לבנה וכך גם הלסתות. דג זה נחשב לדג מאכל משובח ויש דייגים הצדים אותו למטרות ספורט.

זהו דג טורף מהיר היכול לשעוט קדימה במהירות של 100 קמ"ש במרדף אחרי להקות דגים קטנים כמו סרדינים. הוא עלול להיות בסכנה בגלל הציד שלו והוא נחשב למין מוגן במדינות רבות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מפרשן מפוספס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* FB
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  מפרשן מפוספס באתר הרשימה האדומה של IUCN

| מפרשניים |
| --- |
| מפרשן | מפרשן אטלנטי • מפרשן כלל-ימי |  |
| מפרשן שחור (סוג ומין יחיד) | מפרשן שחור |
| מקאירה | מקאירה כחולה • מקאירה הודו-פסיפית |
| קלען | קלען החץ • קלען קצר-מקור • קלען עגלגל • קלען ארך-מקור |
| מפרשן רצעני | מפרשן מפוספס • מפרשן לבן |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007541336605171

 |
**לוח ירחי-שמשי** הוא לוח שנה שבו החודשים מבוססים על מופע הירח אבל אורך השנה, בממוצע, מבוסס על שנת החמה. דוגמאות לכך הן הלוח העברי, הלוח הבבלי, לוח השנה ההינדי, ולוח השנה הסיני.

הרעיון שעומד בבסיס לוחות אלו הוא להסתמך על מופעי הירח שברורים וגלויים לעין כל, לצורך קביעת מועדי החודש, אבל עם זאת להתאים את מחזור השנה לעונות השנה. עונות השנה נקבעות על פי סיבוב כדור הארץ סביב השמש היינו על פי שנת החמה. התאמה זו מושגת בדרך כלל על ידי עיבור השנה אחת לשלוש שנים או שנתיים, כדי להתאים את האורך הממוצע של שנה לאורכה של שנה טרופית.

דוגמאות ללוח ירחי-שמשי
----------------------

בנוסף ללוח השנה העברי הירחי-שמשי, ניתן למנות גם את לוח השנה השומרוני, יפני, טיבטי, בודהיסטי, הינדואיסטי, בורמזי, בנגלי, הסיני המסורתי, הווייטנאמי והמונגולי. כמו כן בעבר היו נהוגים לוחות ירחיים-שמשיים ביוון העתיקה ובבבל.

הצורך בשנה מעוברת
-----------------

 ערך מורחב – **שנה מעוברת**  

אורך שנת החמה הוא 365 ימים בקירוב, לעומת זאת, אורך שנה בת 12 מחזורי ירח שאורכם כ-29.5 ימים בקירוב, הוא 354 ימים בקירוב. היינו שנה המבוססת על 12 חודשי ירח מסתיימת כ-11 יום מוקדם יותר בחלוף כל שנה. כך בכל 3 שנים נוצר פער של יותר מחודש, עם הזמן יאבד התיאום בין חודשי השנה המבוססת חודשי ירח לבין עונות השנה. כדי להחזיר את התיאום יש להוסיף, מדי פעם, חודש לשנה.

פתרון מעניין קיים בקרב הילידים בקולומביה הבריטית ובמקומות אחרים בצפון אמריקה, כשלוח השנה שלהם מכיל רק עשרה חודשים, ושאר ימי השנה אינם מוגדרים בחודשי ירח. כך למעשה, לוח השנה שלהם הוא רק ברובו ירחי-שמשי, ומיעוטו ירחי בלבד[דרוש מקור].

ראו גם
------

* מחזור מטוני

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לוח ירחי-שמשי** בוויקישיתוף

| לוחות שנה |
| --- |
| מערכות | ירחי • שמשי • ירחי-שמשי |  |
| לוחות בשימוש | מוסלמי • הינדי • עברי • גרגוריאני • קופטי • אתיופי • סיני • פרסי • בהאי • צפון קוריאני • שומרוני • קראי • הולוקני |
| לוחות היסטוריים | בבלי • אטי • ביזנטי • יוליאני • מאיה • מהפכני סובייטי • מהפכני צרפתי • רומי • שוודי • אצטקי • קומראני • ערבי טרום-אסלאמי • מצרי |
**שועי העיר קאלה** בעיר קאלה שבצרפת.
**שועי העיר קאלה** (בצרפתית: **Les Bourgeois de Calais**) הוא אחד הפסלים המפורסמים ביותר של אוגוסט רודן. הפסל, שהושלם בשנת 1888, מתאר את כניעת העיר קאלה בשנת 1347 לאדוארד השלישי לאחר מצור שנמשך למעלה משנה במהלך מלחמת מאה השנים.

