הכיתוב "ברוכים הבאים / ברוכות הבאות" בעברית רב־מגדרית
**עברית רב־מגדרית** היא מערכת אותיות שפותחה כהרחבה לאלפבית העברי, ומאפשרת לכאורה כתיבה רב־מגדרית. המערכת נוצרה על מנת להנכיח נשים בשפה העברית, וליצור מרחב חדש בשפה למי שמזדהה במגדר שהוא א-בינארי.

רקע
---

עברית היא שפה מחויבת מגדר, וכמעט כל התייחסות לאדם או קבוצת אנשים מחייבת בחירה בלשון זכר או נקבה. על פי כללי האקדמיה ללשון העברית (עודכנו ב-2010), לשון זכר היא הלשון הסתמית, ומשתמשים בלשון זכר כשמדובר על אדם כללי שזהותו המגדרית אינה ידועה. כמו כן, בפניה לקבוצה שרובה נשים אך לא כולה, עדיין יש להשתמש בלשון זכר רבים.

קיימים מחקרים המצביעים על ההשפעה של מאפייני השפה על התודעה, לדוגמת ירידה בהישגים של סטודנטים כאשר פונים אליהם בצורת הפניה המגדרית הלא נכונה, בעיקר אצל נשים. עם זאת, המחקרים לא מכילים התייחסויות לרמת ההישגים המתקבלת כאשר הפנייה משתמשת בגופן רב-מגדרי.

בשנים האחרונות התפתחו מספר שיטות כתיבה שמטרתן להימנע מהדרת נשים מהשיח. אחת משיטות אלה היא עברית רב־מגדרית, המבוססת על תווים חדשים המעוצבים כך שיאפשרו לכתוב מילים המשלבות ויזואלית בין לשון זכר ונקבה.

היסטוריה
--------

את מערכת האותיות "עברית רב־מגדרית" יצרה מיכל שומר, והיא פורסמה באופן פומבי לראשונה ביולי 2019. המערכת החלה כעבודת גמר בלימודי תואר ראשון בעיצוב תקשורת חזותית במכללת HIT חולון, בהנחיית ג'ודית אשר, ולאחר סיום לימודיה פיתחה שומר את האותיות לגופנים נוספים ואת מימושן הטכני.

גרסה להורדה חינמית של גופן ומקלדת דיגיטלית שמאפשרים הקלדה בעברית רב־מגדרית במחשב יצאה בתאריך 28 בפברואר 2021.

אימוץ
-----

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. הפרק מדבר על מקרים מסוימים, בודדים, של אימוץ, אך לא על אימוץ בקרב הציבור הרחב, אם בכלל קיים.שלט כניסה רב־מגדרי במועצת גזר
שלטים העושים שימוש בעברית רב־מגדרית, ובמיוחד בצירוף "ברוכים הבאים / ברוכות הבאות", הוצבו במספר רב של מקומות, ביניהם - מועצת גזר, בתי הספר נבון הרצליה ובבלי-ירושלמי תל אביב, היישוב שוהם, מועצה אזורית עמק חפר, מתחמי בדיקת הקורונה של פיקוד העורף, מועצה אזורית הגליל העליון, עיריית נס-ציונה וגינות ציבוריות בעיר, הטכניון, וחדר הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי בכנסת, שם גם דובר על הנושא באחת הישיבות.

ב-9 בספטמבר 2021 הוכרזו הזוכים והזוכות בתחרות כתיבה של שירים וסיפורים בעברית רב־מגדרית, אליה הוגשו למעלה מ-130 יצירות. צוות השיפוט, שכלל את עינת יקיר, טל ניצן ועודד וולקשטיין, העניק את הזכייה ליצירות של תמר לזר, אייל שלום, רויטל גולדשמיד, ניר סופר-דודק, מאיה אשר ולירוי בר נתן.

נכתב ספר הכתוב בעברית רב־מגדרית, וקיים שימוש בעברית רב־מגדרית במסמכים משפטיים.

לאחר שהחל שימוש בשפה רב מגדרית ושימוש בגופן "עברית רב-מגדרית" בקורסים בחיל המודיעין וחיל האוויר, באוקטובר 2021 הורה אגף המבצעים בצה"ל שלא לאמץ את העברית הרב מגדרית בטענה שהחוק מחייב את צה"ל לפעול לפי כללי האקדמיה ללשון העברית.

