recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אמינה אל-עלוי** (ערבית: أمينة العلوي; נולדה ב-1964) היא זמרת מרוקאית, תושבת ספרד. עלוי מוכרת בעיקר כמבצעת מלומדת של מוזיקה צפון-אפריקאית ואנדלוסית ואף של מוזיקה ערבית ופרסית ושרה בשפות השונות שדוברו והושרו באזור ובהן חכיתיה ועברית.

קורות חיים
----------

עלוי נולדה בפאס, מרוקו, נצר למשפחת אצולה. בגיל שש החלה ללמוד בקרבת בני המשפחה מוזיקה אנדלוסית. כמו כן למדה לנגן בפסנתר, ונחשפה לעולם המוזיקה המערבית הקלאסית על ידי המנצח מוחמד אבו דראר. בשנים 1979−1981 למדה בקונסרבטוריון של רבאט יחד עם אחמד עידון ומוחמד ואסיני. כמו כן למדה ריקוד מודרני עם מארי-אודיל לואקירה וריקוד קלאסי עם ורה ליקטוצ'ובה.

עלוי למדה ב"תיכון דקארט", כמו כן למדה פילולוגיה ובלשנות ערבית וספרדית באוניברסיטאות מדריד וגרנדה.

### מוזיקה אנדלוסית

עוד היא לומדת בגרנדה, עלוי החלה במחקר אישי אודות מוזיקה אנדלוסית ו"מזרחית", תוך התמקדות במוזיקה האנדלוסית הקלאסית, ובפרט בסגנון ה"ע'רנאטי" (הגייה ערבית לשם גרנדה ומילולית: גרנדי). ב-1986 עזבה לפריז, שם המשיכה להתמחות בסגנון הע'רנאטי בהדרכת ראשיד ע'ורבאס ואחמד פירו. כמו כן למדה בפריז מוזיקה מערבית של ימי הביניים בהדרכת אנרי אנייל, ומוזיקה פרסית קלאסית בהדרכת ג'לאל אח'בארי. באלבומה שראה אור בשנת 2011 מזגה סגנונות הפאדו והפלמנקו האיבריים עם הפרסי והערבי-אנדלוסי הקלאסיים.

דיסקוגרפיה
----------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.

קישורים חיצוניים
----------------

* אמינה עלוי, באתר Last.fm (באנגלית)
* אמינה עלוי, באתר AllMusic (באנגלית)
* אמינה עלוי, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* אמינה עלוי, באתר Discogs (באנגלית)
* אמינה עלוי, באתר Songkick (באנגלית)
* אמינה עלוי, באתר בילבורד (באנגלית)
* עלוי שרה את "חון תחון" המוכר גם כ"בת אהובת אל", סרטון באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  ערבית: محمد أبو درار
2. ↑  ערבית: أحمد عيدون
3. ↑  ערבית: محمد واسيني
4. ↑  צרפתית: Lycée Descartes
5. ↑  ערבית: غرناطي
6. ↑  ערבית: رشيد غرباس
7. ↑  ערבית:أحمد پيرو
8. ↑  צרפתית: Henri Agnel
9. ↑  פרסית: جلال اخبارى
10. ↑  ביקורת על אלבומה של עלוי בניו יורק טיימס

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007407505405171
* BIBSYS: 8042754
* BnF: cb13976149n (data)
* GND: 135398525
* ISNI: 0000 0000 7839 6763
* LCCN: no98107519
* MusicBrainz: 2cf13b58-7de2-4d80-a977-5fb51b505480
* SNAC: w61r9qxx
* SUDOC: 079251269
* VIAF: 80158664
* WorldCat: lccn-no98107519

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"אמינה עלוי"**.
הרב **שלמה נח קרול** (ב' באב תרפ"ח, 19 ביולי 1928 - ג' בתשרי תשנ"ט, 23 בספטמבר 1998) היה רב המושב חמ"ד, ראש ישיבת חמדת שמואל ומפעילי יד לאחים.

קורות חיים
----------

נולד בכפר חסידים לרב מרדכי שמואל קרול רבו הראשון של כפר חסידים ולרבקה. למד בישיבת פוניבז' והתקרב לראשי הישיבה הרב דוד פוברסקי והרב שך. פעל עם הרב שלום דב ליפשיץ להעברת ילדים מעדות המזרח למוסדות דתיים וחרדיים. הפעילות הפכה בסופו של דבר לארגון יד לאחים. בשנת תשט"ו נישא לגיטא, בת הרב יעקב לנדא רבה של בני ברק ולאחר נישואיו התגורר בבני ברק.

הרב קרול התמנה לרב המושב חמ"ד וכיהן בתפקיד זה עד לפטירתו. במקביל המשיך בפעילותו בארגון יד לאחים. בעת פיצול הארגון בה'תשמ"ט על רקע הפילוג בין אגודת ישראל לדגל התורה, פרש מהפעילות, בשל השתייכותו למגזר הליטאי.

בשנות ה-60 הקים הרב קרול במושב חמד את ישיבת "חמדת שמואל" על שמו של אביו, בה כיהנו כר"מים הרב אליעזר דינר גאב"ד עדת ישראל והרב חזקיהו מישקובסקי משגיח ישיבת ארחות תורה. הישיבה הפכה בהמשך לכולל אברכים. כיום שוכנת במבנה זה ישיבת מאור יצחק.

בשנת ה'תשנ"ח הוציא לאור את ספרו של אביו **משא דמשק**.

נפטר בג' בתשרי בתשנ"ט ונקבר בהר הזיתים. לאחר פטירתו מונה חתנו, הרב אהרן בן-ציון קורנפלד, לרב המושב.

משפחתו
------

היה אב לשישה ילדים.

* בנו הרב הלל, ר"מ בישיבה קטנה מעלות חיים בירושלים.
* חתנו הרב אהרן בן-ציון קורנפלד רב מושב ור"מ בישיבת חמד.
* גיסו הרב אליהו אליעזר מישקובסקי, רבו של כפר חסידים וראש ישיבת כנסת חזקיהו.
* גיסו הרב יעקב ניסן רוזנטל, דיין בחיפה וראש ישיבת הגר"א.
* גיסו הרב יעקב אדלשטיין, רבה של רמת השרון (הרב אדלשטיין היה נשוי לשתי אחיותיו של הרב קרול, תחילה לשולמית ולאחר פטירתה למינה).

### עץ משפחתי

| **עץ משפחת לנדא** |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   | משה יהודאליב לנדא |   | גיטא פיגא |   |
|   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   | הרב יעקבלנדא |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |  |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| הרב אליהולנדא |   | הרב משהיהודא ליב לנדא |   | גיטא |   | הרב שלמהנח קרול |   |
|   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |
|   |   | הרב יצחקאייזיק לנדא |   | נחמה דינה |   | הרב יוסףיצחק בלינוב |   |
|   |

 |

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר יד לאחים, מכתב מהרב משה צבי נריה זצ"ל לרב שלמה-נח קרול ז"ל, מראשי 'פעילי' יד לאחים, שנכתב בשנת ה'תש"י (הקישור אינו פעיל, ב' בשבט תשפ"ג)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007392519205171
* ISNI: 0000 0004 4009 0223
* LCCN: n2014065130
* VIAF: 311459215
* WorldCat: lccn-n2014065130

 |
**וניָאמין (בנימין) פדורוביץ' קגן** (ברוסית: **Вениамин Фёдорович Каган**; ‏10 במרץ 1869, שאולאי – 8 במאי 1953, מוסקבה) היה מתמטיקאי רוסי-סובייטי יהודי מומחה לגאומטריה. הוא סבו מצד אמו של המתמטיקאי יעקב סיני.

תולדות חייו
-----------

קגן נולד בשאולאי באימפריה הרוסית (כיום בליטא) למשפחה יהודית ענייה. משפחתו עברה ב-1871 ליקטרינוסלב (דניפרו כיום), שם גדל.
בשנת 1887 החל קגן ללמוד באוניברסיטה האימפריאלית "נובורוסיה" באודסה, אך גורש משם שנתיים לאחר מכן בשל פעילות מהפכנית. הוא הושם במעצר בית ביקטרינוסלב, שם למד מתמטיקה בכוחות עצמו וב-1892 עבר את מבחני התואר של אוניברסיטת קייב.

ב-1894 עבר קגן לבירה סנקט פטרבורג, שם המשיך בלימודיו המתמטיקה מפי אנדריי מרקוב וקונסטנטין פוסה. הם ניסו לסייע לו לקבל משרה באקדמיה אך מוצאו היהודי היה לו לרועץ. רק בשנת 1897 קיבל קגן משרת דוצנט באוניברסיטת נובורוסיה, ועבד שם עד 1923. בשנים 1921–1922 הוא לימד את תורת היחסות, ובין תלמידיו היו ניקולאי פפלסקי, אלכסנדר פרומקין ואיגור תם. קגן גם לימד גאומטריה באוניברסיטת מוסקבה בשנים 1923–1952. בשנותיו האחרונות חש בגילויי אנטישמיות שיחד עם גילו המתקדם הביאו אותו לפרישה מהאקדמיה. הוא מת זמן קצר לאחר מכן.

