recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**פוסט** (באנגלית: **Post**) הוא הודעה פומבית מאת משתמש בפורום אינטרנטי או בפלטפורמה מקוונת אחרת, כגון רשת חברתית או בלוג. פוסט משתמש יהיה לרוב מוצמד לפרטי המשתמש, בהם שם המשתמש שלו ותמונתו (או האוואטר שלו), וכן לתאריך והשעה שבהם הוא הועלה. משתמש שהעלה פוסט, בדרך כלל יוכל לעורכו לאחר העלאתו או למוחקו.

פוסטים שהועלו לפורום מקושרים ל**אשכול** (Thread), שהוא רשימת פוסטים המקובצים לאותו דיון. הפוסט הראשון בת'רד, נקרא לעיתים ב"פותח האשכול" או באנגלית **TS** (‏Thread Starter) או **OP** (‏Original Post). הפוסטים הממשיכים את הדיון הם תגובה לפוסט המקורי, או לתגובות המשך בדיון – כאשר בפורומים רבים קיימת האופציה לצטט הודעה קודמת, כך שניתן יהיה לקרוא אותה לצד הודעה שעונה לה. בת'רדים רבים קורה שהדיון סוטה בשלב זה או אחר מהנושא שהועלה בפוסט המקורי.

ברשתות חברתיות כמו פייסבוק נהוג להשתמש במושג פוסט לתיאור הגיג שמעלה משתמש באתר על ה"**קיר**" (Wall) שלו, כלומר האזור הפומבי האישי של המשתמש החשוף לחבריו או לכל הגולשים (בהתאם להגדרות הפרטיות של המשתמש), ושאינו מקושר לקבוצה ספציפית. כמו כן המושג משמש לתיאור הודעה שמשתמש משאיר בקבוצת דיון כלשהי, ופותחת ת'רד באופן די דומה לפורום (בניגוד לפוסט על הקיר האישי, פוסט בקבוצה ידרוש לעיתים אישור מנהל או מגשר לפני שיוצג לכלל חברי הקבוצה). ברשת טוויטר לעומת זאת כל הודעת משתמש עומדת בפני עצמה, גם אם היא תגובה להודעה פומבית אחרת, אם כי בפלטפורמה זו לא נהוג המינוח "פוסט", אלא המונח "**ציוץ**" (Tweet). בנוסף לתגובה לציוץ ניתן גם להפיצו מחדש כמעין פוסט נפרד, הנקרא "**ציוץ מחדש**" (Retweet).

מקרה נוסף שבו נהוג להשתמש במונח "פוסט" הוא במגזינים אינטרנטיים או בלוגים, בהם כל כתבה חדשה או רשומה נקראת לעיתים "פוסט".

לעיתים נהוגות מגבלות אורך על פוסטים – בין אם מגבלות אורך מינימלי או מגבלות אורך מקסימלי (למשל עבור ציוץ בטוויטר, שעליו קיימת מגבלת אורך מקסימלי של 280 תווים). מגבלת אורך מינימלית מקובלת היא כ-10 תווים, כאשר מגבלת האורך המקסימלי קיימת כמעט תמיד, אם כי ברוב המקרים היא גבוהה מאוד כך שמשתמשים לרוב לא ייתקלו בה – מגבלות נפוצות הן כמה עשרות אלפי תווים בודדים.

ברוב הפורומים ישנו מעקב אחר מניין הפוסטים שמשתמש העלה, ונתון זה לעיתים נגיש לכול בעמוד המשתמש. חלק מהפורומים אף נוהגים לסווג משתמשים לפי מספר הפוסטים שהעלו, או לפי ותיקותם, ומסמנים משתמשים אלה בתארים שונים שעשויים להתווסף לפוסטים שהם מעלים.

בפייסבוק ישנה אופציה למנהלי קבוצות, להצמיד לראשית עמוד הקבוצה, פוסט שחשוב להם להפנות אליו את תשומת הלב של חבריה. פוסט כזה ייקרא "**פוסט נעוץ**" (Pinned post). דוגמה לפוסטים כאלה היא פוסטים המפרטים את נוהלי הקבוצה.

קישורים חיצוניים
----------------

* post, באתר Webopedia

הערות שוליים
------------

1. ↑  Marone, Vittorio (2015). ""Keep in mind that I will be improving": The opening post as a request for absolution" (PDF). *Online Journal of Communication and Media Technologies*. **5** (1): 136–158. doi:10.29333/ojcmt/2499. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2017-10-18. נבדק ב-2020-03-08.
2. ↑  "Postcount Information". TechnoFyed.com. נבדק ב-2009-11-11.
**קרב בחשבון** (באנגלית: **Math Attack**) הוא משחק מחשב מסוג פעולה ולומדה שפותח על ידי חברת קומפדיה בשנת 1999, והוא משחק המשך לבא בחשבון, וחלק מסדרת גורדי החדשה. במשחק זה הוירוסים מהמשחק הקודם חוזרים לתקוף את המחשב של גורדי, ועל השחקן להביסם בעזרת לימוד ותרגול של בעיות חשבון.

משחקיות ועלילה
--------------

המשחק פותח בשנות ה־90 ומטרתו לשלב לימוד יחד עם הנאה ומשחק, שילוב זה היה חדשני ונדיר יחסית לתקופה והוא הביא את שלל משחקי סדרת גורדי בחדשה, לתפוצה בינלאומית, המשחקים זכו לגרסאות בשפות נוספות. פיתוח הסדרה והלומדות נעשה יחד עם מכללת לוינסקי למורים, ופותח בהתאם לתוכנית הלימודים של משרד החינוך באותה תקופה.

במשחק על השחקן לנצח וירוסים הפולשים שוב לתוך מחשבו של גורדי, על ידי פתירת תרגילי חשבון. בשונה מהמשחק הקודם הלומדה מיועדת לילדים בגליאי 8-11. במשחק ישנם 3 רמות קושי על מנת להתאימם לרמתו הלימודית של השחקן, במשחק ישנם פרקי לימוד ובהם לומדים לתרגל כפל, חילוק והנדסה, בנוסף לפעולות חשבון בסיסיות אחרות.
עלילת המשחק מתמקדת כל פעם.

המשחק מגיע בברירת מחדל עם השפות עברית, אנגלית, ורוסית. אך הופץ ברחבי העולם בשפות נוספות.

ביקורות
-------

על פי מגזין מחשבים וכיף המשחק הקודם "בא בחשבון" זכה בפרס על היותו המשחק הטוב בעולם ללימוד חשבון. והמשחק הנוכחי לא נופל ממנו. הביקורת מציינת לשבח את גרפיקת התלת מימד, השליטה הקלה, וההנגשה של המשחק לכל שחקן מתחיל. בביקורת מעיתון הג'רוזלם פוסט מאותה תקופה ניתן לו הציון: **מצוין**. למשחק ישנם אתרי מעריצים ברחבי העולם.

הערות שוליים
------------

1. ↑  *קומפדיה הדגמות-חלק 2*, נבדק ב-2024-02-05
2. ↑  *משחקים קומפדיה- קרב בחשבון-חלק ראשון*, נבדק ב-2024-02-05
3. ↑  CompFun86.Scanned\_by\_Yaniv.pdf, Google Docs
4. ↑  Gordi's Math Attack, Compedia Games Wiki, ‏2021-09-08 (באנגלית)

| קומפדיה |
| --- |
| משחקי גורדי | 

|  |  |
| --- | --- |
| סדרת גורדי החדשה | גורדי בהרפתקה מהסרטים • בא בחשבון • קרב בחשבון • חושבים בגדול • גורדי בגן הפלאים |
| סדרת גורדי קלאסיק | גורדי הרפתקה בטירה • גורדי משחקי חשיבה • גורדי משחקי חשיבה 2 |

 |
| סדרת משחקי איתמר | איתמר מטייל על הקירות (משחק מחשב) • איתמר צייד החלומות (משחק מחשב) • יום הולדת לאיתמר • איתמר מציל את הים • מתחילים שנה עם איתמר • איתמר בהרפתקה בספארי • איתמר וסודות הקוסמים • איתמר בעולם האנגלית • איתמר בעולם המדע |
| סדרת חשיבה מצאתית | 

|  |  |
| --- | --- |
| חשיבה המצאתית | חשיבה המצאתית (משחק מחשב) • חשיבה המצאתית לילדים |
| ג'וליה גולשת בזמן | ג'וליה ילדי הפרחים • ג'וליה תעלומה בפריז |

 |
| משחקים נוספים | ורדית (משחקי מחשב) • בעקבות המילים האבודות |
| דמויות | גורדי • איתמר (דמות ממשחקי מחשב) |
**חוח עקוד** (שם מדעי: *Scolymus maculatus*) הוא מין בסוג חוח שבמשפחת המורכבים.

החוח שמשמעות שמו הלטיני "גדילן זהב" - הוא בין הקוצים הנפוצים ביותר בשדות חקלאיים, ובשטחים שהיו מעובדים בעבר. יש הסוברים שהוא ה'נעצוץ' המקראי, הן בשל מציאותו בשדות, והן בשל צורתו הדומה במעט לברוש, אשר אמור להחליף אותו, על פי האמור בישעיהו.

