recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
תנאי הסכם שביתת הנשק של סלוניקי
**שביתת הנשק של סלוניקי** הוא הסכם שביתת נשק בין מדינות ההסכמה לממלכת בולגריה, שנחתם ב-29 בספטמבר 1918. ההסכם קבע את תנאי יציאתה של בולגריה ממלחמת העולם הראשונה, וחתם את קרבות החזית המקדונית.

רקע
---

 ערך מורחב – **החזית המקדונית במלחמת העולם הראשונה**  

במהלך מלחמת העולם הראשונה לחמה ממלכת בולגריה לצד מעצמות המרכז. לאחר הכרעת המערכה על סרביה, התפתח מאבק בין הצדדים הלוחמים על השליטה בגזרות הסמוכות לעיר סלוניקי והוא נודע בהמשך כחזית המקדונית.

במשך מספר שנים התחוללה באזור מלחמת התשה תוך הישגים לשני הצדדים. עם הצטרפות כוחות צבא ממלכת יוון ללחימה לצד מדינות ההסכמה מחד והעברת כוחות גרמנים לחזית המערבית מאידך, נוצר יתרון ניכר למדינות ההסכמה באזור.

ב-14 בספטמבר 1918 פתחו כוחות מדינות ההסכמה בפיקודו של לואי פראנשה ד'אספרה במתקפת הבקעה כוללת על קווי החזית המקדונית לאורך עמק הווארדאר. לאחר קרב דוברו פולה נפרצו קווי החזית, חלק מהחיילים הבולגרים התמרדו נגד המלך פרדיננד הראשון ונעו לתוך שטחי בולגריה. ב-18 בספטמבר נוצרה פרצה ברוחב 30 קילומטרים בקו החזית, תוך שכוחות מדינות ההסכמה נעים אל גבולות בולגריה.

ההסכם ותנאיו
------------

בולגריה הייתה נתונה בסכנת הפיכה צבאית מחד ואובדן עצמאותה מאידך וראשי הממשל הבולגרי החליטו לפעול מיידית ליציאתה מהמערכה. ב-24 בספטמבר הורה ראש הממשלה הבולגרי, אלכסנדר מלינוב, לגנרל איוון לוקוב מפקד הארמייה הבולגרית השנייה, להגיע למפקדת כוחות מדינות ההסכמה בסלוניקי ולמסור לגנרל פראנשה ד'אספרה בקשה לשביתת נשק. למחרת הגיע השר אנדריי ליאפצ'ב לעמוד בראש צוות המשא ומתן הבולגרי, תנאי ההסכם גובשו והוא נחתם במעמד נציגי הצדדים. במסגרת ההסכם נכנעה בולגריה למדינות ההסכמה. הצבא הבולגרי חדל מכל פעילות התקפית בכל החזיתות ונסוג מכל השטחים אשר נכבשו בממלכות יוון וסרביה. בנוסף, הוטלו מגבלות על גודלו של הצבא ועל חימושו והוא חויב בהחזרת ציוד צבאי רב ליוונים. הבולגרים חויבו למסור את כל כלי השיט שברשותם לידי כוחות מדינות ההסכמה. שביתת הנשק של סלוניקי הייתה בתוקף עד חתימתו של חוזה ניי אשר קבע סופית את תנאי כניעתה של ממלכת בולגריה למדינות ההסכמה.

קישורים חיצוניים
----------------

* שביתת הנשק של סלוניקי, באתר firstworldwar.com (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  הול, ס. ריצ'רד, קרב דוברו פולה 1918 - פריצת הדרך במערכה על הבלקן, הוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, 2010, באתר גוגל ספרים, (באנגלית).

| אמנות והסכמים עם סיום מלחמת העולם הראשונה |
| --- |
| בזמן המלחמה | הסכם סייקס–פיקו • פרוטוקול דמשק • ברית לונדון • חוזה ברסט-ליטובסק |
| ועידת השלום בפריז (1919) | חוזה ורסאי • חוזה סן-ז'רמן • חוזה ניי • חוזה טריאנון • הסכם סוור • חבר הלאומים |
| אמנות והסכמים בתום המלחמה | הסכם בתומי • הסכם בוקרשט (1918) • שביתת הנשק של סלוניקי • הפסקת האש של מודרוס • שביתת הנשק של וילה ג'יוסטי (אנ') • הסכם שביתת הנשק בין הקיסרות הגרמנית למדינות ההסכמה • הסכם רפאלו (1920) • הסכם אלכסנדרופול • הסכם מוסקבה (1921) • הסכם השלום בין ארצות הברית לגרמניה (1921) • הסכם השלום בין אוסטריה לארצות הברית (1921) • הסכם אנקרה • הסכם קארס • הסכם לוזאן • הסכם רפאלו (1922) |
| חלוקת השטחים | חלוקת האימפריה העות'מאנית • חלוקת גרמניה לאחר מלחמת העולם הראשונה (אנ') • חלוקת האימפריה האוסטרו-הונגרית • מנדט חבר הלאומים |
| ערכים נוספים | ארבע עשרה הנקודות • פיצויי מלחמת העולם הראשונה • תוכנית דוז • תוכנית יאנג |
| תוצאות מלחמת העולם הראשונה |
**הסעודה האחרונה**. ציורו של לאונרדו דה וינצ'י. **אנדריאס** יושב שלישי משמאל
**אנדראס הקדוש** או **אנדריאס הקדוש** (ביוונית: **Ανδρέας**) הוא אחד משנים עשר השליחים של ישוע ואחיו הצעיר של פטרוס הקדוש. השם "אנדראס" נובע מן המונח היווני ל"גבריות" או "אומץ" והיה ככל הנראה נפוץ בתקופת המאה ה-2 לפנה"ס. לא ידוע מה היה שמו העברי או הארמי.

חייו
----

על פי הברית החדשה, אנדראס היה בנו של יהודי בשם יונה או יוחנן (מתי 16:17; יוחנן 1:42). הוא נולד בבית צידה ליד הכנרת. אנדראס ואחיו שמעון (פטרוס) היו דייגים, וישוע פנה אליהם בעת שהיו בסירתם, והבטיח להם כי אם ילכו אחריו יהיו "דייגי אנשים" (מתי, ד, 19). השניים אף חלקו עם ישוע בית בכפר נחום. לעומת זאת, אנדראס ותלמיד נוסף היו תלמידיו של יוחנן המטביל, והיו הראשונים ללכת אחר ישוע.  
על פי אוסביוס מקיסריה, שציטט את אוריגנס, אנדראס עבר להטיף באסיה הקטנה ובסקיתיה, והגיע בנדודיו עד לאיזור הים השחור; כך הפך לפטרונן של רוסיה ורומניה, שם הוא נקרא אנדריי. לפי הכרוניקה הרוסית הראשונה התיישב בקייב והקים בה את הכנסייה האורתודוקסית הרוסית.
הוא אף מינה את איסטכיס לבישוף הראשון של ביזנטיון.
אנדראס נצלב בעת שהותו בעיר פטרס שביוון.

אנדראס הקדוש נחשב לפטרון, בין היתר, גם של סקוטלנד - והעיירה הסקוטית סנט אנדרוס נקראת על שמו (שם הוא נקרא אנדרוס).
צורת צליבתו של אנדראס הקדוש - צלב בצורת האות X, הביאה לקריאת הצלב בצורה זו על שמו - צלב אנדראס הקדוש. (בדגל סקוטלנד מופיעה תבנית צלב אנדראס).
אנדראס נחשב גם לפטרון הקדוש של רוסיה, אוקראינה, רומניה, יוון, ספרד וסיציליה, של הערים האיטלקיות נאפולי, ראוונה, ברשה, אמלפי ומנטובה, ושל בורדו בצרפת, ברוז' בבלגיה ופטרס שביוון.

במסכת סנהדרין דף מ"ג ע"א מוזכר "נצר" כאחד התלמידים שנצלבו עם ישו, וייתכן שמדובר באנדראס הקדוש (בשל דמיון פונטי כלשהו בין השמות).

אנדראס הצלוב
ויטראז' של אנדראס הקדוש מאת דאגלס סטראכן, בבית התפילה סנט מרגרט בטירת אדינבורו

לקריאה נוספת
------------

* אפי זיו, **הצופן הנוצרי באמנות**, אור יהודה: כנרת, זמורה-ביתן, 2015, עמ' 215-216, מסת"ב 978-965-566-137-8

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדראס הקדוש** בוויקישיתוף
* אנדראס הקדוש, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* אנדראס הקדוש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "ויאמר אליהם לכו אחרי ואשימכם לדיגי אנשים"
2. ↑  הבשורה על פי יוחנן פרק א – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org

| השליחים |
| --- |
| 12 השליחים | פטרוס הקדוש • אנדראס הקדוש • יעקב בן זבדי • יוחנן בן זבדי • פיליפוס הקדוש • ברתולומאוס הקדוש • 
מתי (לוי) • תומאס הקדוש • יעקב בן חלפי • תדיאוס הקדוש (מזוהה גם עם יהודה, אחי ישו) • שמעון הקנאי • יהודה איש קריות ומחליפו מתיאס הקדוש |
| שליחים נוספים | פאולוס • סילא • ברנבא • יעקב הצדיק |

| הכנסייה האורתודוקסית הרוסית  Русская православная церковь |
| --- |
| אישים | ולדימיר הראשון, נסיך קייב • פטריארך • קיריל הראשון • אנדראס הקדוש • קירילוס ומתודיוס • ניקון • אלכסיי השני |  |
| מבנים | קתדרלת העלייה לשמים • כנסיית וסילי הקדוש • לאוורת השילוש-סרגייב • קתדרלת ישו המושיע • מנזר דנילוב |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007257716705171
* GND: 118502891
* ISNI: 0000 0000 2697 0946
* LCCN: n84127122
* NKC: js2015884708
* VIAF: 45705266
* WorldCat: lccn-n84127122

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים ריקים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**תותים ושוקולד** (בספרדית: **Fresa y chocolate**) הוא סרט קולנוע בבימויים של הבמאים הקובנים תומאס גוטיירס אלאה וחואן קרלוס טביו ובהפקה משולבת קובנית-ספרדית-מקסיקנית. הסרט יצא לאקרנים ב-1994, והוא מבוסס על הסיפור הקצר "El Lobo, el bosque y el hombre nuevo" ("הזאב, היער והגבר החדש"; הופץ בעברית גם כן בשם "תותים ושוקולד"), שכתב סנל פאס. פאס גם כתב את התסריט. את המוזיקה המלווה את הסרט כתב חוסה מריה ויטייר.

