**משק החשמל ברצועת עזה** הוא משק החשמל בשטח רצועת עזה. בשל השינויים במעמד הגאופוליטי של רצועת עזה, משק החשמל בה עבר שינויים רבים מראשית כינונו.

ביקוש ואספקה
------------

נכון לראשית שנת 2023, היקף הביקוש להספק חשמלי ברצועת עזה היה כ־350 מגוואט. הביקוש סופק ממקורות שונים: 30 מגה-וואט סופקו ממצרים (לאזור רפיח), תחנת הכוח עזה סיפקה 140 מגה-וואט, וישראל סיפקה 120 מגה-וואט, שהועברו באמצעות 10 קווי מתח גבוה. בשל הפער בין הביקוש לכמות המסופקת בוצעו הפסקות חשמל מחזוריות יזומות לפרקי זמן ארוכים של כמה שעות, באזורים שונים ברצועה. בנוסף, הובילו תקלות, פעולות תחזוקה בתחנת הכוח ותשתית רעועה להפסקות חשמל אקראיות נוספות.

היסטוריה
--------

### עד מלחמת ששת הימים

ביוני 1934 רכשה עיריית עזה גנרטור בהספק של 65 כוח סוס (כ-50 קילוואט), לטובת מערכות המים שלה, מתוך כוונה להשתמש בעודפי החשמל להארת העיר. צעד זה נועד לעקוף את החובה על פי הזיכיון של חברת החשמל לישראל (**חח"י**) של מאיר רוטנברג לרכוש חשמל מהחברה, מכיוון שהחברה הייתה בבעלות יהודית, וסוכל על ידי ממשלת המנדט. במהלך שנת 1935 קיימה עיריית עזה משא ומתן עם חח"י על חיבור העיר לרשת החשמל. במרץ 1936 דווח שעמודי החשמל לצורך חיבור עזה לחשמל היו לקראת סיום ההקמה. ב-10 במרץ 1938 נחתם חוזה בין העירייה לחח"י על אספקת חשמל לעיר. כדי למנוע חבלות ברשת הולכת החשמל, הוחלט להשתמש בעמודי בטון. ב-5 באפריל 1938 החלו עובדי חח"י להתקין עמודים למערכת חשמל בעזה וב-25 במאי הוארו רחובות עזה בחשמל. בנוסף, חוברו העירייה, תחנת המשטרה ובית ראש העיר לרשת החשמל. בקרב הערבים היו קריאות להחרים את חח"י, וקיצונים חיבלו ברשת החשמל, עד שהופסקה אספקת החשמל לעיר. בפברואר 1940 נחתם חוזה לחידוש אספקת החשמל לעיר. במרץ 1940 חודשה אספקת החשמל בעיר.

בשנת 1950 רק בתי העשירים היו מחוברים לרשת החשמל. בשנת 1952 הלאימו שלטונות הכיבוש המצרי את נכסי חח"י ברצועת עזה ובשנת 1955 הועברה האחריות על אספקת חשמל בעיר עזה לידי העירייה. לאחר כיבוש רצועת עזה במלחמת סיני, חודשה אספקת החשמל על ידי עיריית עזה. בחאן יונס התעכב חידוש אספקת החשמל. בינואר 1957, במסגרת הכנת תוכניות פיתוח לרצועת עזה תוכנן להקים תחנות כוח בחאן יונס ובדיר אל בלח.

בשנות ה-60 הורחבה רשת החשמל ברצועת עזה והקיפה את ארבעת היישובים הגדולים - עזה, דיר אל בלח, חאן יונס ורפיח, אך בשנת 1967 רשת החשמל לא כיסתה את המרחב הכפרי ברצועה. בכל יישוב יוצר החשמל על ידי גנרטור מקומי, ולא הייתה רשת הולכה למרחקים ארוכים. בתחילת 1967 סיפקה עיריית עזה לתושבים חשמל מ-5 גנרטורים. אז הוחל גם בהקמת תחנת כוח.

### לאחר מלחמת ששת הימים

זמן קצר לאחר מלחמת ששת הימים דאג הממשל הצבאי לחדש את אספקת החשמל. הגנרטורים של עיריית עזה יכלו לספק 900–1200 קילוואט. רק כשליש מהבתים בעזה היו מחוברים לרשת החשמל וחלק מהשכונות כלל לא היו מחוברות לרשת החשמל. הביקוש לחשמל באותה עת עמד על לפחות פי שניים, ועל כן החשמל סופק לסירוגין עם הפסקות. בשל עלות הייצור הגבוהה, מחיר החשמל היה יותר מכפול ממחיר האספקה של חח"י. בסקר שנעשה על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בסוף 1967 נמצא של-25.9% מהאוכלוסייה בעיר עזה, ול-1.2% מהאוכלוסייה במחנה הפלטים של העיר, יש חשמל.