זהו צמח נפוץ במזרח התיכון, בכל ארצות אגן הים התיכון - צפון אפריקה, מערב אסיה ודרום אירופה, כמו כן בדרום-מזרח אסיה ובאיים הקנריים, ובעיקר צומח באדמה כבדה, בשולי שדות מעובדים, או באזורים שעובדו בעבר. בארץ הוא נמצא בכל חלקיה שאינם דרומיים, מהחרמון ועד לנגב הצפוני, ומבקעת הירדן והערבה, ועד שפלת החוף, כולל גב ההר, ואזורי המדבר.

הגבעול המרכזי עולה עד 130 ס"מ, הוא בצורת כנפיים וכל חלקי הצמח כולל העלים והפרחים בעלי צורה משוננת המסתיימת בקוצים. גבעולי משנה מסתעפים ממנו. תפרחתו - למעשה כל 'עלה כותרת' הוא פרח נפרד - היא צהובה ומרשימה, וסביבה "קרקפת" - עטרה של עלים ירוקים קוצניים. הפרחים נמצאים בקצהו של הגבעול המרכזי, ושל גבעולי המשנה המסתעפים ממנה. פורח מסוף האביב ועד סוף הקיץ (מאי עד אוגוסט). 

הצמח חד ביתי. הזרעים מופצים ברוח באמצעות פלומה לבנה. 

על פי פרופ' אבינועם דנין הצמח אכיל וטעים, לאחר שמסירים ממנו את קוציו, ושכבה של לבנוניות הנוטפת ממנו. 

על פי הרפואה העממית, חליטה של גבעולי חוח, אמור להרגיע את הקיבה וכן כאבים בדרכי השתן.

זיהוי החוח המקראי
-----------------

הפסוק "כְּשׁוֹשַׁנָּה בֵּין הַחוֹחִים כֵּן רַעְיָתִי בֵּין הַבָּנוֹת" (שיר השירים, ב', ב'), פורש באופן מוטעה בידי האירופאים כשיח הוורד, והחוחים פורשו כ'קוצים' - אותם חלקים חדים ודוקרים בקצותיה של צמחייה קוצנית. עם התחדשות היישוב בארץ ישראל, חוקרי הצמחייה המקראית והתלמודית, הסכימו שהשושנה היא פרח יפה ולא קוצני - אולי שושן צחור בעל שישה עלים, ושהחוחים הם קוצים כלשהם. 

על פי המקרא וספרות חז"ל, החוח הוא בעל התכונות הבאות: 

* הוא צמח מעזבה - כלומר צומח באזור שהיה מעובד וניטש. תכונה זו של החוח היא על פי "וְעָלְתָה אַרְמְנֹתֶיהָ סִירִים, קִמּוֹשׂ וָחוֹחַ בְּמִבְצָרֶיהָ" (ישעיהו, ל"ד, י"ג, נבואת טבח בארץ אדום). סירים הם סירה קוצנית, קמוש וחוח הם אולי צמחים מסוימים ואולי רק תיאור לצמחייה יבשה וקוצנית.

* החוח צומח באדמת שדה כבדה - בקרבת פרח השושנה, המרשימה, הגדולה ובעלת ששת עלי הכותרת (שגם אותה יש לזהות). כמו כן איוב לאחר שהשקיע כל כך הרבה, הוא מצפה לתמורה הולמת, ואת אכזבתו הוא מבטא בסוף דבריו בספר איוב: "תַּחַת חִטָּה יֵצֵא חוֹחַ וְתַחַת שְׂעֹרָה בָאְשָׁה תַּמּוּ דִּבְרֵי אִיּוֹב" (איוב, ל"א, מ').

* החוח נאכל על ידי בהמות: "ומאכל בהמה, החוחים והדרדרים" (משנה, מסכת שביעית, פרק ז', משנה א')

* לפי התלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף י"ח, עמוד ב', שדים מסוימים, הנקראים "רוחין" ו"לילין" נוצרים מן החוח לאחר שבע שנים.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **חוח** |
| ויקימינים טקסונומיה בוויקימינים: **Scolymus maculatus** |

* חוח עקוד, באתר ITIS (באנגלית)
* חוח עקוד, באתר NCBI (באנגלית)
* חוח עקוד, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* חוח עקוד, באתר צמח השדה
* חוח עקוד, באתר צמחיית ישראל ברשת
* חוח עקוד, באתר Tropicos (באנגלית)
* חוח עקוד, באתר GBIF (באנגלית)
* חוח עקוד, באתר The Plant List (באנגלית)
* חוח עקוד, באתר IPNI (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  שורשים, פקעות, קני-שורש, בצלים וגבעולים: הרדופנין, חרחבינה, סוף, חוח עקוד באתר "צמחיית ישראל ברשת".
**מיכל גל** (נולדה ב-1966) היא פרופסורית מן המניין למשפטים, לשעבר סגנית הדיקאנית בפקולטה למשפטים של אוניברסיטת חיפה. חוקרת בתחום הגבלים עסקיים בכלכלות קטנות.

חייה ופועלה
-----------

מיכל (שיצר) גל סיימה בשנת 1993 תואר ראשון במשפטים מאוניברסיטת תל אביב. גל התמחתה אצל השופטת מרים נאור (לימים נשיאת בית המשפט העליון) ובמשרד עורכי הדין ש. הורוביץ. בשנים 2000-1996 למדה לתארים שני ושלישי באוניברסיטת טורונטו, שם זכתה שנתיים ברציפות בפרס אלן מרקס על התזה הטובה ביותר. במהלך לימודי הדוקטורט הייתה חוקרת אורחת באוניברסיטת ניו יורק ובאוניברסיטת קולומביה. זכתה בפרס צלטנר לחוקר הצעיר.

גל חוקרת את תחום ההגבלים העסקיים לכלכלות קטנות ברחבי העולם. ספרה עוסק בנושא זה: 'מדיניות תחרותית של כלכלות שוק קטנות' (במקור: Competition Policy for Small Market Economies), הדן בהשפעת גודלו של השוק על כללי ההגבלים העסקיים. מחקרה בדק כיצד משפיע גודל השוק על כללים אופטימליים להסדרת התחרות בו, ובאיזה אופן ניתן לשפר את האכיפה בעזרת הכללים.

עד למחקרה של גל נהגו מדינות קטנות בהגבלים עסקיים כמדינות גדולות. מחקרה של גל יצר הלכה למעשה תחום מחקר חדש ליישום דיני ההגבלים העסקיים על מדינות קטנות. המחקר צוטט במשקים קטנים רבים ומספר מדינות שינו את דיני ההגבלים העסקיים שלהן בעקבותיו. [דרוש מראה מקום] לאחר פרסום ספרה הוזמנה לדיון שנערך בכנס הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי, שעיסוקו הגבלים עסקיים בכלכלות קטנות. בעקבות כך הרצתה והשתתפה בכנסים והרצאות רבות ברחבי העולם, בין השאר ב- ניו זילנד, פריז, ברבדוס, איי התעלה (גרנזי וג'רזי) והודו.

גל חוקרת את ההגינות ביחסי השוק: בין חברות מסחריות, בינן לבין הצרכנים שלהן, ובינן לבין הספקים שלהן. הייתה חברה בתוכנית Global Law Program של אוניברסיטת ניו יורק, אשר בוחרת כל שנה עשרה מרצים בולטים מרחבי העולם.

מאמרים שכתבה
------------

* מיכל (שיצר) גל, ‏לבור את המוץ מהתבן - היקף תחולתו של האיסור לערוך הסדר כובל בהתאם לפסיקה האחרונה, **דין ודברים** ‏א, 533 (תשס"ה).
* מיכל (שיצר) גל, ‏מונופולים בתחרות - האיזון שבין עידוד חדשנות ויצירתיות ובין הפגיעה בתחרות בדיני ההגבלים העסקיים, **דין ודברים** ‏ב, 425 (תשס"ו).
* מיכל (שיצר) גל, מנחם פרלמן וטליה סולומון, הכרזה על קבוצת ריכוז - פתרון חלקי לבעיית ההתאמה האוליגופוליסטית?, **משפטים** לו, 13 (תשס"ו).
* מיכל (שיצר) גל, מהו "הסדר"? קו הגבול בין תיאום לבין התאמה בחוק ההגבלים העסקיים, **עיוני משפט** כט, 591 (תשס"ז).
* מיכל (שיצר) גל, חמישים גוונים לפורמאיקה: ריאליזם משפטי בדיני ההגבלים העסקיים, **מחקרי משפט** כג, 709 (תשס"ח).
* מיכל (שיצר) גל ואמיר ישראלי, דלות הסעדים ההגבליים - ניתוח מצבת הסעדים הקיימים והצעות לשיפור, **עיוני משפט** לח, 5 (תשע"ב).

ספרה
----

* Gal, Michal S. **Competition Policy for Small Market Economies**, Cambridge, Mass.: Harvard University Press, 2003

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופ' מיכל גל, באתר של אוניברסיטת חיפה
* מיכל גל, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* מיכל גל, באתר ResearchGate

* מיכל גל, באתר גוגל סקולר

* מיכל גל, באתר SSRN
* כתבה באתר "כאן נעים" אודות ההשפעה והעניין שעורר ספרה של גל
* Competition Policy for Small Market Economies
* Global Competition Review
* Book Review: What if Richard Posner Were Australian, Antitrust, Prof. Waller?
* דוד תדמור, הערות לספרה של ד"ר מיכל גל
* Review by Rory McLeod, due to be published in the New Zealand Business Law Quarterly (February, 2004
**מאיר כהן** (נולד ב-8 ביוני 1972) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת השוער.

