recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**ג'ונתן נוט** באנגלית: **Jonathan Nott** נולד ב-25 בדצמבר 1962, סוליבול, אנגליה) הוא מנצח אנגלי, בנו של כומר בקתדרלה של ווסטר. הקשר הראשון שלו למוזיקה היה כנער סופרן במקהלת הקתדרלה. נוט היה סטודנט למוזיקה וחוקר מקהלה באוניברסיטת קיימברידג', וכן למד זמרה וחליל צד במנצ'סטר בקולג' המלכותי הצפוני למוזיקה. נוט גם למד ניצוח בלונדון. הוא עזב את בריטניה כדי לפתח את קריירת הניצוח שלו בגרמניה באמצעות מערכת הקאפלמייסטר המסורתית.

חייו
----

הופעת הבכורה של נוט כמנצח הייתה בשנת 1988 בפסטיבל האופרה בבאטיניאנו, איטליה. ב-1989 התמנה לקאפלמייסטר באופרה של פרנקפורט. בשנת 1991 התמנה לקאפלמייסטר ראשון בתיאטרון הממלכתי של ויסבאדן, והיה למנצח ראשי זמני לעונת 1996-1995. בהמשך היה למנהל מוזיקלי בתיאטרון של לוצרן וכיהן כמנצח ראשי של התזמורת הסימפונית של לוצרן מ-1997 עד 2002.

עם הפילהרמונית של ברלין, הקליט נוט כמה יצירות תזמורתיות של ג'רג' ליגטי כחלק מתרומת חברת טלדק למכלול יצירותיו המוקלטות של ליגטי. נוט התמנה למנהל מוזיקלי של אנסמבל אנטרקונטמפורן (EIC) בשנת 2000. הוא ויתר על משרה זו בשנת 2003 והתמנה מיד למשרת מנצח אורח ראשי של האנסמבל. ממשרתו זו פרש בשנת 2005.

בינואר 2000 התמנה נוט למנצח הראשי של התזמורת הסימפונית של במברג. הוא ייסד תחרות בינלאומית ע"ש גוסטב מאהלר, ובשנת 2004 זכה במקום הראשון גוסטבו דודאמל. הופעתו הראשונה של נוט בניו יורק הייתה עם תזמורת במברג. לאחר שהחוזה המקורי שלו, שנחתם עד 2009, הוארך תחילה עד עונת 2012-2011. בשנת 2011 לקח נוט את התזמורת לפסטיבל אדינבורו. בהמשך הסכימו נוט והתזמורת על הארכה נוספת של החוזה עד עונת 2016-2015. נוט סיים את תפקידו בבמברג בשנת 2016.

נוט ניצח לראשונה כאורח על התזמורת הסימפונית של טוקיו באוקטובר 2011. מיד לאחר הזמנה זו, הציעה לו התזמורת לכהן כמנהלה המוזיקלי, ונוט נענה מיד בחיוב. תזמורת טוקיו הודיעה רשמית על מינויו של נוט כמנהל המוזיקלי הבא שלה באוקטובר 2012, מינוי שייכנס לתוקף בעונת 2015-2014, בחוזה התחלתי לשלוש שנים של ניצוח על 8 שבועות של קונצרטים לעונה. בשנת 2015 התמנה נוט לתפקיד המנהל המוזיקלי של תזמורת שווייץ המערבית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ונתן נוט** בוויקישיתוף

* ג'ונתן נוט, באתר ספוטיפיי
* ג'ונתן נוט, באתר AllMusic (באנגלית)
* ג'ונתן נוט, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* ג'ונתן נוט, באתר Discogs (באנגלית)
* ג'ונתן נוט, באתר Songkick (באנגלית)

* CD/SACD Releases with Jonathan Nott by Tudor Recording Zurich
* Askonas Holt agency biography
* Richard Whitehouse, "Prophet Without UK Honour – Jonathan Nott Interview"
* 

* ניקולאס רו, הגרדיאן, ג'ונתן נוט ותזמורת במברג 12 באוגוסט 2011

הערות שוליים
------------

1. ↑  ניקולאס רו, הגרדיאן, 12 באוגוסט 2011
2. ↑  ניקולאס רו, הגרדיאן, 12 באוגוסט 2011
3. ↑  ניקולאס רו, הגרדיאן, 12 באוטגוסט 2011
4. ↑  "התזמורת הסימפונית של במברג" במילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים אונליין