עלילה
-----

עלילת הסרט מתרחשת בהוואנה ב-1979. דוד (ולדימיר קרוס), צעיר החבר במפלגה הקומוניסטית של קובה מגיע לגלידריה "קופליה" שברובע ודאדו. הוא פוגש שם את דייגו (חורחה פרוגוריה) ותמה מדוע דייגו בוחר בגלידה בטעם תות, ביום שבו הגלידרייה מציעה מצרך נדיר - גלידה בטעם שוקולד. עד מהרה מתברר לו כי דייגו הוא הומוסקסואל שמתנגד למשטר קסטרו. דייגו, שנמשך לדוד, מזמין אותו לביתו. דוד נרתע מכך, אך דמותו של דייגו מסקרנת אותו. דווקא חברו למפלגה, מיגל (פרנסיסקו גטורנו) מעודד אותו ללכת אליו, כדי שיוכל לעקוב אחריו ולאסוף מידע על פעילותו נגד המשטר. ככל שהם ממשיכים להיפגש, זונח דוד את רעיון הריגול ואילו דייגו מבין שלא יצליח לפתות את דוד. בין השניים נרקמת ידידות, ודייגו מצליח לעורר בדוד ספקות לגבי המשטר. בסופו של דבר, מצליח דייגו לעזוב את קובה, והשניים נפרדים.

פרסים
-----

"תותים ושוקולד" היה הסרט הקובני הראשון, ונכון לשנת 2011 - היחיד, שהיה מועמד לפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר. הוא היה מועמד גם לפרס דב הזהב בפסטיבל ברלין, וזכה בפרס דב הכסף מטעם חבר השופטים ובפרס טדי. כן זכה בפרס גויה לסרט הזר הטוב ביותר בשפה הספרדית, בפרס השופטים בפסטיבל סאנדנס, בפרס קונדור הכסף מטעם מבקרי הקולנוע הארגנטינאים בקטגוריית הסרט הזר הטוב ביותר ובשישה פרסים בפסטיבל גרמאדו (בחירת הקהל, בחירת המבקרים, הסרט הלטיני הטוב ביותר, השחקן הטוב ביותר (לקרוס ולפרוגריה) ושחקנית המשנה הטובה ביותר (למירטה איבארה). כן זכה הסרט בשמונה פרסים בפסטיבל הוואנה לקולנוע, בהם פרס הסרט הטוב ביותר, הבמאי הטוב ביותר, השחקן הטוב ביותר (לפרוגוריה), שחקנית המשנה הטובה ביותר ובחירת הקהל.

קישורים חיצוניים
----------------

* "תותים ושוקולד", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "תותים ושוקולד", באתר נטפליקס
* "תותים ושוקולד", באתר AllMovie (באנגלית)
* "תותים ושוקולד", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "תותים ושוקולד", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "תותים ושוקולד", באתר אידיבי
* "תותים ושוקולד", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
ציור של פורט-קוצ'ר.
פורט-קוצ'ר טיפוסי מהמאה ה-19, באחוזת וואדסדון
דוגמה מודרנית בבית חולים
**Puerta cochera** (בצרפתית: **Porte cochère**; בתרגום חופשי: שער הכרכרות), היא מרפסת מקורה או מדורגת המשמשת כגישה ראשית או משנית לבניין. המרפסת מאפשרת מעבר של סוס וכרכרה, וכיום גם רכב מנועי, ובכך מונעת מיושביו להיות מושפעים ממזג האוויר בעת כניסה או יציאה.

ה-"פורט-קוצ'ר" עדיין נמצאים במבנים כמו מבני ציבור ובתי מלון, ומציעים גישה מקורה למבקרים ולאורחים המגיעים בתחבורה ממונעת.

דלתות המוסך מאפשרות מעבר של כלי רכב, לרוב נמצאות לצד אכסדרות, עמודי אכסדרה או כניסות לתנועת בני אדם. ובנוסף לא ימצאו לצד דלתות הגישה למוסך או למוסך עצמו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Puerta cochera** בוויקישיתוף
* Puerta cochera, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Top 10 Design Tips to Dazzle Your Guests: The Porte Cochere, HKS Architecture
2. ↑  Comprehensive Guide to Garage Doors - Champion Garage Door Repair, Champion Garage Door Repair, ‏1 ביוני 2022
**הסכם השלום בין אוסטריה לארצות הברית** הוא הסכם בין המדינות שנחתם באוסטריה ב-24 באוגוסט 1921, לאחר תום מלחמת העולם הראשונה. הסכם שלום נפרד זה נדרש כיוון שהסנאט של ארצות הברית סירב לדון ולאשרר את חוזה סן ז'רמן משנת 1919.

החוזים המאושררים של הסכם השלום הוחלפו בווינה ב-8 בנובמבר 1921, וההסכם נכנס לתוקף באותו יום. ההסכם נרשם כחלק מסדרת הסכמי חבר הלאומים ב-22 בנובמבר 1921.

רקע
---

במהלך מלחמת העולם הראשונה, אוסטריה – שהיווה את גרעין האימפריה האוסטרו-הונגרית – הובסה על ידי מדינות ההסכמה, אחת מהן הייתה ארצות הברית. ממשלת ארצות הברית הכריזה מלחמה על אוסטרו-הונגריה ב-7 בדצמבר 1917. בתום המלחמה ב-1918, האימפריה האוסטרו-הונגרית התפרקה ואוסטריה הוקמה כרפובליקה עצמאית.

ב-1919 קיימו מדינות הסכמה המנצחות ועידת שלום בפריז כדי לגבש הסכמי שלום עם מעצמות המרכז המובסות. בוועידה נחתם הסכם שלום עם ממשלת אוסטריה. אף על פי שממשלת ארצות הברית הייתה בין החותמות על האמנה, הסנאט סירב לאשרר את האמנה בשל התנגדותו להצטרפות לחבר הלאומים.

כתוצאה מכך, שתי הממשלות החלו במשא ומתן להסכם שלום דו-צדדי שאינו קשור לחבר הלאומים. הסכם כזה נחתם ב-24 באוגוסט 1921.

תנאי הסכם השלום
---------------

* סעיף 1 חייב את ממשלת אוסטריה להעניק לממשלת ארצות הברית את כל הזכויות והפריבילגיות מהן נהנו מדינות ההסכמה האחרות אשר אשררו את חוזה סן ז'רמן.
* סעיף 2 פירט אילו סעיפים בחוזה סנט ז'רמן יחולו על ארצות הברית.
* סעיף 3 קבע חילופי הסכם המאושרר בווינה.

אחרי חתימת הסכם השלום
---------------------

הסכם השלום הניח את היסודות לשיתוף פעולה אמריקאי-אוסטרי ללא הפיקוח קפדני של חבר הלאומים. כתוצאה מכך, ממשלת ארצות הברית יצרה דרך לסיוע חלקי לממשלת הרפובליקה האוסטרית כדי להקל עליה את נטל פיצויי המלחמה שהוטלו עליה בחוזה סן ז'רמן.

על הסכם השלום נוספה אמנה שנחתמה בוושינגטון ב-26 בנובמבר 1924 ואשר קבעה הקמת ועדה אמריקאית-אוסטרית-הונגרית כדי להחליט על גובה הפיצויים שישולמו על ידי ממשלות אוסטריה והונגריה לארצות הברית.

ראו גם
------

* חוזה סן-ז'רמן (1919)
* הסכם השלום בין ארצות הברית לגרמניה (1921)
* הסכם השלום בין ארצות הברית להונגריה (1921)(אנ')
* הסכם בעניין השבת מצב שלום בין גרמניה לסין (1921)(אנ')

קישורים חיצוניים
----------------

* נוסח הסכם השלום
* נוסח האמנה המשלימה

הערות שוליים
------------

1. ↑  *League of Nations Treaty Series*, vol. 7, pp. 156-161.
2. ↑  Text in *League of Nations Treaty Series*, vol. 48, pp. 70-75.
**סלוויה דיווינורום** (שם מדעי: *Salvia divinorum*) הוא מין של מרווה הגדל במקסיקו וגורם להזיות. שמו המדעי, שפירושו "מרוות המתנבאים", ניתן לו משום שהוא משמש לכאורה שמאנים אינדיאנים לריפוי.