קריירה
------

כהן נולד וגדל בבית שאן. כשהיה בן שנתיים בלבד החל אביו לאמן אותו בשער. הוא החל לשחק במחלקת הנוער של הפועל בית שאן, שיחק בקבוצה הבוגרת של המועדון למעלה מעשר עונות, ויש המחשיבים אותו כסמל הקבוצה. כהן היה שותף להעפלתה ההיסטורית של הקבוצה לליגת הבכירה בעונת 1993/1994. כהן השתתף בסרט "בית שאן: סרט מלחמה" שנעשה על הקבוצה, המתאר את מאמצי הישארות הקבוצה בליגה הבכירה בעונת 1994/1995. בתום עונת 1998/1999 ירד עם הקבוצה בחזרה לליגת המשנה.

בינואר 2000 עזב כהן את הפועל בית שאן, וחתם במכבי הרצליה מליגת העל, עמה ירד לליגה הלאומית בסיום העונה. לאחר מכן חזר כהן להפועל בית שאן בעונת 2000/2001 ולאחר מכן חתם בבני סכנין ושיחק במדיה בעונת 2001/2002. בקיץ 2002 חתם כהן לשלוש שנים במכבי אחי נצרת, אך לאחר שנתיים עבר לשחק כחצי עונה בהפועל רמת השרון, עד שבנובמבר 2004 חתם שוב בבני סכנין, והפעם נשאר בקבוצה יותר משש שנים, ובמשך מספר שנים שימש כקפטן הקבוצה בליגת העל.

בינואר 2011 שוחרר כהן מבני סכנין על ידי המאמן סלובודן דראפיץ', וחתם בהפועל ראשון לציון מהליגה הלאומית, עמה עלה לליגת העל. כהן לא המשיך עם הקבוצה בליגת העל וחתם במדי העולה החדשה לליגה הלאומית, מכבי אום אל-פחם. באוגוסט 2012 חתם בקבוצת הפועל נצרת עילית.

ב-12 בספטמבר 2013 חתם כהן בהפועל עפולה, העולה החדשה לליגה הלאומית, ובמדיה שיחק שלוש עונות. ביולי 2016 חזר להפועל נצרת עלית מהליגה הלאומית, אולם במדיה שותף רק במשחק אחד, במסגרת גביע הטוטו, ובנובמבר 2016 חתם בקבוצת מ.ס. צעירי כפר קנא מליגה א'.

ב-16 באוגוסט 2017 חתם כהן בקבוצת הפועל אסי גלבוע מליגה א' צפון, במדיה שותף ב-12 משחקי ליגה, וב-27 בדצמבר 2017 חזר להפועל בית שאן, כמעט 18 שנים לאחר שעזב את המועדון. יומיים לאחר מכן ערך את משחקו הראשון בקדנציה החדשה, מול קבוצתו לשעבר הפועל אסי גלבוע, במשחק שהסתיים בתיקו 1–1, ועד תום העונה ערך תשע הופעות.

ב-29 ביוני 2018 הודיע כהן על פרישה ממשחק פעיל בגיל 46.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  אבישי תורג'מן, ‏מאיר כהן חתם בהפועל נצרת עילית: תמיד רציתי לשחק פה, באתר ערוץ הספורט, 2 באוגוסט 2012
2. ↑  רז זהבי, השוער מאיר כהן חתם בנצרת עילית, באתר דאבל פס, ‏13 ביוני 2016
3. ↑  תלה את הכפפות: השוער מאיר כהן פרש ממשחק פעיל בגיל 46, באתר וואלה!‏, 29 ביוני 2018
**הנריק חיים גולדשמידט** (בדנית: **Henrik Chaim Goldschmidt**; נולד ב-29 ביוני 1959) הוא אבובן דני-יהודי. ייסד את תזמורת השלום של המזרח התיכון.

ביוגרפיה
--------

גולדשמידט בן למשפחה של ניצולי שואה מברסלאו, כיום ורוצלב. הסבים שלו השתתפו במלחמת העולם הראשונה ונלחמו למען גרמניה. הם נמלטו לדנמרק מאימת הנאצים, אולם חלק מבני משפחתו נשלחו למחנות הריכוז. הוא החל לנגן בתזמורת הסימפונית של אודנסה(אנ') בגיל 19. הוא התחנך בקונסרבטוריון פונה למוזיקה (דנ') בהדרכתו של פרופסור יורגן המרגארד בשנים 1976–1979 ובאקדמיית קאראיאן במערב ברלין בהדרכתו של פרופסור לותר קוך (אנ'). בשנים 1981–1983 ניגן בפילהרמונית של ברלין ובשנים 1991–1993 ניגן כאבובן ראשון בתזמורת הפילהרמונית של המבורג(אנ'). הוא ייצג את דנמרק בתזמורת הסימפונית העולמית. מאז 1986 הוא מנגן בתזמורת המלוכתית של דנמרק (אנ').

בשנת 1987 היה בין המייסדים של תזמורת הרוח הדנית, שזכתה בשנת 1991 בפרס ראשון למוזיקה קאמרית של תאגיד השידור הדני (DR) ובשנת 1993 זכתה בפרס גראמי על "ההוצאה הקלאסית של השנה".

בשנת 1996 יצא אלבומו "Phantasy - Music for Oboe", בחברת EMI, ודורג במקום הראשון במצעד הקלאסי במשך כשישה שבועות.

בשנת 2003 הקים את תזמורת השלום במזרח התיכון, עם נגים ערבים ויהודים. התזמורת מנגנת מוזיקה יהודית, מוזיקה ערבית ומוזיקה נוצרית מסורתית ומסיירת ברחבי העולם. התזמורת מה דגש גדול על קירוב ילדים ויצירת הזדמנות למפגשים ייחודיים וניגנה בקופנהגן, סטוקהולם, בודו, פריז, ניו יורק, ירושלים, האנוי ועוד.

בשנת 2011 הקים הנריק את 'אקדמיית גולדשמידט', בית ספר למוזיקה בחינם לילדים בקופנהגן. הוא מלחין מוזיקה ללהקתו, להצגות תיאטרון ולסרטים. הוא גם מנגן בקונצרטים סימפוניים לילדים עם כל התזמורות הסימפוניות של דנמרק יחד עם שותפו המוזיקלי, נגן האקורדיון אנדרס סינג וסטרדהל.

פרסים ומלגות
------------

* פרס כבוד של איגוד המוזיקאים של דנמרק
* מלגת יעקב גאדה (אנ')
* מלגת אמיל הולם (דנ')

קישורים חיצוניים
----------------

* Henrik Chaim Goldschmidt
* By Liam Hoare, In Denmark, Henrik Goldschmidt Builds Bridges With Music, Jewish Philanthropy (באנגלית)
* Henrik Chaim Goldschmidt plays "Gabriel's Oboe", סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:06)
* Henrik Chaim Goldschmidt with The Royal Danish Orchestra, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:49)
* Middle East Peace Orchestra - Oyfn Pripetshik, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:51)
* Middle East Peace Orchestra, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:08)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 4171156075623553980009
* WorldCat: viaf-4171156075623553980009

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"הנריק חיים גולדשמידט"**.
השגרירות הגרמנית בסטוקהולם
**המצור על שגרירות גרמניה המערבית בסטוקהולם** אירע ב־24 באפריל 1975, כשקבוצת חמושים שהשתייכו לסיעת הצבא האדום השתלטה על שגרירות גרמניה המערבית בסטוקהולם, שוודיה. הקבוצה הוציאה להורג חלק מבני הערובה, ואיימו לרצוח את השאר אם לא ישוחררו חברי הארגון הכלואים בגרמניה המערבית. האירוע הסתיים כאשר אחד הטרוריסטים פוצץ בטעות את מטעני ה-TNT שהטרוריסטים החזיקו במקום. שניים מהטרוריסטים מתו, והשאר נפצעו קשה.

מהלך האירועים
-------------

ב-24 באפריל 1975 נכנסו שישה אנשים חמושים לשגרירות גרמניה המערבית בסטוקהולם. חברי הקבוצה היו: קרל היינץ דלו, זיגפריד האוזנר, אנה-אליס קראבה, ברנהרד רסנר, לוץ טאופר ואולריך וסל. חברי הקבוצה השתייכו לסיעת הצבא האדום, וכינו את עצמם "קומנדו הולגר מיינס", על שמו של הולגר מיינס – איש סיעת הצבא האדום שמת במהלך שביתת רעב בכלא ויטליך ב-9 בנובמבר 1974. חברי הקבוצה כבשו במהירות את השגרירות ולקחו בשבי 13 פקידים כולל השגריר היינץ דיטריך סטוקר.

משטרת שוודיה כיתרה במהירות את מתחם השגרירות. הטרוריסטים הזהירו את השוטרים השוודים לסגת, אחרת יוציאו להורג את בני הערובה. השוודים סירבו להתרחק, והטרוריסטים ירו למוות בנספח הצבאי אנדראס פון מירבאך. החוטפים דרשו לשחרר את כל חברי סיעת הצבא האדום הכלואים בגרמניה, ואיימו שאם המשטרה השוודית תנסה לפרוץ לבניין, הם יפוצצו אותו באמצעות 15 ק"ג TNT. קנצלר גרמניה הלמוט שמידט הודיע שהוא מסרב לנהל משא ומתן עם החוטפים, ובתגובה רצחו הטרוריסטים את הנספח הכלכלי של השגרירות. הם הודיעו כי יוציאו להורג בן ערובה אחד בכל שעה עד שייענו דרישותיהם.