### התנגדות

בעקבות מקרים שונים של אימוץ הכתב בידי מוסדות כגון בית ספר ממלכתי־דתי, צה"ל וקופת חולים מאוחדת, ביטאו רבים התנגדות לשימוש, מה שגרם לאיסור השימוש בכתב זה בבתי הספר הממלכתיים־דתיים ובצה"ל ולנסיגה מהשימוש בו בקופת חולים מאוחדת.

ביקורת
------

השימוש בעברית רב־מגדרית עורר ביקורת מצד מספר גורמים, בטענה שמדובר בשיבוש השפה העברית והנדסתה למטרות חברתיות־פוליטיות, שהשפה צריכה לשקף את הדיבור, ושמדובר בחוסר כבוד לשפה. מכיוון שמרני יותר הובעה ביקורת על השימוש הציבורי, מכספי ציבור, בכתב המהווה שיבוש השפה צרכי אג'נדה של טשטוש הזהות המינית, וכן שהכתב פוגע בזהות היהודית ומנוגד לחוק הלאום (הקובע את העברית כלשון הרשמית במדינה). כן נטען כי התפתחויות בעקבות "לחצים מצד החוג למגדר" לא בהכרח מהווים התפתחות טבעית של שפה. מבחינה טכנית, נטען כי הגופן מסורבל, מבלבל וקשה לקריאה. כמו כן לא הוכח כי השיטה עדיפה על אחת מהשיטות הקיימות כגון פנייה בלשון זכר-רבים, אשר לפי מחקר בוחן הישגים נחשבת השיטה הנוחה ביותר הן לגברים והן לנשים.

טיפוגרפיה
---------

הסימנים החדשים בעברית רב־מגדרית
עברית רב־מגדרית כוללת 12 סימנים חדשים:

* יוּוְ, המשלבת בין האותיות ו', י'. למשל: ה**ו**א/ה**י**א
* תֵּם סופית, המשלבת בין האותיות ת', ם'. למשל: תלמידי**ם**/תלמידו**ת**
* נֵם סופית, המשלבת בין האותיות ן', ם'. למשל: את**ם**/את**ן**
* תָּד, המשלבת בין האותיות ת', ד'. למשל: אח**ד**/אח**ת**
* נָת, המשלבת בין האותיות ת', נ'. למשל: ש**נ**יים/ש**ת**יים
* יָת, המשלבת בין האותיות ת', י'. למשל: **י**למד/**ת**למד
* הָת, המשלבת בין האותיות ת', ה'. למשל: מור**ה** הכיתה / מור**ת** הכיתה
* וָה, המשלבת בין האותיות ו', ה'. למשל: של**ו**/של**ה**
* אָן, המתקבלת מהחסרת חלק מהאות א'. למשל: **א**נשים/נשים
* הָה, המתקבלת מהחסרת חלק מהאות ה'. למשל: את**ה**/את
* תָּה, המתקבלת מהחסרת חלק מהאות ת'. למשל: לומד/לומד**ת**
* רֵב, סימן ניקוד המציין שימוש בעברית רב־מגדרית.

קיימות הרחבות לגופן אלף, ולגופנים נוספים, בהן תווים אלה זמינים.

חֲסָרִים בטיפוגרפיה החדשה
-------------------------

בטיפוגרפיה החדשה הנוכחית חֲסֵרִים עדין הסימנים הנצרכים הבאים:

* אות המשלבת בין האותיות ה', י'. למשל (עבור אתה/את): תעש**ה**/תעש**י**.
* אות המתקבלת מהחסרת חלק מהאות י'. למשל (עבור אתה/את): תלמד/תלמד**י**
* אות המתקבלת מהחסרת חלק מהאות ו'. למשל (עבור אתה/את): תשמ**ו**ר/תשמרי (תוך שימוש גם באות הקודמת. וכן: חבריו/חבר**ו**תיו, אח/אח**ו**ת, תוך שימוש גם באות המתקבלת מהחסרת חלק מהאות ת'. וכן: אחים/אחי**ו**ת, תוך שימוש גם עם "תם סופית").
* אות המתקבלת מהחסרת חלק מהאות נ'. למשל (עבור אתם/אתן): תלמדו/תלמד**נ**ה (תוך שימוש גם באות הקודמת ובאות המתקבלת מהחסרת חלק מהאות ה').