תיאור הצמח
----------

סלוויה דיווינורום הוא עשב רב-שנתי אנדמי ליערות העננים בהרי סיירה מדרה דה אואחאקה במדינת אואחאקה שבדרום מקסיקו, שם הוא גדל בסביבות לחות ומוצלות. עליו דמויי ביצה ומשוננים, באורך 10 עד 30 סנטימטרים. הצמח גדל לגובה מטר ואף יותר, על גבעול מרובע וחלול. הפריחה נדירה יחסית, בפרחים שפתניים לבנים ושעירים ובעלי גביע סגול, המסודרים בדוּרים בתפרחת אשכול שאורכה מגיע לכ-30 ס"מ. יצירת פרי וזרעים נדירה גם כאשר יש פריחה, והצמח מתרבה רבייה וגטטיבית, כאשר גבעוליו נשברים בקלות או משתרעים על האדמה מכובד משקלם, ומכים שורשים מפרקיהם וממפרקיהם.

הצמח תועד לראשונה בספרות הבוטנית בשנת 1939, אך הוגדר רק ב-1962. מגבלות הרבייה המינית שלו מעידים כנראה על היותו מין שעבר שינויים, אולם טרם התבהר האם מדובר במכלוא או בפיתוח תרבותי, ולא זוהו בבירור המינים שמהם פותח.

הצמח כסם
--------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
בניגוד לסמים הלוצינוגניים מסוימים (כגון מסקלין), החומר הפעיל בסלוויה דיווינורום אינו אלקלואיד, אלא טרפנואיד בשם סלווינורין A (באנגלית: Salvinorin A), ואופן פעולתו אינו מובן עדיין לחלוטין למדע.

בארץ המוצא שלו משתמשים רופאי אליל (שמאנים) אינדיאנים בצמח כדי "לתקשר עם עולם המתים ועם רוחות", שלפי הדת המקומית יכולות למסור לרופא האליל מידע שימושי על מחלות, תחזיות לעתיד, ודברי חוכמה שנצברו מניסיונם. השמאן טוחן את העלים הטריים של הצמח ושותה אותם כחליטה. השפעת הצמח בחליטה נמשכת מספר שעות, ובמהלכם נכנס השמאן לטראנס דמוי קטלפסיה.

Salvinorin A לא נספג דרך מערכת העיכול כך שאי אפשר לאכול סלוויה, אבל אפשר לספוג אותה דרך ריריות הפה. 
למשל להכין תה ואז להחזיק כל שלוק 15-20 שניות בחלל הפה. 
או ללעוס עלים טריים לאורך זמן ממושך ולתת לחומר הפעיל להיספג בחלל הפה.

בעולם המערבי משתמשים בצמח על ידי עישון בבאנג, סיגריות או במקטרות. בעישון ההשפעה נמשכת דקות ספורות, אך האפקט חזק משמעותית.

הצמח אינו חוקי באוסטרליה ובכמה ממדינות אירופה וארצות הברית. ביתר מדינות המערב, לרבות ישראל, הוא חוקי.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **סלוויה דיווינורום** |
| ויקימינים טקסונומיה בוויקימינים: **Salvia divinorum** |

* סלוויה דיווינורום, באתר ITIS (באנגלית)
* סלוויה דיווינורום, באתר NCBI (באנגלית)
* סלוויה דיווינורום, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* סלוויה דיווינורום, באתר Tropicos (באנגלית)
* סלוויה דיווינורום, באתר GBIF (באנגלית)
* סלוויה דיווינורום, באתר The Plant List (באנגלית)
* סלוויה דיווינורום, באתר IPNI (באנגלית)
* גדי גיא, השלום מתחיל בפיצוציה, באתר של "רשת 13", 9 ביוני 2003 (במקור, מאתר "nana10")
* בלדד השוחי, האם צמח הסאלוויה מעורר הזיות ומסוכן?, באתר ערוץ עשר, 27 באוקטובר 2005
* מיכאל פיין, ‏הסם הזה הוא האח המרושע של DMT. אה, והוא גם חוקי לחלוטין, באתר "Time Out ישראל", 31 במרץ 2022
* פורום סלוויה בתפוז

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007554044005171
* BnF: cb16234639m (data)
* GND: 4666147-5
* LCCN: sh97001502
* NKC: ph499500
* SUDOC: 147026857

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בריקוד בהשפעת הרוקנרול. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו טוויסט (פירושונים).
ריקודי טוויסט בברלין, 1964
**טוויסט** (באנגלית: **Twist**, מילולית: עווית) הוא ריקוד רוקנרול שהיה אופנה חולפת(אנ') עולמית מסוף שנות החמישים ועד אמצע שנות השישים. באותה תקופה, סוף שנות החמישים וראשית שנות השישים, צצו בארצות הברית חדשות לבקרים אופנות ריקוד קצבי, שלא שרדו יותר ממספר שבועות. ריקוד הטוויסט שרד שנים והיה נפוץ ברחבי העולם כולו. במסגרת הרשאת ריקודים מערביים אחרים נאסר הריקוד בברית המועצות ובגוש הקומוניסטי, דבר שרק הוסיף לקסמו החתרני.

סגנון הריקוד
------------

הריקוד יכול להתנהל כריקוד בו עומדים בני זוג זה מול זה או כריקוד אינדיבידואלי. הרגליים מפוסקות קלות והגוף נע יחד עם אחת הרגליים, כביכול מבצע תנועת מעיכת סיגריה על הרצפה, אך מבלי להזיז את הכתפיים, בעוד הידיים נותרות פשוטות לצדדים, כפופות מרפקים, למטה מגובה הכתפיים. הגיוון בתנועות הוא בתנועות קלות של הרגליים והחלפתן, כאשר התנועה היא בקצב מהיר. על הגוף להיות כפוף מעט, רפוי ומשוחרר.

התפתחות "שגעון הטוויסט"
-----------------------

השיר הראשון שנקרא "טוויסט" היה חידוש של צ'בי צ'קר לשיר של האנק בלארד מ-1959 ששהה בראש מצעד בילבורד ב-19 בספטמבר 1960. בהמשך ראה אור שירו של צ'קר "Let's Twist Again", שהיה להיט גדול. צד ב' של התקליטון של "Let's Twist Again" בארצות הברית ובבריטניה היה הדפסה מוחדשת של "הטוויסט". ב-1961 הוציאה להקת דני והג'וניורס את הלהיט "Twistin' USA".

בינואר 1962 התפרסם שירה של להקת Joey Dee and the Starliters ממועדון פפרמינט בניו יורק, Peppermint Twist, ששהה שלושה שבועות בראש המצעד. באותה שנה הגיעה האופנה לשיא. אלביס פרסלי הוציא את "Rock-A-Hula Baby", בו דידלי הוציא את האלבום Bo Diddley's A Twister שכלל שירים שכולם יועדו לריקוד הטוויסט כגון "The Twister", "Bo's Twist" ו-"Mama Don't Allow No Twistin" והתוכנית של דיק ואן דייק ייחדה פינה ללימוד צעדי הריקוד. ב-1964 יצא הסינגל "Twist and Shout" של הביטלס. במקביל להתפשטות האפנה בקרב צעירים בדיסקוטקים, צברה התופעה גינויים מצד מחנכים, הורים, אנשי כמורה ועוד שראו בתנועותיו עיוותים בלתי אנושיים ו"חיקוי של קופים", ביקרו את הקצב המהיר והפראי שבו, ביקרו את היותו פרוע ואלים ואת האינדיבידואליזם שבריקוד שניתן לרקוד אותו לבד ולא עם בן או בת זוג. 

למרות שהאופנה חלפה לאחר אמצע שנות השישים המשיכו לצאת שירי טוויסט בעיקר כחידושים וכמחוות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טוויסט** בוויקישיתוף
* חוה נובק, "טוויסט" יכול להיות גורם חינוכי, דבר, 19 בפברואר 1963
* היסטוריה של ריקוד הטוויסט
* טוויסט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "הכשר" לריקודים מערביים ברוסיה, חרות, 15 באפריל 1962
2. ↑  הטוויסט כבש צעירי וארשה, מעריב, 8 בינואר 1962
3. ↑  מאמר בגנות הריקוד מ-9 בפברואר 1962

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: ph224484

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**תמי והדוקטור** (באנגלית: **Tammy and the Doctor**) הוא סרט קומדיה רומנטית אמריקאי משנת 1961 בבימויו של הארי קלר, עם סנדרה די פיטר פונדה ובאולה בונדי בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על הרומן "Tammy out of Time" של סיד ריקט סאמר משנת 1948 שלפיו הופקו פרט לסרט זה גם "תמי והרווק (1957), "נשיקתה הראשונה של תמי" (1961) ו"תמי והמיליונר" (1967).

זה סרטו הראשון של פיטר פונדה וסרטה האחרון של באולה בונדי.

תקציר העלילה
------------

מיס קול (באולה בונדי) נופלת למשכב. הרופא המקומי קובע שמדובר בבעיה בלב ומזעיק את המנתח ד"ר בנטלי (מקדונלד קרי) מלוס אנג'לס שקובע שהיא סובלת מהיצרות המסתם הצניפי ועליה לעבור ניתוח. תמי מצטרפת אליה בטיסה (בפעם הראשונה בחייה).
האחות הראשית מיס קולמן (מרגרט לינדסי) מאפשרת לה לגור במגורי אחיות תמורת עבודה ככוח עזר.

