זאב רווח, צילום מסט הסרט חגיגה בסנוקר
**סרט בורקס** היא סוגה קולנועית שהייתה נפוצה בקולנוע הישראלי משנות השישים והשבעים עד אמצע שנות השמונים.

בסוגה זו הסרטים בנויים ממקטעים מתחלפים של מלודרמה וקומדיה, אשר במרכזה עומדות דמויות סטראוטיפיות של יהודים ישראלים מעדות שונות. דמות מזרחית מובילה את הסרט. העלילה עוסקת במשפחה, קהילה או שכונה מזרחית כסביבה יהודית פרה-מודרנית, ותיאור של הקונפליקט בינה לבין הישראליות העברית-אשכנזית, המוצגת כמודרנית. לסרטי בורקס יש סוף טוב, שלרוב מתקיימת בו חתונה בין בני העדות השונות.

מקור השם
--------

המונח "סרט בורקס" נטבע על–ידי במאי הקולנוע בועז דוידזון, שביים מספר סרטי בורקס.

על משמעות הצירוף "סרט בורקס" סיפר דוידזון: 

> 
> "בשנת 1971 עשיתי עם אסי דיין סרט בשם "חצי חצי", ומשום מה הייתה לי פנטזיה שזה יהיה סרט צ'כי, אירופי ופיוטי כזה. ואז תפסתי את עצמי ושאלתי מה פתאום סרט צ'כי? אני הרי גדלתי וחייתי בתל אביב. וכמו שהיו אז מערבוני הספגטי האיטלקיים, חשבתי שאני צריך לעשות סרטי בורקס. הביטוי הזה היה כנראה מוצלח מאוד, כי הוא תפס ונשאר עד היום".
> 
> 
> 
> 

בהזדמנות אחרת אמר דוידזון ש"בורקס" מסמן עבורו דווקא משהו נעים, חם וטעים ממש כמו הסרטים שלו - בשונה מהמשמעות השלילית שניתנה לצירוף "סרטי-בורקס" בביקורת הקולנוע הישראלית.

בניגוד למה שדוידזון טען בראיון, יש סיבות להניח שבחירתו בשם "בורקס" הושפעה משני סרטים ישראלים שנוצרו בשנת 1970 ובהם למאפה הבורקס היה תפקיד מרכזי בעלילה. בסרט "השוטר אזולאי" נהגה בטי, אשתו של אזולאי, להכין בורקס למפקדיו ובסרט "לופו" לשכנתו של לופו, מתילדה, הייתה מסעדת בורקס.

באותה שנה בדיוק יצר דוידזון את סרטו "שבלול" שהיה בסגנון אוונגארדי, "אומנותי" יחסית לשני סרטים אלו שהיו עממיים.

מוטיבים מרכזיים
---------------

במחקרו על סרטי הבורקס, קובע חוקר הקולנוע רמי קמחי כי מקורותיהם של דפוסי הייצוג של הגיבור, השכונה והמשפחה המזרחיים בסרטי הבורקס הם בספרות יידיש קלאסית וכי דפוסים אלה עברו אליהם בתיווכם של הבמאים והתסריטאים האשכנזיים של הבורקס. קמחי מדיר מתחום הבורקס יוצרים מזרחיים כגון: ג'ורג' עובדיה וזאב רווח ומראה בספרו כי סרטיהם שונים באופן מהותי מסרטי הבורקס הקלאסיים. לפי קמחי, סרטי הבורקס הם מחזור של סרטים היברידיים מבחינה תרבותית שהם בעת ובעונה אחת מזרחיים ישראליים וגלותיים אשכנזיים.

ההגדרה שקמחי מציע לסרטי הבורקס: 

> 
> "סרטי הבורקס הם מחזור של אחד עשר סרטים שהופקו בשנים 1964–1977 ואשר משותפת להם רה-פרזנטציה פרדיגמטית של שכונה, קהילה ומשפחה מזרחיות, המתווכת על ידי במאי בעל רקע תרבותי אשכנזי. בסרטים אלה הנרטיב נבנה לרוב סביב תחרות כקונפליקט מרכזי, והרצף הקולנוע מיוצר תוך כדי שימוש רטורי ברמת מוצרנות נמוכה".
> 
> 
> 
> 