אדוארד השלישי הציע לא להרוס את העיר אם ששת החשובים בנכבדי העיר יגיעו כשחבלים לצווארם, ויתנו לו את מפתחות העיר ואת חייהם. שישה מאנשי העיר הגיעו אל אדוארד השלישי במחשבה שהם יוצאו להורג, אבל לאחר שכנוע רב מצד מלכת אנגליה פיליפה מאנו, הסכים אדוארד השלישי לא להוציאם להורג. הפסל מציג את אופייה השונה של כל אחת משש הדמויות.

בשנת 1880 הציע ראש עיריית קאלה להקים את הפסל בכיכר העיר. ההצעה של רודן הייתה שנויה במחלוקת, משהציגה את שועי העיר (הבורגנים) לא כ"גיבורים" אלא כאנשים שבורים וכואבים. הפסל היה חדשני בכך שהציג את האנשים בגובה פני הצופים, ולא גבוה על כן נישא (אף שעד שנת 1924, ובניגוד להנחיותיו של רודן, הוצג הפסל על כן גבוה). הפסל המקורי נמצא בקאלה.

פסלים ברחבי העולם
-----------------

על פי חוק צרפתי הותרה יצירתם של לא יותר מ-12 העתקים. העתקים אלו נמצאים בגני מגדל ויקטוריה בלונדון, במוזיאון רודן בפריז, בהמוזיאון הלאומי לאמנות מערבית בטוקיו, במוזיאון ני קרלסברג גליפטוטק בקופנהגן, במוזיאון רודן (אנ') בפילדלפיה, באוניברסיטת סטנפורד בקליפורניה, במוזיאון המטרופוליטן ובמוזיאון ברוקלין בניו יורק ובגני מוזיאון הירשהורן בוושינגטון, וכן במוזיאון ישראל בירושלים.

* במוזיאון רודן בפריזבמוזיאון רודן בפריז
* אוניברסיטת סטנפורדאוניברסיטת סטנפורד
* מוזיאון הירשהורן בוושינגטוןמוזיאון הירשהורן בוושינגטון
* הגלריה הלאומית לאמנות, קנברההגלריה הלאומית לאמנות, קנברה
* מוזיאון המטרופוליטן בניו יורק מוזיאון המטרופוליטן בניו יורק
* מוזיאון ברוקלין שבניו יורקמוזיאון ברוקלין שבניו יורק
* מוזיאון ישראל- פסל דמותו של פייר דה ויסאן של אחד מששת שועי העיר.מוזיאון ישראל- פסל דמותו של פייר דה ויסאן של אחד מששת שועי העיר.
* פסל שועי העיר קאלה בגני מגדל ויקטוריה בלונדון, אנגליה. פסל זה (אחד מ-11) נרכש בשנת 1911 על ידי ממשלת אנגליה. פסל שועי העיר קאלה בגני מגדל ויקטוריה בלונדון, אנגליה. פסל זה (אחד מ-11) נרכש בשנת 1911 על ידי ממשלת אנגליה.
* במוזיאון ני קרלסברג גליפטוטק בקופנהגןבמוזיאון ני קרלסברג גליפטוטק בקופנהגן

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שועי העיר קאלה** בוויקישיתוף

| אוגוסט רודן |
| --- |
| יצירותיו | שערי הגיהנום • האדם החושב • שועי העיר קאלה • הנשיקה • אוגולינו וילדיו • עידן הברונזה |  |
| ראו גם | מוזיאון רודן |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb119438160 (data)

 |
מפת האוצר מעשה ידי הסופר רוברט לואיס סטיבנסון עבור ספרו "אי המטמון".
**מפת אוצר** או **מפת מטמון** היא מפה עליה מסומן מיקומו של אוצר או מטמון שהוחבא. מפות אלה מהוות מרכיב עיקרי בעלילות ספרי הרפתקאות ומתח, ובייחוד ספרים הקשורים לשודדי ים.

מפות אוצר היסטוריות
-------------------

### מגילת הנחושת

 ערך מורחב – **מגילת הנחושת**  

**מגילת הנחושת**, אחת ממגילות מדבר יהודה, היא אחת הדוגמאות הקדומות ביותר למפות אוצר. בשונה מיתר המגילות הכתובות על גבי קלף, מגילה זו עשויה נחושת וחרוטה בה רשימת של 63 מטמונים מוחבאים הכוללים כמויות עצומות של זהב, כסף, מטבעות וכלים יקרי ערך, ומקומות מחבואם של אוצרות אלה (שמשקלם הכולל מוערך בכ-100 טונות). המגילה התגלתה בקומראן בשנת 1952 ומשערים כי נכתבה במחצית השנייה של המאה הראשונה.