עבודתו המתמטית
--------------

קגן פרסם למעלה מ-100 עבודות בתחומים שונים של הגאומטריה, ובפרט גאומטריות לובצ'בסקי ורימן. הוא קיבל את פרס המדינה של ברית המועצות ב-1943 וייסד את בית ההוצאה לאור המדעי Mathesis באודסה. באנציקלופדיה הסובייטית הגדולה ערך קגן את תחומי המתמטיקה ומדעי הטבע. קגן גם כתב ביוגרפיה מקיפה של ניקולאי לובצ'בסקי וערך את כל עבודותיו בחמישה כרכים (1946–1951)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וניאמין קגן** בוויקישיתוף

* וניאמין קגן, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
* וניאמין קגן, באתר MacTutor (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007277791305171
* GND: 14007208X
* ISNI: 0000 0001 1059 5771
* LCCN: n84110978
* LNB: 000098576
* MGP: 98272
* NKC: jx20061121011
* NTA: 068136498
* SUDOC: 133485862
* VIAF: 43241807
* WorldCat: lccn-n84110978

 |
**שמואל ברונר** (נולד ב-1950) הוא זמר חסידי ישראלי.

ביוגרפיה
--------

ברונר הוא בן לניצולי שואה. אביו יצחק, שעלה ארצה מבלגיה, הוא אחיו של יעקב ברונר, מראשי פא"י. אימו יוצאת אוסטריה.

ברונר למד בצעירותו במוסדות חרדיים ובישיבות. בגיל 18 התגייס לצה"ל לנח"ל החרדי ההיסטורי. בגיל 21 נישא והמשיך להתגורר בבני ברק. עבד אצל אביו במפעל יהלומים ובבורסת היהלומים הישראלית. אביו, שהיה בעל קורא וחזן, החדיר בו את האהבה למוזיקה.

תקליטו הראשון "שלהבת" יצא לאור על ידי להקה שהקים יחד עם דודו פישר ומונה רוזנבלום. לאחר מכן הוציא כעשרה תקליטים יחד עם אחיו, אריה ברונר. את אחד מתקליטיו עיבד יצחק גרציאני, ואת האחרים עיבדו משה לאופר ואחיו.

הופיע במשך שנים עם אחיו כזמר חתונות. בשנות ה-90 הם החלו האחים לעבוד בנפרד ובסגנונות שונים. שמואל נשאר בסגנון החסידי המקובל, ואילו אריה הלך לסגנון החסידי המז'ורי, ונחשב לרוקיסט של מוזיקה חסידית.

נשוי לצפורה, בתו של פרופ' מרדכי ברויאר, ומתגורר בבני ברק. בתו היא הבמאית והמפיקה החרדית יעל לוינשטיין.

אלבומיו
-------

* שלהבת
* מעין עולם הבא
* אזמרה לך בכינור
* עוזי אליך אזמרה
* וכל נתיבותיה שלום
* קומי רוני
* וקראת לשבת עונג
* חסידיש 1 2 3
* מרן דבשמיא
* והשב (ביחד עם אחיו אריה ברונר)

קישורים חיצוניים
----------------

* שמואל ברונר, ברשת החברתית פייסבוק
* שמואל ברונר, סרטונים בערוץ היוטיוב
* שמואל ברונר בראיון מיוחד ונוסטלגי, סרטון בערוץ "מנחם טוקר הערוץ הרשמי | Toker.FM", באתר יוטיוב (אורך: 15:41)
* שמואל ברונר תגית באתר כיכר השבת
* מידע על שמואל ברונר בקטלוג הספרייה הלאומית
לוגו השירות בשנים 2017 עד 2021.
**שירות הווידאו Start.ru** (ברוסית: **Видеосервис START**) היא חברה רוסית, שמושבה במוסקבה. הוקמה בשנת 2017 על ידי חברת Yellow, Black and White Group. עיקר פעילות החברה הוא במתן שירותי צפייה ישירה בשיטת OTT של ספריית סרטים ותוכניות טלוויזיה, שחלק מהם תוכן מקורי, תמורת מינוי חודשי. החברה נמצאת בבעלות חברת Digital Media Holding.

השירות מיועד לצופים דוברי רוסית ברוסיה ומחוצה לה, בעיקר מישראל, קנדה, ארצות הברית וגרמניה. ההבדל העיקרי בין START לשירותים דומים אחרים הוא הקרנה בלעדית של סרטים ותוכניות טלוויזיה בהפקה עצמאית. בנוסף, ספריית הווידאו Start.ru מציגה באופן בלעדי סדרות דרמה, מדע בדיוני ופעולה בהפקה עצמאית.

את שירותי החברה ניתן לצרוך באמצעות אתר האינטרנט שלה ובמכשירים נוספים הכוללים כונני Blu-ray, מחשבי לוח, טלפונים חכמים, טלוויזיות חכמות, קופסאות סטרימינג וקונסולות משחקים כגון: Xbox One, PlayStation 4, Wii U, Xbox 360 ו-PlayStation 3. "הזרמה" ברזולוציית 4K דורשת מכשיר ומסך התומכים ברזולוציה עם HDCP.

החברה רכשה זכויות יוצרים מאולפני YBW Group על תכניה ובכך קיבלה את הזכות להקרינם בשירותיה. במסגרת שיתוף פעולה זה, כל תוכני האולפנים משודרים בשרתי החברה אשר גם עזרה בהפקת סדרות מקור.

החל מ-2018 מממנת החברה הפקות תוכן מקורי שמשודרות דרכה. בדומה למקבילתה האמריקאית, נטפליקס, בשרתיה קיימים שני סוגים של כותרים המזוהים כ"תוכן מקורי"; סדרות וסרטים שלא הופקו על ידי החברה, אך משודרים באופן בלעדי בשירות הסטרימינג שלה. הסוג השני הוא תוכן מקורי לגמרי, המופק ומשודר באתריה, כמו הסדרה "טובים מאיתנו". בניגוד לנהוג אצל נטפליקס, החברה אינה נוהגת להוציא את כל הפרקים באותו הזמן, במה שמעודד את הצופים לבצע צפיית בינג', אלא מדי כמה ימים.

באוקטובר 2020, חברת MegaFon רכשה 33.8% ממניות חברת Digital Media Holding, הבעלים של START.

הפקות מקור בולטות
-----------------

* טובים מאיתנו (2017)
* חסרי בושה (2018)
* לאפסי (2018)
* מחוץ למשחק (2018)
* בכלוב (2019)
* וזה הכל רוברט (2019)
* שרלוק ברוסיה (2020)
* האיש הטוב (2020)
* גושה (2020)
* הערפדים של מרכז רוסיה (2021)
* דצמבר (2022)
* קראמורה (2022)
* שתי גבעות (2022)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Start.ru** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של Start.ru
* Start.ru, ברשת החברתית פייסבוק

* Start.ru, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* Start.ru, ביישום טלגרם

* Start.ru, ברשת החברתית אינסטגרם

* Start.ru, ברשת החברתית טיקטוק

* Start.ru, ברשת החברתית VK

* Start.ru, סרטונים בערוץ היוטיוב
* Start.ru, ברשת החברתית Odnoklassniki.ru

הערות שוליים
------------

1. ↑  «МегаФон» станет совладельцем видеосервиса Start

| שירותי וידאו דיגיטליים בולטים |
| --- |
| שירותים פעילים בישראל | אפל TV פלוס ‏•‏‏ דיסני+ ‏•‏‏ נטפליקס ‏•‏‏ פריים וידאו ‏•‏‏ yes+ ‏•‏‏ יוטיוב פרימיום ‏•‏‏ ‏Start.ru |
| שירותים פעילים מחוץ לישראל | הולו ‏•‏‏ פרמאונט+ ‏•‏‏ Google TV‏ ‏•‏‏ Max‏ ‏•‏‏ Premier ‏•‏‏ ‏ivi.ru ‏•‏‏ ‏Megogo.net ‏•‏‏ ‏ more.tv ‏•‏‏ ‏Okko ‏•‏‏ ‏Peacock ‏•‏‏‏ קראנצ'ירול ‏•‏‏ סטן |
| שירותים לא פעילים | קוויבי ‏•‏‏ קאזה ‏•‏‏ Windows Media Center ‏•‏‏ ג'וסט ‏•‏‏ Megaupload ‏•‏‏ יאנדקס. וידאו ‏•‏‏ יאנדקס. שידור ‏•‏‏ דיסקברי+ ‏•‏‏ HBO Max |
שער המהדורה הראשונה של "שבחי הבעש"ט", דפוס ישראל יפה, קאפוסט ה'תקע"ה
רבי **ישראל יפה** (**המדפיס מקאפוסט**) (1749, תק"ט – 3 באוגוסט 1828, כ"ג באב תקפ"ח), מראשוני חסידי חב"ד, בעל בית דפוס בו הודפסו מחשובי ספרי החסידות, מראשי היישוב האשכנזי בחברון.

תולדותיו
--------

נולד בקאפוסט שבפלך ויטבסק באימפריה הרוסית (כיום בבלארוס) לר' יצחק יפה, נצר למשפחת למדנים ורבנים מצאצאי ר' מרדכי יפה "בעל הלבושים". סבו, ר' ישראל יפה, היה אב בית דין שקלוב ומחבר הספר "אור ישראל".

היה מתלמידי ר' מנחם מנדל מוויטבסק, ומחסידיו הקרובים של ר' שניאור זלמן מלאדי, מייסד חסידות חב"ד.

את דרכו בדפוס החל לכל המאוחר בשנת תקמ"ד (1784). בשנת תקס"ד (1804) פתח בית דפוס עברי משלו בקאפוסט, ועל כן נודע בתולדות החסידות בכינוי "המדפיס מקאפוסט". בשנים תקס"ט-תקע"א (1811-1809) צירף כשותף את ר' מרדכי בן שמואל הורוויץ.