הכוחות המיוחדים של משטרת שוודיה החליטו לנסות להסתער על הבניין למרות הסיכון, אולם עוד בטרם הספיקו לעשות זאת, נשמעה סדרה של פיצוצים. התברר שהטרוריסט אולריך וסל הפיל בטעות רימון יד ליד חומרי הנפץ וגרם בכך לפיצוץ של רוב המבנה. וסל מת במקום, ושאר בני הערובה והטרוריסטים נכוו קשות.

שרת העבודה השוודית אנה-גרטה לייון החליטה להסגיר את שאר הטרוריסטים לגרמניה המערבית עוד באותו היום. אחד מהם, זיגפריד האוזנר, מת מפצעיו בכלא שטמהיים. בעקבות כך, קיבלה לייון איומים רבים על חייה, בין היתר מצד קבוצת טרוריסטים שכינתה את עצמה "קומנדו זיגפריד האוזנר". בשל האיומים שירות הביטחון השוודי - הסאפ"ו, החל לאבטח את לייון באופן קבוע. במאי 1977, קבוצת טרוריסטים שהונהגה בידי נורברט קרוכר ניסתה לחטוף את לייון. הניסיון סוכל בידי המאבטחים שלה.

המצור על השגרירות חשף רשת שלמה של אנשי סיעת הצבא האדום שפעלה בשוודיה ובדנמרק, וכ-20 איש נעצרו בימים שלאחר מכן. הועלו השערות שאנשי הארגון עומדים אף מאחורי רצח אולוף פלמה ב-1986.

הערות שוליים
------------

1. ↑  "5 terrorists seize embassy"
2. ↑  A terror campaign of love and hate
3. ↑  "German terrorists captured after embassy bomb attack"
4. ↑  "Mord im Land des Friedens"
5. ↑  "TERRORISTEN : Lauscher in der Kneipe - DER SPIEGEL 16/1977"
6. ↑  Steht Schwedens grösster Mordfall vor der Aufklärung?
פירוש נוסף ערך זה עוסק בפעולה של חיזוי העתיד. אם התכוונתם לאיסור הלכתי ביהדות, ראו ניחוש (יהדות).
דגמי חימר של כבד, המאה ה-19 עד המאה ה-18 לפני הספירה, נמצאו בארמון במארי.
**ניחוש** הוא ניסיון ללמוד על העתיד באמצעים לא רציונליים.

במזרח התיכון הקדום
------------------

אנשים בימי קדם האמינו כי אותות נושאים מסר אלוהי מן האלים שלהם, והיו זקוקים למישהו שיפרש עבורם אותות אלו.

אותות אלה כללו תופעות טבע שעלולות לנבא על אסון (למשל ליקוי חמה או ליקוי לבנה), התנהגותם של בעלי חיים, בעיקר בדרכם להיות מוקרבים, לידות חריגות של בעלי חיים ובני אדם. לשם פירוש תופעות אלו היו בעלי מקצוע מלומדים שנעזרו בספרים במטרה לפרש את הסימנים האלה.

הנחשים היו משתמשים בעזרים טבעיים (קראו בכוכבים, בתופעות מטאורולוגיות, בתצורות קרקע, בשמן צף על גבי מים, בעשן קטורת, בזרימת מים ובמעוף הציפורים) באיברים של בעלי חיים (בעיקר כבד של כבש) ובעזרים מלאכותיים, למשל, מודל חימר של כבד כבשים, התשובות לשאלה היו בדרך כלל תשובות של "כן" או "לא".

ניתוחי המצב של חלק מהנחשים נרשמו על לוחות ונמצאו בחפירות ארכאולוגיות. דגמי חימר של כבדי כבש נמצאו בחפירות באוגרית, חצור, מגידו ועוד.

החוק המקראי שהכיר נחשים, אסר על הסתייעות בהם: "לֹא תְנַחֲשׁוּ, וְלֹא תְעוֹנֵנוּ." (ויקרא י"ט כו). אולם התנ"ך מזכיר מספר פעמים שהפרקטיקה הזו הייתה מקובלת, למשל על מנשה מלך יהודה נאמר: "והעביר מנשה את בנו באש ועונן ונחש ועשה אוב וידענים הרבה לעשות הרע בעיני יהוה להכעיס" (מלכים ב' כ"א ו).

נחשים, בדומה לאסטרולוגים הסתמכו על ידע קדום שנרשם והיה גלוי לציבור, וזאת להבדיל מנביאים שהתנבאו על סמך התגלות.

ראו גם
------

* ניבוי עתידות
* אורים ותומים

לקריאה נוספת
------------

* יונתן בן-דב, השלכות רעיוניות של הניחוש והאסטרונומיה ממסופוטמיה, **שנתון לחקר המקרא והמזרח הקדום** טז, 2006, עמ' 287–300

* Sarah Iles Johnston, Peter T. Struck (ע), **Mantikê: Studies in Ancient Divination**, Brill, 2005

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ניחוש** בוויקישיתוף
* סימנים, דף שער בספרייה הלאומית
* ניחוש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007548103705171
* BnF: cb11938266w (data)
* GND: 4079012-5
* LCCN: sh85050993
* LNB: 000052086
* NDL: 00574042
* NKC: ph127395

 |
טוסטוס זקס משנת 1978, דגם קולומביה
**טוסטוס** (בעברית: **קלנוע**) הוא כלי רכב דו גלגלי וסוג של אופנוע קטן בעל מנוע, הניתן להנעה גם באמצעות דוושות כשל אופניים. בדרך כלל לטוסטוס יש מנוע חלש יחסית. יש המכנים אופנועים קלים, גם ללא דוושות, בשם טוסטוס. אמנת וינה בנושא תעבורה בדרכים משנת 1968 מגדירה טוסטוס (Moped) כרכב דו גלגלי או תלת גלגלי בעל מנוע עד 50 סמ"ק, שמהירותו אינה עולה על 50 קמ"ש. האמנה משאירה למדינות השונות את החופש להחליט האם לכלול בהגדרת טוסטוס גם כלי רכב שאין להם דוושות.

מקור השם
--------

השם טוסטוס הוא עממי. שמו התיקני של כלי הרכב הוא קַלְנוֹעַ.השימוש במילה טוסטוס החל בשנות ה-60 ומקורה כנראה הוא במילה האונומטופאית טוזטוז, אשר מחקה את צליל המנוע של הטוסטוס. מילה זו הייתה בשימוש בקרב דוברי העברית וייתכן ששימשה גם השפות אחרות.

רישוי בישראל
------------

מבחינת רישוי, דינו של טוסטוס כדין אופנוע והוא דורש רישיון נהיגה ורישוי כאופנוע בהתאם לנפח המנוע.

עד תיקון מספר 12 בתקנות התעבורה שבוצע בשנת 2014 נחשב הטוסטוס ל"אופניים עם מנוע עזר". כאשר נסיעה באופניים עם מנוע עזר דרשה רישיון נהיגה מתאים ורישוי לכלי הרכב. עם תיקון פקודת התעבורה בשנת 2014 המונח "אופניים עם מנוע עזר" מתייחס רק לאופניים עם מנוע חשמלי.

טוסטוס תוצרת ישראל
------------------

בשנות השישים ובמחצית הראשונה של שנות ה-70 יוצרו טוסטוסים בישראל על ידי מפעל Israel Cycle Manufatureres) I.C.M) בבית שמש שהיה בבעלות קיבוץ צרעה. הטוסטוס מתוצרת המפעל נקרא "טילון".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טוסטוס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  למד לשונך 17, באתר האקדמיה ללשון העברית, 14 ביוני 1996
2. ↑  CONVENTION ON ROAD TRAFFIC DONE IN VIENNA, United Nations Economic Commission for Europe, ‏8 בנובמבר 1968
3. ↑  כל הפונה זכאי לרשיון נהיגה - כל עוד לא הוכיח ההיפך... מעריב, 6 בספטמבר 1966
4. ↑  א. דויד, על רגל אחת - אוטו אמאנציפציה, קול העם, 18 בנובמבר 1963
5. ↑  אתר למנויים בלבד אילון גלעד, מתי יוצרו הווספות הראשונות בישראל, וכיצד קיבל הקטנוע את שמו המוכר?, באתר הארץ, 18 באוגוסט 2021
6. ↑  {{|דן בן אמוץ|אל"ף-בי"ת|19841228|78}}
7. ↑  חיים טופול, אל:אפרים קישון, מאת:סאלח שבתי, מעריב, 14 בספטמבר 1984
8. ↑  מרדכי לביא, "מלך" אי. השודדים בים הקאריבי, דבר, 14 באוגוסט 1967
9. ↑  תקנות התעבורה, תשכ"א-1961,נוסח מלא, באתר הכנסת
10. ↑  **ירחון העבודה. כרך 18**, משרד העבודה, 1966
11. ↑  חיים סירי, אני זוכר אותו מהמכולת - טילון ICM, באתר ynet, 22 בדצמבר 2007

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007543678105171
* GND: 4123527-7
* LCCN: sh85087186
* NKC: ph453995

 |
**יורי לונצ'קוב** (ברוסית:**Юрий Валентинович Лончаков** ‏, נולד ב-4 במרץ 1965 באזור קרגנדה) הוא קוסמונאוט רוסי. הוא השתתף במספר טיסות לתחנת החלל הבין-לאומית. בשנים 2013–2017 הוא היה מנהל מרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים.