האחות מילי (אליס פירס) מאפשרת לה לעבוד מדי פעם במקומות אחרים אבל תמי עושה כל הזמן "פאשלות" ומוחזרת לעבודה בניקיון. בחדר הניתוח היא לוקחת מספריים מסט לאחר ניתוח ובספירה מתברר שחסרים מספריים וכל בית החולים נכנס לכוננות לצורך ניתוח נוסף. באגף היילודים היא מחליפה סרטי זיהוי ואם לבנה מקבלת תינוק שחור בעוד שאם שחורה מקבלת תינוק לבן.

תמי פוגשת בד"ר צ'סוויק (פיטר פונדה), מתמחה צעיר בכירורגית לב ומתחיל קשר ביניהם. הוא לוקח אותה לקונצרט קלאסי בהוליווד בול ולהצגת רומיאו ויוליה בתיאטרון.

אחד המאושפזים הוא המיליונר ג'ייסון גריפ (רג'ינלד אוון) שמקבל טיפול מיוחד לאחר שתרם למחלקה אגף. בתחילה הוא לא מסתדר עם תמי וזורק את האוכל שהיא מגישה אבל היא מציעה לו לעבור ליד מיס קול ומתפתחת ידידות בין שני הקשישים והוא מתעדן.

ד"ר בנטלי אומר לד"ר צ'סוויק כי עליו להתרכז בעבודתו ולצאת פחות לבילויים. הקשר בינו לתמי מופסק. תמי מבחינה גם שמיס קולמן חושקת בד"ר בנטלי אבל עצורה והיא מנסה לקרב ביניהם.

ביום הניתוח מגישה מיס קולמן מכתב התפטרות ורוצה לעזוב. תמי מתחננת לפניה שתגיע לניתוח של מיס קול והיא מסכימה.

הניתוח הקשה עובר בשלום. מיס קול מתאושש ולג'ייסון גריפ יש תוכניות אתה, ד"ר בנטלי מתחבר עם מיס קולמן, האחיות ובראשם ורה (ג'ואן מרשל) מבקשות מתמי סליחה על הזלזול שהפגינו כלפיה ותמי חוזרת לזרועותיו של הדוקטור שלה.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| סנדרה די | תמי טייר |  |
| פיטר פונדה | ד"ר צ'סוויק | מתמחה בכירורגיה |
| באולה בונדי | גב' קול | נדבנית |
| מקדונלד קרי | ד"ר בנטלי | מנתח לב |
| מרגרט לינדסי | מיס קולמן | אחות ראשית |
| רג'נלד אוון | ג'ייסון גריפ | חולה עשיר |
| אליס פירס | מילי | אחות |
| ג'ואן מרשל | ורה | אחות |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תמי והדוקטור** בוויקישיתוף

* "תמי והדוקטור", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "תמי והדוקטור", באתר AllMovie (באנגלית)
* "תמי והדוקטור", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "תמי והדוקטור", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קדימון לתמי והדוקטור, באתר יוטיוב
* סנדרה די שרה תמי מאוהבת מתוך תמי והדוקטור, באתר יוטיוב
* תמי והדוקטור, באתר TCM
**אוצר החכמה** הוא מאגר תורני המכיל כמאה ועשרים ושמונה אלף ספרים תורניים וספרי מחקר סרוקים בפורמט זהה לצורת עמודי הדפוס המקורי. חלק מהסריקות עברו זיהוי תווים אופטי, שמאפשר אחזור מידע באמצעות מנוע חיפוש שמוטמע במערכת.

רקע
---

בגרסה 21.0 (קיץ 2023) של המאגר ישנם 128,200 כותרים, קצב העדכון של המאגר עומד על כ-6,500 ספרים מדי שנה. המאגר מאפשר חלוקה של הספרים לפי קטגוריות, כמו: תנ"ך ופרשניו; משנה ומפרשיה; תלמוד בבלי ומפרשיו; תלמוד ירושלמי ומפרשיו; קבלה; מוסר; חסידות; היסטוריה; פולמוסים; כתבי עת; ספרי קהילות, ספרי יובל וספרי זיכרון. כתבי יד ודפוסים ראשונים.

המאגר נמכר במחיר מלא על גבי דיסק קשיח לשימוש לא מקוון, או בתשלום מנוי חודשי דרך אתר המאגר המקוון. המאגר מציע גם מנויים יומיים ודרכים שונות לשימוש בו. החיפוש באתר וכל הספרים זמינים לעיון חופשי במגבלת עמודים (למשתמשים רשומים עד עמוד 150, לכלל הגולשים ובספרי מכונים מסוימים עד עמוד 40), כך שספרים רבים המופיעים במאגר זמינים לעיון חופשי בשלמותם בצורה זו. ברכישת מנוי, קיימות מספר חבילות רכישה "אוצר החכמה הכללי" - כלל הספרים הנמצאים במאגר. "מהדורת בני תורה" - שבו השמיטו ספרים שאינם תואמים את רוח עולם הישיבות. "מפרשי האוצר" - ראה בהמשך. על כל אחת מהאפשרויות אפשר להוסיף ספרים שונים שאינם כלולים בחבילות הרכישה הרגילות, כדוגמת ספרי מרן הרב קוק זצ"ל, מרן הרב עובדיה יוסף זצ"ל, וכדומה.

בזמן מחלת נגיף קורונה 2019 נפתח האתר המקוון באופן חופשי ללא תשלום. המאגר נפתח ונסגר לסירוגין לאור מצב גלי התחלואה במדינת ישראל.

המאגר פועל בשיתוף פעולה עם כמה מכוני הוצאה לאור תורניים וחלקם מציעים את ספריהם בתשלום נפרד כחלק מהמאגר. בין המכונים שספריהם נמצאים במאגר: יד הרב נסים, מוסד הרב קוק, מכון ירושלים, עוז והדר וקה"ת.

יוצר המאגר הוא ארז סלע, בעלי המאגר הם ארז ובשמת סלע.

לצד המאגר מפעילה מערכת אוצר החכמה פורום אינטרנט שבו מתנהלים דיונים בענייני ספרות תורנית, הלכה, היסטוריה יהודית וביוגרפיות של אישים רבניים.

באפריל 2022 השיקה אוצר החכמה אתר חדש ועדכני.

### מפרשי האוצר

באדר ה'תש"ף השיק האתר את מיזם "מפרשי האוצר". על כל דף מדפי הש"ס לוקטו המפרשים העוסקים בגמרא ברש"י ובתוספות, ובהקלקה על סוגיה התוכנה מראה את הפרשנים העוסקים באותה הסוגיה.

ראו גם
------

* האוצר (כתב עת)
* HebrewBooks

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוצר החכמה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אוצר החכמה
* אוצר החכמה המקוון, ניתן להקליק "כניסה כאורח" ולהשתמש באופן חופשי בכל הספרים (מגבלת צפייה מעמוד 150 ואילך)
* מפרשי האוצר, מיזם מבית אוצר החכמה
* פורום אוצר החכמה
* אוסף כתבות עיתונות על המאגר (חלקן שיווקיות), בדף "כתבו עלינו" באתר המאגר
* ארון הספרים היהודי בקופסה, בבלוג של זאב גלילי
* אוצר החכמה (ירושלים), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  אוצר החוכמה, מגזין מידע - עדכון 21.0
2. ↑  הנתונים נבדקו לאחרונה ב-2023.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007313473405171
* LCCN: nr2007005918
* VIAF: 124534447
* WorldCat: lccn-nr2007005918

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בדמות התנ"כית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו אלימלך (פירושונים).

> 
> שֵׁם הָאִישׁ אֱלִימֶלֶךְ וְשֵׁם אִשְׁתּוֹ נָעֳמִי וְשֵׁם שְׁנֵי-בָנָיו מַחְלוֹן וְכִלְיוֹן, אֶפְרָתִים--מִבֵּית לֶחֶם, יְהוּדָה; וַיָּבֹאוּ שְׂדֵי-מוֹאָב, וַיִּהְיוּ-שָׁם.
> 
> — מגילת רות, פרק א', פסוק ב'
> 

 משפחת אלימלך בדרכה למואב, בציור "גלות מיהודה" מעשה ידי אלכסנדר בידה, המאה ה-19
**אֱלִימֶלֶךְ** הוא דמות תנ"כית מתקופת השופטים הנזכרת במגילת רות. 

אלימלך מיוחס לשבט יהודה, והיה בעלה של נעמי ואביהם של מחלון וכליון. המשפחה התגוררה בבית לחם יהודה. עקב הבצורת והרעב עזב אלימלך עם משפחתו את ארץ ישראל והלך לשדה מואב, ומת שם. 

בניו, מחלון וכליון, נישאו לשתי נשים מואביות, רות וערפה. כעבור זמן מתו שני בניו. אשתו וכלתו רות שבו לבית לחם, ורות נישאה לבועז, שהיה קרוב משפחתו של אלימלך.

בתלמוד ובמדרש
-------------

לפי התלמוד היה מבניו של נחשון בן עמינדב נשיא שבט יהודה. 

על אודותיו ועל נסיבות עזיבתו את הארץ דורשים חז"ל: 

"אלימלך מגדולי הדור ומפרנסי הדור היה. וכיון שבאו שני רעבון אמר: עכשיו יהיו כל ישראל מסובין בקופתן על פתחי וזה בא בקופתו וזה בא בכפיפו. מה עשה? עמד וברח מפניהם."

לאחר זמן מת אלימלך."וימת אלימלך איש נעמי" (רות א,ג) - מכאן שאין איש מת אלא לאשתו (מסכת סנהדרין, כב)

ממקרהו של אלימלך לומדים חז"ל על חומרת האיסור של יציאה מארץ ישראל:

"אלימלך, מחלון וכליון... מפני מה נענשו? מפני שיצאו מארץ לחוצה לארץ... שאפילו מי שיש לו זכות אבות, אינה עומדת לו בשעה שיוצא מארץ לחוצה לארץ.".