בהתאם למדיניות של שר הביטחון משה דיין לשילובם של תושבי השטחים במדינת ישראל, החליטה ממשלת ישראל לחבר את רצועת עזה לרשת החשמל של מדינת ישראל. מושל הרצועה, מוטה גור, הוציא באוגוסט 1967 צו המחזיר את האחריות על אספקת חשמל בעיר עזה לחח"י, וזו החלה בבניית קו חשמל מנחל עוז אל תוך העיר עזה ואל חאן יונס. החברה הודיעה שחיבור לרשת החשמל שלה יוזיל את החשמל בכמחצית. בעקבות הצו התפטר ראש עיריית עזה שטען שאינו יכול להשלים עם הזרמת חשמל ישראלי לרצועת עזה, צעד המהווה סיפוח העיר עזה למדינת ישראל. המושל הצבאי של עזה הסכים לאפשר לעיריית עזה להמשיך לספק חשמל בכוחות עצמה בעיר, תוך שהודיע שהממשל לא יסכים לכסות גירעונות במשק החשמל. נקבע ששאר הרשויות המקומיות ברצועת עזה יחוברו לחשמל על ידי חח"י לישראל. ראשי ערים אחרות ברצועה, דוגמת ראש עיריית דיר אל בלח, ראו בברכה חיבור של עירם לרשת החשמל הישראלית.

בשנים 1969–1970, חיבלו ארגוני חבלה שוב ושוב בעמודי חשמל ברצועת עזה, כולל בקוי חשמל ששירתו אך ורק את התושבים המקומיים.

לאחר עיכובים, דווח בתחילת אפריל 1968 שקו ההולכה של רשת החשמל הישראלית כבר הגיע לכיכר השוק בעזה ועוד באותה שנה חוברו מספר מפעלים ברצועת עזה לרשת החשמל של ישראל. בדצמבר 1969 חוברה העיר עזה לרשת החשמל הישראלית. בינואר 1970 שילמה עיריית עזה לחח"י מקדמה על חשבון אספקת החשמל לעיר. החשמל סופק לתושבי העיר עזה על ידי העירייה, ברשת הישנה שלה, במתח של 80/120 וולט. בעקבות החיבור לרשת החשמל הישראלית עלתה צריכת החשמל בעיר עזה בכפי 4.

במחצית הראשונה של 1970 חוברו מחנות הפליטים של דיר אל בלח וחאן יונס לרשת החשמל של הערים לצורך תאורת רחוב. ראשון המחנות לקבל אספקת חשמל היה מע'אזי שכבר באפריל 1970 זכה לאספקת חשמל. בשנת 1971 השקיעה עיריית עזה בשדרוג רשת החשמל העירונית ובמקביל פעלה נגד חיבורים פיראטיים לרשת החשמל.

תשתיות חשמל נבנו במחנות הפליטים ג'בליה ושאטי בעת שנפרצו דרכים במחנות, במחצית השנייה של 1971. דיר אל בלח ורפיח חוברו לרשת הישראלית בתחילת 1972 וחאן יונס חוברה לרשת החשמל הישראלית במאי 1972. באותה עת הגיעה תצרוכת החשמל בשיאה ל-3.5 מגהוואט, מתוכם 3 מגהוואט בעיר עזה. בסוף 1972 הוחל בפריצת דרכים בתוך מחנה הפליטים ברפיח ובמסגרת זאת נבנו במחנה תשתיות חשמל. ביולי 1973 חוברו ג'באליה ונזלה לרשת החשמל הישראלית. באוגוסט 1974 חוברה עבסאן א-סע'ירה לרשת החשמל הישראלית ובדצמבר 1974 חוברה בית לאהיא לרשת. בכך הושלם חיבור כל רצועת עזה לרשת החשמל הישראלית. בשנת 1974 היו 34% ממשקי הבית ברצועה מחוברים לרשת החשמל בכל שעות היממה.