לדוגמה המטמון הראשון המצוין במגילה:

> 
> בחרובהא שבעמק עכור תחת המעלות הבואת למזרח אמות אריח ארבעין שדת כסף וכליה משקל ככרין שבעשרה...
> 
> 
> 
> — מגילת הנחושת
> 

### שודדי ים

תמת מפת האוצר מופיעה ברבים מהסיפורים על שודדי הים, אולם אין עדויות היסטוריות רבות לשימוש אמיתי במפות אוצר על ידי שודדי ים, ואלה לרוב לא נטו להטמין אוצרות.

המקרה היחיד למעשה בו קושר שודד ים למפות אוצר היה אוצר שהטמין קפטן קיד באי גארדינר בסמוך ללונג איילנד שבניו יורק בטרם נתפס והוצא להורג. מרבית האוצר נמצא אולם חלקים מהאוצר לא התגלו, ובמשך השנים ניסו מחפשי אוצרות רבים להסתמך על מפות עתיקות בניסיון למצוא את האוצר.

### אל דוראדו

בשנת 1595 יצא מגלה הארצות האנגלי סר וולטר ראלי למצוא את העיר האגדית אל דוראדו. העיר לא התגלתה אולם ראלי תיאר בספריו את מסעותיו, ובעקבות ספרים אלה נהגו קרטוגרפים לציין את מיקומה של העיר במפותיהם. כך למשל הקרטוגרף יודוקוס הונדיוס ציין את מיקומה של העיר במפתו משנת 1598 וכן במפותיו של תאודור דה בריי הופיעה העיר. העיר המשיכה להופיע במפות עד שנת 1808.

מפות אוצר בתרבות
----------------

ספרים וסרטים רבים מבוססים על התמה של חיפוש אוצר באמצעות מפת אוצר. תיאור סטריוטיפי מציין את האוצר על המפה באמצעות האות "X". סימון זה הפך פופולרי בעקבות ספרו של רוברט לואיס סטיבנסון "אי המטמון" משנת 1883. השימוש באות "X" הופיע לראשונה בספרו של ג'יימס פנימור קופר "אריות הים" משנת 1849. 

סרטי קולנוע רבים, בעיקר סרטי ילדים התבססו על תמה זו, ובהם "הגוניז" בה מחפשים ילדים אוצר של שודד ים בן המאה ה-17, וכן הסרט של אולפני וולט דיסני "X מסמן את האוצר".

ראו גם
------

* מטמון מטבעות

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מפת אוצר** בוויקישיתוף
**ליווינגסטון** (**Lívingston**) היא עיירה בגואטמלה, השוכנת בסמוך לשפך נהר דולסה לים הקריבי. אוכלוסייתה של העיירה מונה כ-16,000 תושבים, רובם בני הגאריפונה, שמוצאם בבני תערובת של עבדים שחורים נמלטים ושל אינדיאנים משבט קאריב. הבריטים גירשו את בני הגאריפונה מסנט וינסנט בשלהי המאה ה-18, והם התפזרו לאורך החוף הקריבי של מרכז אמריקה. בין תושבי העיירה נמנים גם גואטמלים בני המאיה וגואטמלים ממוצא ספרדי. 

העיר קרויה על שם השופט והפוליטיקאי האמריקאי אדוארד ליווינגסטון, שכתב את הכללים שהיוו את הבסיס לחוקי הפרובינציות המאוחדות של מרכז אמריקה במאה ה-19.

בהיעדר כבישים, הדרך היחידה להגיע לליווינגסטון היא באמצעות שיט. סירות מנוע קטנות משייטות בין ליווינגסטון לבין העיירה ריו דולסה שבמעלה הנהר. קווי שיט סדירים מקשרים דרך הים בין ליווינגסטון לבין עיר הנמל פוארטו באריוס, וקווים סדירים פחות מקשרים בינה לבין ערים בבליז ובהונדורס השכנות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ליווינגסטון** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ליווינגסטון

ילדים בני הגאריפונה בליווינגסטון

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007562073705171
* BnF: cb13557284k (data)
* LCCN: n80139492
* NARA: 10037282
* SUDOC: 05974961X
* VIAF: 144248921
* WorldCat (עם VIAF): 144248921

 |
**אנטואן גומבו, שבליה דה מרה** (צרפתית: **Antoine Gombaud, Chevalier de Méré**‏; 1607 - 29 בדצמבר 1684), סופר ואציל צרפתי. היה מהראשונים בהיסטוריה להעלות שאלות בנוגע לתורת ההסתברות אותן הפנה למתמטיקאי בלז פסקל, ובעקבות שאלותיו החלה התכתבות מפורסמת בין פסקל לפייר דה פרמה, שנחשבת ללידתה של תורת ההסתברות בעת החדשה.