הערות שוליים
------------

1. ↑  מגילת רות, פרק ב', פסוק א'.
2. ↑  "אלימלך ושלמון ופלוני אלמוני ואבי נעמי, כולן בני נחשון בן עמינדב הן" - מסכת בבא בתרא צא, א.
3. ↑  ילקוט שמעוני, רות, רמז תקצ"ח.
4. ↑  דב קמחי -אנציקלופדיה לאישים בתנ"ך,הוצאת יהושע צ'צ'יק,1969, כרך ראשון,עמ' 107 .
5. ↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף צ"א, עמוד א'

| תקופת השופטים |
| --- |
| שופטי ישראל | עתניאל בן קנז • אהוד בן גרא • שמגר בן ענת • דבורה הנביאה • גדעון בן יואש • תולע בן פואה • יאיר הגלעדי • יפתח הגלעדי • אבצן מבית לחם • אילון הזבולוני • עבדון בן הלל • שמשון • עלי הכהן • שמואל הנביא • יואל ואביה בני שמואל |  |
| דמויות בולטות נוספות | בני קיני • ברק בן אבינעם • יעל אשת חבר הקיני • אבימלך בן גדעון • יותם בן גדעון • פינחס בן אלעזר הכהן • אלקנה • חנה • פנינה • חפני ופינחס • אשת פינחס • מנוח • אשת מנוח • בת יפתח • משפחת אביעזר • יהונתן בן גרשום |
| דמויות במגילת רות | אלימלך • בעז • נעמי • רות • ערפה • מחלון וכליון |
| דמויות נוכריות בולטות | עגלון מלך מואב • יבין מלך חצור • סיסרא • דלילה • אם סיסרא • כושן רשעתים • זבח וצלמונע |
| אירועים | מלחמת סיסרא • שירת דבורה • פסל מיכה • פילגש בגבעה • מגילת רות |
| מקומות | גלגל • משכן שילה • נחלות שבטי ישראל • המצפה • מעברות הירדן • חרושת הגויים • קריית יערים • אלון מעוננים • אלון מוצב • תומר דבורה • בית אל • מרוז |
| עמים | שבעת העממים • כנען • פריזי • יבוסי • אמורי • חיווים • חתים • גרגשי • ארמים • מואב • עמון • עמלק • פלשתים • מדין • בני קדם |
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**תרגיל בחמש אצבעות** (באנגלית: **Five Finger Exercise**) הוא סרט קולנוע אמריקאי בשחור-לבן משנת 1962, בבימויו של דניאל מאן, עם רוזלינד ראסל, ג'ק הוקינס, מקסימיליאן של וריצ'רד ביימר בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על המחזה "תרגיל בחמש אצבעות" של פיטר שאפר שהועלה בווסט אנד בלונדון ב-1958. ההצגה רצה שם במשך שנה ואחר כך ב"מיוזיק בוקס תיאטר" בברודוויי. ג'ולייט מילס בת ה-16 שיחקה בתפקיד בת המשפחה פמלה וזכתה בפרס טוני.

המחזה עלה בישראל ב-1959 בתיאטרון האוהל בהשתתפות נחמה דוידית, יהודה גבאי ואילן דר (בלווייס). וב-1980 בתיאטרון באר שבע בהשתתפות שמואל שילה, נתן דטנר, גדי רול וצפורה פלד.

המחזה עוסק ביחסים בין חמישה אנשים - זוג הורים, שני ילדיהם ואדם נוסף ומכאן שמו. המתחים הסמויים בין בני המשפחה, מתפרצים כששמגיע לשם אדם נוסף.

העלילה הועתקה מאנגליה לעיירת החוף כרמל בקליפורניה.

תקציר העלילה
------------

משפחת הרינגטון מאוקלנד מגיעה לנפוש בקיץ בווילה שכורה לחוף הים בעיירה כרמל. האב סטנלי (ג'ק הוקינס) הוא בעל מפעל לייצור רהיטים. ילדותו הייתה קשה והוא חסר השכלה כללית. את המפעל המצליח בנה מאפס במו ידיו.

אשתו לואיז (רוזלינד ראסל) היא בעלת השכלה וחובבת תרבות בניגוד לבעלה.

בנם הבכור הוא פיליפ (ריצ'רד ביימר), סטודנט לספרות ואמנות באוניברסיטת הארווארד ובתם המתבגרת היא פמלה (אנט גורמן). אליהם מצטרף וולטר (מקסימיליאן של) שמוצאו מגרמניה והוא נשכר על ידי לואיז להיות מורה לצרפתית של פמלה. וולטר ברח מגרמניה לאחר המלחמה לאחר עימותים רעיוניים עם אביו הנאצי ועם אמו שעמדה לצד אביו.

מתח תמידי שורר בין לואיז לסטנלי על רקע גישה להשכלה ותרבות. לואיז מחבבת את וולטר המשכיל, היודע לנגן בפסנתר ולשיר. נוסף לכך הוא צעיר ויפה. גם פמלה המתבגרת נמשכת אליו.

מתח נוסף קיים בין סטנלי לבנו פיליפ. סטנלי רוצה שפיליפ ימשיך לאחר מותו לנהל את מפעל הרהיטים ויהיה גבר ספורטיבי. פיליפ הוא עדין ורך ואינו רוצה לעסוק בספורט אלא להמשיך בלימודיו העיוניים באוניברסיטת הארוואד היוקרתית אותם מממן סטנלי.

ההתקרבות בין לואיז לוולטר מכעיסה את פיליפ והוא מדווח לאביו כי ראה אותם מתנשקים.

לואיז מחבבת/אוהבת את וולטר המשכיל והיפה אבל נקודת המפנה היא כאשר וולטר אומר לה שאינו רואה בה כמאהבת אלא כתחליף לאמו. היא משפיעה על סטנלי לפטרו. וולטר מנסה להתאבד אך ניצל ברגע האחרון. לאחר שהוא עוזב מנסים שוב בני המשפחה להתחבר ביחד.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| רוזלינד ראסל | לואיז הרינגטון | האם |
| ג'ק הוקינס | סטנלי הרינגטון | האב |
| מקסימיליאן של | וולטר | מורה לצרפתית |
| ריצ'רד ביימר | פיליפ הרינגטון | הבן |
| אנט גורמן | פמלה הרינגטון | הבת |
| לנה ווד | מארי | חברה של פמלה |

קישורים חיצוניים
----------------

* "תרגיל בחמש אצבעות", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "תרגיל בחמש אצבעות", באתר AllMovie (באנגלית)
* "תרגיל בחמש אצבעות", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "תרגיל בחמש אצבעות", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* נעימת הנושא של תרגיל בשלוש אצבעות, באתר יוטיוב
* תרגיל בחמש אצבעות, באתר TCM

הערות שוליים
------------

1. ↑  ד. ארבל, "תרגיל בחמש אצבעות" ב"אהל", קול העם, 27 בפברואר 1959  
חיים גמזו, תרגיל בחמש אצבעות ־ ב<<אהל>>, הארץ, 27 בפברואר 1959  
דיוקנו של צעיר זועם, על המשמר, 27 בפברואר 1959
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים ריקים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**תקוות גדולות** (באנגלית: **Great Expectations**) הוא סרט טלוויזיה משנת 1999 זוכה פרס באפט"א של רומן באותו שם מאת צ'ארלס דיקנס. הסרט הופק על ידי ה-BBC ושודר ב"מאסטרפיס תיאטר".

עלילה
-----

ילד בשם פיפ נתקל באסיר נמלט אשר מאיים עליו ודורש ממנו להביא לו מזון. שנים אחר כך מתברר לפיפ שמישהו מיטיב איתו, ומבטיח להוריש לו הון רב. פיפ משער שהמיטיבה שלו היא מיס האווישם, אישה עשירה שבביתה שיחק בילדותו, ושהוא מאוהב בבתה המאומצת אסטלה. פיפ מאמין שמיס האווישם מייעדת אותו להיות החתן של אסטלה. כל חלומותיו של פיפ מתרסקים כאשר בלילה סוער אחד הפושע שפגש בילדותו חוזר ומגלה את זהותו, שהוא מגוויץ' הוא מיטיבו. בתחילה פיפ דוחה את מגוויץ' ואינו רוצה בקשר איתו אבל במשך הזמן הוא הופך להיות נאמן לו ונשאר עמו עד מותו.

צוות השחקנים
------------

* יואן גריפית' – פיפ
* גבריאל תומסון – פיפ הילד
* ג'סטין ואדל – אסטלה
* אמה קאניף – בידי
* לורה אייקמן – בידי הצעירה
* שארלוט רמפלינג – מיס הווישם
* ברנרד היל – מגוויץ'
* קלייב ראסל – ג'ו גארג'רי
* איאן מקדרמיד – ג'אגרס
* דניאל אוונס – הרברט פוקט
* ג'יימס הילר – בנטלי דרמל
* דונלד סאמפטר – קומפיסון
* לזלי שארפ – גברת ג'ו גארג'רי
* ניקולס וודסון – ומיק

אתרי צילום
----------

הסרט צולם במספר אתרים בקנט כמו "שירנס דוקס", "קינגזוור קאסל פדלסטימר", "צ'אטהם דוקס", בנהר מידוויי וכן באדינבורו.

