recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
צינקר (ראשון משמאל) עם עמיתיו למבצע אופרה, יאיר רחמילביץ (שני משמאל), דובי יפה, מוהר
**בנימין (בני) צינקר (צין)** הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף, שירת כטייס קרב בחיל האוויר הישראלי, פיקד על בסיס רמון ובסיס תל נוף.

חייו
----

צינקר למד בבית הספר הריאלי ובפנימייה הצבאית לפיקוד בחיפה. התגייס לקורס טיס אותו סיים במגמת קרב ב-1967. במלחמת ששת הימים שירת בטייסת הפוגות של בית הספר לטיסה, את טבילת האש שלו עשה בגיחת הפצצת המכ"ם המצרי באל עריש, בהמשך המלחמה השתתף בגיחות מבצעיות נוספות. לאחר המלחמה הוצב בטייסת מיסטרים והשתתף במלחמת ההתשה. בהמשך עבר להדריך בבית הספר לטיסה והיה חבר בצוות האווירובטי של חיל האוויר. ב-1970 עבר לטייסת 69 ("הפטישים") בה עבר הסבה למטוסי פנטום והשתתף בגיחות עומק במצרים. ב-1973 עבר לטייסת סקייהוק. במלחמת יום הכיפורים נפגע מטוסו והוא נאלץ לנחות נחיתת אונס ברפידים, בהמשך המלחמה השתתף בגיחות רבות ואף נפצע בגיחת סיוע לכוחות קרקע ברמת הגולן. 

לאחר המלחמה שירת צינקר בתפקידי מטה. ב-1976 היה חבר במשלחת הראשונה שיצאה לקלוט את מטוסי ה-F-15 איגל לחיל האוויר, יחד עם איתן בן-אליהו, משה מלניק, יואל פלדשו ושאול סיימון. הוא שירת כסמ"ט א' של הטייסת החדשה שהוקמה, טייסת 133 ("אבירי הזנב הכפול"). ב-1977 מונה למפקד טייסת 140, טייסת סקייהוק ובמאי 1979 מונה למפקד טייסת 133. הוא פיקד על הטייסת עד מאי 1981, תקופה בה הפילה הטייסת 13 מטוסי מיג. ב-13 בפברואר 1981 רשם את הפלת הבכורה העולמית של מטוס מיג-25. צינקר הוזנק לעבר המיג הסורי שניסה ליירט מטוס צילום ישראלי מדגם פנטום והפילו באמצעות ירי טילי לביד בשמי סוריה. במבצע אופרה היה מספר שתיים במבנה מטוסי הטייסת שחיפה על מטוסי ה-F-16 שהפציצו את הכור העיראקי

במבצע שלום הגליל שירת בתפקיד מטה ובהצבת חירום בטייסת 133, במהלך המלחמה הפיל מטוס מיג 23 סורי. ב-1983 מונה לעוזר הנספח האווירי בוושינגטון וב-1984 מונה למפקד בית הספר לטיסה בבסיס חצרים. ב-1986 מונה למפקד בסיס רמון ומיולי 1990 עד אוקטובר 1992 שירת כמפקד בסיס תל נוף בדרגת תת-אלוף. בתפקידו האחרון בשירות הקבע כיהן כנספח האווירי בארצות הברית. 

לאחר שירותו הצבאי מונה ב-1997 למנכ"ל קרדן שירותים וב-1999 למנכ"ל קרדן תקשורת.

קישורים חיצוניים
----------------

* דפי ויטלה, ‏משקלה של רצינות, **בטאון חיל האוויר** 171, ספטמבר 1989, באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האויר

הערות שוליים
------------

1. ↑  בנימין צין (צינקר), באתר "בהשקט ובבטחה".
2. ↑  רמת דוד מותקפת בטילי פרוג , באתר חיל האוויר הישראלי
3. ↑  אבינעם מיסניקוב, הפלה ראשונה בעולם של מטוס מיג 25, אתר מרקיע שחקים
4. ↑  הגיחה הזכורה מכל, באתר חיל האוויר הישראלי.
5. ↑  לוח ההפלות של טייסת אבירי הזנב הכפול , אתר מרקיע שחקים

| מפקדי בסיס תל נוף  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אלכס זילוני • בנימין בונה • ויליאם כץ • גדעון אלרום • שלמה להט (לנדאו) • יוסף רענן • אברהם יפה • מנחם בר • ישעיהו גזית • שמואל שפר • דוד עברי • רן פקר • עמוס עמיר • אביהו בן-נון • יפתח ספקטור • גיורא רום • אביאם סלע • צבי קנור • בנימין צינקר • עוזי רוזן • חיים גופן • ישראל שפיר • אמיר אשל • בנימין צוקר • רונן דן • עמיקם נורקין • תומר בר • אורי זייפרט • פלג ניאגו • עודד כהן • דרור לוי • אריאל דיין |

 |

| מפקדי בסיס רמון  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| יהודה קורן • גיורא רום • אביאם סלע • בנימין צינקר • עמירם אליאסף • עופר לפידות • חיים גופן • אבי מאור • שלמה שש • אמיר אשל • נמרוד שפר • אבישי לוי • זיו לוי • טל קלמן • אורי זייפרט • פלג ניאגו • עודד כהן • גלעד קינן • יותם סיגלר • ג' |

 |
**חוק איסור התערבות גנטית** אלכסיי לשבט אדם או להתערב בגנים שלו לצורכי רבייה, לאור היבטיים מוסרים, חברתיים ומשפטיים.

החוק נחקק בשנת 1999 התשנ"ט ותוקן לאורך השנים (2004, 2009, 2016, 2020). את החוק יזם חבר הכנסת חגי מירום, חבר מפלגת העבודה באותם זמנים. הוועדה הראשונה שעוררה שיח בעניין, הייתה ועדת הלסינקי, שמונתה לפי תקנות בריאות העם, בשנת 1980.

היסטוריה
--------

לראשונה בישראל, החוק נחקק בשנת 1999 התשנ"ט לאחר דיונים מעמיקים בנושא הצעת החוק התקבלה בקריאה שלישית ברוב קולות.

העונש בגין העברה על החוק הוא מאסר ארבע שנים או קנס.

הועדה הראשונה בעולם שדנה בנושא הייתה ועדת הלסינקי הבינלאומית, אשר אחראית לכך שהניסויים יתבצעו בצורה אתית בהתאם למשפט לאומי ובינלאומי.

בישראל, ועדת הלסינקי הציעה לכנסת ולמשרד הבריאות לחוקק את החוק. מטרת החוק הייתה לתת "תקופת ניסיון" של חמש שנים בהם לא תתבצע התערבות גנטית כלל במדינה, כדי לאפשר דיונים בקרב הציבור על סוגיית חוק התערבות הגנטית בהיבטים שונים.

לקראת מועד פקיעת החוק המקורי, בחודש ינואר 2004 קיימה ועדת המדע והטכנולוגיה דיונים לבחינת הצורך בהארכת תוקף החוק ובתיקונו, לפי החלטת הוועדה, הוארך תוקף החוק לחמש שנים נוספות והוכנסו בו מספר שינויים.

הדעות לגבי החוק חלוקות, ולאורך השנים עוררו סערה. בשנת 2004, לאחר שפגה הארכת החוק, יו"ר ועדת המדע, ח"כ מלי פולישוק-בלוך, אישרה את החוק לצמיתות. מאחר שהיא היחידה שנכחה בזמן קבלת ההחלטה, היא קיבלה את החלטה בעצמה ללא הצבעה/סקר, אף על פי שרוב משתתפי ועדת המדע התנגדו לחוק ואמרו שאין להפוך אותו לקבוע. ח"כ ד"ר לאה נס, ביוכימאית העוסקת בתחום הפוריות, אשר מתנגדת לשיבוט בני אדם לרבייה, טענה שיש לקבוע איסור זמני בלבד לחמש שנים, מאחר שהמדע והחקר הרפואי מתקדם במהלך השנים-והחוק אכן הוגבל ל-5 שנים.

תיקונים בחוק
------------

בשנת 2009 הוחלט כי ניתן להעמיד אדם לדין אם ביצע התערבות גנטית.

בשנת 2016 הוחלט לתקן את החוק לשבע שנים ולא לחמש כפי שהיה עד כה.

בשנת 2020 הובהר בחוק כי אין להגביל את חופש החקר והמדע אך עם זאת, יש לערוך פיקוח. הוועדה המייעצת תעקוב אחר התפתחות הרפואה, המדע והביוטכנולוגיה בתחום הניסויים הגנטיים בבני אדם, תגיש על כך לשר דין וחשבון מדי שנה ותייעץ לשר בעניינים אלה.

עיקרי החוק
----------

מטרת החוק לקבוע תקופה קצובה של חמש שנים, שבה לא יתבצעו סוגים של התערבות גנטית בבני אדם, לשם בחינת ההיבטים המוסריים, המשפטיים, החברתיים והמדעיים של סוגי התערבות אלה והשלכותיהם על כבוד האדם.

החוק אוסר לשבט אדם או להתערב בגנים שלו לצורכי רבייה תוך כדי התחשבות בחופש החקר המדעי למען צורכי רפואה וכדומה-במקרים מסוימים, אם השר יראה זאת לנכון, ברשותו להתיר שימוש בתאי רבייה שעברו שינוי גנטי מכוון קבוע במטרה לגרום ליצירת אדם. העונש על העובר על החוק הוא מאסר ארבע שנים או קנס פי שישה מן הקנס הקבוע בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין, ה'תשל"ז-1977, לפיו, הקנס הוא 226,000 ש"ח.