ביוגרפיה
--------

אנטואן גומבו נולד בפרובינציה של פואטו (כיום בחבל פואטו-שראנט שבמערב צרפת). הוא קיבל חינוך מעולה והיה חסיד הספרות היוונית העתיקה. הוא אימץ לעצמו את השם שבליה, שמשמעו אביר, בשל הדמות שהוא מייצג בדיאלוגים שבהם הוא מבטא את השקפותיו המוסריות.

בשנת 1654 כתב גומבו למתמטיקאי והפילוסוף בלז פסקל מכתב בנוגע למשחק קוביות שנקרא **נקודות**. במשחק זה המשתתפים מטילים קובייה והראשון שהגיע לסכום מסוים שנקבע מראש זוכה בכל הקופה. גומבו שיחק נגד מתמודד אחר, אך נאלץ להפסיק את המשחק לפני סיומו מסיבה כלשהי. הבעיה הייתה השאלה "מי זוכה בקופה?", ישנה האפשרות לתת את הקופה למשתתף בעל מספר הנקודות המרבי בעת הפסקת המשחק, אך גומבו שאל במכתבו את פסקל האם ישנה דרך צודקת יותר לחלוקת הכסף. דהיינו, לחשב את סיכוייו של כל משתתף לזכות, בהנחה שלכל משתתף סיכויים שוים לזכות בעת הפסקת המשחק. חלוקת הקופה תיערך לפי חישוב הסיכויים.

מטרתו של גומבו הייתה להבין ולקבוע כיצד ניתן לצפות מראש את תוצאותיו של הימור מסוים. פסקל, פייר דה פרמה וגומבו פיתחו תאוריה של סבירות, המתייחסת להטלות קובייה. הם גילו שניתן לפתור את הבעיה אם מגדירים באופן מדויק את כל התוצאות האפשריות, ומייחסים הסתברות מסוימת לכל אחת. הרעיון פותח מאוחר יותר על ידי יאקוב ברנולי בתחילת המאה השמונה עשרה לצורך שימוש בחישובים של ביטוח. 

עקרונות אלה מהווים בסיס לתפיסות מודרניות של ניהול סיכונים וניהול כספים ומיושמים גם בחישוב יחס הזכיות במשחק הקוביות הפופולרי Craps.

שבליה דה מרה נודע גם בשל אמרותיו ובשל המסות שכתב. כמו רבים מהוגי הדעות של המאה השבע עשרה, הוא גילה יחס עוין כלפי הזכויות העוברות בירושה וכלפי הדמוקרטיה כאחד. הוא האמין כי שיחות בין אנשים מלומדים ושנונים מהוות את האמצעי הטוב ביותר כדי לטפל בבעיות המוסר והחברה.

שבליה דה מרה פרסם שש מסות בשם "שיחות" (1668) ושלושה "מאמרים" (1677) העוסקים ביתרונותיהן של השיחה ושל השנינות. הוא כתב יצירות אלה כתוצאה מהתנסותו בחברה הגבוהה של זמנו. המדובר במצוינות אישית במסגרת החברה האריסטוקרטית. בין היתר הוא עוסק בנושא הכנות האישית, שלדעתו באה על ביטויה בטעם טוב, בנימוס ובהימנעות מהעמדת פנים. המפורסמים שבכתביו הם: "האדם הכנה" ו"שיחות בדבר הכנות האמיתית".

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **שבליה דה מרה** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007427937405171
* BnF: cb12209431b (data)
* CiNii: DA1414193X
* GND: 118732994
* ISNI: 0000 0001 1587 7807
* LCCN: n85086961
* NKC: jcu2010610203
* NTA: 072958219
* SELIBR: 347545
* SUDOC: 030738148
* VcBA: 495/330172
* VIAF: 4979664
* WorldCat: lccn-n85086961

 |
**ליובה וסרמן** (יידיש: **ליובע װאַסערמאַן**; 5 בדצמבר 1907 או ב-1905 סלווטיצ'ה – 5 במרץ 1975 קישינב) הייתה משוררת יידית.

ביוגרפיה
--------

וסרמן נולדה בראשית המאה ה-20 באימפריה הרוסית. בנעורתה היא עבדה בתור משרתת בבתי אמידים. היא הייתה אוטודידקטית ולמדה בעצמה לקרוא ולכתוב, בגיל 15 החלה לפרסם שירה.