### שנות השמונים עד עליית החמאס לשלטון

בתחילת 1981 הגיעה צריכת החשמל ברצועת עזה ל-14 מגהוואט. באותה שנה היו כ-89% ממשקי הבית מחוברים לחשמל בכל שעות היממה. שיעור זה עלה בשנת 1985 ל-93% ובשנת 1992 הגיע ל-97%.

בהסכמי אוסלו נקבע שחברת החשמל הישראלית תמשיך לספק חשמל לשטחי הרשות הפלסטינית על פי הסכם מסחרי ובמחירים הדומים לאלה החלים על צרכנים ישראלים גדולים.

בשנת 1995 הוקמה רשות החשמל הפלסטינית שתפקידה היה להוביל לפיתוח מערכת החשמל ברצועת עזה ולהקטין את התלות בחשמל של חברת החשמל הישראלית. בשנת 1998 הוחל בבניית תחנת הכוח בעזה שהייתה אמורה לספק כמחצית תצרוכת החשמל של הרצועה. במקביל להקמת תחנת הכוח, תוכננה הקמת קו מתח עליון (161 קילו-וולט) חדש, בין ישראל לעזה, כדי להגדיל ולשפר את אספקת החשמל שהתבססה על קו מיושן. לאחר תחילת האינתיפאדה השנייה הפסיקה חברת הפצת החשמל של רצועת עזה לשלם לחח"י על החשמל אותו היא מפיצה בעזה, בטענה לקושי לגבות את עלותו מהתושבים הנמצאים במצב כלכלי קשה. תחנת הכוח בעזה נכנסה לפעילות במרץ 2003, בייצור של כ-140 מגהוואט. 

### מיוני 2006

ביוני 2006, בעקבות חטיפת גלעד שליט, הפציצה ישראל את הטורבינות של תחנת הכוח בעזה והיא יצאה משימוש. לאחר חמישה חודשים, חזרה התחנה לפעילות חלקית, ברמה של כ-65 מגהוואט. הסולר התעשייתי ששימש את התחנה סובסד על ידי האיחוד האירופי. הייצור הנמוך של חשמל בתחנת הכוח, עם הגידול בדרישה לחשמל הביאו להפסקות באספקת החשמל של 6-8 שעות ביממה.

במחצית השנייה של 2007 עמד שיא צריכת החשמל ברצועת עזה על מעט יותר מ-200 מגהוואט. כ-120 מגהוואט סופקו בידי ישראל, כ-17 מגהוואט סופקו על-ידי מצרים לאזור רפיח וכ-65 מגהוואט סופק על ידי תחנת הכוח בעזה.

בספטמבר 2007 החליט הקבינט המדיני-ביטחוני על צמצום אספקת הדלק והחשמל לרצועת עזה, תוך התחשבות בהיבטים ההומניטריים השוררים ברצועת עזה, במסגרת מכלול צעדים נגד ארגון הטרור חמאס שהשתלט על רצועת עזה וניהל ממנה לחימה נגד ישראל. בהתאם, הוחלט על צמצום של 5% באספקת החשמל לסירוגין באחד מתוך ארבעה (לאחר מכן ההחלטה צומצמה לשלושה) קווי חשמל שהוחלט שישתתפו במדיניות הצמצום, מתוך עשרה קווים דרכם הועבר חשמל מישראל לרצועת עזה, וכי תנתן התראה מראש על הצמצום. בישראל קיוו שצמצום זה יגרום לצמצום החשמל לבתי מלאכה לייצור רקטות קסאם. כן צומצמה כמות הסולר התעשייתי שסופקה לרצועת עזה מ-2.2 ל-1.75 מיליון ליטר, דבר שגרם, לטענת הפלסטינים, להפחתה של כ-30% בכמות החשמל שיוצרה על-ידי תחנת הכוח בעזה, והובילה להפסקות חשמל ארוכות ברצועת עזה, של 8 שעות בכל יממה או יומיים. בינואר 2008 הופסקה אספקת הסולר התעשייתי לרצועת עזה באופן מוחלט למשך מספר ימים עם סגירת מעבר קרני, בגלל ירי מרגמות נרחב על ישראל. עם זאת, לאור הטענה שסולר תעשייתי משמש ברצועת עזה אך ורק לתפעול תחנת הכוח הוחלט לחדש את רמת אספקת הסולר התעשייתי לזו שנהגה לפני החלטת הקבינט, 2.2 מיליון ליטרים לשבוע. באותה עת אישרה ישראל להעביר שנאי נוסף לרצועת עזה כדי להגדיל את ייצור החשמל ברצועה ולאפשר ניתוק מהחשמל הישראלי.