בשנת תקע"ד (1814), במלאת 26 שנים למותו של רבו מנחם מנדל מוויטבסק, הדפיס לראשונה את ספרו של האחרון "פרי הארץ", ובו דרשות שנשא בארץ ישראל וכן הנהגות חסידות. בשנה שלאחר מכן, תקע"ה (1815), הדפיס לראשונה את ספר "שבחי הבעש"ט". כמו כן, הדפיס את הסידור של בעל התניא. ספריו ידועים בהקפדה על פרטים, הגהות מתוקנות ועיצוב נאה.

ר' ישראל יפה נזכר בתולדות החסידות כאיש אשר נשא את אדמו"ר הזקן על כתפיו לאחר שהאדמו"ר שוחרר מבית הכלא בשנת 1799. לאחר פטירת אדמו"ר הזקן, הצטווה רבי ישראל יפה על ידי אדמו"ר האמצעי, ר' דובער שניאורי, לעלות לארץ ישראל.

בשנת תקע"ט (1819) או תקפ"א (1821) עלה לארץ ישראל עם אשתו שפרינצה ובני משפחתם וכן עם פועלי הדפוס של קאפוסט ומשפחותיהם, ונמנה עם חברי הקבוצה הראשונה של העולים המתיישבים בחברון. החבורה הביאה עמה מכונות דפוס בכוונה לייסד בית דפוס בארץ, אולם בדרכם מנמל עכו לחברון נופצו המכונות על ידי שודדים ערבים, פרט לבסיס הכבד. כאשר הושמד דפוס ישראל בק במרד הפלחים בצפת, שימש הבסיס שהיה בחברון להרכבת הדפוס החדש שם.

משפחת יפה התיישבה בחברון. ר' ישראל היה ראש ה"כולל" הראשון של חסידי חב"ד בחברון, ונשא בתואר "ממונה דעיר הקודש חברון".

לר' ישראל ולאשתו שפרינצה היו שישה בנים: אפרים, אהרן משה, דוד, מרדכי, שמואל ושלמה זלמן. בניו ר' דוד ור' שלמה זלמן עלו לארץ בעליית תלמידי הבעל שם טוב בשנת תקל"ז (1777) יחד עם רבם ר' מנחם מנדל מוויטבסק וכשלוש מאות חסידים נוספים.

במסורת המשפחה מסופר שהיה היהודי הראשון שחזר ונטע כרם גפנים בחברון.

קישורים חיצוניים
----------------

* מור אלטשולר, אסופה: תלמידים וכתבים (המשך), באתר של אלטשולר
* **שבחי הבעש"ט**, דפוס ישראל יפה, קאפוסט תקע"ה, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  עליו ראו: שמואל יוסף פין, **הערך "הר"ר ישראל בהר"ר אהרן יפה"**, בתוך: **כנסת ישראל** עמ' 694–695, באתר היברובוקס.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987012124961405171
* GND: 1142023575
* VIAF: 7150868064322070536
* WorldCat: viaf-7150868064322070536

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:אישיות   
פרמטרים ריקים [ 1 ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**שַׁרִי רז** (נולדה ב-1 בפברואר 1940) היא עיתונאית ואשת חדשות בטלוויזיה הישראלית.

ביוגרפיה
--------

נולדה בשם ריי חתן. בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 החלה לעבוד כקריינית חדשות ובידור ב"קול ישראל" במהלך לימודיה האקדמיים בסמינר המורות ע"ש דוד ילין. עם הקמת הטלוויזיה הישראלית נמנתה רז על עובדיה הראשונים וצורפה למחלקת החדשות. בשידור מהדורת החדשות "מבט" הראשון, ב-1968, הגישה כתבת אופנה והייתה למגישה הראשונה בטלוויזיה. עבודתה במהדורת החדשות היומית כמגישת המהדורה נמשכה כ-25 שנים, לצידם של חיים יבין, דניאל פאר, יעקב אחימאיר ועוד עד להקמת הערוץ השני וצמצום המהדורה למגיש יחיד. מתקופה זו הייתה לכתבת התרבות של מחלקת החדשות, לצד הנחיית המהדורה של מוצאי שבת ועריכת כתבות לתוכניות הערוץ השונות, דוגמת "רואים עולם" ו"מהיום למחר". ב-1984 השתתפה בסרט "חייל הלילה" בתור קריינית טלוויזיה.

בשנות עבודתה ככתבת חדשות ערכה תחקירים שונים, ובהם השימוש הראשון במצלמה נסתרת בעת שצילמה טקס גירושין בבית דין רבני. כתבת תחקיר שערכה על עסקיה של השדכנית הישראלית הלנה עמרם הביאה לקריסת עסקיה של עמרם ולניהול מאבק משפטי ממושך בין הערוץ הראשון ועמרם.

בשנת 2008 פרשה רז לגמלאות, אך נותרה פעילה במערכת החדשות של הערוץ ומגישת פינה בנושאי קולנוע בערב יום חמישי. באותה שנה לוהקה לטלנובלה "חשופים" ושיחקה בה אם לשתי עיתונאיות.

בשנת 2013 הייתה חברה בוועדה הציבורית לבחירת הדמויות שיופיעו על שטרות הכסף. לאחר תום עבודת הוועדה, וכתגובה לביקורת ציבורית על העדרם של משוררים מזרחים מהשטרות, התבטאה רז ואמרה: "אני ממש לא מכירה משוררים מזרחיים בולטים במאה ה-20".

בשנת 2017 חזרה להכין כתבות שבועיות לתוכנית המגזין "רואים עולם", הפעם במסגרת תאגיד השידור הישראלי.

חיים אישיים
-----------

רז הייתה נשואה לדן בירון, עד לפטירתו ב-2024, ואם לשניים.

קישורים חיצוניים
----------------

* שרי רז, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* שרי רז, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* לי-אור אברבך, שרי נגד החדשות, באתר nrg‏, 20 בספטמבר 2007
* יעקב בר-און, ‏ההטרדות המיניות, השוביניזם והנאמנות: שרי רז בראיון פרישה, באתר מעריב אונליין, 31 בינואר 2020
* ריאיון עם שרי רז בתוכנית אנשים, 2013
* אתר למנויים בלבד עידו דוד כהן, בגיל 82 לשרי רז אין מה להפסיד, באתר הארץ, 1 בדצמבר 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  ליאורה גולדנברג-שטרן, ‏"לא מצטערת": שרי רז שערכה תחקיר שהרס את הקריירה של הלנה עמרם, בראיון ראשון אחרי מותה, באתר מעריב אונליין, 12 בדצמבר 2020
2. ↑  ערן סויסה, שרי רז תככב בטלנובלה, באתר nrg‏, 28 באפריל 2008
3. ↑  יואב בירנברג, "7 ימים", כתבתנו שרי רז הייתה שם, באתר ynet, 24 ביולי 2008
4. ↑  חברה בוועדת השטרות: לא מכירה מזרחי שמתאים לרשימה, באתר וואלה!‏, 28 באפריל 2013
5. ↑  רועי חסן, למה אין משוררים מזרחים על שטרות הכסף?, באתר mynet‏ עפולה ועמק, 7 בדצמבר 2017
**רחמים כהן** (נולד ב-1960) שירת בצה"ל כמפקד גדוד 890 וכמפקד עוצבת הגולן.

שירות צבאי
----------

כהן התגייס לצה"ל, התנדב לצנחנים ושובץ בגדוד 202. עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. עם סיום הקורס שב לחטיבה ומונה למפקד מחלקה. לאחר מכן שימש כמפקד פלוגה. הועלה לדרגת סא"ל לאחר שמונה למפקד גדוד 890 בין השנים 1993–1994. בהמשך שימש כחבר בוועדת חקירה לבדיקת אסון השריפה בוואדי סלוקי. בשנים 1997–1999 שימש כמפקד עוצבת הגולן בדרגת אל"ם.

בשנת 1999 הועמד לדין והואשם בביצוע מעשים מגונים בארבע חיילות שהיו כפופות לו, וכן יוחסה לו עבירה של התנהגות שאינה הולמת. בשנת 2004, במסגרת עסקת טיעון, הוא הורשע בהתנהגות בלתי הולמת והורד לדרגת סרן.

לאחר שחרורו מצה"ל עבד בחברת "סולתם מערכות". בשנת 2021 מונה לאיש השיווק של מתקן האימונים האזרחי של אלביט מערכות במחנה נחל שורק.

הערות שוליים
------------

1. ↑  עופר רגב והדס רגב-ירקוני, "**890 לא חוזרים עד שמבצעים**", פורת הוצאה לאור, מרץ 2009, עמוד 177
2. ↑  עמרי אסנהיים, אש צולבת, מעריב, כפי שהועלה באתר פרש.
3. ↑  יוסי ועקנין, 20 שנה ליציאת צה"ל מלבנון: המורשת של קשר המח"ט שנפל במוצב גלגלית, Mynet העמק, 13 באפריל 2020
4. 1 2  אתר למנויים בלבד יניב קובוביץ, מח"ט שהורשע בפגיעה בחיילות והודח מצה"ל מועסק במתקן אימונים לחיילים, באתר הארץ, 19 ביוני 2022
**דן הרינגטון** (אנגלית: **Dan Harrington**, נולד ב-6 בדצמבר 1945, בקיימברידג', מסצ'וסטס), הוא שחקן פוקר ושש-בש מקצועי אמריקאי, וכיום עוסק גם בנדל"ן. בקרב שחקני הפוקר הוא מוכר כ"אקשן דן" ("Action Dan") התייחסות אירונית לסגנון המשחק השמרני אך התקיף שלו. הגעתו לשולחן הגמר בשתי אליפויות עולם ברציפות (בשנים 2003 ו-2004) נחשבת לאחד ההישגים המרשימים ביותר בהיסטוריה של אליפות העולם בפוקר (WSOP), ובשנת 2010 נבחר להיכל התהילה של הפוקר. הוא מוכר גם בזכות כובע ה"רד-סוקס" הירוק שהוא נוהג לחבוש בזמן המשחק.