ביוגרפיה
--------

יורי לונצ'קוב נולד בעיירה בלחש בקזחסטן הסובייטית שאז הייתה חלק של ברית המועצות. הוא גדל בעיר אקטובה. לאחר סיום בית ספר הוא למד בבית ספר לטייסי קרב באורנבורג. עם קבלת הסמכה כטייס לונצ'קוב בשנת 1986 החל לשרת ביחידה אווירית של צי הבלטי. בשנת 1998 הוא סיים אקדמיה של חייל באוויר.

בשנת 1998 לונצ'קוב החל קורס במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים. לאחר סיומו הוא היה חבר של יחידת הקוסמונאוטים.

בשנת 2001 לונצ'קוב היה בצוות STS-100 של מעבורת החלל אנדוור (קנת רומינג'ר היה מפקד צוות). המטרה הייתה להתחבר לתחנת החלל הבין-לאומית ולהמשיך בהרכבתה.

בשנת 2002 לונצ'קוב היה מהנדס טיסה של סויוז TMA-1 (סרגיי זליוטין היה מפקד צוות). החללית התחברה לתחנת החלל הבין-לאומית עם אספקה חדשה. כל הצוות חזר לכדור הארץ בחללית סויוז TM-34 כעבור 8 ימים.

בשנת 2008 לונצ'קוב היה מפקד טיסה של סויוז TMA-13 שהתחברה לתחנת החלל הבין-לאומית והוא נכלל בצוות קבוע מס' 18 בפיקוד של מייקל פינק. במהלך שהייה בתחנת החלל לונצ'קוב ביצע פעמיים פעילות חוץ-רכבית באורך כולל של כ-10 שעות. הוא חזר לכדור הארץ לאחר 178 ימים בחלל.

בשנת 2010 לונצ'קוב מונה למפקד צוות קוסמונאוטים. הוא עזב את היחידה בשנת 2013 ובשנת 2014 חזר ומונה למנהל המרכז. בתקופת הכהונה נמתחה ביקורת על דרך פעילותו ובשנת 2017 הוא שוחרר מתפקיד "לאור הצורך בטיפול בבעיות בריאות".

בשנת 2020 הוא מונה למנהל "מרכז למידע טכני ומדעי" במוסקבה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יורי לונצ'קוב** בוויקישיתוף
* ביוגרפיה
* ביוגרפיה באתר הכנת הקוסמונאוטים הרוסי
* פעילות משלחת מס' 18 לתחנת החלל בין-לאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Геннадий Падалка опубликовал эмоциональное открытое письмо главе Центра подготовки космонавтов, www.mk.ru, ‏2017-04-27 (ברוסית)
2. ↑  ICSTI - About ICSTI | General information, www.icsti.su
**טלמיה** (ברומנית: **Telemea** - מטורקית: **teleme**) הוא שם כללי לכמה סוגי גבינות לבנות המיוצרים ברומניה, בדרך כלל חצי-קשות או קשות ומלוחות.
הטלמיה מיוצרת מחלב פרות, נקבות תאו או כבשים ובאחת מגרסאותיה מתאפיינת במליחותה ובמרקם משחתי (קרמי).טלמיה כזאת מכילה כ-50% מים ו-25% שומן. לחלופין הגבינה יכולה לעבור תהליך הבשלה ההופך אותה ליבשה ופריכה, בשומה יותר ומלוחה יותר.

גבינת טלמיה מוכרת בארצות אחרות בצורת גבינת פטה היוונית ובצורת גבינת קוטג'. החל משנת 2007, באיחוד האירופי, רק גבינות כבשים יוכלו לשאת את השם "פטה".

החל משנת 2005 המותג "טלמיה" הוא מוגן ברומניה. הוכרו רשמית הסוגים הבאים:
 אנדריי דמירג'אן, אדנריי פופוב - בעיתון "ליברטאטיה" 28.08.2011

* טלמיה מארג'ש
* טלמיה מבראשוב
* טלמיה מקאריי
* טלמיה מהרגיטה
* טלמיה מהואדין
* טלמיה מאיבנשט - בעמק המורש והגורגיו, החל מ-2016 מוכרת על ידי האיחוד האירופי ככינוי מקור מבוקר מרומניה. בתהליך ייצורה משתמשים בתמלחת מאורשובה.
* טלמיה מאואש
* טלמיה מסיביו
* טלמיה מוולצ'ה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טלמיה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Libertatea de la 28. August 2011; Autori: Andreea Demirgian, Andrei Popov
2. ↑  Ibănești
**מתן בלומנבלט** (נולד ב-8 בנובמבר 1984) הוא תסריטאי, קומיקסאי, קומיקאי, סטנדאפיסט ומאייר ישראלי. יוצר של הוובקומיקס הישראלי "הו לא".

ביוגרפיה
--------

בלומנבלט נולד בעיר רחובות. הוא בעל תואר ראשון בהנדסת חשמל מאוניברסיטת תל אביב.

בשנים 2008–2010 היה חבר בקבוצה הקומית "ץ סופית" אותה הקים יחד עם אביתר חלימי. בקבוצה השתתפו אריאל ויסמן, טל שפר, ירון פרידמן, יואב רבינוביץ' ולירון תאני בתפקיד עצמו. הקבוצה הפיקה תוכניות רדיו, מופעים וסרטים קצרים.

ב-2009 יצר את הובקומיקס "הו לא", מאופיין בהומור שחור וגישה פסימית, שלפי תיאורו של בלומנבלט הוא עוסק ב"דיכאון, בדידות, אלוהים, מסע בזמן וגיבורי-על". בכך הקומיקס משלב בין ביקורת אודות נורמות חברתיות התמודדות עם אובדנות, סוגיות פוליטיות ודתיות, תוך שימוש במושגים מתרבות הפופ (גיבורי על, דמיות מסדרות ילדים), תאוריות מדעיות (מסע בזמן, חוקים פיזיקאלים, יקומים מקבילים) ודמויות היסטוריות.

בלומנבלט החל להופיע כסטנדפיסט בשנת 2013 במועדן האוזןבר, והיה חלק מקבוצת הסטאנדפיסטים "הערב סטנדאפ הזה", לצד גיא אדלר, לילך ברנע לשם, אלי חביב, לילך וולך, דור כאהן, מתן פלד.

ב-2016 הופיע בפרק הבכורה של התכנית "הכל אבוד עם טל פרידמן" בערוץ 10. בשנים 2017–2018 כתב בתוכנית הסאטירה "גב האומה" ברשת 13 ובתוכנית החפרנים בכאן חינוכית.

בלומנבלט כותב בתוכניות היהודים באים, קופה ראשית, לבד בבית, זה לא אולפן שישי, מה שתגידו, והאחיין שלי בנץ. בזו האחרונה אף גילם את דמותו של הפילוסוף הגרמני פרידריך ניטשה.

פרסים
-----

* תחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער: התסריט הטוב ביותר בסדרה קומית: "האחיין שלי בנץ" (עם דרור ויידמן, ברק כהן, מאיה סובול, אייל אפטר, לילך לשם ברנע והדר תדמור) (2022)
* פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה: התסריט הטוב ביותר בתוכנית בידור, סאטירה ומערכונים: "היהודים באים" (עם אסף בייזר, נטלי בר מרכוס, ליאת שביט, רמי פרג, משה מלכה, יובל פרידמן, דור מוסקל ורשף שי) (2023)

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של "הו לא"
* הו לא דף הפייסבוק הרשמי
* מתן בלומנבלט באתר אישים

ראיונות
* אבשלום חלוץ, לא מבליגים, באתר הארץ, 9 בדצמבר 2010
* יעל סגרסקי, שחקו אותה כמו נון אקטורז: איך הקומיקאים החדשים השתלטו על המסך באתר Time Out תל אביב, 1 באוקטובר 2017
* גיבורי רשת – מתן בלומנבלט, סרטון בערוץ "כאן חינוכית", באתר יוטיוב (אורך: 04:28)
* חוויית הדור כאהן – 29 – מתן בלומנבלט, סרטון בערוץ "Dor Kahn", באתר יוטיוב (אורך: 01:33:23)
* קותלי חזיר 26 – מתן בלומנבלט, סרטון בערוץ "kotley chazir", באתר יוטיוב (אורך: 01:59:57)

הערות שוליים
------------

1. ↑   אתר האינטרנט הרשמי של "הו לא"
2. 1 2  אבשלום חלוץ, לא מבליגים, באתר הארץ, 9 בדצמבר 2010
3. ↑  העמוד הערב סטנדאפ הזה באתר פייסבוק
4. ↑   האחיין שלי בנץ 2 😈 מסיבת פריג'מות - פרק 17, תוכנית טלוויזיה בערוץ "כאן חינוכית", באתר יוטיוב, 28 במאי 2023
פירוש נוסף ערך זה עוסק בחברת תעופה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו קונדור (פירושונים).
בואינג 757-300 של החברה
איירבוס A320-200 בצביעת רטרו שנות ה-60
בואינג 767-300ER בצביעת רטרו שנות ה-70
**קונדור איירליינס** (בגרמנית: **Condor Flugdienst**) היא חברת תעופה שבסיסה בגרמניה. החברה מפעילה טיסות למדינות הים התיכון, אסיה, אפריקה, צפון אמריקה והאיים הקריביים. בסיסי הפעולה הראשיים של החברה נמצאים בנמל התעופה הבינלאומי של פרנקפורט ובנמל התעופה מינכן פרנץ יוזף שטראוס, ובקאריביים בנמל התעופה של סנטו דומינגו ברפובליקה הדומיניקנית. עד שנת 2005 הייתה החברה בבעלות של חברת לופטהנזה ולאחר מכן נקנתה על ידי קבוצת תומאס קוק. כעת נמצאת בשליטה של לוט הפולנית.