ב-1925 היא עלתה לארץ, הייתה חברת קיבוץ, עבדה בתל אביב וירושלים. היא הייתה חברה במפלגת מק"י. ב-1931 יצא לאור בתל אביב קובץ שיריה הראשון **פֿאַרנאַכטן** (עֲרָבִים), אחרי השתתפות בהפגנות נגד שלטונות המנדט הבריטי היא גורשה מהארץ ובשנות השלושים היא הגיעה לברית המועצות, למוסקבה ושם למדה באוניברסיטה. במוסקבה היא הכירה את בעלה, מהגר מארגנטינה משה בנגלסדורף. בנגלסדורף שהושפע מתעמולה סובייטית הגיע לבירוביג'ן, למוסקבה הגיע כדי ללמוד בבית ספר למשחק.

ב-1934 וסרמן חוזרת יחד עם בעלה לבירוביג'ן. כאן פרסמה את עבודותיה במספר עיתונים וכתבי עת יידשאיים, ביניהם ביראבידזשאנער שטערן.

ב-1949 כל המוסדות היהודיים, כולל בתי-ספר, תיאטראות ותחנת רדיו בבירוביג'ן נסגרו. כמעט כל סופרי יידיש נעצרו, כולל וסרמן עצמה וב-31 במאי 1950 כולם נשפטו לעשר שנים. היא שוחררה ב-1956 לאחר מותו של סטלין. לאחר שחרורה היא חזרה לבירוביג'ן, שם היא פרסמה בביראבידזשאנער שטערן. לאחר מות בעלה היא עברה להתגורר בקישינב עם בנה. היא נפטרה ב-5 במרץ 1975.

חיבוריה
-------

* **פֿאַרנאַכטן**, תל אביב, 1931.
* **בײַם ים און בײַם טײַך**, תל אביב, 2016.

קישורים חיצוניים
----------------

* ביוגרפיה של ליובה וסרמן (ברוסית)
* ביוגרפיה קצרה של ליובוב וסרמן ומספר שיריה בתרגומם לרוסית (ברוסית)
* אליהו בנימיני, נעימות משוררת נשכחת, חוליות, 4

הערות שוליים
------------

1. ↑  ביוגרפיה של ליובה וסרמן
2. ↑  אליהו בנימיני, נעימות משוררת נשכחת, חוליות, 4

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007524345705171
* BnF: cb171665998 (data)
* GND: 1115746030
* ISNI: 0000 0004 6363 2304
* LCCN: n2019011052
* VIAF: 4667147665874960670001
* WorldCat: lccn-n2019011052

 |
הצד הקדמי
הצד האחורי
**לוח לוב** (הידוע גם בשם **לוח עיר**, **פלטת השלל הלובית**, **פלטת המחווה הלובית**, **פלטת המצור** ו**פלטת טהנו** או **טיהנו**) הוא החלק התחתון ששרד של לוח אבן קוסמטי הנושא קישוט מגולף וכתיבה הירוגליפית. הוא מתוארך לתקופת הנקדה השלישית או לתקופה הפרוטודינסטית של מצרים (כ-3200 עד 3000 לפני הספירה). הלוח נמצא באבידוס, מצרים.

הלוח עשוי מצפחה, אורכו כ-19 ס"מ ורוחבו כ-22 ס"מ. הלוח שוכן בחדר 43 בקומת הקרקע של המוזיאון המצרי, קהיר, ומספר יומן כניסתו הוא JE27434 והמספר הכללי הקטלוגי שלו הוא CG14238.

תוכן
----

הירוגליף מוקדם של "לוב" בפלטת לוב
מצד אחד של הלוח, יש סצנה של הליכה של בעלי חיים בתוך הרשומות. מתחת לבעלי חיים אלו נמצא בוסתן עצי זית, והכתובת ההירוגליפית *ת'נו* או *ת'הנו* (מתועתק בדרך כלל כטהנו), ככל הנראה טופונים של דלתא הנילוס המערבי או, על פי רוב החוקרים, מה שהיה מזוהה לאחר מכן עם לוב העתיקה. הדמות מורכבת ממקל השלכה על אליפסה, שמשמעותה "אזור", "מקום", "אי", טופונים של לוב או הדלתא המערבית המבוטאת *ת'נו,* *ת'ייהנו*.

הצד ההפוך של הלוח הלובי מציג את רגליהם של כמה אנשים מעל קו הרישום. לפי הרישום, מתוארות שבע עיירות מבוצרות, כששם כל עיר כתוב בחומה. מעל כל עיירה, בעל חיים תופס את חומה עם *ההירוגליף מר* (מעדר). גונטר דרייר פירש את הסצנה הזו כזירת הרס ובעלי החיים, או הסטנדרטים של בעלי החיים, כשמות מלכותיים. עם זאת, חוקרים אחרים הציעו כי בעלי החיים מייצגים צבאות מלכותיים או סמלים. פרשנות אחרת לגמרי היא שהסצנה מייצגת את יסוד הערים הללו.