קריירת פוקר
-----------

הרינגטון החל את דרכו כשחקן מקצועי במשחק השחמט, בו במהרה הפך לאמן ולאחד השחקנים המובילים באזור ניו-אינגלנד. ב-1972 הוא זכה באליפות השחמט במסצ'וסטס, בפער גדול מול רוב השחקנים המובילים באזור. ב-1976 הוא התחיל לשחק שש-בש, והיה למאסטר גם במשחק זה, ולאחד משחקני הכסף הטובים ביותר באזור בוסטון. ב-1981 זכה בגביע העולם בשש-בש בוושינגטון, כשהביס את השחקנים הטובים בעולם. הרינגטון החל לשחק פוקר באופן מקצועי בשנת 1982.

### ניצחונות בולטים

* האירוע המרכזי באליפות העולם בפוקר: בשנת 1995 סיים במקום הראשון, במקום השישי ב-1987, שלישי ב-2003 ורביעי ב-2004.
* מקום ראשון באליפות אירופה בפוקר (1995).
* מקום ראשון באירוע ה-$2,500 נו-לימיט הולד'ם במסגרת אליפות העולם בפוקר 1995 (WSOP).
* מקום ראשון באליפות ארבע המלכות (Four Queens 1996).

הרינגטון השתתף לראשונה באירוע ה-$10,000 נו-לימיט הולד'ם שבמסגרת אליפות העולם בפוקר (WSOP) בשנת 1987, וסיים במקום השישי. הוא השתתף באליפות שלוש-עשרה פעמים, בארבע מתוכן הגיע לשולחן הגמר, הישג מדהים כשלעצמו.

הרינגטון אחד משחקני הנו-לימיט הולד'ם המכובדים ביותר, ויריב מאיים במשחקי לימיט הולד'ם. הוא חי בסנטה מוניקה, שם הוא שותף בחברת "הלוואות אנקור" העוסקת בנדל"ן. נכון לשנת 2007 זכיותיו בטורנירי פוקר הסתכמו בלמעלה משבעה וחצי מיליוני דולרים.

ספרות פוקר
----------

בדצמבר 2004 פרסם הרינגטון, בשיתוף עם ביל רוברטי, מדריך פוקר (Harrington on Hold'em), המתרכז באסטרטגיה לשלבים הראשונים של טורנירי נו-לימיט טקסס הולדם. המדריך, הפך ברבות השנים לאבן יסוד בספרות הפוקר העולמית. הספר מתפרש על פני שני כרכים, ובעקבותיהם פרסם הרינגטון ספר שלישי באותה הסדרה, ושני ספרים נוספים שעניינם הוא אסטרטגיה למשחקי כסף (Cash games). ספריו נחשבים לספרי אסטרטגיית הפוקר הטובים ביותר שנכתבו, והם תורגמו ללמעלה מ-30 שפות, בהן עברית.

לקריאה נוספת
------------

* דן הרינגטון, **טקסס הולד'ם - פוקר למתקדמים**, הוצאת זיגל, נובמבר 2009

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דן הרינגטון** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של דן הרינגטון

* דן הרינגטון, באתר צ'סגיימס (באנגלית)

* דן הרינגטון, באתר The Hendon Mob

* דן הרינגטון, באתר אליפות העולם בפוקר
* דן הרינגטון באתר הוצאת הספרים 2+2 (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Tom Hannibal vs Dan Harrington (1979)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 6032792
* BnF: cb157388077 (data)
* GND: 132947331
* ISNI: 0000 0000 7734 8962
* LCCN: no2005053073
* NKC: xx0111056
* SUDOC: 161968430
* VIAF: 106961082
* WorldCat: lccn-no2005053073

 |
**טיבור אדלר** (בהונגרית: **Adler Tibor**; בודפשט, 26 ביולי 1905 – Khrenovoe, ברית המועצות, 16 בפברואר 1943) היה פסנתרן מחונן שהופיע ברחבי אירופה, מלחין ומנצח יהודי-הונגרי שנספה בשואה.

ביוגרפיה
--------

טיבור אדלר נולד במשפחה יהודית כבנם של שאנדור אדלר (1873–?), סוחר ספרים, ושל אילונה ויליונר (1873–1910). טיבור השלים את לימודיו באקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט בבודפשט כתלמידם של אישטוואן תומאן ושל דז'ה אנטלפי-ז'ירוש. כמנצח על תזמורת אוניית הפאר פולוניה, הפליג וסייר בים התיכון ובחוף המערבי של אפריקה. הוא היה חבר ומנהל של להקות מחול וג'אז, עבד כמנצח במלון עדן בווינה במלון קזנובה בברלין וכן היה המנהל המוזיקלי של הקברט במגדבורג.

ב-1933, יחד עם הפסנתרן ג'רג' פייר, הקים את צמד הפסנתר אדלר-פייר, שהדוגמה להקמתו הייתה צמד הפסנתרים הידוע בעולם אז וינר & דוסה (Wiener et Doucet). בשנת ההקמה כבר נחתם איתם חוזה בפריז לשנה שלאחר מכן. הרפרטואר שלהם כלל הרבה דברים, מיצירות קלאסיות ועד קטעי מוזיקה של אותו הזמן. עם עיבודי הג'אז והלחנים שלהם, הם הופיעו לעיתים קרובות בשידורים חיים של הרדיו ההונגרי, וכן כמה סרטים (כבר מדברים) ישנים משמרים גם הם את נגינתם. טיבור אדלר הופיע גם בתחנות הרדיו פריז וברצלונה. ב-1937, השתתף במסע הופעות בברית המועצות והופיע גם במונטה קרלו.

לאחר כניסת החוקים האנטי יהודים לתוקף בממלכת הונגריה ובמיוחד החוק היהודי השני והחוק היהודי השלישי, היו לו פחות ופחות הזדמנויות להופיע. הוא היה חבר בתיאטרון גולדמארק במסגרת הפעילות האמנותית של אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך, הופעות שהותרו ליהודים רק בפני קהל יהודי.

הוא איבד את חייו במחנות שירות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי) בחזית המזרחית.

### חיים אישיים

אשתו הייתה אירמה שרנאי (1900–?), בתם של ברנאט שרנאי ושל אסתר שוורץ, לה נישא ב-1 ביולי 1936 בבודפשט.

לקריאה נוספת
------------

* מגדה הוראק: האובדן של האינטליגנציה ההונגרית בשנות הארבעים. בודפשט, מגדה הוראק, 1996.
* ספר המוזיקה ההונגרית. עורך אימרה מולנר. בודפשט, אדן הוואש, 1936.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טיבור אדלר** בוויקישיתוף

* טיבור אדלר, באתר OMIKE
* טיבור אדלר, באתר jazzma.hu

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Születési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári születési akv. 713/1905. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-09-24.
2. ↑  "Halotti bejegyzése a Budapest IV. kerületi (belvárosi) polgári halotti akv. 594/1946. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-09-24.
3. ↑  "Szülei házasságkötési bejegyzése a Budapest V. kerületi polgári házassági akv. 229/1901. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-09-24.
4. ↑  Fehér György és Adler Tibor Párizsban (1934. március 25.) Pesti Napló, 85. évfolyam, 68. szám
5. ↑  "Házasságkötési bejegyzése a Budapest IV. kerületi (belvárosi) polgári házassági akv. 185/1936. folyószáma alatt". נבדק ב-2020-09-24.

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"טיבור אדלר"**.
מחנה רבין (הקריה) בתל אביב
אוהלי חיילים בבסיס צבאי
**בסיס צבאי** או **מחנה קבע צבאי** (בצה"ל נהוג לקצר ל**מ.ק.**; בלשון גבוהה: **קְסַרְקְטִין**) הוא מתקן קבע המופעל על ידי צבא. בבסיס מרוכזים ציוד צבאי ושוהים בו חיילים לאימונים או לפעילות מבצעית. הכניסה לבסיסים צבאיים אסורה לאנשים שלא עובדים או מוצבים בו, הן מטעמי ביטחון מידע והן מטעמי ביטחון החיילים השוהים בו, ועל הבסיס מופקדת אבטחה הקפית.

ייעוד
-----

בסיסים צבאיים משמשים יחידה צבאית אחת או יותר ולרוב ייעודם הוא שמירה על הביטחון השוטף והביטחון הלאומי. קיימים גם בסיסים צבאיים המיועדים לפעילות אחרת כגון מפקדות, בסיסי הדרכה, בסיסי טיסה, בסיסי אימונים או בסיסים לניסוי כלים או טכנולוגיה צבאית. ברוב המקרים, הבסיסים הצבאיים מסתמכים על עזרה נוספת של גורמים חיצוניים כדי לפעול. קיימים בסיסים המסוגלים לפעול בעצמם במשך תקופות ארוכות משום שהם מסוגלים לספק מזון, מים וצרכים בסיסיים אחרים לחיילים גם בעת מצור.

מחנה צבאי זמני
--------------

שרידי מחנה צבאי רומי למרגלות מצדה
בנוסף על בסיסי הקבע, מוקמים מעת לעת מחנות צבאיים לתקופה מוגדרת מראש או לתקופה קצרה עד לסיום מטלה מסוימת.

מחנה צבאי זמני מוקם במהלך מסע, לצורך אימונים וכן בזמן מלחמה, עת כוחות צבאיים נמצאים הרחק מבסיסי הקבע שלהם. מחנות אלו מאופיינים בבניה זמנית, לרוב באמצעות אוהלים בלבד.