בינואר 2010, בעקבות סיום סבסוד הסולר התעשייתי על ידי האיחוד האירופי, ירדה רמת ייצור החשמל בתחנת הכח בעזה לכ-30 מגהוואט, ומספר השעות ביממה שבהן אין חשמל עלה ל-8-12, למעט ברפיח שבה קיבלו חשמל סדיר ממצרים. בשנים 2012 - 2014 שילמה הרשות הפלסטינית רק על חלק מהחשמל שרכשה מחח"י. בעקבות זאת, נוצר חוב של הרשות הפלסטינית על חשמל, שהגיע בשנת 2014 למעל 1.5 מיליארד שקלים. יו"ר דירקטוריון חברת החשמל טען שהחשמל לרצועת עזה מסופק על ידי חברת החשמל הישראלית ללא תמורה. באותה עת, צריכת החשמל בלילה ברצועת עזה הייתה גבוהה מאשר הצריכה ביום, דבר שנחשב לחריג. לעומת זאת, בארגון גישה טענו שהחוב נובע מחשמל המסופק ליהודה ושומרון, והתשלום עבור החשמל לרצועת עזה מקוזז אוטומטית מכספי המיסים של הרשות הפלסטינית. בהסכם הסדר חוב שנחתם בין ישראל והרשות בספטמבר 2016 נקבע שישראל תמשיך לקזז את עלות החשמל לרצועת עזה מכספי המיסים, בהתאם לסטטוס קוו. תשלום זה הגיע בשנת 2017 לכ-40 מיליון שקלים בחודש. באוקטובר 2016 החליטה ישראל להקים קו נוסף לאספקת חשמל לרצועת עזה שיגדיל ב-35% את החשמל ישראל מספקת לרצועה. בנוסף, בהסכם בין ישראל לטורקיה נקבע שטורקיה תקים תחנת כוח מבוססת גז בצועת עזה. פרוייקטים אלו לא יצאו אל הפועל בהעדר מימון, שכן רבים מתושבי עזה לא שילמו על החשמל שהם צרכו. 

במהלך מבצע צוק איתן נפגע מאגר דלק של תחנת הכוח בעזה ונגרמה שריפה שהשביתה את תחנת הכוח. בנוסף, נפגעו בלחימה קווי הולכת חשמל מישראל לרצועת עזה. במהלך המבצע לא תוקנו קווי ההולכה כדי לא לסכן את העובדים. בעקבות זאת ירדה תדירות אספקת החשמל ברצועת עזה לכ-4 שעות ביממה. עד ינואר 2015 עלה משך אספקת החשמל לכ-12 שעות ביממה ובאזורים מסויימים גם 16 שעות ביממה. בינואר 2016 אספקת החשמל הייתה במתכונת של 3-4 שעות אספקה שלאחריהם 8 שעות ניתוק. רשת החשמל הפנימית של רצועת עזה הייתה רעועה ועל כן כ־5,000 משפחות בצפון הרצועה, כ־20 אלף בעיר עזה ובמחנות המרכז, וכ־20 אלף נוספים באזור חאן יונס ורפיח, היו מנותקים כליל מחשמל. 

בתחילת ינואר 2017, בעקבות דרישת הרשות הפלסטינית מהחמאס לשלם מחיר כולל מס על הסולר התעשייתי, וסירוב החמאס לתשלום זה, ירד היקף הסולר התעשייתי שנרכש ופעילות תחנת הכוח בעזה צומצמה. בעקבות זאת, הפגינו תושבים ברצועת עזה נגד החמאס והרשות. בעקבות זאת, הסכימו קטאר וטורקיה לממן את המס הסולר, מימון שנמשך כשלושה חודשים. ב-16 באפריל 2017 הופסקה פעילות תחנת הכוח בעזה משאזל הדלק. באפריל 2017, בשל מתיחות בין הרשות הפלסטינית לחמאס, הורתה הרשות לישראל להפסיק לקזז את עלויות החשמל מכספי המיסים. ישראל נענתה חלקית לבקשה ואספקת החשמל צומצמה מ-120 מגהוואט לכ-70 מגהוואט. במקום החשמל הישראלי, מצרים הגבירה את אספקת הדלק לרצועת עזה כדי להגביר את ייצור החשמל בתחנת הכוח בעזה.