תולדות החברה
------------

החברה הוקמה ב-21 בדצמבר 1955 בשם "שירותי טייס גרמניים בע"מ" (Deutsche Flugdienst GmbH), והחלה לפעול ב-28 במרץ 1956. בעקבות משבר ב-1960 נמכרה החברה ללופטהנזה ששינתה את שמה לקונדור איירליינס. בין השנים 1965-1969 רכשה החברה מטוסי סילון מדגמי בואינג 727, בואינג 707 ומקדונל דאגלס DC-8. בהמשך קנתה גם מטוסים מדגם בואינג 737, בואינג 747, מקדונל דאגלס DC-10 ואיירבוס A300. בתחילת שנות ה-90 שדרגה החברה את הצי שלה עם מטוסי בואינג 757 ובואינג 767. ב-2008 אישרה תומאס קוק את ההשתלטות על חברת קונדור איירליינס וקנייתה מלופטהנזה בסכום של 77,190,000 אירו, דבר שהקנה לחברת תומאס קוק שליטה בלעדית על החברה.

ב-25 בספטמבר 2019 סיפקה ממשלת גרמניה הלוואה כדי להציל את החברה, לאחר שחברת האם "קבוצת תומאס קוק" פשטה את הרגל.

ב 25 בינואר 2020 הודיעה חברת התעופה הפולנית לוט, על רכישת החברה.

צי המטוסים
----------

צי המטוסים של החברות במותג נכון לנובמבר 2018:

| כלי טיס | בצי | בהזמנה | נוסעים | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B | Y+ | Y | סה"כ |
| איירבוס A320-200 | 12 | — | — | — | 180 | 180 |  |
| איירבוס A321-200 | 9 | — | — | — | 220 | 220 |  |
| בואינג 757-300 | 13 | — | — | — | 275 | 275 |  |
| בואינג 767-300ER | 16 | — | 30 | 35 | 180 | 245 |  |
| 18 | 35 | 206 | 259 |
| איירבוס A330-900NEO | 3 | 1 | - | - | - | - | ההזמנה הראשונה התקבלה באוקטובר 2022 |
| סה"כ | 51 | — |  |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קונדור איירליינס** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של קונדור איירליינס
* קונדור איירליינס, ברשת החברתית פייסבוק

* קונדור איירליינס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* קונדור איירליינס, ברשת החברתית אינסטגרם

* קונדור איירליינס, ברשת החברתית LinkedIn

* קונדור איירליינס, סרטונים בערוץ היוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏ממשלת גרמניה נרתמה להציל את חברת-הבת של תומאס קוק, באתר גלובס, 25 בספטמבר 2019
2. ↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏קבוצת תעופה חדשה: חברת-האם של לוט איירליינס רכשה את חברת התעופה הגרמנית קונדור, באתר גלובס, 25 בינואר 2020
3. ↑  פרטי צי המטוסים של קונדור, באתר airfleets.net (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 16167226-7
* VIAF: 175952857
* WorldCat: viaf-175952857

 |
**פוריות** היא היכולת להעמיד צאצאים. שיעור הפריון הכולל הוא המספר הממוצע של ילדים שנולדו במהלך חייו של אדם, והוא אחד מהקריטריונים של דמוגרפיה. לעומת זאת, אי-פוריות היא הקושי או חוסר היכולת להתרבות באופן טבעי. באופן כללי, אי-פוריות מוגדרת כאי-יכולת להרות ילד לאחר שנה אחת (או יותר) של מין לא מוגן.

אי-פוריות יכולה להיות בעיה עבור אנשים משני המינים. על פי המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן בארצות הברית, ב-35% מהזוגות ההטרוסקסואליים, שאינם יכולים להרות, ניתן לייחס את הסיבה לשני הצדדים כאחד. פוריות האדם תלויה בגורמים שונים, כולל תזונה, התנהגות מינית, קשר דם, תרבות, אינסטינקט, אנדוקרינולוגיה, עיתוי ההתעברות, כלכלה, אישיות, אורח חיים ורגשות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פוריות** בוויקישיתוף
* הערך "פוריות", באתר ויקירפואה
* פוריות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  "Infertility | Reproductive Health | CDC". *www.cdc.gov* (באנגלית אמריקאית). 2022-03-03. ארכיון מ-2023-03-05. נבדק ב-2023-03-02.
2. ↑  Skirbekk V, Blekesaune M (2014) [2014]. "Personality Traits Increasingly Important for Male Fertility: Evidence from Norway". *European Journal of Personality* (באנגלית). **28** (6): 521–529. doi:10.1002/per.1936. ISSN 0890-2070. ארכיון מ-2021-03-22. נבדק ב-2023-05-08.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007529121505171
* BnF: cb11935544p (data)
* HDS: 011011
* LCCN: sh85047895
* NKC: ph124122

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**ג'פרי ברודווטר** (באנגלית: **Jeffery D. Broadwater**) הוא קצין בדימוס בדרגת מייג'ור גנרל בצבא ארצות הברית. בתפקידו האחרון שירת כסגן מפקד הקורפוס החמישי.

ביוגרפיה
--------

ברודווטר נולד בפורט בנינג וגדל ברדקליף שבקנטקי. הוא דור שלישי למשרתים בצבא ארצות הברית. ב-1989 סיים תואר ראשון במתמטיקה ולימודים צבאיים באוניברסיטת קנטקי והתגייס לצבא כקצין שריון. הוא הוצב במערב גרמניה ושירת ברגימנט הפרשים המשורין ה-11. במלחמת המפרץ לחם כמפקד מחלקת סיור. לאחר קורס קציני שריון מתקדם בפורט נוקס שירת כקצין מבצעים ומפקד פלוגה בגדוד השלישי של הרגימנט המשורין ה-73 בדיוויזיה המוטסת ה-82. בתקופה זו השתתף במבצע אכיפת הדמוקרטיה והסדר בהאיטי. הוא יצא ללימודים וב-2003 הוצב בדייוויזית החי"ר הראשונה. לחם במלחמת עיראק בגזרת העיר רמאדי כקצין מבצעים של החטיבה הראשונה.

ב-2005 מונה למפקד הגדוד השלישי ברגימנט הפרשים השביעי, כמפקד הגדוד הוביל את היחידה במהלך תגבור הכוחות האמריקאיים בעיראק ולחם בגזרת שכונת אל-עזמיה בבגדאד. בתפקידו הבא שירת במרכז האימונים הלאומי בפורט אירווין.

ביוני 2012 מונה למפקד צוות הקרב החטיבתי בדיוויזיה הראשונה. ביולי 2014 חזר לשרת במרכז האימונים הלאומי. באוגוסט 2015 מונה לסגן מפקד דיוויזיית השריון הראשונה וכן שימש קצין התכנון של כוח הסיוע הביטחוני הבינלאומי באפגניסטן. בדצמבר 2016 מונה למפקד מרכז האימונים הלאומי בפורט אירווין.

באוקטובר 2019 מונה למפקד דיווזיית הפרשים הראשונה. במהלך כהונתו הושעה למשך שבעה חודשים בהן נבדקה אחריותו הפיקודית לפרשת הטרדתה המינית ורציחתה של חיילת בדיוויזיה. שמו נוקה בתום החקירה. באוגוסט 2021 מונה לסגן מפקד הקורפוס החמישי.

ברודווטר בוגר המכללה לפיקוד ומטה של צבא ארצות הברית, בעל תואר שני במתמטיקה שימושית מבית הספר של הצי ללימודים מתקדמים, תואר שני בלימודי ביטחון לאומי ואסטרטגיה מהאוניברסיטה לביטחון לאומי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'פרי ברודווטר** בוויקישיתוף
* ג'פרי ברודווטר באתר צבא ארצות הברית
* ריאיון עם ג'פרי ברודווטר, באתר themilitaryleader.com

הערות שוליים
------------

1. ↑  NTC Has New Commander, ‏2 בדצמבר 2016
**קשקבל** (**קצ'קבל**) (איטלקית: **Caciocavallo**; סיציליאנית: **Cascavaddu**; אלבנית: **Kaçkavall**; טורקית: **Kaşar**; רומנית: **Caşcaval**; בולגרית: **Кашкавал**; סרבית: **Kačkavalj**) היא גבינה השייכת למשפחת גבינות הפסטה פילטה. מקורה בדרום איטליה והיא מוכרת כבר משנת 500 לפנה"ס. היא מיוצרת מחלב כבשים. פירוש המילה "Caciocavallo" באיטלקית הוא "גבינה על סוס". מקור השם הוא כנראה בכך שבעבר שני חריצי-גבינה היו נקשרים יחדיו ומונחים לייבוש על מקל או ענף, בדומה לאוכף על גב סוס. גבינות הקשקבל הגיעו לאזור הבלקן בידי רועים יוונים רק לפני כ-100 שנים ומאז הן המזוהות ביותר עם אזור זה. הן יוצרו בבלקן במחלבות מיוחדות (*bačija*) מחלב כבשים ובעונת הרעייה בלבד. מוצרי הלוואי העיקריים היו גהי (חמאה מזוקקת) ואורדה. שינויים בתנאי גידול בעלי החיים ומספר הולך וגדל של עדרי בקר באזור, הוביל לירידה משמעותית במספר הכבשים, וכתוצאה מכך נפסק ייצור הקשקבל המסורתית כמעט כליל. כיום קיימות מחלבות bačija מעטות הממשיכות בייצור הקשקבל המסורתית. למרות שקשקבל היא סוג גבינה, מכנים תושבי הבלקן בשם זה כל גבינה צהובה.