בעת העתיקה פיתח הצבא הרומי טכניקת הקמה מהירה של מחנות צבא. מחנות אלו הוקמו בצורה אחידה, ושימשו ללינת לגיון שלם. שרידים של מחנות כאלה ניתן למצוא במקומות רבים, בין השאר סביב מצדה.

ראו גם
------

* בסיס טיסה
* מוצב

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **בסיס צבאי** |

* ד' שלסקי, ‏תכנון בסיס צבאי - החזון והמציאות, **מערכות** 269, יוני 1979

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007533872005171
* BnF: cb119496653 (data)
* GND: 4169972-5
* LCCN: sh85085159
* NARA: 10642469
* NDL: 00562628

 |
**ארי בן מנחם** (Ari Ben-Menahem; נולד ב-4 בנובמבר 1928) הוא פיזיקאי, מתמטיקאי והיסטוריון של המדע ישראלי, פרופסור אמריטוס לגאופיזיקה ולמתמטיקה שימושית במחלקה למדעי המחשב ומתמטיקה שימושית במכון ויצמן, מחלוצי הסייסמולוגיה בישראל.

קורות חיים
----------

נולד בברלין למשה בן-מנחם (שלנגר), משורר, סופר ומחנך. עלה לארץ ישראל ב-1934. סיים לימודי תואר שני באוניברסיטה העברית ב-1954. בשנת 1954 היה הראשון שהפעיל מערכת מדידה סייסמולוגית בישראל.

בשנת 1958 עזב ללימודים במכון הטכנולוגי של קליפורניה שם קיבל דוקטורט ב-1961. ב-1964 חזר ארצה ומונה לפרופסור לגאופיזיקה ומתמטיקה במכון ויצמן. היה פרופסור אורח באוניברסיטת סטנפורד, MIT ואוניברסיטת פריז. בין השנים 1975 ל-1990 היה ראש המחלקה לגאופיזיקה. כמו כן מילא את תפקיד הסייסמולוג הראשי בישראל. לאורך השנים פרסם כ-150 מאמרים ושני ספרי לימוד.

בן מנחם חקר תופעות גאולוגיות ואסטורונמיות שהתרחשו בתנ"ך כמו רעידת אדמה, ליקוי חמה, סופרנובה ושביטים, ובעזרת ניתוח לאחור של תופעות אלה ניסה לייצר כרונולוגיה לאירועים תנ"כיים.

בשנת 2009 יצא לאור ספרו המונומנטלי "Historical encyclopedia natural mathematical sciences" בו הוא סוקר את התפתחות המדע מימי היוונים ועד לימינו. הספר הוא בן 6,000 עמודים ויצא בשישה כרכים.

נשוי לבתיה ומתגורר ברחובות.

אחיו אסף בן-מנחם הוא אמן ומשורר.

ספריו
-----

* Seismic Waves and Sourcesby Ari Ben-Menahem, Sarva Jit Singh, Courier Dover Publications 1998
* Vincit Veritas: A Portrait of the Life and Work of Norman Abraham Haskell, 1905-1970
* Historical encyclopedia natural mathematical sciences

קורות חיים ופרסומים
-------------------

* קורות חיים באתר מכון ויצמן
* רשימת פרסומים באתר מכון ויצמן

קישורים חיצוניים
----------------

* ארי בן-מנחם, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
* ספריו
* כתבי ארי בן-מנחם בפרויקט בן-יהודה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007434844705171
* BIBSYS: 90126667
* BnF: cb122997400 (data)
* CiNii: DA03167556
* GND: 109882059
* ISNI: 0000 0000 8130 0953
* LCCN: n80022285
* MGP: 18985
* NKC: jx20090511001
* NTA: 317727230
* SUDOC: 031861520
* VIAF: 51754611
* WorldCat: lccn-n80022285

 |
**גנאדי וסילייביץ' סרפנוב** (ברוסית: **Геннадий Васильевич Сарафанов**;‏1 בינואר 1942 – 29 בספטמבר 2005) הוא קוסמונאוט סובייטי שטס לחלל במסגרת תוכנית סויוז.

קורות חיים
----------

גנאדי סרפנוב נולד בכפר במחוז סראטוב למשפחת פקיד. תוך זמן קצר המשפחה עברה להתגורר לסראטוב, בו בשנת 1959 הוא סיים בית הספר. בשנת 1964 סרפנוב סיים בית הספר לטייס והוצב בחיל האוויר הסובייטי.

בשנת 1963 הוא נכלל ביחידת הקוסמונאוטים והחל בהכנות לטיסת חלל.

בשנת 1974 סרפנוב השתתף בטיסת חללית סויוז 15 לצד לב דיומין. בעקבות תקלה טכנית טיסה התקצרה והם חזרו לכדור הארץ לאחר יומיים.

גנאדי סרפנוב המשיך להתכונן למשימות חלל נוספות ובמקביל סיים את עבודת הדוקטורט.

בשנת 1986 בעקבות מחלה, סרפנוב שוחרר מיחידת הקוסמונאוטים ועזב את חיל האוויר הסובייטי. הוא עבד בתעשייה וכיהן במספר תפקידים ציבוריים.

גנאדי סרפנוב התגורר בעיירה במחוז מוסקבה ונפטר בשנת 2005 בעקבות ניתוח שהסתבך.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גנאדי סרפנוב** בוויקישיתוף
* תקציר נתונים באתר ספייספאקטס
* נתונים מאנציקלפדיית החלל
פירוש נוסף ערך זה עוסק בתגמול כללי בגין עבודה או בגין פגיעה. אם התכוונתם לגמלה המשולמת בצורת אנונה, ראו פנסיה.

|  |
| --- |
| **שוק העבודה** |
| שכר ממוצע
שכר מינימום
שכר חציוני
אבטלה
יחסי עבודה
פנסיה |

**גִּמְלָה** היא תגמול המשולם לאדם או לזכאים בגינו, בדרך כלל בגין עבודתו או בגין שירות שנתן או בגין פגיעה שנפגע. גמלה ניתנת בעין (כלומר על ידי מתן שירותים או מצרכים) ובכסף. גמלה ניתנת בצורת מענק חד-פעמי או באופן תקופתי (פנסיה), בדרך כלל בתשלומים חודשיים.

החובה בחוק למתן גמלה בעין היא על מנת להבטיח את קבלת השירותים הנדרשים לזכאים לגמלה, ללא התניה בתשלום מוקדם. כך גמלה בעין לנפגעי תאונות עבודה מבטיחה כי הנפגעים יקבלו את הטיפולים הרפואיים הנחוצים והשיקום הנדרש. לגמלה בעין במקרים אלו חשיבות רבה, שכן נפגע שהכנסתו נמוכה אם יאלץ לשלם מראש עבור הטיפול הרפואי הוא עלול לוותר כשהעלות גבוהה לו.

פוסטר של הביטוח הלאומי בארצות הברית
הגמלאות הנפוצות ביותר הן אלה הניתנות לאחר פרישה מעבודה בגיל מבוגר (כלומר, לאחר "יציאה לגמלאות"); גמלאות אלה ידועות בשם "פנסיית זיקנה". גיל הפרישה לגמלאות שונה ממדינה למדינה, ובתוך מדינות שונות הוא עשוי להשתנות בהתאם לסוג העבודה או בשל גורמים שונים אחרים. בישראל למשל (כמו גם בארצות רבות אחרות) גיל הפרישה לגברים גבוה מגיל הפרישה לנשים, וגיל הפרישה לגמלאות משירות בצבא-קבע בצה"ל שונה מגיל הפרישה לגמלאות במקומות עבודה אחרים. הגמלאות לעובדים הפורשים בגיל מבוגר הונהגו לראשונה בגרמניה בסוף המאה ה-19, בידי הקאנצלר אוטו פון ביסמרק. הוא קבע את גיל הפרישה ל-65, משום שמומחים הסבירו לו שאחוז קטן מאוד מהאוכלוסייה יגיע לגיל זה, והמדינה תצטרך לשלם סכום קטן.

גמלאות אחרות הן גמלאות נכות, הניתנות למי שנפגע מסיבה כלשהי והוא זכאי לגמלאות כתחליף לפרנסתו או כפיצוי על הפגיעה שנפגע. גמלאות כאלה מוקנות מכוח מנגנוני ביטוח לאומי או מכוח ביטוח פנסיוני לסוגיו. 

מבחינים בין שני סוגי פנסיה, פנסיה צוברת, המשולמת מתוך כספים ששילם העובד במהלך כל שנות עבודתו עד לפרישה, לעומת פנסיה תקציבית, לה זכאים בעיקר עובדי מדינה במקרים מסוימים, והיא משולמת מתוך תקציב המדינה או על ידי מעביד אחר.

בית המשפט העליון פסק בשנת 2011 (ובכך אישר פסק דין שנתן בית הדין הארצי לעבודה בשנת 2002), כי ארגון עובדים רשאי לייצג גמלאים (עובדים לשעבר) אל מול המעביד, ואף לשבות עבורם, וכל זאת על מנת להיטיב עמם ולשפר את זכויותיהם..