הסרט הראשון הנחשב לסרט בורקס הוא "סאלח שבתי", שביים אפרים קישון. הסרט כלל את הנרטיב הקלאסי ודפוסי הייצוג ששימשו אחר–כך ברוב סרטי הבורקס: התנגשות בין מזרחי עני לאשכנזים עשירים, הצגתם של המזרחים כיהודים פרה-מודרניים תוך שימוש בדפוסי הייצוג ששימשו את סופרי היידיש הקלאסיים להצגת יהודי השטעטל, הצגתם של האשכנזים כמודרניים ולרוב עשירים, יהירים, מתנשאים, אטומי לב ומנוכרים, קשר רומנטי בין אשכנזים למזרחים והצלחתו של המזרחי הפיקח והערמומי להערים על האשכנזים-השליטים. סרטי בורקס התאפיינו גם בחיקויי מבטאים וסוציולקטים (אופן דיבור של שיכבה חברתית), במיוחד מבטאי יוצאי מרוקו, פרס, תימן ופולין.

בסרטי הבורקס שבאו אחרי "סאלח שבתי" חזרו מאפיינים אלה שוב ושוב בווריאציות כאלו ואחרות. סרטי הבורקס זכו בשנות השישים ועד סוף שנות השבעים להצלחה רבה בישראל, לצד ביקורת נוקבת, שהתמקדה בעיקר ברדידותם התמטית וערכי ההפקה הירודים שלהם.

סרטים בולטים
------------

* "חגיגה בסנוקר" - במהלך ארוחה שאליה זימן הרב בטעות את שני החתנים המתחרים על ליבה של ביתו, מגלים שני הצדדים (מושון וסלבדור, חנוכה וגברי) את מועמדותם לשאת את בתו של הרב. סלבדור מציע לגברי לוותר עליה בתמורה לביטול החוב, אך גברי מסרב. סלבדור מציע משחק סנוקר בו יעמדו על הכף גם החתונה וגם החוב, ולכך גברי מסכים. באותו הזמן – ללא ידיעתם של גברי וחנוכה – עזריאל מתארס עם בתו של הרב, לאחר החלטת הרב ואשתו. עזריאל רץ לספר זאת לאחיו, לאחר שלא התראו במשך שנים. הוא מגיע אל בית הקפה ופוגש שם בסלבדור, המשוכנע שמדובר בגברי. סלבדור דוחק בעזריאל לשחק נגדו. כתוצאה מחוסר ידע במשחק, עזריאל חובט בעזרת המקל הפוך, ובאמצעות מכה חזקה במיוחד הוא מכניס את הכדורים ומנצח את סלבדור. לאחר שהפסיד, סלבדור נותן לעזריאל את הצ'ק, ומודיע לו שזכה גם בבת הרב. עזריאל מבולבל, ובדיוק באותו הרגע נכנס גברי, מה שגורם לסלבדור לאבד את ההכרה.
* צ'רלי וחצי - צ'רלי מתאהב בגילה זהר (חיה קציר), נערה בלונדינית יפהפייה, בת להורים עשירים מצפון תל אביב, שהוריה מנסים לשדך לה את רוברט דיאמנשטיין (טוביה צפיר), בנו החנון של בנימין דיאמנשטיין, אחד משותפיו לעסקים של מר זהר בחו"ל. גם היא מואסת בנער השעשועים האמריקאי, שמתעניין בעיקר במוזיקה קלאסית, גולף וכדומה. צ'רלי וגילה מוצאים כל פעם דרך להתחמק מרוברט ולבלות בלעדיו. צ'רלי מנסה להסתיר את עיסוקו האמיתי, ומספר לגילה שאביו הוא "יבואן משקאות". האב, זכי (אריה אליאס), נוהג לשתות משקאות חריפים, ובעיקר עראק.

דעיכתם
------

בשיא פריחתם של סרטי הבורקס המשיכו הבמאים לספוג ביקורות שליליות מהמבקרים, שטענו שרמת הסרטים ירודה והיא בגדר "תיאטרון מול מצלמה". הקהל לעומת זאת הצביע ברגליים ושנים אלו היו חסרות תקדים בכל הנוגע לכמות הצופים הבאים לבית הקולנוע כדי לראות קולנוע ישראלי.

בסוף שנות השבעים החלה הפופולריות של סרטי הבורקס לדעוך במידה רבה. הסיבות שהובילו לשקיעת סרטים אלו היו מגוונות, אך הגורמים המשמעותיים ביותר היו עלייתם של הטלוויזיה והווידאו, שגרמו לשקיעה ניכרת של קולנוע "עממי" והשינוי במדיניות התמיכה הממשלתית בקולנוע, שכבר לא התבססה רק על מספר הכרטיסים שנמכרו אלא גם על קריטריונים של איכות (לדעת הממונים על חלוקת התמיכה).

