העברה של סחורות דרך הים**ייבוא** היא פעולה שבה סחורות מוכנסות לתוך תחום השיפוט של רשות מסוימת על ידי מקורות חיצוניים. לעיתים קרובות פעולה זו כרוכה במעבר של גבול בין מדינות. הגורם שמכניס את הסחורה לתחום השיפוט נקרא היבואן. היבואן עבור הארץ המקבלת משמש כמייצא של המדינה שממנה נשלחה הסחורה. יבוא ויצוא הם הבסיס לעסקאות פיננסיות של סחר בין-לאומי.

בסחר בין-לאומי, יבוא ויצוא של סחורות מוגבלים על ידי מכסות יבוא. תחומי שיפוט מדיניים יכולים להטיל מס על ייבוא וייצוא של סחורות. בנוסף, יבוא ויצוא של סחורות כפופים להסכמי סחר בין מדינות שונות.

מאזן הסחר
---------

"מאזן הסחר" הוא מונח המייצג שינוי ערכי היבוא והיצוא עבור מדינה מסוימת. הדרישה ליבוא מתרחשת כאשר הייצור הביתי אינו עומד בביקוש של השוק המקומי, או כאשר המחיר של הסחורות והשירותים בשוק העולמי נמוך יותר מזה של השוק הביתי.

מאזן הסחר, המסומן בדרך כלל ב- NX, הוא ההפרש בין הערך של הטובין (השירותים) שמדינה מייצאת וערך הסחורה שהמדינה מייבאת:

{\displaystyle NX=X-I}, או {\displaystyle I=X-NX}

גירעון בסחר מתרחש כאשר היבוא גדול ביחס ליצוא.

סוגים של ייבוא
--------------

ישנם שני סוגים בסיסיים של ייבוא:

1. סחורות תעשייתיות ומוצרי צריכה לצרכנים
2. תיווך של סחורות ושירותים

חברות מסחריות מייבאות סחורות ושירותים כדי לספק אותן לשוק המקומי במחיר זול יותר ואיכות טובה יותר בהשוואה למוצרים מתחרים המיוצרים בשוק המקומי. חברות מסחריות מייבאות גם מוצרים שאינם זמינים בשוק המקומי. 

ישנם שלושה סוגים עיקריים של יבואנים:

1. יבואנים אשר מחפשים ברחבי העולם מוצרים מכל סוג כדי לייבא ולמכור.
2. יבואנים המחפשים מקורות זרים שיאפשרו להם להשיג את המוצרים שלהם במחיר הנמוך ביותר.
3. שימוש במקורות זרים כחלק משרשרת אספקה גלובאלית.

יבוא ישיר מתייחס לעסקה בין עסק קמעונאי גדול (למשל וולמארט) ליצרן בארץ זרה. העסק הקמעונאי בדרך כלל רוכש מוצרים שתוכננו על ידי חברות מקומיות ויכולים להיות מיוצרים בחו"ל. באופן זה המשווק הקמעונאי עוקף את הספק מקומי (כלומר "איש הביניים" המתווך) וקונה את המוצר הסופי ישירות מהיצרן. כך ניתן לחסוך את עלויות התיווך ולהוזיל את המוצר לצרכן.

ייבוא בישראל
------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
### רפורמת היבוא משנת 2022

בשנת 2021 עלתה ההצעה לרפורמה חדשה בתחום היבוא על מנת להוריד את יוקר המחיה. הרפורמה כוללת את היעדים הבאים:

* הורדת עלויות היבוא, על מנת להוריד עלויות מסחריות וזמן השיווק.
* הגדלת התחרות, על מנת להכניס יבואנים קטנים ובינוניים לשוק הישראלי בכפוף לרישום היבואנים.
* כניסת רשתות חדשות: הפחתת הדרישות הייחודיות של ישראל במטרה לפתוח דלת לעוד חברות שיווק בינלאומיות לשוק הישראלי.
* הגדלת מבחר המוצרים: התאמת תקינת היבוא הישראלית לתקינה זרה מאפשר נגישות גבוהה יותר לשוק הבינלאומי, וירחיב את מגוון המוצרים הקיימים בשוק.
* הפחתת יוקר המחיה על ידי צמצום עלויות היבוא והרחבת מספר היבואנים תוביל לירידה במחירי המוצרים.