קישורים חיצוניים
----------------

* היסטוריית החקיקה של חוק איסור התערבות גנטית, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
* חוק איסור התערבות גנטית, בספר החוקים הפתוח

הערות שוליים
------------

1. ↑  חוק איסור התערבות גנטית
2. ↑  חוק איסור התערבות גנטית יוחזר לדיון בוועדת המדע, באתר ynet, 12 בינואר 2004
3. ↑  הכנסת-מרכז המחקר והמידע, חוק איסור התערבות גנטית
4. ↑  הממשלה, הצעות חוק (2020)
5. ↑  חוק איסור התערבות גנטית (1999)
6. ↑  הכנסת-ועדת המדע והטכנולוגיה, חוק איסור התערבות גנטית(2004)
**חיים (חיימקה) פֶנִיכֶל** (27 בינואר 1947 – 5 ביוני 1967) היה מש"ק צוות סיור פלס"ר 7 שעוטר בעיטור העוז על פעילותו  בקרב פתחת רפיח במהלך מלחמת ששת הימים.

ביוגרפיה
--------

פניכל נולד בכפר סבא. בן למנחם ונחמה. הוא למד בבית הספר היסודי על שם מנחם אוסישקין ולאחר מכן בבית הספר התיכון על שם ברל כצנלסון והיה חבר בנוער העובד. הוא התגייס לצה"ל באוגוסט 1965 והיה מש"ק בפלס"ר 7. הוצע לו לצאת לקורס קצינים, אך הוא סירב כדי שלא לדחות את לימודיו. במהלך שירות החובה פרצה מלחמת ששת הימים וביום הראשון ללחימה נפגע ברגלו בהסתערות על מוצבי רפיח. כאשר ג'יפ שנסע לפני רכבו עלה על מוקש והתהפך, הוא ירד מרכבו ודאג לפינוי הפצועים. בחזרה לרכבו הוא נפגע והועבר, אף על פי שביקש להמשיך בלחימה, לטיפול רפואי בקומנדקר שנכנס לשדה מוקשים. כשהוא ברכב הפצועים, התנדב פניכל לחלצו כשהוא צועד על רגל אחת וגורר את רגלו השנייה, ובעזרת דקר פינה מוקשים בתוואי של גלגלי רכב והוביל את הקומנדקר לכביש. אך כשהוא עלה עליו שוב, נחתה על הרכב פצצת מרגמה והוא נהרג. פניכל הובא למנוחות בבית העלמין כפר סבא.

להלן תיאור המעשה ב"אתר הגבורה":

> 
> ב-5 ביוני 1967 נפגע הסמל חיים בהסתערות על מוצבי צומת רפיח והועבר ברכב לטיפול רפואי. הרכב הזה נתקע בשדה-מוקשים. חיים היה פצוע ברגל אך למרות פציעתו התנדב לחלץ את הרכב ולפנות דרך ממוקשים. במשימה זו של הוצאת הרכב מהשטח אמנם הצליח חיים, אולם בהמשך התנועה נפגע שנית - וכך מצא את מותו.
> 
> 
> 
> — חיים פניכל, באתר הגבורה
> 

לאחר מותו, הונצח שמו באנדרטה לנופלים בבית הספר כצנלסון בכפר סבא והוריו הוציאו ספר לזכרו בשם "חיים", תיאור קרבו האחרון הובא ב"ספר הגבורה", שבהוצאת אגודת העיתונאים בתל אביב וניצולי ברגן-בלזן ובספר "חשופים בצריח" של שבתי טבת.

לקריאה נוספת
------------

* שלמה אנגל, **חיים: נר נשמה לזכר חיים פניכל שנפל במלחמת ששת הימים**, תשכ"ח, כפר סבא, 73 עמ'

קישורים חיצוניים
----------------

* חיים פניכל, באתר הגבורה
* קורות החיים של חיים פניכל, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
* אלי אשד, יהושוע פרימור וחיים פניכל, באתר הגבורה באתר הגבורה
* קברו של חיים חיימקה פניכל

הערות שוליים
------------

1. ↑  סמל חיים פניכל ז"ל: שביל־חיים לחברים, מעריב, 30 באוקטובר 1967
2. ↑  אנדרטה לנופלים ־ בביה"ס ע"ש כצנלסון בפתח־תקווה, מעריב, 14 ביולי 1968
3. ↑  ספרי זכרון, דבר, 26 באפריל 1968

| **מעוטרי עיטור העוז במלחמת ששת הימים** |
| --- |
| **חזית הדרום** | שמואל אורן • ז'ק אלימלך • אהוד אלעד (נ) • יצחק דותן • ישראל הוברמן • חיים שטיין • עזרא וישניא • ישראל זולברג (נ) • יעקב חסדאי • יוסף טמיר • אורי ישראלי (נ) • מאיר כהן (נ) • יצחק לוי • שמואל ליבנוירט • רפאל כץ (נ) • אריה מאיר (נ) • אברהם מוניץ • זאב נתיב • דוד פלץ (נ) • חיים פניכל (נ) • שמאי קפלן (נ) |  |
| **ירושלים והשומרון** | זרח אפשטיין • שלמה אפשטיין (נ) • יגאל ארד • שלום דוד • אשר דר • יעקב חץ • צבי סדן • גיורא צחור • חיים רוסק (נ) • ישראל שינדלר |
| **חזית הצפון** | אפרים יצחקיאן (נ) |
| **חיל האוויר** | אריה בן-אור (נ) • אמנון גלעד • כוכב הס • בן-ציון זהר • יעקב מורגן • יהודה פרי |
| **חיל הים** | אברהם דרור |
**רגב קונטס** (נולד ב-22 ביוני 1976) הוא במאי סרטי תעודה ישראלי. מיוזמי המחאה החברתית ב-2011.

ביוגרפיה
--------

רגב קונטס נולד וגדל בראשון לציון, לקרול, סוכן ביטוח, ולאסתי לבית פרלמן, מורה. קונטס צמחוני מגיל 12.

הוא בוגר המחלקה לתקשורת חזותית במכללה האקדמית בצלאל. לימד במחלקה לתקשורת חזותית שבמכללת שנקר, והיה במאי פרסומות.

בשנת 2009 יצא סרט הבכורה שלו כבמאי, הסרט התיעודי "החברה הכי גרועה בעולם". סרט זה עוסק בשלושה גברים, בהם אביו ודודו של קונטס העובדים בסוכנות ביטוח כושלת שנמצאת על סף פשיטת רגל. הסרט מתעד את נסיונותיו של הבן במאי הסרט להציל את החברה מקריסה. על סרט זה זכה קונטס בפרס סרט הביכורים הטוב ביותר בפסטיבל דוקאביב לשנת 2009. הסרט היה בין המועמדים הסופיים לזכייה בפרס אופיר בקטגוריית סרטים תיעודיים, אך לא זכה.

בשנת 2011 השתתף בסדרה מחוברות 2 ששודרה בערוץ HOT3, בה הופיעה זוגתו שיר נוסצקי כדמות ראשית.

בקיץ של שנת 2011 קיבל פנייה מדפני ליף שביקשה להקים מאהל בשדרות רוטשילד בתל אביב, במחאה על מחירי הדיור הגואים. קונטס היה שותף לישיבת התכנון הראשונית שהתקיימה בסלון ביתה של דפני ליף, זמן קצר לפני פרוץ המחאה החברתית. בפגישה זו הייתה נוכחת גם סתיו שפיר. קונטס היה מהדוברים הבולטים במהלך ימי המחאה.

בשנת 2013 שודר סרטו "חברים". כוונתו הראשונית של קונטס הייתה לצלם סרט על חברים בפייסבוק, אך עם פרוץ המחאה החברתית המשיך קונטס לצלם מאחורי הקלעים של הובלת המחאה החברתית. הסרט שודר בערוץ yes דוקו.

בשנת 2016 יצא סרטו "להתראות אדולף". הסרט ששודר בערוץ 1, עוסק בניסיונו של קונטס וזוגתו שיר נוסצקי להגר לברלין. קונטס נכד לניצולי שואה, מתאכזב מהקושי הכלכלי במדינת ישראל וביחד עם זוגתו מנסה להגר לברלין. הוא מנסה להשיג דרכון סלובקי הודות למוצאו של אביו, אך אביו מנסה להניא אותו מכך.

ב-2019 נולד בן לו ולזוגתו שיר נוסצקי. בשנת 2022 נולד בן נוסף.

פילמוגרפיה
----------

* 2016 **להתראות אדולף** (במאי ותסריטאי)
* 2012 **חברים**, (במאי ותסריטאי), 60 דקות
* 2009 **החברה הכי גרועה בעולם**, (במאי ותסריטאי), 50 דקות, זוכה פרס סרט הביכורים בפסטיבל דוקאביב.

קישורים חיצוניים
----------------

* רגב קונטס, נוער הדירות: האנשים היפים שמאחורי מחאת האוהלים, באתר הארץ, 21 ביולי 2011
* מרט פרחומובסקי‏, "חברים", סרטו של רגב קונטס: אמירה יפה וצורבת, באתר וואלה!‏, 1 באוגוסט 2012
* רגב קונטס‏, 5 שנים אחרי: המחאה החברתית מתה, כי התעסקנו בשטויות, באתר וואלה!‏, 14 ביולי 2016
* להתראות אדולף (2016), באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* רגב קונטס, ברשת החברתית פייסבוק

* רגב קונטס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* רגב קונטס, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית

* רגב קונטס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* רגב קונטס, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי

הערות שוליים
------------

1. ↑  החברה הכי גרועה בעולם, באתר הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה
2. ↑  "סיפור גדול" ו"הבודדים" יתחרו על פרס אופיר, באתר nrg‏, 28 ביולי 2009
3. ↑  אשר שכטר, רוטשילד - כרוניקה של מחאה, באתר הוצאת הקיבוץ המאוחד
4. ↑  ראשי המחאה: "לא מפרקים אוהלים, זאת רק ההתחלה", באתר וואלה!‏, 6 בספטמבר 2011
5. ↑  רגב קונטס בסרט חדש: כך התחילה המחאה החברתית, באתר מעריב, 10 ביולי 2013
6. ↑  הסיפור האמיתי - להתראות אדולף, באתר רשות השידור
**הלמוט זוננפלד** (סוננפלדט; באנגלית: **Helmut Sonnenfeldt**; ‏13 בספטמבר 1926 – 18 בנובמבר 2012) היה מומחה אמריקאי בולט למדיניות חוץ.