פרסים
-----

בשנת 2000 זכה הסרט בפרס באפט"א לטלוויזיה בקטגוריית עיצוב התלבושות. הוא היה מועמד גם בקטגוריות של איפור ועיצוב שיער, צילום ותאורה, והסאונד הטוב ביותר.

ב-1999 הסרט זכה בפרס RTS לטלוויזיה עבור הסאונד הטוב ביותר בסרט דרמה,  פרס ההפקה, פרס התאורה והצילום הטובים ביותר. עוד היה מועמד לפרס בתחום העריכה. 
הסרט היה מועמד לפרס אמי כמיני סדרה המצטיינת של השנה.

קישורים חיצוניים
----------------

* "תקוות גדולות", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "תקוות גדולות", באתר AllMovie (באנגלית)
* "תקוות גדולות", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* תקוות גדולות באתר ה-BBC

הערות שוליים
------------

1. ↑  Kent Film Office. "Kent Film Office Great Expectations Film Focus".
2. ↑  (2014) "Edinburgh the film set", Film Edinburgh, Page 9
3. 1 2  "Awards for Great Expectations (1999) (TV)". The Internet Movie Database. נבדק ב-2008-07-07.
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**תקיעת כף** (בפולנית: Ślubowanie) הוא סרט קולנוע אילם בשפת היידיש תוצרת פולין משנת 1924. עלילתו דומה מאוד לזו של "הדיבוק", על פי נתן גרוס: "עד כדי חשש לגניבה ספרותית". הקרנת הבכורה של הסרט הייתה ב-5 במאי 1924 בוורשה. הסרט הופץ גם בארצות הברית תחת שם אגדת וילנה. ב-1937 יצרו בפולין גרסה מדוברת של הסרט, אך הוא לא מוצלח כמו קודמו.

עלילה
-----

עלילת הסרט מבוססת על אגדה תלמודית לפיה אישה נועדה לגבר 40 יום לפני היוולדה. שני בחורי ישיבות נשואים ללא ילדים עולים לרגל לצדיק ומבקשים את ברכתו. הם נודרים נדר שאם לאחד מהם ייוולד בן ולשני תיוולד בת אז ילדיהם יתחתנו. אליהו הנביא היה צריך להיות ערב לנדר זה. בסופו של דבר כן נולדים בן ובת, אך הם גרים רחוק אחד מהשני ולא יודעים דבר על הנדר. הבן והבת נפגשים ומתאהבים אחד בשני. להוריהם של הילדים יש תוכניות אחרות לגבי ילדיהם, אליהו הנביא נאלץ להתערב, למטרה זו הוא מופיע שבע פעמים בדמות אחרת.

כאמור הסרט מורכב מ-12 מערכות ולכל אחת מהן שם משלה:

1. אליהו הנביא מופיע; 2. חג אצל הרב; 3. השבועה; 4. רומאנס של בחור ישיבה; 5. החיים בישיבה; 6. בבית המדרש של הגאון מווילנה; 7. לילה בבית קברות יהודי; 8. שרפה ביער; 9. אזהרת הידיד המת; 10. חיזיון; 11. בחתונה האומללה; 12. האיחוד המופלא - נס של אליהו הנביא.

לקריאה נוספת
------------

* נתן גרוס, **תולדות הקולנוע היהודי בפולין**, ירושלים: הוצאת מאגנס, 1990, עמ' 34-31, 123-122.

קישורים חיצוניים
----------------

* "תקיעת כף", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "תקיעת כף", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  גרוס, עמ' 31.
2. ↑  גרוס, עמ' 123.
**אצבע קמיצה** היא האצבע הרביעית בכף יד של אדם. היא ממוקמת בין האמה לזרת.

הקמיצה קצרה יותר מה'אמה' וארוכה יותר מהזרת. אך היחס בינה לבין האצבע המורה משתנה מאדם לאדם, אך על פי רוב היא ארוכה יותר מהאצבע. ראו להלן על יחס אצבעות. הקמיצה מתאפיינת בכך שקשה יותר לזקוף אותה אחורה וטווח התנועה שלה מצומצם יותר, מאשר של האצבעות האחרות, כפי הנראה שריד לתקופה בה האבות הקדמונים של בני האדם נהגו לנתר בין העצים והיו זקוקים למנגנון נעילה, כאשר היו נאחזים בענפים, על מנת שלא ליפול.

בתרבויות רבות נהוג לענוד את טבעת הנישואין על אצבע הקמיצה של יד שמאל.

מקור השם
--------

השם 'קמיצה' מופיע בתלמוד במסכת מנחות "זו זרת, זו קמיצה, זו אמה, זו אצבע, זו גודל" (תלמוד בבלי, מסכת מנחות, דף י"א, עמוד א').

מקור השם הוא בעבודת הקמיצה שהייתה נעשית במנחות, כשכהן היה קומץ את סולת המנחה בשלוש אצבעותיו: אצבע אמה וקמיצה. קמיצה אם כן היא האצבע האחרונה בטקס הקמיצה, ומכאן שמה.

אורך הקמיצה
-----------

 ערך מורחב – **יחס אצבעות**  

אורך הקמיצה והיחס בינה לבין האצבע המורה מסומן לעיתים ב-2D:4D, ונמדד בדרך כלל ממקום החיבור של האצבע לכף היד עד לקצה האצבע. האורך הזה עשוי להשתנות מאדם לאדם.

קיימת טענה כי היחס מושפע מהחשיפה לאנדרוגנים, כגון טסטוסטרון, בעת ההתפתחות ברחם.[דרוש מקור]

יחס 2D:4D מחושב על ידי מדידת אורך האצבע המורה והקמיצה ביד ימין וחלוקתם זה בזה. אם האצבע המורה היא הארוכה מבין השתיים היחס יוצא גדול מאחד ואם הקמיצה ארוכה יותר היחס יוצא קטן מאחד.

על פי רוב אצל גברים האצבע המורה קצרה מן הקמיצה ואצל נשים היא שווה לה או ארוכה ממנה. מגוון מחקרים הדגימו קשר בין יחס 2D:4D לבין תכונות פיזיות והתנהגויות מסוימות.[דרוש מקור]

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **קמיצה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **קמיצה (אצבע)** |

* אופן ביצוע פעולת הקמיצהאופן ביצוע פעולת הקמיצה
* יד בה האצבע המורה קצרה מן הקמיצה כך שיחס 2D:4D קטן, מה שמצביע על חשיפה תוך רחמית גבוהה לטסטוסטרוןיד בה האצבע המורה קצרה מן הקמיצה כך שיחס 2D:4D קטן, מה שמצביע על חשיפה תוך רחמית גבוהה לטסטוסטרון
* שמות אצבעות היד בעבריתשמות אצבעות היד בעברית

| סממנים חיצוניים בגוף האדם |
| --- |
| ראש וצוואר | קרקפת • פנים • מצח • רקה • עצם הרקה • עין • אוזן • תנוך • לחי • אף • פה • שפתיים • לשון • שיניים • סנטר • גרגרת • עורף • גרון |  |
| גו | בית החזה • בית השחי • שדיים • פטמה • בטן • טבור • אגן • מותן • פות • פין • אשכים • גב • פי הטבעת |
| יד | כתף • זרוע • מרפק • אמה • שורש כף היד • כף יד • אצבעות (אגודל, אצבע מורה, אמה, קמיצה, זרת) • ציפורניים |
| רגל | עכוז • ירך • ברך • שוק • קרסול • כף רגל • סוליה (עקב, קשת, כרית) • אצבעות כף הרגל (בוהן) |
| עור | שיער • שיער פנים • ריסים • גבות • שער הערווה |
| **פורטל גוף האדם** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TA98: A01.1.00.056

 |
**עמנו** (מאנגלית: **Ameinu**) היא תנועת ציונית יהודית אמריקאית. התנועה הוקמה ב-2004 כיורשתה של **איגוד ציונות העבודה** (Labor Zionist Alliance), נציגתה של תנועת העבודה בארצות הברית.

בשנת 1903 הוקמה תנועת פועלי ציון בארצות הברית (Poale Zion), שמטרתה הייתה לקדם התאגדויות עובדים, חינוך חילוני יהודי ביידיש. במהלך מלחמת העולם הראשונה פעל הארגון להקמת הגדודים העבריים בארצות הברית ורבים מהמגויסים מארצות הברית היו שייכים לתנועה. התנועה הקימה את ארגון הנוער הLabor zionist youth organization, שהיה לימים תנועת הבונים דרור. במשך שנים הוציאה את השבועון היידי "Yiddisher Kemfer" ואת השבועון באנגלית "the Jewish Frontier".

בשנת 1912 הוקם בארצות הברית ארגון פארדבאנד (Farband Labor Zionist Order), ביידיש "התאגדות", כאיגוד הפועלים היהודי הלאומי, ששימש כמסדר אחווה ציוני סוציאליסטי. ב-1971 והתאחד עם "פועלי ציון" בארצות הברית ועם תנועת בוגרי הבונים דרור (American Habonim Association) כדי ליצור את "ארגון איגוד ציונות העבודה" (Labor Zionist Alliance). ב-2004 שונה שם הארגון ל"עמנו".