בינואר 2018, לבקשת הרשות הפלסטינית, חודש האספקה בהיקף של 120 מגהוואט. ישראל הסכימה עקרונית להגדיל את אספקת החשמל לרצועת עזה בתוספת של עוד 100 מגהוואט, אם החמאס ישחרר את גופותיהם של אורון שאול והדר גולדין. בפברואר 2018 הפסיקה התחנה בעזה לייצר חשמל בגלל סגירת מעבר רפיח.

בשנת 2021 הוכנס לעזה מעל 2.5 מיליון ליטר סולר תעשייתי לשבוע ובשנת 2022 הוכנסו לעזה כ-2.8 מיליון ליטר סולר תעשייתי לשבוע. בעקבות זאת עלה זמן האספקה ברצועת עזה לכ-12 שעות ביממה.

על פי דו"ח של הבנק העולמי, במהלך מלחמת חרבות ברזל, עד אמצע ינואר 2024, ניזוקו או נהרסו 57% מקווי החשמל ברצועת עזה.

### חשמל ממצרים

בפברואר 2012 הודיעה מצרים על הגדלת אספקת החשמל לרצועת עזה מ-17 ל-22 מגהוואט. בשנת 2015 הגיעה אספקת החשמל ממצרים לכ-30 מהוואט. מצרים פעלה להעלות את מחירי החשמל כדי לצמצום את הסבסוד. הגם שבשנים 2017-2018 שיא החשמל ממצרים יכל להגיע ל-24 מגהוואט, ממוצע אספקת החשמל ממצרים בשנת 2017 עמד על 7 מגהוואט, בגלל תקלות ואירועים בטחוניים בסיני.

### השקעה במערכות חשמל סולארי

בגלל הבעיות באספקת החשמל, אזרחים ומוסדות ברצועת עזה השקיעו בגנרטורים לייצור חשמל. החל משנת 2012 הוחל בהתקנה של מערכות סולאריות לאספקת חשמל. בשנים 2012-2014 סופקו מערכות לייצור חשמל לעזה על ידי תורמים בינלאומיים, בהיקף של כ-300 קילוואט. במרץ 2016 דווח על אלפי אנשים ומוסדות שהתקינו מערכות חשמל סולארי מיובאות מסין, שעלותן בין $1,500-$30,000 בהתאם להספק. באמצע 2016 הוערך היקף ייצור החשמל במערכות סולריות בכ-3 מגהוואט. ב-27 במאי 2017 ביטלה ממשלת החמאס בעזה את כל המיסים על ייבוא מערכות לייצור חשמל ובאוגוסט 2017 יצא הבנק העולמי למבצע להתקנת מערכות סולאריות לייצור חשמל ברצועת עזה. בשנת 2021 כרבע מהחשמל ברצועת עזה יוצר באמצעות לוחות סולאריים.