כונה "הקיסינג'ר של קיסינג'ר" בשל הזיקה הפילוסופית וההשפעה שהייתה לו על הנרי קיסינג'ר, האדריכל הראשי של מדיניות החוץ האמריקנית בממשל ניקסון ובממשל פורד.

ביוגרפיה
--------

אבן נגף ועליה שמו של הלמוט זוננפלד בעיירה הגרמנית גרדלגן (אנ') שבה גדל בילדותו
זוננפלד נולד ב-1926 בברלין שבגרמניה למשפחה יהודית. הוריו, ולתר וגרטרוד החזיקו מרפאה משפחתית. ב-1938 נשלח עם אחיו ריצ'רד (אנ') (שנודע מאוחר יותר כמתרגם הראשי במשפטי נירנברג) לבית הספר באונס קורט (אנ') של אנה אסינגר באנגליה, וכך ניצלו השניים משואת יהודי גרמניה.

ב-1944 היגר לארצות הברית והתגייס לצבא האמריקני. לאחר שירותו הצבאי למד באוניברסיטת ג'ונס הופקינס.

זוננפלד כיהן בתפקידים בכירים במועצה לביטחון לאומי ובמחלקת המדינה האמריקנית בממשלות ניקסון ופורד, ושימש כעוזרו ויועצו הקרוב של הנרי קיסינג'ר. בינואר 1971 הלין זוננפלד בפני קיסינג'ר על שהאחרון הדיר אותו מכל מעורבות בניהול היחסים מול ברית המועצות. ב-1973 חשף תחקיר של הניו יורק טיימס כי קיסינג'ר נתן אישית הוראה ל-FBI לצותת לעוזריו במועצה לביטחון לאומי ובהם גם זוננפלד. לפי מרטין אינדיק, נתן קיסינג'ר את ההוראה כדי להבטיח את עצמו מפני חשדות בנאמנות כפולה (ליהודים) וזוננפלד "מעולם לא סלח לו".

לאחר פרישתו משירות המדינה, כיהן כחוקר אורח באוניברסיטת ג'ונס הופקינס ובמכון ברוקינגס. זוננפלד הוא זוכה מדליית ליאו בק לשנת 1997, השנה החמישית שבה הוענקה המדליה.

זוננפלד הלך לעולמו ב-2012 אחרי מחלה ממושכת. הוא נקבר בבית הקברות הלאומי ארלינגטון.

ספריו
-----

* *Soviet Style in International Politics*. Washington, DC: Washington Institute for Values in Public Policy (1985) ISBN 978-0887020100
* *Soviet Politics in the 1980s*. Boulder: Westview Press (אנ') (1985) ISBN 978-0865318632
* *Soviet Perspectives on Security*. Adelphi papers, no. 150. London: International Institute for Strategic Studies (אנ') (1979) ISBN 978-0860790273 – with William G. Hyland (אנ')

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הלמוט זוננפלד** בוויקישיתוף
* Remembering Helmut Sonnenfeldt: A Major Figure in U.S. Foreign Policy, באתר מכון ברוקינגס, 18 בנובמבר 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑  מרטין אינדיק, **בתחבולות תסיים מלחמה**: הנרי קיסינג'ר והחתירה לשלום במזרח התיכון, מאנגלית: נורית גרידינגר, ידיעות אחרונות ספרי חמד, 2023. עמ' 44 הערה 20. ובהרחבה: שם, עמ' 105.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987010188437805171
* GND: 17016683X
* ISNI: 0000 0000 8211 9945
* LCCN: n84027564
* NARA: 10568990
* NTA: 067762670
* SNAC: w6g60t8r
* VIAF: 28465197
* WorldCat: lccn-n84027564

 |
**אנה אולסון** (באנגלית: **Anna Olson**; נולדה ב-4 במאי 1968) היא שפית קונדיטורית מקנדה, בעלת תוכניות טלוויזיה וספרי בישול פופולריים.

ביוגרפיה
--------

אנה אולסון נולדה בשנת 1968 באטלנטה, ג'ורג'יה, ארצות הברית. משפחתה היגרה בילדותה לטורונטו שבקנדה. בזכות סבתה היא נחשפה לעולם הבישול והאפייה, והיא זו שלימדה את אנה את רזי השפה הקולינרית.

אולסון מעולם לא חשבה להתמקצע וללמוד את התחום הקולינרי. לאחר לימודי התיכון, למדה לתארים מתקדמים במדעי המדינה וסוציולוגיה בקנדה. לאחר הלימודים עבדה כמנהלת השקעות בשוק ההון, תחום שהיה לה קשה, תובעני ומתיש וכדי להפיג את הלחץ מהעבודה הייתה נכנסת למטבח לבשל ולאפות לוא דווקא כדי לאכול, אלא לשם התאווררות והתרעננות. בהפסקות הצהריים שלה, אולסון הסתובבה בשוק סנט לורנס בטורונטו וחיפשה מרכיבים שונים והשראה לארוחת ערב הבאה שלה. לאחר שלושה חודשי עבודה, החליטה לפרוש מעבודתה בשוק ההון ולהרשם ללימודי בישול ואפייה ברוד איילנד ארצות הברית.

לאחר ניסיונות של כמה שנים בעבודה בתחום הבישול ברחבי ארצות הברית מצאה את מקומה במסעדה שעל גדות מפלי ניאגרה, בצד הקנדי, שם עבדה במשך שבע שנים ושם גם הכירה את בעלה השף מייקל אולסון. בראיונות עמה היא מודה לא אחת על שחוותה זמנים מאתגרים כאשר כמעט ולא נכנסו הזמנות, והקינוחים שלה פשוט התקלקלו. אז העלתה רעיון להעביר קורסים לקהל הרחב שבהם היא יכולה לחלוק את הידע הרב שלה וסודות מהתחום הקולינרי. הקורסים זכו להצלחה רבה.

אולסון פרסמה מעל לשמונה ספרי בישול ואפייה כאשר בשניים מהם השתתף בכתיבה בעלה מייקל. יש יותר משבע תוכניות טלוויזיה בכיכובה ביניהן "אופים עם אנה אולסון" ו"טרי עם אנה אולסון", שמשודרים בשלוחה הקנדית של ערוץ "Food Network" האמריקאי. גם בישראל התוכניות שלה משודרות בערוצי בישול ואפייה בערוצים השונים.

הסדנאות, תוכניות הטלוויזיה והספרים הקנו לה מעריצים ועוקבים רבים ברחבי העולם. ספריה תורגמו לשפות רבות והמתכונים שלה התפרסמו במדורי אוכל במקומות רבים בעולם. 

למרות עיסוקה בקונדיטוריה היא דוגלת באורח חיים בריא הכולל תזונה בריאה עם הרבה פירות וירקות והקפדה על אימוני כושר וספורט. 

אולסון ביקרה בישראל בשנת 2017 כדי לקדם את התוכנית "אולסון מככבת" בסלקום tv בהנחייתה וגם על מנת ללמוד על מאפי וקינוחי המזרח התיכון.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אנה אולסון
* אנה אולסון, ברשת החברתית פייסבוק

* אנה אולסון, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* אנה אולסון, ברשת החברתית אינסטגרם

* אנה אולסון, באתר פינטרסט

* אנה אולסון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 7461 0152
* LCCN: no2012091802
* SNAC: w6wq3kdp
* VIAF: 106239623
* WorldCat: lccn-no2012091802

 |
**מלחמת המקף** (בצ'כית: Pomlčková válka; בסלובקית: Pomlčková vojna) הייתה ויכוח בין נציגים צ'כיים וסלובקיים על שמה הרשמי של צ'כוסלובקיה לאחר "מהפכת הקטיפה". 

שמה המלא של המדינה היה, בשתי השפות, "הרפובליקה הסוציאליסטית הצ'כוסלובקית" (Československá socialistická republika). המהפכה התרחשה בדצמבר 1989, ובתחילת שנת 1990 הציע הנשיא הנבחר ואצלב האוול להוציא את המילה "סוציאליסטית" משמה של המדינה. נציגי סלובקיה דרשו כי שמה של המדינה החדשה יכתב במקף בין "צ'כו" ל"סלובקית" (Česko-Slovenska), כפי שנכתב בשנים 1918–1920 ושוב בשנים 1937–1938.

ב־29 במרץ 1990 החליט הפרלמנט כי השם ייכתב ללא מקף בצ'כית (Československá federativní republika) ועם מקף בסלובקית (Česko-slovenská federatívna republika). ההחלטה לא נמצאה מתאימה, וב־20 באפריל שוב שינה הפרלמנט את שמה של המדינה, והיא נקראה מעתה "הרפובליקה הפדרטיבית של הצ'כים והסלובקים" (בצ'כית: Česká a Slovenská Federativní Republika, בסלובקית: Česká a Slovenská Federatívna Republika). לפי כללי הכתיב בשתי השפות, רק המילה הראשונה בשמה של מדינה אמורה להיכתב באות גדולה, אך כפתרון לשאלת כתיבת האות הראשונה במילה "סלובקים", הוחלט לכתוב את כל המילים באותיות גדולות.