על מנת לממש מטרות אלה, הוחלט להנהיג רפורמה בתחום היבוא שתחול בארבעה שלבים, שנכנסו לתוקף במהלך שנת 2022.

השלב הראשון של רפורמת היבוא התייחס לתחום התקינה, ונכנס לתוקף ב-1 ביוני 2022.

* הכרה בתקינה בינלאומית (מסלול קסיס): מוצרים המיובאים לישראל לא צריכים יותר לעמוד בתקן הישראלי אם הם עומדים בתקן האירופאי.
* מעבר למסלולי הצהרה: לאחר הרפורמה מוצרים יהיו מיובאים על ידי שניים או שלושה יבואנים מאשר יבואן אחד.
* חובת החזקת תיק מוצר: יבואנים שאושרו על פי החוק מחויבים להחזיק מסמכים המאשרים את תקנם של המוצרים המיובאים.
* הגברת אכיפה: במהלך השחרור של המוצרים לשוק הוגבר מערך האכיפה, בעזרת הפעלת סנקציות על יבואנים שלא יעמדו בתקינה החדשה שקבע משרד הכלכלה.

השלב השני של רפורמת היבוא מתייחס לתחום האנרגיה. ונכנס לתוקף בספטמבר 2022.

* אימוץ רגולציה אירופאית: הרפורמה כוללת אימוץ של הרגולציה באירופה בכל מה שמתקשר למוצרים ידידותיים לסביבה.
* מעבר למסלול הצהרה, המאפשר לייבא מוצרים בתחום הנצילות האנרגטית בכפוף להצהרה בלבד.

השלב השלישי של רפורמת היבוא מתייחס לתחום המזון. ונכנס לתוקף בינואר 2023.

רפורמה זו מאפשרת לאמץ את התקנות האירופאיות ומבטלת את הדרישות המיוחדות שהיו קיימות עד כה על מנת לייבא לישראל מוצרי מזון במספר תחומים. בנוסף לכך, הרפורמה קובעת שיבואנים שיעמדו בתנאים שמציב החוק יוגדרו כ"יבואנים נאותים" בתחום המזון, מה שיאפשר להם להנות מהנחות בתהליכי היבוא. יבואנים נאותים יוכלו לייבא מוצרים רק על פי נוהלי הרגולציה האירופית . 

שלב רביעי רפורמה בתחום התמרוקים, שנכנס לתוקף באפריל 2023. בשלב זה יהיה אימוץ רגולציה אירופאית בתחום התמרוקים, שאומר כי יבואנים יוכלו לייבא לישראל מוצרים העומדים בחוקי הרגולציה האירופאית. בנוסף לכך, בשלב זה יאפשרו ליבואנים המקבילים לייבא תמרוקים ללא הצגת מסמכים שמקורם ביצרן. ליבואנים שירצו להמשיך במסלול היבוא הנוכחי יוכלו לעשות כך עד ל-4 שנים מהרגע שהרפורמה תצא.

בשנת 2023 התקבל במדינת ישראל חוק המגן על ייבוא מקביל ומטיל קנס של עד 100 מיליון ש"ח על מונופול שינסה לפגוע בייבוא מקביל.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **ייבוא** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ייבוא** |

* יבוא, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Rakesh Mohan, (2009) International Business, Oxford University Press, New Delhi and New York מסת"ב 0-19-568909-7
2. ↑  O'Sullivan, Arthur; Sheffrin, Steven M. (2003). *Economics: Principles in Action*. Upper Saddle River: Pearson Prentice Hall. p. 552. ISBN 0-13-063085-3.
3. 1 2 3  רפורמת היבוא, באתר משרד הכלכלה
4. ↑  קנס עד 100 מיליון שקל: החברות הגדולות בישראל בסכנה, באתר אייס, 19 ביוני 2023

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007543958105171
* BnF: cb119767042 (data)
* GND: 4026665-5
* LCCN: sh87004893
* NARA: 10637856
* NKC: ph114354

 |