ראו גם
------

* מגדר בלשון

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של עברית רב-מגדרית
* עברית רב-מגדרית, ברשת החברתית פייסבוק
* עברית רב־מגדרית - הנחיות התקנה ושימוש
* מיכל שומר, עברית רב־מגדרית – אותיות עבריות חדשות המאפשרות כתיבה וקריאה רב־מגדרית, alefalefalef, ‏28 ביולי 2019
* אתר למנויים בלבד צחי זמיר, הקריאה בטקסט הזה מערערת - וטוב שכך, באתר הארץ, 10 בספטמבר 2020
* שני זהר שדמה, המציאה פונט רב מגדרי: "מדמיינת שזה יגיע לוואטסאפ", באתר ynet, 2 בפברואר 2021
* עדי בן ישי, מתקפה על העברית, באתר ערוץ 7, 23 בדצמבר 2021
* איך פונים לכולן ולכולם במשפט אחד? מיכל יצרה ועיצבה עברית רב מגדרית | כאן לרגע, סרטון בערוץ "כאן", באתר יוטיוב
* מלחמת המינים: הכל בגלל כמה מילים של מרב מיכאלי - ראיון עם מיכל שומר, יוצרת עברית רב־מגדרית
* מאור כהן, ‏אל תתנו לַסתמִי למות, **השילוח**, 20 ביוני 2023
* עברית רב־מגדרית, באתר האוניברסיטה העברית בירושלים

הערות שוליים
------------

1. ↑  שני זהר שדמה, המציאה פונט רב מגדרי: "מדמיינת שזה יגיע לוואטסאפ", באתר ynet, 2 בפברואר 2021
2. ↑  פנייה המיועדת לגבר וגם לאישה, באתר האקדמיה ללשון העברית, 25 במרץ 2010
3. ↑  איך פונים לקבוצה שרובה נשים, באתר האקדמיה ללשון העברית, 4 באוקטובר 2010
4. ↑  כיצד לשון הפניה משפיעה על הצלחת נשים במבחנים, ‏2020
5. ↑  The dark side of gendered language: The masculine-generic form as a cause for self-report bias, ‏2015
6. ↑  על כתיבה שוויונית, באתר האקדמיה ללשון העברית, 15 במרץ 2021
7. ↑  כתיבה שוויונית
8. ↑
9. ↑  תערוכת הגמר של המכון הטכנולוגי חולון HIT, בעמוד הפייסבוק של Multi-Gender Hebrew עברית רב-מגדרית, 22 ביולי 2019
10. ↑  עברית רב־מגדרית – אותיות עבריות חדשות המאפשרות כתיבה וקריאה רב־מגדרית — אות־אות־אות, באתר אאא — בית לטיפוגרפיה עברית, ‏2019-07-28
11. ↑  עברית רב־מגדרית זמינה להורדה, בעמוד הפייסבוק של Multi-Gender Hebrew עברית רב-מגדרית, 28 בפברואר 2021
12. 1 2 3 4 5 6 7 8  שני אשכנזי, ‏כך הפכה השפה העברית לזירת המלחמה הבין-מגדרית הכי בוערת, באתר גלובס, 30 בינואר 2021
13. ↑  שלטי ברכה חדשים בעברית רב מגדרית, בעמוד הפייסבוק של מועצה אזורית עמק חפר, 11 בפברואר 2021
14. ↑  שילוט בעברית רב־מגדרית, בעמוד הפייסבוק של Multi-Gender Hebrew עברית רב-מגדרית, 4 בפברואר 2021
15. ↑  שילוט בעברית רב־מגדרית, בעמוד הפייסבוק של מועצה אזורית הגליל העליון, 27 בינואר 2021
16. ↑  עברית רב־מגדרית הגיעה לכנסת, בעמוד הפייסבוק של Multi-Gender Hebrew עברית רב-מגדרית, 5 בינואר 2021
17. ↑  תחרות קולות קוראים לכתיבה
18. ↑  הסיפור שלנו - משמעות
19. ↑  מחולל מדיניות פרטיות רב־מגדרית
20. ↑  עדו בן פורת, "אחרי הביקורת: צה״ל אוסר על שימוש בשפה הרב-מגדרית", באתר ערוץ 7, 7 באוקטובר 2021
21. 1 2  עזריאל אריאל, "עברית רב־מגדרית" – גם אצלנו?, באתר ערוץ 7, 23 בדצמבר 2020  
יהונתן גוטליב, לשכת הרמטכ"ל: "היחידות מחויבות להקפיד על עברית תקנית", באתר ערוץ 7, 25 ביולי 2021
22. ↑  עדי בן ישי, מתקפה על העברית, באתר ערוץ 7, 23 בדצמבר 2021
23. ↑  כיצד לשון הפניה משפיעה על הצלחת נשים במבחנים, ‏2020
24. ↑  שליף עברית רב־מגדרית