המוסד לביטוח לאומי משלם סוגים אחדים של גמלאות מחליפות שכר. בניגוד לגמלאות המתוארות לעיל, המשולמות לטווח ארוך, גמלאות מחליפות שכר משולמות לטווח קצר, עקב פגיעה זמנית ביכולת ההשתכרות. גמלאות אלה כוללות:

* דמי לידה, המשולמים לאישה או לגבר השוהים בחופשת לידה.
* דמי אבטלה, המשולמים למובטל.
* דמי פגיעה בעבודה, המשולמים במשך תקופה של עד 90 יום למי שנעדר מעבודתו עקב פגיעה בעבודה.
* תגמולי מילואים, המשולמים למי שיצא לשירות מילואים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גמלה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  בג"ץ 1181/03 מיום 28.4.2011

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007533945905171
* GND: 4045107-0
* HDS: 014068
* LCCN: sh85099579
* NKC: ph138865

 |
**יוסף דרזנין** (נולד בשנת 1956) הוא יועץ ישראלי. היה בעבר מנכ"ל משרד ההתיישבות מנובמבר 2020 עד מאי 2021, וכן כיהן בעבר כמנכ"ל המשרד לשיתוף פעולה אזורי.

ביוגרפיה
--------

נולד בשנת 1956 בקיבוץ מפלסים.

דרזנין החל את דרכו בעולם הציבורי בשנת 1984, כעוזר נספח מודיעין בשגרירות ישראל בוושינגטון. במסגרת תפקידו עסק בחילופי מידע בין אמ"ן למודיעין הצבאי האמריקאי בתקופה סוערת במיוחד שכללה אירועי טרור רבים (Achille Lauro hijacking, TWA Flight 847, capture of William R. Higgins ועוד) עם שובו לישראל עסק בפיתוח עסקי בינלאומי ובמקביל היה עמית במועצה לאסטרטגיה גלובלית בוושינגטון.

בשנים 1992–1999 כיהן כראש החטיבה לצפון אמריקה ועוזר הסמנכ"ל לקשרי חוץ ובקרת נשק במשרד הביטחון (כיום האגף המדיני – ביטחוני), שם קידם הדיאלוג הביטחוני-אסטרטגי בין ישראל לארצות הברית, תיאם ביקורי שר הביטחון במדינות זרות והיה שותף לפעילות מול ירדן לקראת החתימה על הסכם השלום באוקטובר 1994. ב-1998, השתתף במשלחת משרד הביטחון לשיחות "וואי פלנטיישן", שבמסגרתן הועבר לישראל מענק הסיוע האמריקאי בסך 1.2 מיליארד דולר.

ב-1999, חזר לוושינגטון ושימש כנציג משרד הביטחון בשגרירות ישראל בוושינגטון בדרגת ציר-יועץ עד 2004. במסגרת תפקידו התמקד בקידום שיתוף פעולה ביטחוני-אסטרטגי בין ישראל לארצות הברית, קידום התעשיות הביטחוניות הישראליות בשוק האמריקאי, הגנת המולדת ופיתוח הקשרים בין משרד הביטחון לזרועות הממשל האמריקאי (משרדי ההגנה, המדינה, המסחר ובתי הקונגרס) בתחומי ההגנה, החוץ והביטחון הלאומי.

בשנים 2005–2014 עבד ד"ר דרזנין במגזר הפרטי, בפיתוח עסקי אסטרטגי בינלאומי בדגש על שוקי ארצות הברית, הודו וישראל. בנוסף, לימד שנתיים במרכז הבינתחומי הרצליה, שם העביר שיעורים בנושא גיבוש המדיניות האמריקאית למלחמה בטרור ולהגנה על המולדת בעקבות פיגועי 11 בספטמבר 2000.

בעל תואר ראשון במדעי המדינה מאוניברסיטת חיפה, תואר שני בתקשורת המונים מהאוניברסיטה העברית, במסגרתה כתב תזה בהדרכת פרופ' עקיבא כהן ופרופ' הלל נוסק שכותרתה "הכיסוי התקשורתי של אירועי טרור מנקודת מבטם של העיתונאים". הוא למד לתואר שלישי בתקשורת המונים מאוניברסיטת מרילנד בארצות הברית. עבודת הדוקטורט שלו בנושא "סיקור חדשותי של אירועי טרור: נקודת המבט התקשורתית". שירת בצה"ל כקצין במודיעין (8200) והשתחרר משירות מילואים פעיל בדרגת רב-סרן.

בחודש יולי 2017 מונה למנכ"ל המשרד לשיתוף פעולה אזורי, תחת השר צחי הנגבי.

בנובמבר 2020 מונה למנכ"ל משרד ההתיישבות.

מתגורר בנתניה, נשוי לענת ואב לשני ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוסף דרזנין** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  הודעות דובר, ד"ר יוסף דרזנין מונה למנכ"ל המשרד לשיתוף פעולה אזורי, באתר המשרד לשיתוף פעולה אזורי, ‏10 ביולי 2017 (ארכיון)
2. ↑  ד"ר יוסף דרזנין, באתר Gov.il
תבנית {{אישיות רבנית}} ריקה מתוכן. יש להזין פרמטרים בערך או בוויקינתונים. 
הרב אפרים פישל רבינוביץ
עם רבי יעקב אריה מיליקובסקי האדמו"ר מאמשינוב
הרב **אפרים פישל רבינוביץ** (כ"ה בכסלו תרפ"ה, 22 בנובמבר 1924 – ט"ו בסיוון תשס"ה, 22 ביוני 2005) היה ראש מתיבתא תפארת ישראל רוז'ין של חסידות בויאן וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל.

תולדות חייו
-----------

נולד בעיר העתיקה בירושלים לרב אריה מרדכי רבינוביץ, חסיד בויאן, ולבת שבע. אביו היה נינו של האדמו"ר רבי יהושע אשר מפוריסוב, בנו של "היהודי הקדוש" מפשיסחה. אמו הייתה בתו של הרב בנימין יהודה לייב ברנשטיין, ראש ישיבת חיי עולם. היה חתנו של הרב משה אהרן סגל. 

בשנות ה-60 נקרא לכהן בראשות ישיבת טאש בקריית טאש שבקנדה. בשנת תשל"ט חזר לישראל ומונה כראש מתיבתא תפארת ישראל, של חסידות בויאן. בשנת תשמ"ט מונה לחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל. כיהן כרב קהילת צ'ורטקוב באנטוורפן, והיה נוסע לשם בחגי ישראל.

מספר חודשים לפני פטירתו תמך בחוק יישום תוכנית ההתנתקות (יחד עם האדמו"ר מגור והאדמו"ר ממודז'יץ)[דרוש מקור].

משפחתו
------

מבניו: הרב יצחק, רב חסידות בויאן בוויליאמסבורג; הרב יהושע אשר, חתנו של הרב נטע ציינויירט, היה ר"מ בישיבת רוז'ין וכיום רב החסידות בבית שמש; הרב בנימין צבי, ממלא מקום אביו בראשות הישיבה; הרב ישראל, ראש כולל.

אחיו היה הרב בנימין רבינוביץ, דיין בעדה החרדית ומנהיג קהילת משכנות הרועים.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007299396705171
* VIAF: 75604982
* WorldCat (עם VIAF): 75604982

 |
**יהודי גלותי** הוא מושג שמקורו באנטיתזה שהציגה הציונות ליהדות של הגלות, בעיקר באירופה במסגרת התפיסה של שלילת הגלות. היהודי הגלותי מתואר כיהודי פסיבי, חלש, העוסק ב"עסקי אוויר" (ביידיש: "לופט גשעפט" (Luftgeschäft), כלומר עיסוקים שאין בהם עבודה ממשית או יושר, אלא תיווך או פנקסנות, כעריכת דין וניהול חשבונות, וסובל מנחת ידם של הגויים מבלי להגיב. הציונות ביקשה ליצור אנטיתזה לדימוי זה ולבנות בארץ ישראל יהודי חדש: אקטיבי, חזק, העוסק בעבודת האדמה ומגן על עצמו מפני התקפות הגויים.

שימוש בביטוי זה מופיע בראשית ימי הציונות במאמרו של יוסף ויתקין, "כיבוש הקרקע וכיבוש העבודה" שפורסם בשנת 1908:

> 
> והאיכרים, השקועים ביותר ב"חיי שעה", שכחו את "חיי העולם" – את עתידות בנינם ועתידות בניהם... הפועל הנכרי נוח להם מכמה טעמים: הוא בריא ומסוגל לעבודה, יותר זול ופחות תובעני; לפעמים ישמש לאיכרינו לא רק כפועל, אלא גם כמורה בעבודות רבות שהם עוד טירונים בהן, ויחד עם זה הוא כמעט תמיד משרת נכנע, משרת, שאפשר לנצל אותו באין מפריע, ושמקבל באהבה מיד בעליו את התגלוּת כוחו ואדנותו... והכנעה כזו מצד הפועל היא, עלינו להודות, חביבה מאוד על יהודי גלותי, שהוא בעצמו היה כל ימיו בבחינת "ונפשי כעפר לכּל תהיה.
> 
> 
> 
> 

הצגת האנטיתזה שביסוד הביטוי מופיעה בתיאור שנתן המו"ל לספרו של ישראל זמיר, "אבי, יצחק בשביס-זינגר":

> 
> במשך 20 שנה, מאז היות הילד ישראל בן חמש, לא התראה איתו אביו, הסופר וחתן פרס נובל לספרות, יצחק בשביס-זינגר. כאשר חזרו השניים ונפגשו בניו יורק, בשנת 1955, עמדו זה מול זה זרים ושונים. האב, יהודי גלותי, מיסטיקן המאמין בשדים, ברוחות ובהשגחה העליונה, והבן, חבר קיבוץ סוציאליסט ומטריאליסט, הבז לאמונותיו הטפלות של אביו.
> 
> 
> 
>

ראו גם
------

* יהדות השרירים
* השפעת השואה על גיבוש הזהות הישראלית
* שלילת הגולה

לקריאה נוספת
------------

* אליעזר שביד, **"שלילת הגולה" כיסוד האתוס הציוני**, חיפה: חמו"ל, תש"ם.