ראו גם
------

* רשימת לוחות צבעים קדומים
* לוח קוסמטי

לקריאה נוספת
------------

* אביר אל-שאהווי. *המוזיאון המצרי בקהיר ,* (הוצאת האוניברסיטה האמריקאית בקהיר 2005), מסת"ב 977-17-2183-6
* Lloyd, Alan B. *A Companion to Ancient Egypt*, vol.1, (Blackwell 2010),מסת"ב 1-4443-2006-8
* סיידלמאייר, סטפן. *מצרים: עולם הפאהונים,* עורכים: רג'ין שולץ, מתיאס זיידל, (קונמן, 1998),מסת"ב 3-89508-913-3
* ווילקינסון, טובי. *מצרים השושלת המוקדמת*, (Routledge, 1999),מסת"ב 0-415-18633-1

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לוח לוב** בוויקישיתוף
* פלטת לוב (כוללת תמונות מולטימדיה מתקרבות של החלק הקדמי והאחורי של הפלטה, בחלון קופץ).
* מבט אחורי של הצבעים (האתר הרשמי של המוזיאון המצרי, קהיר)
* מבט גדול מלפנים ומאחור (כולל ביבליוגרפיה של מאמרים מצרים המתייחסים ללוח)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Lloyd 2010, p. 841.
2. 1 2 3  Abeer El-Shahawy 2010, p. 20.
3. 1 2  Stephan Seidlmayer 1998, p. 28.
4. 1 2  Fragment of The Tehenu palette "Libyan Tribute" tablet, official website of The Grand Egyptian Museum
5. 1 2  Wilkinson 1999, p. 137
6. ↑  "Cairo Museum".
**אָלֵכְּסַנְדֶר פָּפָּקוֹנְסְטַדִּינוּ** (ביוונית: **Αλέξανδρος Παπακωνσταντίνου**, נולד ב-29 בדצמבר 1979 בבְּרֵנְשִׁירְקָה שבשוודיה) הוא פזמונאי ומפיק מוזיקלי יווני-שוודי. ידוע בדרך כלל בשמו המקוצר אלכס פי (Alex p). הוא יוצר בז'אנר הפופ-דאנס, מוזיקה אלקטרונית וניתן לראות בשיריו גם השפעות של מוזיקה אתנית.

בשנת 2011 הצטרף לצוות הכותבים של הפזמונאי המפורסם רד וואן. שיתוף הפעולה בניהם התקיים עד לשנת 2014. במהלך השנים הללו היה שותף בהפקת הסינגל של אנריקה איגלסיאס I Like How It Feels. גם לקח חלק בכתיבה ובהפקה של האלבום C'est la vie של המוזיקאי ח'אלד. בשנת 2013 הזמר האמריקאי מארק אנתוני פרסם גרסת כיסוי לשיר C'est la vie אותו הפיק פפקונסטדינו, גרסת הכיסוי זכתה להצלחה רבה ואף זכתה בפרס גראמי הלטיני, בנוסף השיר שהה 51 שבועות במצעד הלטיני של בילבורד, זהו הזמן הרב ביותר של שיר לשהות במצעד, מלבד שיאו של השיר despacito. בתקופת שיתוף הפעולה עם רד וואן כתב והפיק את השיר Whip It של ניקי מינאז', את השיר Live It Up של ג'ניפר לופז ופיטבול ועוד שירים נוספים.

הוא גם ידוע בשל השירים שכתב והלחין לתחרות האירוויזיון. הוא כתב את השיר Yassou Maria שייצג את יוון ב-2007 וזכה במקום השביעי, את השיר Always שייצג את אזרבייג'ן ב-2009 וזכה במקום השלישי, את השיר La La Love שייצג את קפריסין ב-2012 וזכה במקום השש עשרה ואת השיר fuego שייצג את קפריסין ב-2018 וזכה במקום השני והיה עד לרגע האחרון האיום העיקרי על זכייתה של ישראל בתחרות.

משנת 2017 חבר בהרכב הפופ השוודי VAX, יחד עם הזמרים טדי סקיי וויקטור סוונסון.

אחותו היא ריצה פפקונסטדינו, מנחת טלוויזיה מפורסמת של תאגיד השידור השוודי.