הוויכוח כלל גם את שמו של הסימן. הסלובקים דרשו כי בין השמות יפריד מקף (spojovník), בעוד הצ'כים השתמשו באותה מילה גם לקו מפריד (pomlčka).

השם "**מלחמת המקף**" נקלט למרות שאינו תיאור נכון של האירועים. עם זאת, הוויכוח חשף פער מהותי באופן שבו צ'כים וסלובקים ראו את זהותה של מדינתם. ניגודים נוספים הצטברו בשנתיים הבאות, והביאו להחלטה על פירוק המדינה לצ'כיה וסלובקיה ("גט הקטיפה") בשנת 1992. ההחלטה עצמה בוצעה ב־1 בינואר 1993.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ד"ר זוהר מאור, זרקור על מהפכת הקטיפה, באתר אוניברסיטת בר-אילן, ‏19 בינואר 2021
2. ↑  TODAY IN HISTORY: 1990: THE HYPHEN WAR, ROSL (Royal Over-Seas League)
3. ↑  Roland Martin, [ Velvet Divorce
Czechoslovak history], Britannica
**ניק בלתזר** (בצרפתית: **Nic Balthazar**; נולד ב-24 ביולי 1964, גנט) הוא תסריטאי ובמאי קולנוע בלגי.

ביוגרפיה
--------

ניק בלתזר נולד בגנט. אביו היה פרופסור באוניברסיטת גנט ופעיל במפלגה הסוציאליסטית. בלתזר סיים לימודים באוניברסיטת גנט ופנה לתחום הקולנוע.

בשנת 2007 הוא סיים עבודה על סרט "Ben X" בו היה במאי ותסריטאי. הסרט הוקרן במספר פסטיבלים לקולנוע וזכה בפרסים לרבות פרס בפסטיבל הסרטים העולמי במונטריאול. הוא היה מועמד לקבלת פרס האקדמיה האירופית לקולנוע.

בשנת 2012 יצאה הסרט השני של הבמאי Time of My Life. הוא זכה בפרסים בבלגיה וספרד.

בשנת 2016 הוקרן סרט Everybody Happy. הוא זכה בפרס בפסטיבל הסרטים העולמי במונטריאול.

בנוסף לבימוי בלתזר עוסק בהגשת תוכניות טלוויזיה וביקורת על סרטים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ניק בלתזר** בוויקישיתוף

* ניק בלתזר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* ניק בלתזר, באתר AllMovie (באנגלית)
* ניק בלתזר, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* ניק בלתזר, באתר MusicBrainz (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 10084011
* BNE: XX4834360
* BnF: cb15651404n (data)
* GND: 13815127X
* ISNI: 0000 0001 1593 9553
* LCCN: n2001106251
* MusicBrainz: 295f66fb-4794-42d3-8ce4-b4e90bce07ed
* NTA: 125534515
* SUDOC: 143120735
* VIAF: 10174383
* WorldCat: lccn-n2001106251

 |
שי קלנר

במשפט הישראלי
-------------

נאשם המשתמש בטענת "במקום אחר הייתי" כנגד כתב האישום התלוי ועומד נגדו, חייב להעלותה מיד בפתיחת משפטו כבר בשלב התשובה לאישום, ולא להמתין לתום פרשת התביעה. אם נאשם לא טען טענה זו בשלב התשובה לאישום, לא יהיה רשאי להביא ראיות מאוחר יותר כדי להוכיח את טענתו, אלא ברשות בית המשפט. 

מחמת הייחוד של טענה זו, על בית המשפט להסביר לנאשם בתחילת ההליך את העובדה שלא יוכל לטעון את הטענה מאוחר יותר, אלא אם בית המשפט ראה שאין צורך בהסבר זה. כך למשל, אם הנאשם מיוצג על ידי עורך דין, קרוב לוודאי שבית המשפט ישאיר לפרקליט את המלאכה להסביר לנאשם את הזכות להעלות טענת אליבי רק בתחילת ההליך.

במשפט העברי יוחד המושג הזמה לטענת אליבי נגד העדים. כלומר, אם תובעים אדם על מעשה פלילי מכוח עדות, ובאו עדים אחרים המעידים שהעדים הראשונים שהו במקום אחר בזמן האירוע - עדים אלו נקראים עדים מזימים.

לקריאה נוספת
------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **אליבי** |

* שלגי, מ, כהן צ, "**סדר הדין הפלילי**", הוצאת משוב, 1981.
* יעקב קדמי **על הראיות** חלק רביעי ( מהדורה משולבת ומעודכנת,2009)

הערות שוליים
------------

1. ↑  סעיף 152 (ג) לחוק סדר הדין הפלילי [נוסח משולב] התשמ"ב - 1982.
2. ↑  סעיף 152 (ד) לחוק סדר הדין הפלילי.

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007293927005171
* GND: 4141878-5
* LCCN: sh85003495
* NDL: 00560322

 |
**בנימין שפירא** (10 ביוני 1913–30 באוקטובר 1993) היה פרופסור לביוכימיה, חתן פרס ישראל למדעי הרפואה.

שפירא נולד בגרמניה ובשנת 1926 עלה עם הוריו לארץ ישראל והתיישב עמם בעפולה. את לימודיו התיכוניים סיים בבית הספר הריאלי ובין השנים 1933–1937 למד לתואר ראשון במדעי הטבע באוניברסיטה העברית בירושלים.

בשנת 1940 הוענק לו תואר דוקטור והוא החל בעבודה כעוזר מחקר במעבדה לחקר הורמונים ולפיזיולוגיה פתולוגית, בין היתר תחת ברנרד צונדק. במהלך לימודיו היה תלמידו של חיים ארנסט ורטהיימר, עמו החל לעבוד במהלך שנות הארבעים ומחקרם המשותף בנוגע לתפקיד הליפיד בבני אדם ובצמחים הביא לקביעה בנוגע להיות אדיפוציטים מקור להתפתחות שומן. בשנת 1948 קודם לדרגת מרצה והחל לעבוד במעבדה לפיזיולוגיה פתולוגית וכמרצה לפיזיולוגיה כימית. בשנת 1953 הוענקה לו דרגת פרופסור חבר ובשנת 1958 דרגת פרופסור מן המניין.

שפירא היה פרופסור לביוכימיה רפואית ונמנה עם סגל ההוראה של הפקולטה לרפואה ובית החולים הדסה. עבודתו העיקרית נגעה לחקר חילוף חומרים בגוף האדם. מחקרו המשותף עם שרה הסטרין-לרנר בנושא ספיגת גלוקוז זיכה אותם בפרס ישראל למדעי הרפואה לשנת 1955.

במשך שנים כתב ערכים עבור האנציקלופדיה העברית והיה עורך של מחלקת מדעי הטבע של האנציקלופדיה החל מכרך כ"א.

שפירא הלך לעולמו בשנת 1993. הוא הובא לקבורה בהר המנוחות בירושלים. שפירא היה נשוי לשולמית אבינרי (אחותו של הבלשן יצחק אבינרי) ואב לשניים.

קישורים חיצוניים
----------------

* בנימין שפירא (1913-1993), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרסי ישראל: תשט"ו, באתר משרד החינוך
2. ↑  המצבה ומקום הקבר של בנימין שפירא, באתר "פרויקט גלעד"

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007268049405171
* ISNI: 0000 0003 6973 7302
* VIAF: 233940547
* WorldCat: viaf-233940547

 |
‏ מפת אירופה לפי אזורי זמן:
±0  שעון מערב אירופה (WET) / שעון גריניץ' (GMT) (UTC) 
±0  שעון מערב אירופה (WET) / שעון גריניץ' (GMT) 
1+ שעון הקיץ של מערב אירופה (WEST) / שעון הקיץ של בריטניה (BST) / שעון אירלנד (IST) 
1+  שעון מרכז אירופה (CET) 
2+  שעון הקיץ של מרכז אירופה (CEST) 
2+  שעון מזרח אירופה (EET) / שעון קלנינגרד 
2+  שעון מזרח אירופה 
3+  שעון הקיץ של מזרח אירופה (EEST) 
3+  שעון מוסקבה (MSK) / זמן טורקיה 
4+  זמן ארמניה / זמן אזרבייג'ן / זמן גאורגיה (MSD) 

השעון המציג את שעון גריניץ' במצפה הכוכבים המלכותי
במפה זו, הקו האדום האנכי מציג את קו האורך (מרידיאן) אפס, קו גריניץ'
**שעון גריניץ'** (באנגלית: **GMT** - **Greenwich Mean Time**) הוא הזמן בקו האורך 0, הנקרא גם קו גריניץ'. קו זה עובר דרך מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ', שברובע גריניץ' בעיר לונדון בירת הממלכה המאוחדת. שעון גריניץ' שימש בעבר כשעון הבינלאומי. כיום נעשה שימוש ב-UTC (זמן אוניברסלי מתואם - Coordinated Universal Time).

שעון גריניץ' הוא שעה קבועה לכל מקום על פני כדור הארץ ללא התחשבות באזורי זמן שנקבעים לפי קו האורך בו נמצאים.
לאדם הנמצא בלונדון ולאדם הנמצא באוסטרליה, השעה בשעון גריניץ' זהה.

מכיוון שכיום משתמשים בתקן UTC המשתנה לפי שעון קיץ, ושעון גריניץ' לא משתנה לפי שעון קיץ, שבעה חודשים בשנה השעה ברובע גריניץ' לא תואמת את שעון גריניץ'.