קישורים חיצוניים
----------------

* אחד העם, "שלילת הגלות", השילוח כרך כ' חוב' ה' (סיון תרס"ט)
* יוסף גולדנברג, השתקפותה של שלילת הגולה בזמר העברי, קתדרה, גיליון 111, ניסן תשס"ד (2004), עמ' 129–148, באתר "זמרשת"
* יובל דרור, מ"שלילת הגלות" ל"טיפוח התודעה היהודית", פנים – הקרן לקידום מקצועי, גיליון 24, קיץ 2003, באתר הסתדרות המורים
**ברונו רייס לינו** (בפורטוגזית: **Bruno Reis Lino**; נולד ב-18 ביוני 1978) הוא כדורגלן עבר ברזילאי ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי.

קריירה
------

רייס התחיל את הקריירה שלו בפלומיננסה. בשנת 2001 חתם באתלטיקו פרנאאנסה ובינואר 2002 חתם בצסק"א מוסקבה.

בקיץ 2002 חתם במכבי תל אביב מליגת העל. ב-14 בספטמבר 2002, רשם את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 2-4 נגד מכבי פתח תקווה. ב-17 בפברואר 2003, הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1-4 נגד בית"ר ירושלים. רייס, שיחק במכבי תל אביב שלוש עונות בהן זכה באליפות, גביע ואף השתתף עימה בשלב הבתים של ליגת האלופות בעונת 2004/2005.

בקיץ 2005 חתם באקדמיקה מליגת העל הפורטוגזית.

בהמשך הקריירה שיחק בוילה ריו, אנאפולינה, אלניה ולדיקווקז, ואסקו דה גאמה, רסאנדה, אמריקה-RJ ומאדריירה.

בסיום שנת 2014 פרש מכדורגל.

תארים
-----

פלומיננסה
* סרייה ג': 1999

מכבי תל אביב
* ליגת העל: 2002/2003
* גביע המדינה: 2004/2005

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* אור אבולעפיה, ‏"אני מלך החופים של ת"א": לאן ברונו רייס נעלם?, באתר ערוץ הספורט, 20 באפריל 2020
**אותי - עמותה ישראלית לאוטיזם** הוקמה בשנת 1990 בשם העמותה לילדים בסיכון. שמטרתה לטפל ולסייע לילדים בסיכון ומשפחותיהם בקהילתם. העמותה שינתה את שמה כחלק ממיתוג מחדש ב-2022 ועוסקת בטיפול באוטיזם בגיל הרך ובטיפול בילדים ובני נוער על הרצף האוטיסטי עד לגיל 18.

העמותה היא כתובת מקצועית מקדמת[דרושה הבהרה] לצעירים ובוגרים עם אוטיזם ולמשפחותיהם, דואגת לזכויותיהם, פועלת למיצוין,[דרושה הבהרה] מעניקה להם שירותי טיפול מקצועיים[דרושה הבהרה] באופן מותאם ונגיש[דרושה הבהרה], מכשירה מטפלים[דרושה הבהרה], לומדת ומטמיעה[דרושה הבהרה] שיטות טיפוליות ומנגישה את הידע התאורטי והקליני העדכני לטובת הילדים והמשפחות. ב־2018 מנכ"ל העמותה היא עו"ד ציפי נגל-אדלשטיין והיו"ר היא אלונה בר און.

בעמותה 10 חברים ו-2225 עובדים מהמקצועות הטיפולים קלינאות תקשורת, ריפוי בעיסוק, פיזיותרפיה, הבעה ויצירה[דרושה הבהרה], פסיכולוגיה, עבודה סוציאלית, ניתוח התנהגות, רופאים, מטפלים בשיטות ייעודיות (כגון: DIR ,ESDM ומיומנות חברתיות).

פעילות
------

העמותה הוקמה בעקבות חוסר המענה לילדים עם אוטיזם בישראל.[דרוש מקור][מפני ש...]

העמותה גיבשה "סל טיפולים בריאותי מקדם" (טב"מ) שהמדינה מעניקה לילדים על הרצף האוטיסטי מהגיל הרך ועד גיל 7. 

העמותה מפעילה טיפולי בריאות בהיקף של עד 3 שעות שבועיות לילדים בני 7–18 בשעות הצהריים בתוך כיתת הלימוד בבית-הספר. נכון לשנת 2023, במסגרת העמותה משולבים טיפולים בריאותיים לכ-1000 ילדים ברחבי הארץ.[דרוש מקור]

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אותי - עמותה ישראלית לאוטיזם
* אותי - עמותה ישראלית לאוטיזם, באתר "גיידסטאר ישראל"
* העמותה לילדים בסיכון (תל אביב), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007299765205171
* ISNI: 0000 0004 4660 1389
* LCCN: n2011070098
* VIAF: 147118690
* WorldCat: lccn-n2011070098

 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  אותי (ע"ר) | גיידסטאר - אתר התאגידים של ישראל | משרד המשפטים, באתר www.guidestar.org.il
2. ↑  העמותה לילדים בסיכון משנה את שמה ל'אותי' - עמותה ישראלית לאוטיזם, באתר Ice, ‏2022-12-04
בתורת הגרפים, **גרף משלים** של גרף פשוט נתון הוא הגרף הבנוי על אותם קודקודים, עם היפוך הקשתות: במקום שבו הייתה קשת בגרף המקורי אין קשת בגרף המשלים, ובמקום שבו לא הייתה קשת, יש בגרף המשלים קשת. אפשר להגדיר את הגרף המשלים גם עבור גרף מכוון.

אם מטריצת השכנות של הגרף הנתון היא A, אז המטריצה של הגרף המשלים היא J-A-Ι, כאשר J היא מטריצה שכל רכיביה 1 ו - Ι מטריצת יחידה.

שימושים
-------

גרף מתאר קשרים בין הקודקודים שיכולים לייצג דברים רבים. גרף יכול לייצג אנשים והקשרים החברתיים ביניהם; נקודות על מפה והדרכים ביניהם; את רשת האינטרנט ועוד. לדוגמה, גרף שקודקודיו הם אנשים ויש קשת ביניהם אם הם חברים. גרף זה מתאר את יחס החברות בין האנשים. הגרף המשלים המתאים לגרף זה, אם כן, יתאר את יחס אי-החברות. כלומר, תהיה קשת בין כל שניים שאינם חברים.

לגרפים משלימים חשיבות באלגוריתמים, ברדוקציות בתחום הסיבוכיות, בתורת הגרפים ועוד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גרף משלים** בוויקישיתוף
* {{citation
* גרף משלים, באתר MathWorld (באנגלית)

```
| last=Newman | first=Michael William
| title=The Laplacian Spectrum of Graphs
| year=2000
| publisher=The University of Manitoba
| isbn=0-612-57564-0
| url=
```

}}, page 17.

  


| נושאים בתורת הגרפים |
| --- |
| הגדרות | צומת • קשת • דרגה • מסלול • מרחק |
| מבנים | גרף • גרף ממושקל • מעגל • גרף מקרי • היפרגרף • מולטיגרף • עץ • קומפלקס |
| בניות וטיפוסים | גרף משלים • גרף קיילי • גרף שלם • גרף תחרות • עץ פורש • רשת זרימה • שידוך |
| תכונות | גרף n-צביע • גרף דו-צדדי • גרף מישורי • גרף מרחיב • גרף רגולרי • גרף קשיר • עץ בינומי • עץ פורש מינימלי |
**מדליית צ'רן** (באנגלית: The **Chern Medal**) הוא פרס בין־לאומי, המכיר בהישגים מצטיינים לכל החיים ברמה הגבוהה ביותר בתחום המתמטיקה. הפרס מוענק בטקס הפתיחה של הקונגרס הבין־לאומי של המתמטיקאים (ICM), בדומה לשלושת הפרסים האחרים של האיחוד המתמטי הבין־לאומי (IMU) (מדליית פילדס, פרס נבנלינה ופרס גאוס).

מדליית צ'רן נקראת על שם המתמטיקאי הסיני המנוח שינג-שן צ'רן ומוענקת במשותף על ידי האיחוד המתמטי הבין־לאומי וקרן מדליות צ'רן (CMF). קרן המדליה מממנת את פרס מדליית צ'רן. זוכה המדליה מקבל 500,000 דולר, מתוכם 250,000 דולר פרס כספי והזוכה רשאי לבחור בארגון אחד או יותר לקבלת מימון בהיקף כולל של 250,000 דולר לתמיכה בתוכניות מחקר, חינוך או תוכניות הסברה אחרות בתחום המתמטיקה. כל האנשים החיים, ללא קשר לגיל או לייעוד, יהיו זכאים למדליה
.
הוועדה לבחירת הפרסים נבחרת על ידי הוועד הפועל של האיגוד המתמטי הבין־לאומי. שמו של יו"ר הוועדה מתפרסם בציבור, אך שמות חברי הוועדה האחרים נותרים אנונימיים עד להענקת הפרס בקונגרס.

תיאור המדליה - הצד הקדמי של מדליית צ'רן כולל את הטקסט "CHERN MEDAL" לאורך השפה העליונה ודיוקנו של שינג-שן צ'רן בגיל 73 במרכז. החתימה הסינית של צ'רן נמצאת משמאל לדיוקן, ואילו חתימתו האנגלית מימין. הטקסט "2004-1911" מציין את שנות לידתו ופטירתו, בהתאמה. הצד האחורי של המדליה מציג את משפט גאוס-בונה הכללי, שהוכח באלגנטיות ובאופן מהותי על ידי צ'רן בשנת 1944, שכונה לעיתים קרובות משפט צ'רן-גאוס-בונה. שמו של זוכה הפרס נחקק על שפת המדליה בגודל 2.5 אינץ' שעשויה מזהב ירוק 18 קרט מצופה זהב 24 קרט.