הערות שוליים
------------

1. ↑  חשמל לעזה, דואר היום, 12 ביוני 1934  
לענין החשמל בעזה, דבר, 15 ביוני 1934  
על הארת עזה בחשמל, הארץ, 22 ביוני 1934
2. ↑  חשמל בעזה, הארץ, 9 באוקטובר 1935
3. ↑  עזה תואר בחשמל, הארץ, 22 במרץ 1936
4. ↑  החוזה בין עזה לחברת החשמל, הַבֹּקֶר, 11 במרץ 1938
5. ↑  פועלי רוטנברג עובדים תחת משמר בעזה, הַבֹּקֶר, 6 באפריל 1938
6. ↑  עזה הוארה בחשמל, הַבֹּקֶר, 26 במאי 1938
7. ↑  בעזה הפרועה ובסביבותיה, הארץ, 25 בספטמבר 1938
8. ↑  בעזה, דבר, 20 בינואר 1939
9. ↑  יוסף ברסלבי, רצועת עזה, האוכלוסייה של עזה והתפתחותה, מחניים, 1 בפברואר 1968
10. ↑  שוב חשמל בעזה, הַבֹּקֶר, 7 בפברואר 1940
11. ↑  חשמל בעזה, דבר, 20 במרץ 1940
12. ↑  יהודה הגדרתי, מעבר למתרסים ברצועת עזה, הַבֹּקֶר, 7 באפריל 1950
13. 1 2 3  עזרא ינוב, "מתח גבוה" בגלל צו בענייני אספקת חשמל לרצועת עזה, מעריב, 2 בנובמבר 1967
14. ↑  הרצועה, הפליטים והעזה מדינית, למרחב, 7 בדצמבר 1956  
ניו יורק טימס: ישראל מתכוננת להחזיק בעזה זמן רב, הצופה, 12 בדצמבר 1956  
עזה אימצה את תקציב העירייה הקודמת, על המשמר, 17 בדצמבר 1956
15. ↑  החיים המוניצפליים ברצועת עזה-למסלולם, הארץ, 20 בדצמבר 1956
16. ↑  ועדת שרים תעבד תכנית הפיתוח לרצועת עזה, הארץ, 28 בינואר 1957  
שבע תכניות פיתוח לאזור עזה אושרו בועדת השרים, דבר, 31 בינואר 1957
17. ↑  רצועת עזה - בין אתמול ומחר, למרחב, 17 ביולי 1967
18. ↑  מאיר הראובני, צריכת חשמל נמוכה בגדה, למרחב, 10 באוגוסט 1967
19. ↑  ראש עיריית עזה מודה לצה"ל על יחסו לאוכלוסיה האזרחית, הצופה, 19 ביוני 1967
20. ↑  עזה תחובר לרשת החשמל הארצית, למרחב, 2 בנובמבר 1967
21. 1 2  עזרא ינוב, תושבי עזה מבינים: חשמל יביא פיתוח, מעריב, 10 בדצמבר 1969
22. ↑  קוו דיין ניצח את קוו ספיר, הצופה, 19 בנובמבר 1968
23. ↑  עזה תחובר לרשת החשמל הארצית ב־15 באוקטובר, דבר, 14 בספטמבר 1967
24. ↑  ראש עירית דיר אל־באלח מבקש הלוואות, מעריב, 23 ביוני 1969
25. ↑  חובל עמוד חשמל בעזה, הצופה, 9 באוקטובר 1969  
2 נפצעו בעזה מפיצוץ עמוד חשמל, על המשמר, 10 בדצמבר 1969  
עזה נותרה ללא חשמל לאחר חבלה בקו מתח גבוה, למרחב, 4 בינואר 1970  
חובל עמוד חשמל לעזה - לא היתה הפסקת חשמל, על המשמר, 18 במרץ 1970  
עמוד חשמל חובל ברצועה, על המשמר, 12 באפריל 1970חובל עמוד חשמל ברצועת עזה, מעריב, 22 ביולי 1970  
עמוד חשמל ניזוק בפיצוץ בעזה, למרחב, 13 במאי 1971
26. ↑  נרצחו עוד 3 אנשים ברצועה; ארבעה נפצעו מרימוני יד, על המשמר, 2 באוגוסט 1970
27. ↑  מיבני הממשל בעזה יחוברו לרשת החשמל, מעריב, 27 בנובמבר 1967  
הופסקה העבודה לחיבור עזה לרשת החשמל, הצופה, 15 בינואר 1968
28. ↑  מסתיים השלב הראשון בחיבור עזה לרשת החשמל הישראלית, דבר, 9 באפריל 1968
29. ↑  השתפר מצב התעסוקה ברצועת עזה, מעריב, 13 בנובמבר 1968
30. ↑  עזה חוברה לרשת החשמל הארצית, על המשמר, 27 בנובמבר 1969  
עזה תחובר היום לרשת החשמל הארצית, מעריב, 3 בדצמבר 1969
31. ↑  עיריית עזה שילמה ע״ח אספקת חשמל, על המשמר, 18 בינואר 1970
32. ↑  דני צדקוני, אוכלוסיית עזה 120 אלף נפש, דבר, 9 במאי 1972
33. ↑  צריכת החשמל בעזה עלתה פי 4, דבר, 23 בספטמבר 1971