GMT נמדד על ידי מציאת השעה ביום בה השמש נמצאת בנקודה הגבוהה ביותר במסלולה (מרידיאן) כפי שזו נראית ממצפה הכוכבים. זוהי השעה 12:00 בצהרים לפי שעון גריניץ'. עקב צורת מסלול כדור הארץ והאטת סיבובו, יש הפרש בין זמן זה לשעה האמיתית.

שעון מקומי
----------

 ערך מורחב – **אזור זמן**  

למעשה, שעון גריניץ' אינו נמצא בשימוש האזרחי. בשימוש האזרחי משתמשים בשעון מקומי. בבריטניה ופורטוגל השעון המקומי זהה ל-GMT. קווי אורך שונים מיוחסים ל-GMT, למשל בכל אירופה המרכזית, מספרד ועד פולין נהוג זמן CUT שהוא GMTּ+1, בישראל השעון הוא GMT+2 (מה שאומר: שעתיים מאוחר יותר משעון גריניץ'. בשעון קיץ זה שלוש שעות).

ראו גם
------

* מרידיאן
* זמן אוניברסלי מתואם

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **GMT** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **שעון גריניץ'** |

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של שעון גריניץ' (באנגלית)
* זמן שעון גריניץ' (באנגלית)
* זמנים (אורכב 27.08.2006 בארכיון Wayback Machine) - אזורי זמן, זמן אזורי, זמן מקומי ועוד
* אתר המוזיאונים של גריניץ'
* שעון גריניץ', באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
פרופסור אהרן קציר
**מלגות קציר** (באנגלית: **Katzir Fellowships**) היא תוכנית מענקי-מחקר אשר פותחה בשנת 1991 במטרה לקלוט מדענים איכותיים למערך המחקר והפיתוח הביטחוני, אשר יוכלו להוות את עתודת ההנהגה הטכנולוגית. על התוכנית המליצה הוועדה המייעצת לשר הביטחון בנושאי המחקר והפיתוח הביטחוני, בראשות פרופסור יהושע יורטנר.

ועדת המלגות על שם פרופסור אהרן קציר מעניקה למדענים מצטיינים המתמחים בתחומי המדע והטכנולוגיה מלגה תלת-שנתית המיועדות למימון ההכשרה, וכן מלגה תלת-שנתית נוספת בזמן הקליטה במערך הביטחון והעבודה המחקרית במסגרת זו. המלגות מוענקות לזכאים במסגרת תוכנית מלגות קציר וביוזמת שר הביטחון ובחסותו, והיא פועלת בתחום אחריותו של מינהל המחקר, פיתוח אמל"ח ותשתית טכנולוגית (מפא"ת) במשרד הביטחון (המפעיל במסגרת הכשרת כוח-אדם טכנולוגי ומחקרי אף את תוכניות פסגות ותלפיות). המלגות מיועדות לבוגרי תואר ראשון בעלי הישגים אקדמיים גבוהים בתחומים מדעיים כגון מדעים מדויקים, הנדסה, מדעי החיים ומקצועות נוספים, העומדים בדרישות הקרן ועוברים תהליך מיון הכולל מבדק הערכה.

לפי תקנון התוכנית, ועדת המלגות "תרכז מאמציה להביא לגיוס ולקליטה מוצלחת של מדענים צעירים ומבריקים, מובילי דרך, אשר יצמחו במערך המחקר והפיתוח הביטחוני ויוכלו להנהיג אותו לענות על הצרכים של שנות האלפיים". המוסד הקולט את המלגאים אחראי לעצב להם תוכנית הכשרה, המותאמת לכישוריהם, לניסיונם ולנושאים אליהם הם מיועדים. תוכנית ההכשרה כוללת את הדרכת המלגאים והצבתם בתפקידים שיקדמו את הכשרתם לתפקידי ניהול מחקר ופיתוח ביטחוני בגופי מחקר הפזורים באזורי הארץ השונים.

הערות שוליים
------------

1. ↑  תקנון ״מלגות קציר״
2. ↑  תפקידי מפא״ת באתר משרד הביטחון
3. ↑  דו"ח חופש המידע לשנת 2018 שפורסם על ידי משרד הביטחון
4. ↑  שאלות ותשובות של מלגת אהרן קציר, ‏2020
5. ↑  Katzir Fellowships Program באתר מכון ויצמן למדע
**זהר פלטי** (נולד ב-1964) הוא איש ביטחון ישראלי ששימש ראש האגף הביטחוני-מדיני במשרד הביטחון, ראש מנהלת המודיעין במוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, וסגן ראש חטיבת המחקר באגף המודיעין של צה"ל בדרגת אלוף-משנה.

ביוגרפיה
--------

פלטי נולד בתל אביב, וגדל והתחנך ברמת השרון. הוא בוגר תיכון "רוטברג" בעיר, ובנובמבר 1982 התגייס לחיל המודיעין. בין שאר תפקידיו כיהן כקצין המודיעין של חטיבת גולני, ראש לשכתו של סגן הרמטכ"ל, האלוף מתן וילנאי, קצין המודיעין של אוגדת יהודה ושומרון וראש זירת הטרור בחטיבת המחקר של אגף המודיעין. תפקידו האחרון בצה"ל היה סגן ראש חטיבת המחקר באגף המודיעין. בהיותו בתפקיד זה נמתחה ביקורת על חטיבת המחקר, על שטעתה בתחילת 2006 בהערכתה שהפת"ח ינצח בבחירות למועצה המחוקקת הפלסטינית.

בשנת 2006 עבר ל"מוסד", על פי בקשת ראש המוסד, מאיר דגן, ומונה לראש חטיבה באגף המודיעין של הארגון. בשנת 2010 מונה לראש חטיבת המחקר במוסד, ובשנת 2011 מונה על ידי ראש המוסד, תמיר פרדו, לראש מנהלת המודיעין. שנותיו כראש מנהלת המודיעין במוסד התאפיינו בהתמודדות של מדינת ישראל וקהילת המודיעין שלה עם המהפכות בעולם הערבי, מלחמת האזרחים בסוריה ותוכנית הגרעין האיראנית. נמנה עם המתנגדים לתקיפה אווירית ישראלית של מתקני הגרעין באיראן.

ב-1 במרץ 2017 מונה לראש האגף הביטחוני-מדיני במשרד הביטחון, ושימש בתפקיד זה עד מרץ 2022. 

### תארים ואותות

לפלטי תואר ראשון בלימודי המזרח התיכון מאוניברסיטת תל אביב, ותואר שני בהצטיינות יתרה בלימודי המזרח התיכון בתוכנית המנהלים של אוניברסיטת תל אביב. 

פלטי היה עמית מחקר במכון וושינגטון למדיניות המזרח התיכון וחניך בתוכנית הניהול המתקדמת של האוניברסיטה לביטחון לאומי (NDU) בוושינגטון.

ב-12 במרץ 2022 פלטי עוטר במדליית השירות הציבורי(אנ') מטעם מחלקת ההגנה של ארצות הברית בגין "תרומתו המשמעותית לחיזוק קשרי הביטחון האסטרטגיים בין ישראל לארה״ב".

חיים אישיים
-----------

פלטי נשוי ואב לשניים.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **זהר פלטי** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **זהר פלטי** |

* אתר למנויים בלבד עמוס הראל, איש הצללים מהמוסד מספר על הרגע הדרמטי שבו ישראל כמעט תקפה באיראן, באתר הארץ, 24 במרץ 2022
* אתר למנויים בלבד זהר פלטי, לא צריך הסכם הגנה. ישראל יכולה להתמודד לבד עם כל איום אסטרטגי, באתר הארץ, 3 באוקטובר 2023

זהר פלטי יחד עם נספח צה"ל לארצות הברית על מדרגות הפנטגון בעת ביקורו של שר הביטחון בני גנץ בארצות הברית.

הערות שוליים
------------

1. ↑  יוסי עבדי, חילופי האשמות קשים באגף המודיעין, באתר News1 מחלקה ראשונה, 27 בינואר 2006
2. ↑  עמיר רפפורט, עידן חדש, "ישראל דיפנס", 9 בפברואר 2017
3. ↑  אישור מינוי ראש האגף הביטחוני מדיני במשרד הביטחון (ר' אבט"מ), אתר משרד ראש הממשלה
4. ↑  מאמריו במכון וושינגטון למדיניות המזרח התיכון
5. ↑  Veteran Israeli Senior Security Specialist Zohar Palti Joins the Institute, מאי 2022
6. ↑  דיווח על הענקת המדליה ותמונות מרגע הענקה, דף טוויטר משרד הביטחון הישראלי
**טיסה 858 של קוריאן אייר** הייתה טיסה מנמל התעופה הבינלאומי בגדד עם חניות ביניים בנמל התעופה הבינלאומי אבו דאבי שבאיחוד האמירויות הערביות ונמל התעופה הבינלאומי דון מואנג שבבנגקוק, תאילנד ויעדה נמל התעופה גימפו ליד סיאול שבקוריאה הדרומית. הטיסה, שהמריאה ב-29 בנובמבר 1987, התפוצצה מעל ים אנדמן וכל הנוסעים נהרגו.

לפי הרשויות הדרום קוריאניות, המטוס, מסוג בואינג 707, המריא מאבו דאבי וטס לבנגקוק בדרכו לסיאול. שני נוסעים שהחזיקו בדרכונים יפניים מזויפים ירדו מהמטוס באבו דאבי והשאירו פצצת זמן, מקלט רדיו של פנסוניק שהיה מלא בחומר נפץ פלסטי, ובקבוק ליקר שהכיל חומר נפץ נוזלי בתא במטוס. אלה התפוצצו כשהמטוס היה מעל ים אנדמן, סמוך לתאילנד. בעת הפיצוץ אבד קשר הרדאר עם המטוס.