סרטי הבורקס המקוריים והקלאסיים שביניהם שומרים על הפופולריות שלהם וחלקם זכו בחלוף הזמן למעמד של סרטי קאלט.

יחד עם זאת, חוקר הקולנוע, רמי קמחי, מצביע על כך כי בשתי קבוצות של סרטים המופקים כיום בקולנוע הישראלי, ניתן לזהות השפעה ברורה של המאפיינים המקוריים של סרטי הבורקס:

* **ניאו בורקס** - סרטים המשחזרים בתמימות ושלא מדעת את דפוסי הייצוג של השכונה המזרחית בסרטי הבורקס, תוך התאמתם לזמן ולמקום שמתאר הסרט. כמו למשל: הסרט "אביבה אהובתי" של שמי זרחין, או, הסרט "סוף העולם שמאלה" של אבי נשר.
* **פוסט בורקס** - סרטים המבצעים מעין פארודיה על סרטי הבורקס, תוך אימוץ מספר מאפיינים של סרטי בורקס ומימושם תוך כדי הגזמה. כמו למשל: הסרט "חולה אהבה בשיכון גימל" של שבי גביזון, או, הסרט "ביקור התזמורת" של ערן קולירין.

ראו גם
------

* סרט געפילטע פיש
* מערבון ספגטי

לקריאה נוספת
------------

* רמי קמחי, **שטעטל בארץ ישראל - סרטי הבורקס ומקורותיהם בספרות יידיש קלאסית**, רסלינג, 2012.
* מאיר שניצר, **הקולנוע הישראלי**, הוצאת כנרת, 1994.
* Kimchi Rami, I*sraeli Bourekas films: their Origins and Legacy* ,University of Indiana Press, 2023

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **סרט בורקס** |

* אלה שוחט, הבורקס והרפרזנטציה של המזרחיות, 1991
* רמי קמחי, ‏מורכבותו של סאלח שבתי כטקסט קולנועי, **קשר** 58, אביב 2022, עמ' 129–138
* אלון הדר, לא חשוב מאיזו עדה: 50 שנות בורקס קולנועי ישראלי, באתר nrg‏, 19 במרץ 2011
* נירית אנדרמן, ימשיך כבודו: האם סרטי הבורקס פגעו במזרחיים?, באתר הארץ, 25 במרץ 2011
* אתר למנויים בלבד רמי קמחי, הלנצח נאכל בורקס?, באתר הארץ, 28 באפריל 2013
* יוני רז פורטוגלי, על ז'אנר סרטי בתי המלון בקולנוע הישראלי, תת-ז'אנר של הבורקס, מגזין הקולנוע מערבון
* סרט בורקס - אסף ועיבד - דקל בריליאנט.
* רמי קמחי, חגיגת העצמאות של סרטי הבורקס. באתר הארץ, 27 באפריל, 2020

הערות שוליים
------------

1. ↑  ריאיון עם בועז דוידזון

| סוגות קולנועיות וסוגי סרטים |
| --- |
| סוגות | 

|  |  |
| --- | --- |
| כללי | רומנטיקה • בורקס • בנות • דרמה (היסטורית • מלודרמה • תקופתית) • חבר'ה • מוזיקלי • ספורט • קומדיה (מטורפת • מתיחות • פעולה • רומנטית • שחורה) • אימה (אונס ונקמה • אימת-חג • גור • זומבים • מפלצות • סלאשר) • אסונות • גיבורי-על • הרים • הרפתקאות • התבגרות (מסע • נעורים) • מדע בדיוני • מותחן • מלחמה • מערבון (מערבון חלל • מערבון ספגטי) • פנטזיה • פעולה (אמנויות לחימה) • פשע (בלשי • גנגסטר • פילם נואר) • ריגול • טריקים |
| שונות | אילם • אנתלוגיה • ביוגרפיה • להט"ב • לכל המשפחה • מוקומנטרי • ניצול (בלאקספלויטיישן) • סיבוב הופעות • פורנוגרפי • תיעודי (טבע) |

 |
| סוגים שאינם סוגות | בי מובי • הנפשה • טלוויזיה • ניסיוני • סטודנטים • סנאף • עצמאי • פולחן • קצר • תלת-ממד • תעמולה |
| שונות | עיבוד קולנועי • סיקוול • פריקוול • ריבוט • רימייק • סרט אבוד |