זוכי המדליה
-----------

| שנה | זוכה | נימוק |
| --- | --- | --- |
| **2010** | לואי נירנברג | "על תפקידו בגיבוש התיאוריה המודרנית של משוואות דיפרנציאליות חלקיות אליפטיות ועל הנחיה של סטודנטים רבים ופוסט-דוקטורים בתחום זה" |
| **2014** | פיליפ גריפיתס | "על התפתחותו המהפכנית והמהפכה של שיטות טרנסצנדנטליות בגאומטריה מרוכבת, במיוחד עבודתו המכוננת בתאוריית הודג' ותקופות[דרושה הבהרה] של יריעות אלגבריות" |
| **2018** | מסאקי קשיווארה | "על תרומתו הבולטת והיסודית לאנליזות אלגבריות ותורת הייצוג שנמשכו כמעט 50 שנה" |
| **2022** | בארי מזור | "על תגליותיו העמוקות בטופולוגיה, גאומטריה אריתמטית ותורת המספרים, והמנהיגות והנדיבות שלו ביצירת הדור הבא של מתמטיקאים." |

ראו גם
------

* פרס צ'רן (Chern Prize) מוענק כל שלוש שנים על ידי הקונגרס הבין־לאומי של מתמטיקאים סינים (אנ'), החל משנת 2001.
* פרס שינג-שן צ'רן (Shiing Shen Chern Mathematics Award) שנוסד בשנת 1986 על ידי האגודה המתמטית הסינית (אנ').

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מדליית צ'רן
* אתר האינטרנט הרשמי של האיחוד המתמטי הבינלאומי (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  IMU, web.archive.org, Chern Medal Award.
2. ↑  Chibese Mathematical Society, cms.org.cn/en, Shiing Shen Chern Mathematics Award.
**מועצת ארגוני הילדים והנוער בישראל** היא ארגון גג המאגד בתוכו 22 ארגוני ילדים ונוער בישראל.

היסטוריה
--------

המועצה נוסדה ב-2013 ביוזמת מנכ"לי ארגוני הילדים והנוער כעמותה ללא מטרות רווח. המועצה מאגדת, מייצגת ומרכזת את העשייה המשותפת של הארגונים הפועלים בשדה החינוכי הבלתי פורמלי. ייעודה המרכזי של המועצה הוא לאפשר לארגוני הילדים והנוער להתרחב, להשפיע, ולממש את חזונם יחד ולחוד, והיא פועלת לקידום פעילויות חינוך בלתי פורמלי בכלל המגזרים בישראל וביניהם: המגזר החרדי, המגזר הערבי, קהילת הלהט"ב, נוער בסיכון, נוער במרכז ובפריפריה, עולים, יוצאי אתיופיה, דתיים לאומיים, המגזר הבדואי, המגזר הדרוזי, נוצרים קתולים, קונסרבטיביים ועוד.

ארגוני הילדים הנוער החברים במועצה מחנכים ברוח עקרונות החינוך הבלתי-פורמלי, לסובלנות ולקבלת האחר ומקדמים את ערכיה של מדינת ישראל היהודית והדמוקרטית.  

הארגונים מתנהלים באופן עצמאי, בתמיכה כלכלית של משרד החינוך, ככל שהם עומדים בתנאים ובאמות המידה הקבועים במבחני התמיכה של המשרד.

מנכ"ל המועצה מיום הקמתה הוא שלומי קסטרו, לשעבר ראש מכינת "גל" המדרשה להכשרת מנהיגות.

מבנה ארגוני
-----------

מנהלי ומנהלות ארגוני הילדים והנוער החברים במועצה מהווים את הוועד המנהל שלה. במועצה מספר וועדות וצוותי פעולה שתפקידם התוויה של מדיניות ארוכת טווח וקיום פעילויות הרלוונטיות לכלל הארגונים החברים. בין הוועדות והצוותים:
ועדת רשויות מקומיות, ועדת שיתופי פעולה בין ארגונים, ועדת שותפויות אסטרטגיות, ועדת שנת השירות, צוות ביטחון ובטיחות, צוות תוכן והדרכה.

פעילות המועצה
-------------

פעילות המועצה מתמקדת במתן מענה לצורכי הארגונים כגון גיוס משאבים, קידום מדיניות, עזרה בבניית מתווה פעילות, הגברת חשיפת פעילות הארגונים לקהל הרחב, דיאלוג ומפגשים בין הארגונים השונים ועוד.  

בקיץ 2014, עם פרוץ מבצע "צוק איתן", הובילה המועצה בשיתוף החברה למתנ"סים את פעילות "הסניף הנודד" אשר עבר מדי יום בין יישובי קו העימות בדרום והעניק מגוון פעילויות ערכיות לבני הנוער. בעקבות ההצלחה, חודשה הפעילות בקיץ 2015 בפריסה כלל ארצית. עם תחילת שנת הלימודים תשע"ה השיקה המועצה את המיזם "ואהבת לרעך כמוך" שזכה לשבחים רבים.  

בשנת 2015 הובילה המועצה את המאבק להגדלת התמיכה במפעל שנת השירות ובמקביל פעלה להגדלת התמיכה הממשלתית בארגוני הילדים והנוער.

ארגוני הנוער החברים במועצה
--------------------------

נכון לאוקטובר 2021, המועצה מונה 18 ארגוני ילדים ונוער:

* אחריי
* איגי - ארגון נוער גאה
* ארגון אור ישראלי
* האות הבינלאומי לנוער
* הצופים הערבים המוסלמים - צופי השלום
* השומר החדש
* התנועה החדשה

* חוגי סיירות קק"ל
* מרכז הצופים הקתולים
* מרכז מעשה
* נוע"ם
* נוער לתת
* נוער מד"א
* נטע
* פרחי הדגל
* צבאות השם
* קדימה
* תנועת יחדיו
* תנועת עוז

ראו גם
------

* מועצת תנועות הנוער
* מועצת מכינות הקדם צבאיות

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מועצת ארגוני הילדים והנוער
* מועצת ארגוני הילדים והנוער, ברשת החברתית פייסבוק
* מועצת ארגוני הילדים והנוער, באתר "גיידסטאר ישראל"
* יום ארגוני הנוער בכנסת, באתר מאקו

הערות שוליים
------------

1. ↑  שחר חי, פנייה לרה"מ: מנע ביטול שנת השירות לפני הגיוס, באתר ynet, 11 באוגוסט 2015
**מתמטיקה בדידה**, או **מתמטיקה דיסקרטית** (Discrete mathematics), היא תחום רחב של המתמטיקה העוסק בחקר מבנים מתמטיים בדידים באופיים, כלומר כאלה שאינם רציפים. העצמים הנחקרים במסגרת המתמטיקה הבדידה הם רובם קבוצות בנות־מנייה.

מתמטיקה בדידה זוכה לפופולריות גוברת מאז החצי השני של המאה העשרים, בזכות שימושיה במדעי המחשב: מחשב ספרתי (להבדיל ממחשב אנלוגי) פועל בצורה בדידה, צעד אחר צעד ובעזרת יחידות בדידות, ולכן למתמטיקה בדידה רלוונטיות גבוהה ליסודות התאורטיים של אופן פעולתו.

ענפים
-----

הענפים הנכללים במסגרת הרחבה של המתמטיקה הבדידה הם:

* עוצמות
* קומבינטוריקה
	+ תורת הגרפים
* תורת המשחקים
* אלגברה בוליאנית
* תחומים מתמטיים של מדעי המחשב
	+ אלגוריתמיקה
	+ חישוביות וסיבוכיות

כמו כן נכללים במתמטיקה הבדידה גם היבטים מסוימים של הענפים הבאים:

* לוגיקה מתמטית
* תורת הקבוצות
* אלגברה
* תורת המספרים

אף שתחום המתמטיקה הבדידה הוא תחום מסגרת, המאגד בתוכו ענפים אחדים של המתמטיקה ומדעי המחשב, ענפים שבכל אחד מהם בפני עצמו יש פעילות ענפה, מתקיימת פעילות גם בתחום המתמטיקה הבדידה כענף מתמטי עצמאי: מתפרסמים ספרים וכתבי עת בתחום זה, וניתנים קורסים באוניברסיטאות.

לקריאה נוספת
------------

### ספרי לימוד

* נתי ליניאל ומיכל פרנס, **מתמטיקה בדידה**
* ארנון אברון, **מבוא למתמטיקה בדידה**
* שי גירון ושוני דר, **מתמטיקה בדידה**

### מדע פופולרי

* ארנון אברון, **משפטי גדל ובעיית היסודות של המתמטיקה**

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מתמטיקה בדידה** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מתמטיקה דיסקרטית** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מתמטיקה בדידה** |

* מתמטיקה בדידה ב־ArsDigita (הרצאות מוקלטות וחומרים)
* ארנון אברון, מבוא למתמטיקה בדידה
* ספר הלימוד "מתמטיקה בדידה" מאת נתי ליניאל ומיכל פרנס לצפייה מקוונת
* מדעי המחשב - מתמטיקה, דף שער בספרייה הלאומית
* מתמטיקה בדידה, באתר MathWorld (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  יש ללחוץ על המספר *1* בשביל להגיע לפרק ראשון, וכן הלאה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007538304705171
* GND: 4129143-8
* LCCN: sh85042295
* NKC: ph119484

 |