קישורים חיצוניים
----------------

* אלכס פי, ברשת החברתית טוויטר
* אלכס פי, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* אלכס פי, באתר Discogs (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987009960206905171
* BIBSYS: 8017607
* MusicBrainz: f4929574-2fe3-4974-aa4d-a9e56d669776
* VIAF: 180149196253974790384
* WorldCat: viaf-180149196253974790384

 |
**הנק סנבליט** (בהולנדית: **Henk Sneevliet**; ‏13 במאי 1883 - 13 באפריל 1942), נודע גם בשם העט, מארינג (Maring). היה קומוניסט הולנדי, ממייסדיה של המפלגה הקומוניסטית הסינית והאינדונזית. כעסקן מטעם הקומינטרן עזר להנחות ולייסד את המפלגה הקומוניסטית של סין בשנת 1921. הוא השתתף בהתנגדות הקומוניסטית נגד הכיבוש הנאצי של הולנד במלחמת העולם השנייה, ועל זאת הוצא להורג על ידי הגרמנים באפריל 1942.

ביוגרפיה
--------

סנבליט נולד בשנת 1883 ברוטרדם שבהולנד, בגיל 17 החל לעבוד כפועל רכבת, בתקופה זו הצטרף למפלגה הסוציאל-דמוקרטית ההולנדית ולאיגוד פועלי הרכבת. בשנת 1913 הגיע לאינדונזיה, שהייתה תחת שלטונה הקולוניאלי של הולנד והחל לפעול נגד השלטון הקולוניאלי. סנבליט היה מבין מייסדי "הברית הסוציאל-דמוקרטית", שלימים תהפוך למפלגה הקומוניסטית האינדונזית. בשנת 1920 השתתף בישיבה הכללית השנייה של הקומינטרן, כנציג המפלגה הקומוניסטית האינדונזית, שם נבחר לנציג הקומינטרן באינדונזיה.

בשנת 1921 נשלח סנבליט על ידי לנין לשאנגחאי, כנציג הרשמי הראשון של הקומינטרן בסין וכדי לסייע לקומוניסטים במדינה להקים מפלגה משלהם. סנבליט השתתף בקונגרס הראשון של המפלגה הקומוניסטית הסינית וסייע בהדרכתה. סנבליט גם פעל לקידום שיתוף פעולה בין המפלגה הקומוניסטית למפלגה הלאומית הסינית ויצר קשר אישי עם סון יאט-סן בשם הקומינטרן.

לאחר שגרמניה הנאצית פלשה להולנד, ארגן והנהיג סנבליט את "חזית מרקס-לנין-לוקסמורג", קבוצת גרילה שלחמה נגד הנאצים. בשנת 1942 נעצר סנבליט והוצאו להורג, יחד עם מספר מחברי הקבוצה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הנק סנבליט** בוויקישיתוף
* הנק סנבליט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  פאן סיאו, עריכה ותרגום: עמית אלעזר. היהודי ההולנדי שסייע בהקמת המפלגה הקומוניסטית. 2015-05-11.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007268124105171
* BnF: cb12264681g (data)
* BPN: 08092456
* GND: 118615114
* ISNI: 0000 0000 8096 3675
* LCCN: n81111944
* NTA: 070773858
* SUDOC: 031431240
* VIAF: 17281207
* WorldCat: lccn-n81111944

 |
**שבע בום** הוא משחק ילדים, משחק חברה ומשחק מיומנות דיבור.

מהלך המשחק
----------

המשחק מיועד לשני שחקנים ומעלה, המסודרים בסדר ויזואלי ברור, למשל סדר הישיבה. הקבוצה מונה את המספרים הטבעיים, כאשר על כל משתתף לנקוב בשמו של המספר הבא, אלא שחל איסור לבטא מספרים מסוימים: אין לבטא מספרים המכילים את הספרה שבע או מתחלקים בשבע ללא שארית. במקום לבטא מספרים אלו, יש לומר "בום". שחקן שמתבלבל יוצא מן המשחק והספירה מתחילה מחדש.

המשחק הופך בעייתי יותר, כמובן, כאשר נתקלים ברצף של מספרים המכילים את ספרה שבע, למשל התחום 70-79, בו צריך להגיד בום אחרי כל מספר.

לרוב ישנה הגבלת זמן מסוימת שמונעת מהשחקן לחשוב עמוקות לפני אמירת התשובה.

גיוון
-----

כאשר השחקנים כבר אינם חושבים אלא זוכרים בעל פה את המספרים הבעייתיים, ניתן לגוון את המשחק.