טעמה של הקשקבל מלוח בצורה עדינה, ולעומת זאת היא חריפה יחסית לגבינות אחרות. הגבינה שייכת למשפחת הפסטה פילטה. זו קבוצת גבינות איטלקיות, הכוללת בין השאר את גבינת המוצרלה ואת גבינת הפרובולונה, המאופיינת בכך שבמסגרת תהליך הייצור הגבינות עוברות שלבים של בישול ולישה במים רותחים. לאחר שמוציאים את הגבן ממי הגבינה (המים שנשארים בתום תהליך ההכנה של הגבן), פורסים אותו לרצועות. אז מרתיחים לצד תבלינים, לשים ביסודיות ומאחדים את הרצועות מחדש לגוש בצורה עגולה, שמוכנס לתבנית. התהליך הוא שמקנה לגבינה את חריפותה. כמו גבינת הצאן חלומי, גם את הקשקבל ממליחים ומיישנים לאחר לישה ומתיחה.

בתחילה נוצרה הקשקבל בסיציליה, ומשם התפשטו הייצור והאכילה לחבל הבלקן ולכל מדינות דרום-מזרח אירופה.
הסולטאן באיזיט השני, אשר שלט באימפריה העות'מאנית, בין השנים 1481–1512, היה מינהלן מעולה ופעל להאחדה בתחומי חיים רבים. במערכת החוקים של שנת 1502, פורסמו אפילו שמות אחידים למוצרי מזון וגבינות. כך נולדו שמות של מוצרי מזון הנהוגים עד עצם היום הזה, כגון גבינות קשקבל ופטה.  

הקשקבל מוכנה לשיווק לא פחות משלושה חודשים מתחילת עיבודה במחלבה. תהליך היישון שלה אף עשוי להגיע לחצי שנה, תלוי בשיטות המחלבה.
בישראל הקשקבל מגיעה בצורתה הגולמית כגוש, המכונה גלגל או חריץ. משקלו נע בטווח הגדול שבין 3 ל-15 ק"ג. אחוזי השומן שבה נעים בין 32 ל-35 אחוז.

לגבינה יש קליפה דקה בצבע צהוב-חום, כשהצבע מתכהה מיום ליום. הגבינה נשמרת מצוין לאורך זמן שיווקה, והיא גם קלה לפירור ולגירור.

ראו גם
------

* גבינת קשר

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קשקבל** בוויקישיתוף
* דונובן ביילי מפעיל מבערים, באתר ynet, 28 ביוני 2000
* בני סיידא, לביבות כרובית וגבינת קשקבל, באתר ynet
* מאפה פרג וגבינת קשקבל, באתר מגזין "דרך האוכל"

הערות שוליים
------------

1. ↑  מילון הגבינות השלם כולל ערכים קלוריים
2. ↑  Unsal, Artun, "When Milk Sleeps, Turkish Cheeses", Galatasaray University, december 2005

| גבינות איטלקיות |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| בוראטה • גורגונזולה • טלג'ו • מוצרלה • מסקרפונה • פקורינו • פרובולונה • פרמזן • קשקבל • ריקוטה |

 |
**טימותי יו** (באנגלית: **Timothy D. Haugh**) הוא קצין בדרגת גנרל בחיל האוויר של ארצות הברית המכהן כמפקד פיקוד הסייבר של ארצות הברית, ראש הסוכנות לביטחון לאומי (NSA) וראש שירות הביטחון המרכזי (CSS).

ביוגרפיה
--------

יו גדל בפנסילבניה וסיים לימודיו בתיכון מקומי ביוסוויל ב-1987. ב-1991 סיים תואר ראשון בלימודי רוסיה באוניברסיטת להיי. הוא התגייס לחיל האוויר של ארצות הברית ושירת כקצין מודיעין בתפקידים שונים בחיל. בשנים 2005–2007 שימש קצין המודיעין של פיקוד המבצעים המיוחדים של חיל האוויר, בשנים 2007–2009 שירת כמפקד טייסת הלוחמה הרשתית 315. ב-2010 הוצב בקטר כראש מחלקת מודיעין במרכז מבצעי האוויר 609. לאחר מכן כיהן במפקד להק המודיעין 318. ביוני 2014 מונה למפקד כנף המודיעים 480 וביוני 2017 מונה לקצין המודיעין של פיקוד הסייבר של ארצות הברית. ביוני 2018 מונה למפקד כוח המשימה הלאומי בתחום הסייבר.

באוגוסט 2019 מונה למפקד חיל האוויר ה-25 של ארצות הברית ועם מיזוגו יכולותיו עם חיל האוויר ה-24 מונה חודשיים אחר כך למפקד חיל האוויר ה-16 בדרגת לוטננט גנרל. באוגוסט 2022 מונה לסגן מפקד פיקוד הסייבר.

בפברואר 2024 קודם לדרגת גנרל ומונה לראש הסוכנות לביטחון לאומי (NSA), למפקד פיקוד הסייבר של ארצות הברית ולראש שירות הביטחון המרכזי (CSS).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טימותי יו** בוויקישיתוף
* ביוגרפיה באתר חיל האוויר של ארצות הברית

הערות שוליים
------------

1. ↑  הודעה על מינויו
**מפעל הנשק הקל המלכותי** (באנגלית: **Royal Small Arms Factory** או בר"ת: **RSAF**) הייתה חברת פיתוח וייצור של נשק קל, שפעלה כחברה ממשלתית מ-1816 ועד 1984 ולאחר מכן הופרטה ונרכשה על ידי בריטיש אירוספייס עד שנסגרה ב-1988.

המפעל היה בעל חשיבות רבה לתעשייה הביטחונית הבריטית במהלך המאות ה-19 וה-20, ורבים מכלי הנשק ששימשו את הכוחות המזוינים של בריטניה ובעלות בריתה פותחו או יוצרו בו, כולל הלי אנפילד, הסטן וה-SA80. כלי הנשק שפותחו במפעל כללו בשמם את שם מיקום החברה 'אנפילד' או קיצור 'En' (כך לדוגמה בשם מקלע הברן **en**‏Br).

היסטוריה
--------

המפעל החל את דרכו במפעל נשק קל שהוקם בלואישהם ב-1806, שבעצמו הוקם במפעלי חימוש ושריון היסטוריים שהתקיימו במקום מהמאה ה-14 ושימשו את הכס הבריטי מהמאה ה-16 לפחות. במהלך המלחמות הנפוליאוניות הביא הגידול המשמעותי בצורך לאספקת נשק לצבא הבריטי להקמת מפעל גדול בהרבה ובמיקום חדש, כאשר נבחר אזור אנפילד במיקום שכלל גישה למערכת תעלות המים לצורכי תובלה. סביב המפעל החדש הוקמו בתים לעובדים כולל תחנת משטרה, כנסייה, בית ספר ושירותים נוספים.

לאחר סיום המלחמות הנפוליאוניות, המפעל נכנס לתקופה של תפוקה נמוכה בהרבה עקב ירידה בביקוש, אך פרוץ מלחמת קרים ב-1853 והמערכות שבאו אחריה במחצית השנייה של המאה ה-19 הצריכו גידול משמעותי של המפעל, כולל הקמה של פסי יצור חדשים וייעול הייצור ברחבי המפעל. ב-1860 הגיע המפעל לתפוקה של 1,744 רובים בשבוע ממוצע, ב-1866 המפעל התרחב שוב עם מנועי קיטור נוספים לכדי 16 מנועים סך הכל וב-1887 מספר עובדי המפעל הגיע לכדי 2,400 עובדים.

במהלך מלחמות העולם במחצית הראשונה של המאה ה-20 שוב גדל המפעל באופן משמעותי כדי לעמוד בצרכי הצבא הבריטי, בתקופה זו המשיכה תנופת הפיתוח שסיפקה לצבא כלי נשק מתקדמים ומותאמים לצורכי הלחימה. במהלך מלחמת העולם השנייה נבנו שני אתרים נוספים, מרוחקים יותר ממוקדי ההפצצה האווירית של הלופטוואפה. עם סיום המלחמה נסגרו אתרים אלה והמפעל החל שוב להצטמצם עד שב-1964 כמחצית ממנו נסגר. ב-1984 המפעל הופרט והמשיך להתקיים כחברה פרטית שנרכשה על ידי בריטיש אירוספייס, אשר לבסוף סגרה אותו סופית ב-1988.

פיתוחים ומוצרים עיקריים
-----------------------

* מרטיני-הנרי, 1871מרטיני-הנרי, 1871
* לי אנפילד, 1895לי אנפילד, 1895
* מקלע ברן, 1938מקלע ברן, 1938
* ‏SA80, ‏1985‏SA80, ‏1985

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מפעל הנשק הקל המלכותי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: nr2005013053
* WorldCat (עם LCCN): nr2005-013053

 |
**אפריל ג'נט פירסון** (באנגלית: **April Pearson**; נולדה ב-23 בינואר 1989) היא שחקנית אנגלייה, ידועה מהופעתה כמישל ריצ'רדסון בדרמת הנעורים של רשת E4 "סקינס".

