"מנזר מר סבא בישימון עין גדי" (סביבות 1834)
מזח קאלה (1801)
"השחר שלאחר המבול" (1843)
**ג'וזף מלורד ויליאם טרנר** (באנגלית: **Joseph Mallord William Turner**;‏ 23 באפריל 1775 – 19 בדצמבר 1851) היה צייר אנגלי, שנודע בעיקר בזכות ציורי הנוף שלו, שפיתח בהשראת ציירי הנוף ההולנדים לפניו. טרנר התעמק בעיקר בציורי נוף והתמקד בעיקר במשחק האפקטים השונים של האור. טרנר השפיע על האימפרסיוניסטים הצרפתים ונחשב למייצג הזרם הרומנטי באנגליה.

קורות חייו ופועלו
-----------------

טרנר נולד בלונדון לאב שהיה יצרן פאות נכריות ושהפך לספר. אמו סבלה ממחלת נפש אחרי מותה של אחותו הצעירה. בהיותו בן עשר שנים שלח אותו אביו להתגורר אצל דודו בעיירה ברנטפורד (אנ') שממערב ללונדון, שם גילה את הציור. בגיל אחת עשרה כבר הספיק לצייר ציורים רבים, שאביו הציג בחלון הראווה של המספרה שלו. ב-1790 התקבל ללמוד באקדמיה המלכותית לאמנויות, ובקיץ של אותה שנה הציג ציור בצבעי מים בתערוכת האקדמיה. ב-1796 הציג את ציורו הראשון בצבעי שמן, ומאז הוצגו ציוריו בתערוכות האקדמיה במשך כל ימי חייו.

ב-1798 התקבל טרנר כחבר האקדמיה המלכותית לאמנות. ב-1802 יצא למסע בשווייץ ובצרפת, ולמד במוזיאון הלובר בפריז. הוא הרבה לנסוע באירופה וביקר פעמים רבות באיטליה. טרנר לא נישא מעולם, אך הייתה לו פילגש, שרה דאנבי, שילדה לו שתי בנות. ב-1804 נפטרה אמו, אחרי שהתגוררה בבית מחסה לחולי נפש. אביו, שהתגורר אצלו במשך כשלושים שנה ועזר לו בעבודה בסטודיו שלו, נפטר ב-1829, והוא נתפס להתקפות של דיכאון.

טרנר הוא דוגמה לציור הרומנטי באנגליה הן בנושאים והן בטכניקה המיוחדת לו. הוא צייר נוף אנגלי טיפוסי, ועסק ברישומים של צמחייה ונופי נהר. עם השנים עבר לציור באורח חופשי וכתמי יותר, שנבע מטיוליו בחיק הטבע ומהתרשמותו ממזג האוויר באנגליה (גשום וערפילי). טרנר הושפע גם מהטכנולוגיה המתקדמת. ציוריו הרומנטיים עוסקים במאבקים בין כוחות הטבע, במרחבים אינסופיים ובקדמה הטכנולוגית, ומספר רב מציוריו התמקד בספינות מפרש ויקטוריאניות. הצבעים מתמזגים, האווירה מטושטשת, סערות בטבע, שריפות כמטפורה למצוקתו הנפשית של טרנר. הטכניקה שלו היא להשתמש בצבעי שמן על בד כבצבעי מים. הוא הפיק שקיפויות, מעברי צבע רכים. 
טרנר מת בביתו בלונדון ב-1851, ובהתאם לצוואתו נקבר בקתדרלת סנט פול. בצוואתו הועיד את כספו לעזרה לאמנים עניים, והוריש את כל ציוריו לאומה הבריטית. עשרים שנה אחרי מותו העביר הפרלמנט הבריטי חוק שאיפשר להשאיל את תמונותיו למוזיאונים שמחוץ ללונדון.

ב-1982 נוסד על שמו פרס טרנר הניתן מדי שנה מטעם גלריית טייט לאמנים בריטיים בתחום האומנות העכשווית.

ב-20 בפברואר 2020 הוכנסו למערכת הכספים בבריטניה שטרות בערך של 20 ליש"ט ועליהם דיוקנו של ויליאם טרנר.

ציורי המקרא
-----------

ויליאם טרנר יצר ציורים של נופי המקרא לפי מתוות ורישומים של נוסעים שביקרו בארץ ישראל. 26 מתוכם עובדו לתחריטים ופורסמו לראשונה ב-1836 בכרכי "איורי נוף למקרא" (*Landscape Illustrations of the Bible*) שהפיקו האחים פינדן (Finden). הציורים הראו את נופי ים המלח, בריכות שלמה, בית לחם, נצרת, הר סיני, יריחו, קבר רחל, יפו וכמה ממראות ירושלים. ב-1979 הוצגה במוזיאון ישראל תערוכה של רישומים ואקוורלים בשם "טרנר וכתבי הקודש" שאצר החוקר מרדכי עומר. בהקדמה לקטלוג התערוכה כתב עומר על גורל האקוורלים של טרנר, על השפעת המקרא והברית החדשה על ציוריו, על ציורים מקראיים אחרים שצייר ועל האמנים שהכינו את הסקיצות שעל-פיהן עיבד טרנר את ציוריו אלה.

מציוריו החשובים
---------------

* סופת שלג: חניבעל חוצה את האלפים (אנ') (1812)
* "שריפת בתי הפרלמנט (אנ')" (סביבות 1834)
* ספינת העבדים (1840)
* גשם, קיטור ומהירות: מסילת הרכבת המערבית הגדולה (1844)
* השחר אחרי המבול (אנ') (1843)

אזכורים בתרבות
--------------

הסרט עטור השבחים "מר טרנר (אנ')" מ-2014, שיצר מייק לי, מתאר את חייו ואת דרכי עבודתו של הצייר.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **ויליאם טרנר (צייר)** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ויליאם טרנר (צייר)** |

* ויליאם טרנר, באתר הגלריה הלאומית לאומנות של ארצות הברית
* ויליאם טרנר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* כתבי ויליאם טרנר בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
* רשימת ציוריו של ויליאם טרנר
* ויליאם טרנר, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* ג'וזף מלורד ויליאם טרנר (1775-1851), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  הודעת בנק אנגליה
2. ↑  יהושע בן-אריה, ‏"נופה של ארץ ישראל בציורי מקרא במאה הי"ט", **קתדרה** 60, תמוז תשנ"א – יוני 1991, עמ' 116–140

"שריפת בתי הפרלמנט" (1834)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007269175705171
* AAG: 1763
* AGSA: 3654
* BIBSYS: 14033680
* BNE: XX865570
* BnF: cb121510346 (data)
* CANTIC: a10166099
* CiNii: DA00374237
* DSI: 3290
* GND: 11862475X
* HDS: 031018
* ISNI: 0000 0001 2145 4990
* KulturNav: fd3fe9b9-7f94-4a3a-81d8-816ef2ebd386
* LCCN: n79060712
* LNB: 000157400
* MusicBrainz: 47cb71ff-bcf9-41b1-8532-9689f59763e1
* NDL: 00459271
* NGV: 6891
* NKC: jn20000701851
* NLA: 35751158
* NLG: 220926
* NLK: KAC199627992
* NLP: a0000001183533
* NSK: 000008165
* NTA: 068543573
* RERO: 02-A000164461
* RKD: 78519
* SELIBR: 277878
* SIKART: 9598989
* SNAC: w6057d6v
* SUDOC: 027332446
* TePapa: 25484
* Trove: 1070883
* ULAN: 500026846
* VcBA: 495/17458
* VIAF: 100900492
* WorldCat: lccn-n79060712

 |