* ניתן להחליף את המספר 7 במספרים אחרים, אלא שמספר גדול מדי הופך את המשחק למשעמם, ומספר קטן מדי מקשה על השחקנים. גם מספר שיש לו סימן חלוקה ברור הופך את המשחק למשעמם (למשל 5 או 10).
* ניתן להוסיף איסורים נוספים, כמו החלפת המספרים המכילים את הספרה שלוש וכפולותיה השלמות במילה "טראח".
* ניתן לשחק במהלך אימון של שכיבות סמיכה עד שמגיעים למספר 40, כאשר כל פעם שמישהו טועה – מתחילים את הספירה מחדש.

קישורים חיצוניים
----------------

* משחק שבע בום לתרגול
* משחק שבע בום אונליין לתרגול
**הנק (הנדריק) דרוכט** (בהולנדית: **Henk (Hendrik) Drogt**;‏ 1920 – 1944) היה שוטר הולנדי בתקופת מלחמת העולם השנייה, פעיל המחתרת ההולנדית וחסיד אומות העולם שנרצח על ידי הנאצים.

מעשה ההצלה
----------

הנק דרוכט היה שוטר במשטרה הצבאית בחְרוֹטֶחַסְט (Grootegast) שבהולנד. במרץ 1943 הצטוו דרוכט וחבריו ששרתו במשטרה הצבאית בחרוטחסט לעצור יהודים באזור ולהביאם לנקודת גירוש. הם סירבו ועל כן נעצרו ונשלחו למחנה הריכוז פוכט (Vught). דרוכט הצליח לברוח והצטרף למחתרת הולנדית, ובין היתר סייע לטייסים של בעלות הברית וליהודים להסתתר. דרוכט שיחק תפקיד מרכזי בהחבאת משפחות יהודיות באזור של מחוז חרונינגן, הוא פעל בלילה, מעביר יהודים ממקום מסתור אחד למשנהו. בנוסף לכך, דרוכט הציל את חייהם של מעל ל-100 טייסים של בעלות הברית שמטוסיהם הופלו ועזר להחזירם לבריטניה בבטחה. באוגוסט 1943 נתפס על ידי הגסטאפו והועבר לבית הכלא אוֹרַנְיֶה הוטֶל שבסכוונינגן. באפריל 1944 הוצא להורג על ידי הגרמנים. טרם הוצאתו להורג רשם דרוכט למשפחתו : "יקירי, עלי לספר לכם את הגרוע מכל – היום אני וחבריי נדונו למוות. נורא שעלינו להיפרד בדרך זו מכל היקרים לנו...". ברשומות הכלא נרשמו ביובש פרטי הנידון למוות: "שוטר. סירב לעצור יהודים".

ביום הולדתו ה-65 של הנק, הוכר כגיבור על ידי נשיא ארצות הברית דווייט אייזנהאואר, בריטניה והולנד על חלקו בהצלת טייסים של בעלות הברית שצנחו בהולנד.

הנצחה
-----

כל השוטרים שסירבו לעצור יהודים הוכרו ב-1988 על ידי יד ושם כחסידי אומות העולם. דרוכט לא הוכר כיוון שהיה היחיד שהצליח לברוח מהמעצר ולכן שמו לא הופיע ברשימת העצורים. רק עשרים שנה לאחר מכן הוכר גם הוא. בנו של דרוכט, הנק ברינק, שלא הכיר את אביו, היה טייס ויצר קשר עם טייס ישראלי, מרק ברגמן, לו סיפר על אביו. הטייס יצר קשר עם יד ושם ובשנת 2008, לאחר מחקר של המחלקה לחסידי אומות העולם ביד ושם, הוענק לדרוכט אות חסיד אומות העולם. בטקס שנערך לכבודו של דרוכט בגן חסידי אומות העולם ביד ושם אמר בנו בבכי, "אני נרגש לספר לכם על האדם הצעיר הזה שזמן קצר לפני שהפך לאבא נאלץ לשלם מחיר גבוה על מנת לשמור על ערכיו, על האומץ שלו לסכן את חייו למען אנשים שהיו בשבילו זרים גמורים. ההחלטה שלכם להכיר באבי מראה לעולם שישראל לא שוכחת את חבריה".

קישורים חיצוניים
----------------

* סיפורו של הנק דרוכט, באתר יד ושם.
* הנק דרוכט השוטר ההולנדי, באתר ג'רוזלם פוסט.
* הנק דרוכט במחתרת ההולנדית, באתר The Few Good mMan.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אחרי 60 שנה: מוזיאון לוחמי הגטאות שבר החרם על גרמניה - וואלה! חדשות, באתר וואלה! חדשות (ארכיון)
2. ↑  Dutch cop posthumously recognized as Righteous gentile, The Jerusalem Post | JPost.com