התנועה נקטה עמדה תומכת בעבר במגוון יוזמות לקידום השלום בין ישראל לבין הפלסטינים. התנועה תומכת ביוזמת ז'נבה. התנועה הייתה בעד תוכנית ההתנתקות. התנועה יצאה בקמפיין הסברה נגד השמאל הרדיקלי, והוציאה חוברת הסברה בשם "Progressive Zionist Answers to the Anti-Israel Left" (תשובה ציונית מתקדמת לשמאל האנטי ציוני). התנועה גינתה את מחמוד אחמדינז'אד, נשיא איראן על התבטאויותיו בנוגע להשמדת ישראל.

הסניף המרכזי של התנועה שוכן בעיר ניו יורק, וסניפים נוספים נמצאים בלוס אנג'לס, שיקגו, דטרויט, פילדלפיה, סנט לואיס ובוושינגטון די. סי. התנועה מוציאה לאור מידי כמה חודשים ביטאון בשם "Revival - The English Newsletter of the Israeli Labor Party".

התנועה תומכת כספית ואידיאולגית בתנועת הנוער הבונים דרור בצפון אמריקה. התנועה מנוהלת על ידי ועד הנבחר על ידי הפעילים, ובראשות נשיא הארגון, שכיום משמש בתפקיד בוב קנת'. התנועה חברה בתנועה הציונית האמריקאית ובועידת הנשיאים.

לקריאה נוספת
------------

* **The New Jewish encyclopedia**, David Bridger,Samuel Wolk

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של עמנו
* עמנו, ברשת החברתית פייסבוק

* עמנו, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* אודות הארגון ההיסטורי
**אדריאן בושה** (באנגלית: **Adrian Bouchet** נולד; 1974) הוא שחקן אנגלי.

ביוגרפיה
--------

בושה נולד ברודזיה. משפחתו עזבה את המדינה במהלך מלחמת הסבך הרודזי לבריטניה. הוא בוגר אוניברסיטת ברמינגהאם. הוא למד בבית הספר למשחק בבירמינגהם.

קריירה
------

הוא החל לשחק בהפקות טלוויזיה בסוף שנות ה-90. בושה הוא גם שחקן תיאטרון. הוא שיחק בין היתר במחזות הלילה השנים עשר, מקבת' ורומיאו ויוליה. 

בושה לוהק לתפקיד מארק אנטוני בפרק קלאופטרה בסדרת הטלוויזיה "The Mystery Files*" וגם בתור "ריוטמוס" בפרק המלך ארתור של אותה סדרה בעונה הראשונה.* 

בשנת 2011, הוא קיבל את פרס השחקן הטוב ביותר הבינלאומי בפסטיבל הסרטים הבינלאומי על הופעתו בסרט '"A Brunette Kiss" מול בריידי לטונה.  בשנת 2012 שיחק בסרט הפעולה "ראיון עם מתנקש". 

בשנת 2014 הוא גילם אביר אלמוני בסרט "Morning Star" שמביא את עצמות חברו שמת בקרב למשפחתו.   באותה שנה הוא שיחק בתפקיד רוברט ברוס בסרט העלילתי *Battle of Kings: Bannockburn*. באותה שנה הוא גילם סמל בצבא ארצות הברית מול מאט דיימון וג'ורג' קלוני בסרט ציידי האוצרות בבימויו של קלוני. 

ב-2015 גילם את תפקידו של *לוקאן* בסרט "ארתור ומרלין". שנתיים לאחר מכן, הוא לוהק לתפקיד בסרט "קינג ארתור: אגדת החרב". 

ב-2016 גילם את תפקידו של "יהודה בן חור" בסרט "אסיילום". 

מ-2017 עד 2020 גילם בושה את סטייפה, קפטן המשמר של המלך אלפרד, ב-21 פרקים של הממלכה האחרונה. 

בשנת 2019 הוא גילם את התפקיד של בילי פורד בסרט המדע בדיוני "Monster Island". 

בשנת 2021 הוא גם שיחק את הקיסר הרומאי פרידריך הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, בשבעה פרקים של סדרת הטלוויזיה הספרדית מימי הביניים, "Glow and Darkness" עם ג'יין סימור וג'ואן קולינס .

קישורים חיצוניים
----------------

* אדריאן בושה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* אדריאן בושה, באתר AllMovie (באנגלית)
* אדריאן בושה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Adrian Bouchet".
2. ↑  Palmer, Katie (2021-02-24). "The Last Kingdom: Why did Steapa leave the series?". *Daily Express*. נבדק ב-2022-10-22.
3. 1 2  "Adrian Bouchet Biography". *IMDb*. נבדק ב-2022-10-22.
4. ↑  Pietro Ferraro (2013-11-06). "Morning Star: due trailer e un poster del fantasy-horror diretto da Luca Boni e Marco Ristori". *Cine Blog* (באיטלקית). נבדק ב-2022-10-31.
5. ↑  "Morning Star". *Filmstarts* (בגרמנית). נבדק ב-2022-10-31.
6. ↑  Peter T. Chattaway (2020-07-22). "Review: In the Name of Ben-Hur (dir. Mark Atkins, 2016)". *Patheos* (באנגלית). נבדק ב-2022-10-31.
7. ↑  Smith, Corey. "Adrian Bouchet (Steapa): "Death is coming" in The Last Kingdom season 4". *Winter is Coming* (בגרמנית). נבדק ב-2022-10-22.
8. ↑  Priyadarshini Patwa (2021-02-24). "6 movies you can watch on BookMyShow Stream this Friday, February 26". *GQ* (באנגלית). נבדק ב-2022-10-31.
**חיים מלכי** (נולד ב-14 בדצמבר 1974) הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, המכהן כקצין לוגיסטיקה ראשי.

ביוגרפיה
--------

נולד וגדל באשדוד. למד בבית הספר היסודי שחר באשדוד. ובתיכון ישיבת בר-אילן בתל אביב.

### שירות צבאי

התגייס בשנת 1993 למסלול ייעודי לקצונה בחיל הלוגיסטיקה. שירת כקצין לוגיסטיקה גדודי בגדוד הנדסה 601 וכעוזר קצין לוגיסטיקה של "עוצבת האש".

בשנים 2009–2010 שירת כעוזר קצין לוגיסטיקה של "עוצבת הגליל".

בשנים 2011–2013 שירת כמפקד אגד לוגיסטי מרחבי 5002 בפיקוד הצפון.

בשנים 2013–2015 שירת כקצין לוגיסטיקה אוגדתי ב"עוצבת האש".

בשנים 2015–2017 שירת כקצין לוגיסטיקה אוגדתי ב"עוצבת הפלדה".

בשנים 2017–2019 שירת כקצין לוגיסטיקה פיקודי בפיקוד הדרום.

בשנים 2020–2023 שירת כראש מחלקת לוגיסטיקה ומבצעים באגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה.

ב-24 באוגוסט 2023 מונה מלכי לקצין לוגיסטיקה ראשי בצה"ל.

הוא בוגר המכללה לביטחון לאומי, בעל תואר ראשון בלוגיסטיקה וכלכלה מטעם אוניברסיטת בר-אילן, ותואר שני במדעי החברה מטעם אוניברסיטת חיפה.

חיים אישיים
-----------

מלכי נשוי למילכה, אב לשישה ומתגורר במירב.
בנוסף הוא אביה של נהרה מלכי אושיית הרשת הידועה.

קישורים חיצוניים
----------------

ישועה תורג'מן, ‏שינויים בצמרת צה"ל: הקצין הסרוג מונה לתפקיד היוקרתי, באתר כיפה, 24 באוגוסט 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑   תא"ל חיים מלכי נכנס לתפקידו כקצין לוגיסטיקה ראשי, באתר צה"ל, 24 באוגוסט 2023
הרב אייזנבך, 2003
הרב **יְחִיאֵל פִישְׁל אַיְיזְנְבַּך** (ירושלים כ"ח בניסן ה'תרפ"ה אפריל 1925 - ד' באלול, ה'תשס"ח ספטמבר 2008) היה מקובל אשכנזי וראש ישיבת המקובלים שער השמים בירושלים.

הלימוד בצעירותו
---------------

נולד בירושלים, בנו של ר' יוסף אייזנבך, שהיה סופר סת"ם בעיר, ומחסידי רבי זאב טברסקי מחסידות רחמסטריווקה. בצעירותו למד בתלמוד תורה וישיבת כולל שומרי החומות, בשכונת בתי אונגרין, ובישיבת תורת אמת של חסידות חב"ד אצל הרב משה לייב שפירא. ומשנת ה'תש"ב עבר לישיבת בית אברהם של חסידות סלונים, שם למד למשך שנתיים אצל ר' מרדכי חיים סלאנים. בצעירותו גם למד מרבי שלמה גולדמן מזווהיל ומהרב שמשון אהרן פולונסקי מטפליק. ביום ו' באלול שנת ה'תש"ד נשא את שרח (סרח), בתו של הרב ישעיה אשר זליג מרגליות (נפטרה ביום י"ב בכסלו שנת תשע"ה, בגיל 93). בשנת ה'תש"ה המשיך ללמוד בישיבת סלונים, ולמד גם בישיבת פרשבורג אצל הרב עקיבא סופר.

בשנת ה'תש"ז התחיל ללמוד קבלה מפי חותנו. אבל את עיקר לימודו בתורת הנסתר למד בעצמו מספרים כמו אהבת ה' ותורת חכם, ומההגהות שכתב זקנו, ר' משה אייזנבך, בגיליוני ספריו הקבליים. בשלב מאוחר יותר התחיל להגות בספרי האר"י: שמונה שערים ועץ חיים. למד קבלה גם אצל הרב ליבוש גרוסמן, תלמידו של הרב חיים שאול הכהן דוויק, ואצל דודו, הרב ישראל יצחק רייזמן.
כמו אביו, היה גם הוא סופר סת"ם.