34. ↑  היחידה הראשונה של תחנת רדינג ד' תופעל באוגוסט, דבר, 22 ביוני 1970
35. ↑  נחבל עמוד חשמל ליד מחנה הפליטים מועזי בעזה, מעריב, 13 באפריל 1970
36. ↑  עמוד חשמל של קו מתח גבוה, מעריב, 16 באפריל 1970
37. ↑  כבישים רחבים וחשמל - למחנות הפליטים ברצועה, מעריב, 15 במאי 1970
38. ↑  עזרא ינוב, עירית עזה תרחיב הפיקוח על גונבי חשמל, מעריב, 23 בספטמבר 1971
39. ↑  מיכה לינדנשטראוס, חשבון נפש בקרן הנאמנות, דבר, 4 באוגוסט 1971
40. ↑  סיכום ביניים ברצועת עזה, דבר, 11 בנובמבר 1971
41. ↑  עובדי חברת החשמל, מעריב, 24 בינואר 1972
42. ↑  היום יושלם חיבור הרצועה לרשת החשמל, על המשמר, 24 במאי 1972
43. ↑  על קבלת החשמל על ידי התושבים, ראו: עזרא ינוב, מדריכים ישראליים מקנים את תורת הקייטנות לרצועת־עזה, מעריב, 15 במאי 1972
44. ↑  דני צדקוני, החל השלב השני בדילול מחנות הפליטים ברצועה, דבר, 24 בדצמבר 1972
45. ↑  נחנך קו חשמל לשני ישובים ברצועה, על המשמר, 31 ביולי 1973
46. ↑  הושלם חיבור כל רצועת עזה אל רשת החשמל הישראלית, מעריב, 13 באוגוסט 1974
47. ↑  חשמל לבית לחיה, על המשמר, 9 בדצמבר 1974
48. ↑  עזרא ינוב, חג אורות - גם ברצועה, מעריב, 9 בדצמבר 1974
49. 1 2  עתי"ם, רמת החיים בשטחים - נתונים חדשים - יותר חשמל, יותר מים זורמים, פחות צפיפות, חדשות, 4 באוגוסט 1992
50. ↑  עזרא ינוב, הוכפלה צריכת החשמל בחבל עזה, מעריב, 3 בפברואר 1981
51. ↑  ב־84 אחוז ממישקי־הבית של מחנות הפליטים בעזה יש חשמל כל היממה, דבר, 11 בינואר 1982
52. ↑  אל"ם (מיל') ד"ר לירון ליבמן, זכות לחשמל? על משבר החשמל ברצועת עזה, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 21 ביוני 2017
53. 1 2  DATA COLLECTION SURVEY ON GAZA RECONSTRUCTION IN WATER AND ENERGY SECTOR IN PALESTINE, Japan International Cooperation Agency (JICA), September 2017, page xv
54. ↑  דוד חיון, ‏מו"מ בין חברת החשמל לפדטקו והרשות הפלשתינית לחיבורה לקו מתח עליון, באתר גלובס, 16 בדצמבר 1999
55. ↑  מאת ליאור גרינבאום, ‏משק החשמל בעזה קורס: מיזם תחנת הכוח הופסק והחוב לחברת החשמל הולך וגדל, באתר גלובס, 16 בינואר 2001
56. 1 2  GAZA'S ELECTRICITY CRISIS: THE IMPACT OF ELECTRICITY CUTS ON THE HUMANITARIAN SITUATION, May 2010
57. ↑  בג"ץ 9132/07 גבר אלבסיוני אחמד ואחרים נ' ראש הממשלה ואחרים, ניתן ב־30 בינואר 2008, סעיף 6
58. ↑  בג"ץ 9132/07 גבר אלבסיוני אחמד ואחרים נ' ראש הממשלה ואחרים, ניתן ב־30 בינואר 2008, סעיף 2
59. ↑  בג"ץ 9132/07 גבר אלבסיוני אחמד ואחרים נ' ראש הממשלה ואחרים, ניתן ב־29 בנובמבר 2007
60. 1 2  אמיר בוחבוט, עזה: הסולר חזר כדי לייצר חשמל, באתר nrg‏, 14 בינואר 2008
61. ↑  בג"ץ 9132/07 גבר אלבסיוני אחמד ואחרים נ' ראש הממשלה ואחרים, ניתן ב־30 בינואר 2008, סעיפים 9-10
62. ↑  תקציב הרשות הפלסטינית וחובותיה לישראל, 9 ביולי 2014
63. ↑  עוזי ברוך, "בעזה לא משלמים אגורה", באתר ערוץ 7, 28 ביולי 2014
64. ↑  איתמר שאלתיאל, לא, ישראל לא נותנת חשמל חינם לעזה, באתר "שיחה מקומית", 9 במרץ 2016
65. ↑  אתר למנויים בלבד אבי בר-אלי, כך קטן חוב החשמל הפלסטיני: תספורת של 560 מיליון שקל - ומתנה מישראל, באתר TheMarker‏, 14 בפברואר 2017