ביוגרפיה
--------

בגיל שלוש בלבד, הייתה פירסון חלק מקבוצת תיאטרון שפעלה בבריסטול. במהלך ילדותה כיכבה בכמה הצגות, במסגרת קבוצת הדרמה שהייתה בה, וכן במסגרת בית הספר.

בשנת 1998 היא הופיעה לראשונה בטלוויזיה, בסדרה "Casualty". את פריצתה הגדולה ביצעה כשהשתתפה בתפקיד מישל ריצ'רדסון בסדרת הדרמה הבריטית "סקינס". היא לוהקה לסדרה לאחר שהשתתפה, בעצת מורתה לדרמה, באודישנים אליה שהתקיימו בבית ספרה. היא שיחקה בשתי העונות הראשונות של הסדרה המצליחה, בהתאם לנוסחה שדוגל בהחלפת שחקניה בכל שתי עונות.

ב-2008 הופיעה פירסון פעם נוספת בסדרה "Casualty" כבת נוער בשם קארן, ושנה לאחר מכן בסרט "Tormented", לצד מי ששיחקה לצדה בעבר ב"סקינס", לריסה וילסון. הסרט קיבל לרוב ביקורות חיוביות.

חזרה לתיאטרון בשנת 2009 כשהיא מככבת בהצגות "Suspension" ו"Negative Space".

פילמוגרפיה
----------

* 1998; 2008; 2011 - Casualty
* 2007—2008; 2013 - סקינס
* 2009 - מעונה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אפריל פירסון** בוויקישיתוף
* אפריל פירסון, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* אפריל פירסון, ברשת החברתית אינסטגרם
* אפריל פירסון, ברשת החברתית טיקטוק
* אפריל פירסון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* אפריל פירסון, באתר AllMovie (באנגלית)
* אפריל פירסון, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* אפריל פירסון, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb159355985 (data)
* ISNI: 0000 0001 1951 4616
* LCCN: no2009012378
* SNAC: w6xj24tw
* VIAF: 78796536
* WorldCat: lccn-no2009012378

 |
**סאן-פולן** (בצרפתית: **Saint-paulin**) היא גבינה המוגדרת בחקיקה כגבינה דחוסה לא מבושלת למחצה, העשויה מחלב פרה, המשקל הממוצע של כיכר הוא 2 ק"ג.

צרפת
----

### ייצור

הגבינה יוצרה במקור על ידי הנזירים הטראפיסטים של סאן-פולן, היא מיוצרת היום באופן תעשייתי על פני אזורים נרחבים מאוד כולל נורמנדי, ברטאן, לורן, ונור-פה דה קאלה. היא מיוצרת גם בקוויבק.

הצפון היה ונשאר מבחינה היסטורית האזור המרכזי של ייצור וצריכה של גבינת סאן פולן במשך 100 שנים. כיום מדובר בעיקר בחקלאים שמייצרים מחלב גולמי (לא מפוסטר) ומעדנים את הדרך המיושנת של הייצור. עם זאת, לגבינה הזו יש גם מוניטין תעשייתי.

### תצרוכת

הגבינה מיוצרת לאורך כל השנה ונצרכת באותה צורה. לעיתים ניתן להשוות אותה לפור סאלו.

נראה שהקליפה הצהובה-כתומה של הגבינה לפעמים אכילה ולפעמים בלתי אכילה בהתאם למקרה. זו של גבינה אותנטית אכילה על פי רוב. זו של גבינות אחרות (תעשייתיות או מחוץ לצרפת) לא אכילות לרוב.

קוויבק
------

### ייצור

זוהי גבינה תעשייתית המעובדת על ידי מפעל גבינות "דמאפרו בסאן-דמאס. היא מיוצרת גם על ידי מפעל הגבינות OKA ומתיישנת במרתפים המקוריים של מנזר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סאן-פולן** בוויקישיתוף
* אתר גבינות סאן פולן
* ייצור של סאן-פולן : מאמר באתר בית הספר ENSAIA

הערות שוליים
------------

1. ↑  Le Saint-paulin.
2. ↑  Le saint-paulin Damafro.
**אסרום**, או גבינת **פורט סלוט דנית** (בדנית: **Esrom (ost)**, או באנגלית גם **Danish Port Salut**) היא גבינת חלב פרה צהובה חיוורת בסגנון טרפיסטי, עם ארומה חריפה וטעם מלא ומתוק.

היסטוריה
--------

הגבינה קיבלה את שמה מהמנזר, מנזר אסרום, שם הופקה עד 1559. בייצור גבינת אסרום בסגנון מודרני נקבעו תקנים ב"מחלבה נסיונית ממלכתית" (Statens Forsøgsmejeri) בשנות ה-30. הייצור הראשון בקנה מידה גדול של הגבינה הוקם ב"מחלבות האחוזה של מרכז זילנד" (Midtsjællands Herregårdsmejeri) בתחילת שנות ה-40. זו הייתה אחת הגבינות הדניות הפופולריות ביותר בשנות ה-60, אבל אז כמעט נעלמה. ייצור גבינת אסרום זכה לתחייה על ידי מספר מחלבות ויצרניות בשנות ה-2000.

אופי
----

אסרום היא גבינה נקבובית, עם הרבה חורים קטנים לאורך, והיא מעט אלסטית וחמאתית במרקמה. היא משמשת בדרך כלל כגבינה לאכילה או כגבינה להמסה בבישול ובאפייה, היא טובה גם בתבשילים וגם בכריכים ודומה ל-Havarti הדנית או סאן-פולן הצרפתית. בגלל הטעם הנועז שלה, היא משתלבת היטב עם בירות כהות ויינות אדומים. היא מבשילה באיטיות מתרבית התחלתית עד תקופה של 10 עד 12 שבועות, ואז מתיישנת בתבניות מלבניות. יש לה קליפת שעווה בצבע צהוב-חום.

סטטוס
-----

אסרום, דאנבו ודנבלו הן שלוש הגבינות הדניות היחידות המסומנות במעמד גאוגרפי מוגן (PGI) על ידי האיחוד האירופי, כלומר ניתן לייצר אותן בדנמרק רק מחלב דני ובמחלבות מאושרות המייצרות את הגבינות לפי המפרטים שנקבעו.

לקריאה נוספת
------------

* רשימת גבינות

קישורים חיצוניים
----------------

* Cheese.com
* Practicallyedible.com

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Esrom". *danskebgboste.dk* (בדנית). נבדק ב-26 ביולי 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
**מחמדו סיסוקו** (בצרפתית: **Mahmmadou Sissoko**; נולד ב-8 באוגוסט 1988) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הבלם.

קריירת מועדונים
---------------

סיסוקו התחיל את הקריירה שלו באודינזה ובעונת 2006 עלה לקבוצה הבוגרת. בעונת 2006/2007 הושאל לסלאנו עד ינואר של אותה עונה. עונה לאחר מכן הושאל שוב עד ינואר הפעם לגליפולי. בעונת 2009/2010 הושאל לאויפן מליגת העל הבלגית עד סיום העונה.

בקיץ 2010 הושאל לקילמרנוק מליגת העל הסקוטית. ב-22 באוגוסט 2010 סיסוקו ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 0–1 למות'רוול. סיסוקו הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 6–2 נגד אירדרייה יונייטד במסגרת הסיבוב השני של גביע הליגה הסקוטי. ב-20 בנובמבר 2010 סיסוקו קיבל כרטיס אדום בהפסד 2–3 לגלאזגו ריינג'רס.

באוגוסט 2011 הושאל לעונה נוספת לקילמרנוק. העונה הסתיימה בזכייה של קילמרנוק בגביע הליגה הסקוטי אחרי ניצחון 0–1 בגמר נגד סלטיק. באוקטובר 2012 סיסוקו שוחרר רשמית מאודינזה וחתם על חוזה חדש בקילמרנוק.

ב-12 בספטמבר 2013 סיסוקו חתם בוריה מליגת העל היוונית עד לסיום העונה.

את עונת 2014/2015 התחיל כשחקן חופשי עד שבינואר 2015 חתם באוצלול גאלאץ מליגת העל הרומנית ובקיץ 2015 חתם בגירסונספור.

ב-9 באוגוסט 2016 סיסוקו חזר לקדנציה שנייה בווריה.

ב-9 באוגוסט 2017 סיסוקו חתם בהפועל עכו מליגת העל עד לסיום העונה.

ב-15 ביולי 2018 חתם בקראבוקספור מהליגה הטורקית השנייה.

בפברואר 2019 סיסוקו חתם ברובניימן פאלוסאורה מליגת העל הפינית.

ביולי 2020, סיסוקו חתם בארמיס ארדיפו, אך שוחרר כעבור חודשיים.

ב-21 במרץ 2021, חתם בקוטקה מליגת העל הפינית.

תארים
-----

קילמרנוק
* גביע הליגה הסקוטי: 2011/2012

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  יגאל גולדשטיין, ‏יש בלם: מוחמדו סיסוקו סיכם בעכו, באתר ערוץ הספורט, 8 באוגוסט 2017
2. ↑  יגאל גולדשטיין, ‏עוביידה חאטב ימשיך עונה נוספת בסכנין, באתר ערוץ הספורט, 15 ביולי 2018

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מחמדו סיסוקו"**.