כל 11 אנשי הצוות ו-104 הנוסעים במטוס נהרגו, עובדה שהפכה את האירוע לפעולת הטרור הקטלנית ביותר נגד קוריאה הדרומית.

כפי שהתברר, היו אלה שני סוכני מודיעין צפון קוריאנים שהטמינו את הפצצה במטוס, וניסו להימלט לקוריאה הצפונית דרך בחריין זמן קצר לאחר הפיצוץ, אך נעצרו על ידי הרשויות בבחריין. אחד הסוכנים, קים סאונגיל, התאבד בעזרת גלולת רעל ואילו הסוכנת השנייה, קים היון-ווי, נתפסה לפני שהצליחה להתאבד. לאחר מכן הועברה לידי קוריאה הדרומית. היא סיפרה לחוקרים שהפיצוץ היה הוראה מבנו של קים איל-סונג, קים ג'ונג-איל. היון ווי נידונה למוות אך זכתה בחנינה, ואף פרסמה ספר אודות קורותיה.

פעולת טרור זו, יחד עם הפיגוע בראנגון בשנת 1983 והפיגוע בנמל התעופה גימפו בשנת 1986, חיזקה את מקומה של המדינה הצפון-קוריאנית ברשימת המדינות המממנות טרור של ארצות הברית.

ראו גם
------

* הפיגוע בראנגון (1983)
* הפיגוע בנמל התעופה גימפו (1986)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טיסה 858 של קוריאן אייר** בוויקישיתוף
* אתר עם מידע על המקרה
* תיק התאונה והיסטוריית המטוס של טיסה 858 של קוריאן אייר, באתר Aviation Safety Network (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007530144005171
* LCCN: sh92004260

 |
**שאדי אל-נחאס** (בערבית: **شادي النحاس**; נולד ב-27 במרץ 1998 באלכסנדריה, מצרים) הוא ג'ודוקא קנדי, המתחרה בקטגוריית המשקל עד 100 ק"ג.

קריירה
------

אל-נחאס החל להתאמן בענף הג'ודו מאז שהיה בן 4, כשניסה ללכת בעקבות אחיו, מוהב. הוא התאמן באופן יותר רציני, כשהיגר ממצרים לקנדה בגיל 12 והחל לקחת שיעורי הגנה עצמית נגד בריונות בבית הספר.

בנובמבר 2018, אל-נחאס זכה במדליית כסף בגראנד פרי אוסקה. בשנת 2019, הוא זכה במדליות ארד בגראנד פרי יקטרינבורג ובגראנד פרי אבו דאבי. שנה לאחר מכן, הוא זכה גם כן במדליית ארד, הפעם בגראנד פרי בודפשט. בשנת 2021, אל-נחאס גבר על איליה סולמאנידזה בקרב גמר גראנד פרי טביליסי וכתוצאה מכך זכה במדליית הזהב.

בנוסף לזכיותיו השונות בסבב תחרויות הגראנד פרי, אל-נחאס זכה במדליות זהב באליפויות הג'ודו הפאן-אמריקאית בלימה 2019 ובגוודלחרה 2020.

ביוני 2021, אל-נחאס נכלל בסגל המשלחת הקנדית לאולימפיאדת טוקיו (2020), הראשונה שלו בקריירה. באולימפיאדה זו, אל-נחאס ניצח את שני הקרבות הראשונים שלו עד שהפסיד ברבע הגמר לורלאם ליפרטליאני הגאורגי; כתוצאה מכך, הוא נשר לבית הניחומים. במסגרת בית זה, אל-נחאס העפיל לקרב על מדליית הארד לאחר ניצחון על פיטר פלצ'יק, אך לא הצליח לזכות בה לבסוף לאחר שהפסיד לזוכה בארד, ז'ורז' פונסקה הפורטוגזי.

זכיות בתחרויות מהסבב העולמי
---------------------------

| שנה | קטגוריה | עיר | מדינה |
| --- | --- | --- | --- |
| 2019 | גראנד פרי | זאגרב | קרואטיהקרואטיה קרואטיה |
| 2021 | גראנד סלאם | טביליסי | גאורגיהגאורגיה גאורגיה |

קישורים חיצוניים
----------------

* שאדי אל-נחאס, ברשת החברתית פייסבוק
* שאדי אל-נחאס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* שאדי אל-נחאס, ברשת החברתית אינסטגרם
* שאדי אל-נחאס, באתר olympedia.org
* שאדי אל-נחאס, באתר איגוד הג'ודו העולמי
* שאדי אל-נחאס, באתר JudoInside.com

הערות שוליים
------------

1. ↑  אחיינים אומרים שהם יהיו מרוצים עם מדליות ג'ודו בלבד
2. ↑  המשלחת הקנדית זוכה במדליית זהב וכסף בגראנד פרי אוסקה
3. ↑  שאדי אל-נחאס הוא האלוף הפאן-אמריקאי
4. ↑  רשימת ששת הקנדים אשר ייצגו את המשלחת בענף הג'ודו פורסמה
**הר דמאוונד** (בפרסית: **دماوند**), הוא הר געש פעיל, ופסגתו היא הגבוהה ביותר באיראן ובמזרח התיכון כולו. יש לו מקום מיוחד במיתולוגיה הפרסית ובפולקלור. הוא ממוקם ברכס הרי אלבורז והוא הר הגעש הגבוה ביותר בכל אסיה. במכתש שבפסגתו נפערו ב-6 ביולי 2007 לועות המעלים אדי גופרית.

ההר ממוקם ליד החוף הדרומי של הים הכספי, בפרובינציית מאזנדראן, 66 ק"מ צפונית-מזרחית לטהראן.

סימבוליזם ומיתולוגיה
--------------------

דמאוונד הוא הר משמעותי במיתולוגיה הפרסית. הוא סמל ההתנגדות האיראנית נגד עריצות ושלטון זר בשירה ובספרות הפרסיים. במיתולוגיה הזורואסטרית, הדרקון בעל שלושת הראשים אזי דאהאקה (Aži Dahāka) נכבל להר דמאוונד, כדי להישאר שם עד סוף העולם. בגרסה מאוחרת יותר של אותה האגדה, הרודן זאהאכ (Zahhāk) נכלא כבול במערה אי שם בהר לאחר שהובס על ידי קווה הנפח (Kāveh) והמלך הגיבור פריידון (Fereydūn). המשורר הפרסי פירדוסי מתאר אירוע זה ביצירת המופת שלו, שָׁאהּ-נָאמֶה.

ההר דמאוונד מופיע על גב של שטר איראני בערך נקוב של 10,000 ריאל.

ההר אף מופיע במפה מקוונת במשחק Battlefield 3.

מעיינות תרמיים
--------------

בהר דמאוונד יש מספר מעיינות חמים בעלי תכונות ריפוי. מעיינות מינרלים אלה ממוקמים בעיקר על צלעותיו של הר הגעש ובבסיסו, ונותנים עדות על גוף מאגמה חם הסמוך לפני השטח של כדור הארץ. ולמרות שלא תועדו התפרצויות היסטוריות, המעיינות החמים בבסיס ועל הצלעות, ולועות הפולטים גופרית ליד הפסגה, מצביעים על כך שדמאוונד הוא הר געש פעיל.

הר דמאוונד בתצלום ממטוס

הר דמאוונד בתצלום ממטוס
* לוע פולטת גופרית סמוך לפסגת ההרלוע פולטת גופרית סמוך לפסגת ההר
* לוע הר הגעש באוגוסטלוע הר הגעש באוגוסט
* הר דמאוונד מהמישור הסמוךהר דמאוונד מהמישור הסמוך
* הר דמאוונד המושלגהר דמאוונד המושלג
* תצלום לוויין של הר דמאוונדתצלום לוויין של הר דמאוונד

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הר דמאוונד** בוויקישיתוף
* הר דמאוונד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑  שטר של 10000 ריאל באתר הבנק המרכזי של איראן

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4202448-1
* VIAF: 242600394
* WorldCat (עם VIAF): 242600394

 |
**הלמוט אלברט ראוקה** (בגרמנית: **Helmut Albert Rauca**;‏ 3 בנובמבר 1908 – 29 באוקטובר 1983) היה סמל בכיר באס אס, שפיקד על רצח למעלה מ-10,000 יהודים מגטו קובנה שבליטא, במהלך מלחמת העולם השנייה. הוא היה חבר ב"איינזצגרופה A" בדרגת האופטשארפיהרר ("Hauptscharführer"). כמומחה לענייני יהדות בגסטפו, ראוקה היה אחראי לבחירתם של כשליש מאסירי הגטו, בהם גברים, נשים וילדים, לשם הריגתם במהלך האקציה והטבח ביהודי קובנה ב-29 באוקטובר 1941, שבוצע בפורט התשיעי שבפאתי קובנה.

לאחר המלחמה היגר ראוקה לקנדה באופן חוקי בשנת 1950. הוא הפך לאזרח קנדי בשנת 1956 תחת שמו-שלו והחל בקריירה עסקית מצליחה. בגיל שבעים ושלוש הואשם על ידי הרשויות בקנדה בסיוע לרצח 10,500 אנשים, 43 שנה קודם לכן בקובנה.