66. ↑  הדר חורש‏, ישראל מתכוונת להקים קו חשמל חדש לרצועת עזה, באתר וואלה!‏, 27 באוקטובר 2016
67. ↑  דני רובינשטיין, הכלכלה הפלסטינית: תחנת הכוח של עזה הופצצה והושבתה, באתר כלכליסט, 30 ביולי 2014
68. ↑  דני רובינשטיין, הכלכלה הפלסטינית: עזה מתקשה לצאת מהבוץ הכלכלי, באתר כלכליסט, 19 בינואר 2015
69. ↑  נועם אמיר, ‏קולקציית החורף: עזה מורעבת וללא חשמל וחמאס מתכונן למלחמה, באתר מעריב אונליין, 16 בינואר 2016
70. ↑  אתר למנויים בלבד ג'קי חורי, משבר החשמל בעזה מחריף: הביקוש עולה, האספקה מצטמצמת והזעם מתפרץ, באתר הארץ, 7 בינואר 2017
71. ↑  אליאור לוי, משבר חשמל בעזה: אלפים הפגינו נגד חמאס, באתר ynet, 13 בינואר 2017
72. ↑  אמיר בוחבוט‏, אזל הדלק בתחנת החשמל היחידה בעזה ולא ברור מתי תשוב לפעילות, באתר וואלה!‏, 16 באפריל 2017
73. ↑  הרשות הפלשתינית: "מפסיקים לשלם את החשמל של עזה", באתר ישראל היום, 27 באפריל 2017  
אתר למנויים בלבד ברק רביד, ג'קי חורי, גילי כהן, הרשות הפלסטינית לישראל: מפסיקים לממן את אספקת החשמל הישראלי לעזה, באתר הארץ, 27 באפריל 2017
74. ↑  סוכנויות הידיעות‏, בניסיון להקל על משבר החשמל: מצרים החלה להעביר דלק לעזה, באתר וואלה!‏, 21 ביוני 2017  
אבי יששכרוף‏, משבר החשמל: בזכות הדלק המצרי תחנת הכוח בעזה מגבירה פעילות, באתר וואלה!‏, 1 ביולי 2017
75. ↑  ליאל קייזר גילי כהן ואסף פוזיילוב ליאל קייזר, משבר החשמל: ישראל תחדש את האספקה לעזה, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 7 בינואר 2018
76. ↑  אתר למנויים בלבד ג'קי חורי, תחנת הכוח היחידה הושבתה: ברצועת עזה ירדו ל-4 שעות חשמל ביום, באתר הארץ, 22 בפברואר 2018
77. ↑  תנועה מעזה ואליה בשנת 2022, אתר משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, 22 בפברואר 2023
78. ↑  תני גולדשטיין, 45% מהבתים בעזה אינם ראויים למגורים, זמן ישראל, 21 בינואר 2024
79. ↑  Reuters, Egypt to boost Gaza power supply to ease crisis, ‏21 בפברואר 2012
80. ↑  Waad Ahmed, Egypt to raise electricity prices for Gaza, Al Ahram, july 16, 2015
81. ↑  אבי יששכרוף‏, הדילמה של ישראל: חשמל לראשי חמאס - או סכנת מלחמה בדרום, באתר וואלה!‏, 5 במאי 2017
82. ↑  Karim Nashashibi, Yitzhak Gal, Gaza Electricity Reform & Restoration, January 2019, page 18
83. ↑  Egyptian power lines to Gaza shut down since Friday, October 26, 2017
84. ↑  By DANIEL K. EISENBUD, World Bank to help fund solar panels project in Gaza, The Jerusalem Post, ‏2 באוגוסט 2017
85. ↑  הבנק העולמי החל להתקין פאנלים סולאריים שיספקו חשמל בעזה, תשתיות, 1 באוגוסט 2017
86. ↑  Seeing no end to power crisis, Gazans turn to the sun, Thomson Reuters Foundation News, March 9, 2016
87. ↑  Sakher Abou El Oun, Electricity-starved Gazans turn to sun for help, Phys.org, ‏7 ביולי 2016
88. ↑  Private solar power systems catch on in Gaza, Al-Moniro, June 20, 2017
89. ↑  By DANIEL K. EISENBUD, World Bank to help fund solar panels project in Gaza, The Jerusalem Post, ‏2 באוגוסט 2017
90. ↑  אתר למנויים בלבד צפריר רינת, יש מה ללמוד מעזה. רבע מהחשמל ברצועה מיוצר באמצעות לוחות סולריים, באתר הארץ, 28 באפריל 2021