סלילת דרכו כראש ישיבה
---------------------

בשנת ה'תשל"ד, עם פטירת הרב אהרן סלוטקין ראש ישיבת המקובלים שער השמים, נתמנה כממלא מקומו. הוא מסר שם מדי יום שיעורים בעץ חיים, אוצרות חיים ושמונה שערים. למד ולימד תורת הקבלה לפי דרכו של רבי שלום שרעבי ה"רש"ש", ועסק במיוחד בכוונות התפילה של ימות החול, שבת וחג. בימים שהישיבה הייתה סגורה, כגון בשבתות וחגים, וכן בימי בין הזמנים, היה מוסר שיעורים בביתו, בספר הזוהר ושער הכוונות.

ברח מפרסום, וידוע בשמחת החיים שהייתה נסוכה על פניו. הרב אייזנבך היה קרוב בהשקפת עולמו לאידאולוגיה של אנשי העדה החרדית, אף על פי שחלק מאנשי "שער השמים" היו קשורים לרב קוק. נפטר בירושלים בגיל 83 בד' באלול ה'תשס"ח ונקבר ע"פ צוואתו בהר הזיתים.

נולדו לו שלשה בנים ושלוש בנות. בנו הרב משה אהרן, מחבר הספר ברכת משה על ה"מחנה אפרים", נפטר בחייו בניו יורק. חתנו הוא הרב משה אורי אייזנשטיין, מרבני גבעת שאול וחבר בד"ץ אגודת ישראל. 

העניק הסכמות לספרי קבלה רבים שיצאו לאור בשנות כהונתו כראש ישיבת שער השמיים, הסכמותיו נחשבים כערך סמכותי מובהק בתחום לימוד הקבלה.
בין תלמידיו נחשבים הרב גמליאל רבינוביץ הרב חיים אורי בריזל הרב ישראל מאיר ברנר הרב שמואל אנגל, ועוד.

הערות שוליים
------------

1. ↑  הרב יחיאל פישל אייזנבאך, באתר ויקישיבה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007502528905171
* VIAF: 308264355
* WorldCat: viaf-308264355

 |
**טיפול סלידה** (בלועזית: **תרפיה אברסיבית**) הוא טיפול פסיכולוגי קוגניטיבי-התנהגותי שנועד להפחית התנהגות לא-רצויה; במהלך הטיפול נחשף המטופל לגירוי (stimulus) המקושר להתנהגות לא-רצויה מסוימת, תוך כדי חשיפה לגירוי לא נעים (אברסיבי) שמעורר אי נוחות, במטרה ליצור התניה וקישור בין שני הגירויים, כך שהמטופל ילמד להעדיף להימנע מההתנהגות הלא-רצויה כדי לא להיחשף שוב לגירוי האברסיבי והתחושות השליליות שהוא מעורר.

התוויות לטיפול
--------------

הטיפול משמש בעיקר במצבים של התמכרויות לסמים או אלכוהול או קומפולסיות מסוימות. למשל, מריחת חומרים בעלי טעם חריף על הציפורניים במטרה להפסיק התנהגות לא רצויה של כסיסת ציפורניים; מתן תרופות היוצרות תחושת בחילה או חמרמורת לאחר כל שתיית אלכוהול במטרה ליצור גמילה במקרה של אלכוהוליזם; או מתן שוק חשמלי לאחר התנהגות לא-רצויה (כגון פנטזיות לא מותאמות בקרב פדופילים) במטרה לקשר בין השוק להתנהגות, כדי שהמטופל יימנע מהתנהגות זו.

ביקורת והגבלה
-------------

רבים מעבירים ביקורת חריפה על שיטת הטיפול בצורתה הקיצונית יותר (במיוחד שוק חשמלי). הטיעונים העיקריים נוגעים בבעיה האתית שכרוכה במתן טיפול אברסיבי כל כך עבור האדם והנזק העלול להיגרם, ובמידת היעילות הנמוכה יחסית שנמצאה במחקרים על השיטה. במספר מדינות בארצות הברית נחקקו חוקים המגבילים מאוד את השימוש בטיפול לפסיכולוגים מורשים בלבד, ומגבירים את הפיקוח הצמוד על התהליך.

טיפול בסלידה נגד הומוסקסואליות
------------------------------

במרבית המדינות נאסר הטיפול האברסיבי בשנים האחרונות כטיפול המרה להומוסקסואליות. זאת בהמשך למחקרו הידוע של מרטין זליגמן מ-1966, שהראה ממצאים מעורבים לפיהם כ-50% מהגברים ההומוסקסואלים שעברו את הטיפול לא הביעו עוד דחפים הומוסקסואליים – אך זליגמן סייג את מסקנותיו בכך שרובם התגלו כביסקסואלים, בעוד בקרב בעלי נטייה מינית הומוסקסואלית ברורה לא ניכר שינוי בעקבות הטיפול האברסיבי.

בתרבות הפופולרית
----------------

טיפול סלידה זכה להתייחסויות ואזכורים בספרות ובקולנוע. בספר "תפוז מכני" (ובסרט באותו השם) ניתן לטיפול סלידה מקום מרכזי בעלילה: גיבור הספר, סדיסט אלים בשם אלכס, עובר סדרת טיפולים הכוללת התניות שליליות בעזרת מעוררי בחילה בעת צפייה מאולצת בדימויים אלימים.

ראו גם
------

* נוירופידבק

לקריאה נוספת
------------

* Council on Scientific Affairs of the American Medical Association (1987). "Aversion therapy". *Journal of the American Medical Association*, 258(18), 2562-2565.
* Seligman, Martin E. P. (1993). *What You Can Change and What You Can't: The Complete Guide to Successful Self-Improvement*. New York: Knopf.

קישורים חיצוניים
----------------

* טיפול סלידה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**מועדון פפרמינט** (באנגלית: **Peppermint Lounge**) היה מועדון ריקודים בניו יורק (ברחוב 128 מערב) שפעל בשנים 1958–1965. המועדון היה אחד הדיסקוטקים הראשונים בארצות הברית וקידם את תופעת ריקודי הטוויסט.

ההיסטוריה של המקום
------------------

המועדון נפתח ב-1958 על ידי מטי "הסוס" איטליאנו (Matty "The Horse" Ianniello), בן למשפחת הפשע ג'נובזה. מאפייניו היו רחבת ריקודים מוקפת מראות ובאר גדול ממהגוני. המועדון לא היה גדול ויכל לאכלס פחות מ-200 מבקרים. בעוד מועדוני ריקודים אחרים בניו יורק דרשו דמי כניסה, כרטיס חבר או מינימום הזמנה, הכניסה ל"פפרמינט" הייתה חופשית. לפיכך משך המועדון צעירים, פועלים, חיילים, מלחים, עובדים טכניים ופקידים רבים מהם הומוסקסואלים וכן פרחחים רוכבי-אופנועים ולובשי מעילי עור. להקת הבית של המועדון הייתה Joey Dee and the Starliters אך מוזיקה לריקודים הושמעה גם מתקליטים (ולכן דיסקוטק, כלומר לפי הצרפתית, מועדון תקליטים).

המועדון צבר פופולריות בתחילת שנות השישים כמקום בו רוקדים את הטוויסט הטוב ביותר. בשנת 1961 צילמו אולפני סרטי פרמאונט במועדון את הסרט "Hey, Let's Twist"‏. בשנת 1962 פרסמה להקת הבית של המועדון את השיר "Peppermint Twist" שהגיע למקום הראשון במצעד בילבורד. בין באי המועדון נמנו באותן שנים קובעי דעת קהל בהם טרומן קפוטה, מרילין מונרו, אודרי הפבורן, ג'ודי גרלנד, ליברצ'ה, נואל קאוורד, פרנק סינטרה, נורמן מיילר וגרטה גרבו.

ב-1964, במסגרת ביקורה הראשון בארצות הברית, הופיעה במועדון להקת הביטלס. כן הופיעו בו להקת The Ronettes, הביץ' בויז, צ'בי צ'קר, ארבע העונות ועוד.

המועדון נחשב לשם נרדף לריקוד הטוויסט, עד כי עיתונאי שלא ראה בעין יפה את נשף ריקודי הטוויסט בבית הלבן שערכו הנשיא קנדי ורעייתו תהה האם הבית הלבן הפך למועדון פפרמינט.

ב-28 בדצמבר 1965 פקע תוקף רישיון המועדון לממכר משקאות חריפים, עיריית ניו יורק סירבה לחדשו בשל השתייכותו למשפחת פשע והוא נסגר.

השם פפרמינט שימש מאז מספר מועדונים בהם בלוס אנג'לס, ניו ג'רזי, מיאמי ביץ', גלאזגו (סקוטלנד), מינכן (גרמניה) ועוד.

קישורים חיצוניים
----------------

* A Twist in Time, ואניטי פייר, נובמבר 2007
* Peppermint Lounge: The Mob Hotspot That Launched Rock'n'Roll, האפינגטון פוסט, 11 בדצמבר 2012
* Peppermint Twist: New Excerpt
* על המועדון

הערות שוליים
------------

1. ↑   "Hey, Let's Twist", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
2. ↑  האם כתובת הבית הלבן תשונה משדרות פנסילבניה 1600 למועדון פפרמינט 1600?, הבית הלבן רוקד טוויסט

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: fd3b49ab-8168-473c-a7df-7b2cf25d73be

 |