ביוגרפיה
--------

ראוקה נולד בטריב (Trieb), פלקנשטיין (Falkenstein), ממלכת סקסוניה. אביו אלברט ראוקה היה יליד אוסטריה ואמו אלמה לבית וולף הייתה ילידת טריב. ראוקה היה חניך בבית החרושת לטקסטיל "פלאואן" (Plauen). הוא הפך לשוטר בשנת 1928 ושירת במשטרת הסדר ("Ordnungspolizei"). ב-1931 הצטרף למפלגה הנאצית. בשנת 1935 הועבר לקריפו ("Kriminalpolizei") והצטרף לאס אס, פנקס חבר מספר 290 335. הוא הגיע לקובנה ב-3 ביולי 1941 במהלך מבצע ברברוסה עם יחידת האס אס של "איינזצגרופה A". ראוקה שיקר לפקידים הקנדים שחקרו אותו וטען שנסע לקובנה כעבור חצי שנה – בפברואר או במרץ 1942. זאת כדי להימנע מקישורו לטבח יהודי קובנה.

ב-13 בדצמבר 1950 הגיע ראוקה מברמרהאפן שבגרמניה לסנט ג'ון, ניו ברנזוויק, קנדה, על סיפונה של האונייה הקנדית Beaverbrae. הוא לא שינה את שמו אלא החליף את שמותיו. הלמוט אלברט הפך לאלברט הלמוט. היה בכך די כדי למנוע את חשיפתו כפושע מלחמה בשלושים השנים הבאות. המשטרה הגרמנית חיפשה אותו מאז 1961. עם זאת, הצו הגרמני למעצרו הוצא כעבור עשרים שנה ב-16 ביולי 1982. בצו התבקשה הסגרתו של ראוקה מקנדה. ראוקה הואשם בכך ששלח למוות 11,584 אנשים בתקופה שבין 18 באוגוסט 1941 ל-25 בדצמבר 1943. בצו צוינו כמה פשעי מלחמה, כולל רציחות של 534 יהודים מהגטו, רציחות שבוצעו ב-18 באוגוסט 1941 בפורט הרביעי בקובנה מעל תעלה שנחפרה מראש. ראוקה הוסגר מקנדה והוטס לפרנקפורט ב-20 במאי 1983. הוא מת מסרטן ב-29 באוקטובר 1983, בעודו ממתין למשפט במעצר.

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  Sol Littman (1998) [1983]. *War Criminal on Trial: Rauca of Kaunas* (PDF). *The shameful failure of Canada's war crimes prosecution program*. Toronto: Key Porter Books. pp. 12–13, 16–17, 24–27. ISBN 1-55013-967-3 – via PDF file, direct download from JewishGen.org.
2. ↑  World Holocaust Remembrance Center. "Online Guide of Murder Sites of Jews in the Former USSR". *Rauca, Helmut (3 November 1908), Gestapo commander in Kaunas*. Yad Vashem.
3. ↑  CBC (11 באפריל 2016). "War criminals: The Helmut Rauca case". *In 1982, Canada tries its first war crimes case*. Canadian Broadcasting Corporation. CBC Player: November 4, 1982 (12:31), direct link. `{{cite web}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007280746505171
* GND: 121190439
* ISNI: 0000 0000 9264 9974
* LCCN: n84236907
* VIAF: 235149294135580521057
* WorldCat (עם VIAF): 235149294135580521057

 |
**ויליאם דלברט גאן** (באנגלית: William Delbert Gann;‏ 6 ביוני 1878 - 14 ביוני 1955) היה סוחר פיננסי אמריקאי, שנודע בשל תחזיותיו הפיננסיות יוצאות הדופן, שיטות המסחר הייחודיות שלו והספרים שכתב בתחום זה. שיטות חיזוי השוק שלו היו מבוססות על גאומטריה, אסטרולוגיה, מתמטיקה עתיקה וניתוח טכני. גאן לא השאיר אחריו את תורתו פרוסה בפני כל דורש ועל כן, הדעות לגביו חלוקות. מעריציו, הקרואים "גאניסטים" קוראים כל ספר שלו בשקיקה מספר רב של פעמים מאחר שלדבריהם גאן "הצפין" את שיטותיו בתוך ספריו. לעומת זאת, מבקריו טוענים, שלמרות הספרים הרבים שכתב שהוא לא באמת הציג את השיטה שבה הוא עבד ושדרך הכתיבה שלו הייתה לעיתים קרובות כתובה בסגנון אזוטרי ועקיף שרבים מתקשים לעקוב אחריו.

ביוגרפיה
--------

גאן נולד בתאריך ב-6 ביוני 1878 בלופקין, טקסס (ארצות הברית) למשפחה נוצרית עם רקע מתודיסטי. אביו היה חקלאי שגידל כותנה ואמו הייתה עקרת בית. הוא עצמו היה תלמיד גדול בתנ"ך (תורה, נביאים וכתובים) והאמין שזה "הספר הכי גדול שנכתב אי פעם" שבו דאג הבורא להכניס בו את כל המאורעות העתידיים להתרחש בעולם ועל כן, ספריו מלאים בציטוטים מתוך התנ"ך ובהם של שלמה המלך בספר קהלת "מה שהיה הוא שיהיה ומה שנעשה הוא שיעשה ואין כל חדש תחת השמש" (פרק א, פסוק 9). 

למרות זאת, ניתוח מדוקדק של כתביו מגלה שהוא לא הסכים עם התורות הנוצריות המקובלות (כפי שניתן לקרוא בספרו The Tunnel Thru the Air (1927)). 

ב-1902, כשהיה בן 24, החל לסחור במניות וסחורות. ב-1908 הוא עבר לניו יורק ופתח חברת ברוקרים משלו. בתחילת דרכו נכשל במסחר פעמים רבות והפסיד את כל כספו מספר פעמים, אך בהמשך נודע כסוחר מצליח מאוד שהרוויח מעל לחמישים מיליון דולר בסחר פיננסי (בערכים של המאה הקודמת). 

גאן תיאר לראשונה את שיטתו לחיזוי פיננסי, "זוויות גאן" (Gann angles), בספרו "The Basis of My Forecasting Method"‏ (1935). בספריו ניסה להסביר את שיטתו לביטוי יחס בין מספר יחידות מחיר לבין מספר יחידות זמן. הוא חילק את שיפועי התנועה של המחירים לשמונה זוויות, וטען שהחשובה בהן היא זווית 45 מעלות, אותה כינה "זווית 1\*1" (1 יחידת מחיר \* 1 יחידת זמן); באמצעות שרטוטים גרפיים של זוויות אלו, טען כי ניתן לחזות מחירי שיא ושפל של סחורות, היפוכי מגמות של המחיר לאורך זמן והתנהגות של מחירים. 

בתחילת שנות החמישים עבר גאן למיאמי, שם המשיך לכתוב, לפרסם וללמד אך לא לסחור. אחת מהתובנות החדשות שלו היו לגבי הקשר בין זמן וחיזוי, ולא רק מחיר. 

גאן זכה בפרס השנתי של "אגודת המנתחים הטכנים של השוק" בשנת 1983 עבור תרומתו הרבה לתחום הניתוח הטכני.

ספריו
-----

* Tunnel Thru The Air, or looking back from 1940
* Truth of The Stock Tape
* Wall Street Stock Selector
* How to Make Profts Trading in Commodities
* 45 Years in Wall Street
* Magic Word
* How to Make Profits Trading In Puts And Calls (an early text on trading options)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ויליאם דלברט גאן** בוויקישיתוף
* ביוגרפיה של גאן (אורכב 26.01.2013 ב WebCite), באתר School of Gann
* ביוגרפיה של גאן (באנגלית)
* ביוגרפיה של גאן והתאוריה שלו (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 121379787
* ISNI: 0000 0000 7863 6085
* LCCN: n91100234
* NDL: 00466932
* NLK: KAC200704571
* VIAF: 79451129
* WorldCat: lccn-n91100234

 |
**ועד היוזמה הדרוזי** הוא ארגון ישראלי, שהוקם ב-1972 ע"י סעיד נפאע, ופועל נגד גיוס חובה לדרוזים, נגד הפקעת אדמות הדרוזים, נגד התערבות המדינה בענייני דת ולאום ובעד דמוקרטיה ושוויון זכויות.

רקע
---

תחילה שירתו דרוזים בצה"ל על בסיס התנדבותי, במסגרת יחידת המיעוטים. בינואר 1956 החליטה הממשלה להחיל את חוק שירות ביטחון על הדרוזים. הצעד עורר התנגדות רבתי. בתחילת 1957 עמד מספר המתגייסים על 184 מתוך 507, זאת על אף הפעלת אמצעי אכיפה כמו מעצרים ופתיחת תיקים פליליים. הממשלה לא נסוגה, וגיוס הדרוזים לצה"ל שימש כלי בידי ישראל להפרדת הדרוזים משאר הערבים.

היסטוריה
--------

ועד היוזמה הדרוזי הוקם ב-10 במרץ 1972, לאחר כינוס רב משתתפים בבית השיח' פרהוד קאסם פרהוד. עמדת הוועד הייתה שהדרוזים הם ערבים, ואסור לתת להם להיקלע למלחמה נגד אחיהם.

לקראת הבחירות לכנסת התשיעית הצטרף הוועד לחד"ש, שהוקמה אז. בין חברי הכנסת שהגיעו משורות הוועד לאורך השנים ניתן למנות את עבדאללה אבו מערוף וג'אבר עסאקלה.

ב-1977 נעצר יו"ר הוועד, עאצם ח'טיב, בחשד לפעילות חבלנית עוינת, ולתפקיד היו"ר נבחר השיח' פרהוד קאסם פרהוד.

ב-1978 הציג דובר הוועד, סמיח אל-קאסם, במסיבת עיתונאים, עצומה עליה חתומים אלפי דרוזים המתנגדים לגיוס חובה. לטענתו גיוס החובה נכפה על העדה בהסכמת מנהיגים שלא נבחרו על ידי כלל הדרוזים.

באותה שנה נמנו עם פעילי הוועד הסופרים סלמאן נאטור ומוחמד נפאע.

במאי 1990 קיבל יו"ר הוועד ג'אמל מועדי צו אלוף האוסר עליו להיכנס לשטחים למשך שנה, וזאת בפעם השלישית ברציפות.

ב-2001 קיים הוועד כנס בירכא תחת הסיסמה "לא לגיוס חובה לצה"ל". בכנס השתתפו עזמי בשארה ומחמד ברכה.

הוועד מסייע לסרבני גיוס דרוזים ומשתף פעולה עם ארגונים מקבילים כמו פרופיל חדש.

נכון ל-2019 יו"ר הוועד הוא ע'אלב סיף.

ביבליוגרפיה
-----------

* קייס פירו, "גיוס החובה של הדרוזים לצבא הישראלי: רקע היסטורי", בתוך: "הפלסטינים בישראל: עיונים בהיסטויה, בפוליטיקה ובחברה", מדה אל-כרמל

קישורים חיצוניים
----------------

* כרוז של ועד היוזמה, 10 באפריל 1974, באתר מצפן.
* אנדריאס ספק, הסרבנים הדרוזים: אפליה, השתקה ובורות באתר פרופיל חדש

הערות שוליים
------------

1. ↑  ב-1976 הופרדו גם בתי הספר הדרוזיים ממערכת החינוך הערבית
במתמטיקה ובמדעי המחשב, **בעיית הכרעה** היא בעיה אשר יש לה תשובה של "כן" או "לא".

דוגמה: השאלה האם מספר טבעי נתון הוא ראשוני היא בעיית הכרעה. מאידך, הבעיה "מציאת המספר הראשוני הקטן ביותר בעל 77 ספרות" אינה בעיית הכרעה, שכן התשובה עבורה אינה "כן" או "לא".

בעיית הכרעה ידועה בתולדות המתמטיקה היא הבעיה העשירית של הילברט.

בעיות הכרעה שקולות לשפות, כך שמילה נתונה נמצאת בשפה אם ורק אם התשובה עבורה בבעיית ההכרעה היא "כן".

קבוצות מסוימות של בעיות הכרעה, כגון זו הקרויה NP-קשה, הן נושא מרכזי במדעי המחשב, בהיותן בגדר בעיה פתוחה רחבת היקף.

חישוביות
--------

תורת החישוביות היא תחום יסודי במדעי המחשב החוקר את היכולות והמגבלות של כל המחשבים באשר הם. שאלה מרכזית בתורת החישוביות היא האם כל בעיית הכרעה ניתנת לפתרון על ידי תוכנית מחשב כלשהי. בהסתמך על משפט קנטור ניתן להראות שהתשובה שלילית.

כל קלט (סופי) אפשרי הנתון בשפה כלשהי ניתן לקודד (לייצג) כמספר טבעי. קידוד שכזה נקרא מספור גדל ומחשבים מודרניים מיישמים אותו על ידי קידוד בינארי. בהינתן קידוד שכזה, לכל בעיית הכרעה ניתן להגדיר את הקבוצה {\displaystyle A} הכוללת את כל המספרים הטבעיים שמקודדים קלטים שלגביהם התשובה לבעיה היא "כן". ולהפך, לכל קבוצה של מספרים טבעיים {\displaystyle A} ניתן להגדיר בעיית הכרעה שמשיבה "כן" על כל הקלטים המקודדים על ידי מספר טבעי שנמצא ב-{\displaystyle A}. במילים אחרות, את קבוצת כל בעיות ההכרעה ניתן לזהות עם קבוצת כל התת-קבוצות של הטבעיים, {\displaystyle {\mathcal {P}}(\mathbb {N} )}.

מצד שני, כל תוכנית מחשב היא רצף סופי של סימנים של שפת תכנות. לכן כל תוכנית מחשב ניתן לקודד כמספר טבעי יחיד (ואכן בפועל כל תוכנית מחשב בשפה מסוימת מתרגמת לקידוד בינארי שונה בשפת מכונה). מכאן שקבוצת כל תוכניות המחשב שקולה לקבוצת המספרים הטבעיים {\displaystyle \mathbb {N} }.

משפט קנטור קובע שעוצמת {\displaystyle {\mathcal {P}}(\mathbb {N} )} (שהיא עוצמת הרצף) גדולה מעוצמת {\displaystyle \mathbb {N} } (שהיא אָלֶף אֶפֶס), ולכן יש "הרבה יותר" בעיות הכרעה מאשר תוכניות מחשב אפשריות (על אף שמן השניים יש אינסוף). מכאן שישנן בעיות הכרעה (ולמעשה, כמעט כל בעיות ההכרעה) שאינן ניתנות לפתרון על ידי אף תוכנית מחשב. הדוגמה המוכרת ביותר לבעיית הכרעה שאין תוכנית הפותרת אותה היא בעיית העצירה. אלן טיורינג הוכיח זאת בשנת 1936 בשיטת הלכסון. דוגמאות רבות נוספות מגיעות ממשפט רייס.

סיבוכיות
--------

חלק ניכר מתורת הסיבוכיות עוסק בבעיות הכרעה. העניין בבעיות הכרעה נובע מכך שהטיפול המתמטי בהן הוא פשוט, שכן התשובה לבעיה מוגבלת ל-"כן" ו-"לא". עם זאת, בעיות שאינן בעיות הכרעה ניתנות להמרה לבעיות הכרעה שקולות.

דוגמה לכך היא הבעיה "האם יש גורם ראשוני": כאשר נתונים שני מספרים שלמים, n ו-k, ענה האם ל-n יש גורם ראשוני קטן מ-k. אם אנו מסוגלים לפתור את בעיית ההכרעה הזו באמצעות משאבים בסדר גודל מסוים, אנו יכולים לפתור את הבעיה "פירוק לגורמים", שאינה בעיית הכרעה, באמצעות משאבים מאותו סדר גודל, וזאת על ידי סדרה של שאלות התוחמות את ערכו האפשרי של k.

קישורים חיצוניים
----------------

* בעיית הכרעה, באתר MathWorld (באנגלית)
* בעיית הכרעה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  קיומו של הקידוד נובע למעשה מהעובדה שקבוצת המילים האפשריות בשפה כלשהי היא קבוצה בת-מנייה.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 00565667

 |
**אלכסנדר "אלכס" בן צבי** (נולד ב-1956) הוא דיפלומט ישראלי. מכהן כשגריר ישראל ברוסיה מנובמבר 2020.

ביוגרפיה
--------

בן צבי נולד בצ'רנוביץ ועלה לישראל ב-1971. הוא בעל תואר ראשון ביחסים בינלאומיים ולימודים סלאביים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, בעל תואר שני בלימודי ביטחון לאומי מהמכללה לביטחון לאומי בבואנוס איירס שבארגנטינה, ותואר שלישי ביחסים בינלאומיים מאוניברסיטת דנוביוס בסלובקיה. הוא דובר שבע שפות. נשוי ואב לארבעה.

ב-1983 הצטרף לשירות החוץ, שירת במחלקת מזרח אירופה ובנציגות ישראל בפולין. היה ממארגני מצעד החיים הראשון ב-1988. ב-1989 מונה למזכיר ראשון בשגרירות ישראל בפרו. ב-1991 עבר למחלקת העניינים הסובייטיים במשרד החוץ, וב-1992 מונה לקונסול ברוסיה. ב-1995 מונה לקונסול בארגנטינה. ב-1998 מונה לסגן מנהל מחלקת דרום אמריקה. ב-2001 למנהל מחלקת מרכז אמריקה והקאריביים.

ב-2002 מונה לשגריר ישראל בקוסטה ריקה ושגריר לא-תושב לניקרגואה ולפנמה. ב-2006 מונה למנהל מחלקת דרום אמריקה במשרד החוץ. ב-2010 החל לכהן כשגריר ישראל בסלובקיה. ב-2015 מונה לראש אגף אירופה-אסיה במשרד החוץ. בספטמבר 2019 החל לכהן כשגריר ישראל בפולין. ביולי 2020 מונה לכהן כשגריר ישראל ברוסיה והחל לכהן בתפקיד בנובמבר אותה שנה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלכסנדר בן צבי** בוויקישיתוף
* Israel's Ambassador to Poland, אתר שגרירויות של משרד החוץ
* אלכסנדר בן צבי, באתר שגרירות ישראל במוסקבה

הערות שוליים
------------

1. ↑  מינויים בשירות החוץ, החלטה מספר 1092 של ממשלת ישראל השלושים ושתיים, משנת 2009, באתר של משרד ראש הממשלה
2. ↑  ניצן קידר, דובר משרד החוץ מונה לשגריר בבריסל, באתר ערוץ 7, 30 באוקטובר 2018
3. ↑  אלכס בן צבי מונה לשגריר במוסקבה; אירית בן אבא לשגרירה בבייג'ינג, באתר ynet, 28 ביולי 2020
4. ↑  מינויים בשירות החוץ, החלטה מספר 289 של ממשלת ישראל השלושים וחמש, משנת 2020, באתר של משרד ראש הממשלה

| שגרירי ישראל במוסקבה ישראלישראל ברית המועצותברית המועצות רוסיהרוסיה |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| גולדה מאיר • מרדכי נמיר • שמואל אלישיב • יוסף אבידר • אריה הראל • יוסף תקוע • כתריאל כ"ץ • אריה לוין • חיים בר-לב • עליזה שנהר • צבי מגן • נתן מירון • ארקדי מילמן • אנה אזרי • דורית גולנדר • צבי חפץ • גרי קורן • אלכסנדר בן צבי |

 |