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007323476405171
* BnF: cb139978973 (data)
* CiNii: DA13487429
* GND: 134820045
* ISNI: 0000 0000 7839 1786
* LCCN: nr96027120
* MusicBrainz: bc177ef8-db80-4209-85e0-4bfa8681dbd4
* NKC: pna2006337911
* SUDOC: 084289902
* VIAF: 27262241
* WorldCat: lccn-nr96027120

 |
רכבת תחתית ניסיונית אשר התבססה על טכנולוגיית שפופרות האוויר הוצגה לראשונה בשנת 1867
מסוף שפופרות אוויר
**שפופרת אוויר** היא מערכת מהירה ומאובטחת להעברת אובייקטים קטנים בתוך כמוסות בצורת גלילים דרך רשת של שפופרות על ידי אוויר דחוס או על ידי ואקום.

היסטוריה
--------

טכנולוגיית שפופרות האוויר לצורך העברת אובייקטים הומצאה לראשונה על ידי פינאס באלק (Phineas Balk) בשנת 1806. המצאה זו נכנסה לשימוש מעשי רק בשנת 1886. הוויקטוריאנים היו הראשונים שהחלו להשתמש בקווי שפופרות אוויר לצורך העברת הודעות טלגרף או מברקים לבניינים בקרבת מקום מתחנות טלגרפיה.

בעוד שכיום הם משמשים בעיקר להעברת חבילות קטנות ו/או מסמכים - בעיקר בבנקים ובסופרמרקטים בצפון אמריקה. בתחילה, כאשר טכנולוגיה זו הומצאה במהלך העשור הראשון של המאה ה-19, הוצע כי טכנולוגיה זו תשמש לצורך הובלת אובייקטים כבדים. החזון של הממציאים של הטכנולוגיה היה לפרוס רשת נרחבת של שפופרות ענקיות אשר תשמש לצורך הובלת אנשים.

שימוש נוכחי
-----------

כיום הטכנולוגיה עדיין נמצאת בשימוש באזור צפון אמריקה - מספר גדול של בנקים אמריקאים מאפשרים ללקוחותיהם להפקיד כספים בלי לעזוב את מכוניותיהם דרך דריב-אין מיוחד בחלק האחורי של הבנק שם הלקוחות משתמשים בשפופרות האוויר כדי להעביר מזומנים, או מסמכים בין המכוניות לקופאיים. מפעלים רבים גם משתמשים בטכנולוגיה זו כדי להעביר חלקים באופן מהיר לאורך מתחמים גדולים. חנויות רבות גם משתמשות במערכות אלו כדי להעביר באופן יעיל ובטוח יותר את המזומנים בדלפק בסוף היום מן החנות אל המשרדים כמו גם כדי להעביר כסף קטן לקופאיים.
כמו כן, מספר בתי חולים בארץ משתמשים בטכנולוגיה זו בעיקר להעברת דגימות למעבדה בקומות אחרות ומנות דם למחלקות.

שימושים עתידיים
---------------

 ערך מורחב – **הייפרלופ**  

חברת הייפרלופ בבעלות היזם והממציא אילון מאסק עוסקת בפיתוח של רכבת נוסעים על קולית אשר תנוע על מסילה אלקטרו מגנטית בתוך שפופרת סגורה שבתוכה יהיה לחץ אויר נמוך שימנע את החיכוך עם האוויר ואובדן המהירות האנרגיה הנגרם מכך.

תוכנית המיזם נחשפה במסמך בן 57 עמודים ב-12 באוגוסט 2013. על פי התוכנית, קרון שיכול להכיל 28 נוסעים ינוע בצינור שבו לחץ אוויר נמוך. המנוע ישאב אוויר מחלקו הקדמי של הקרון וישחרר אותו דחוס, דרך חלקו התחתון. כך לקרון לא יהיה חיכוך עם דפנות הצינור ומעט מאוד חיכוך-צמיגות עם האוויר, ובדומה לרכבת, הוא לא ידרוש נהיגה בעזרת הגה.

זניחות החיכוך אמורה, לפי מאסק, לאפשר נסיעה מהירה של הקרון בלי בזבוז אנרגיה, והנסיעה בצינור תהיה חלקה ונטולת הפרעות עד כדי כך, שהנסיעה תראה כשילוב בין "מטוס קונקורד, רובה אלקטרומגנטי ושולחן הוקי אוויר".

אזכורים בתרבות
--------------

מאז המצאת שפופרות האוויר, טכנולוגיה זכתה לאזכורים רבים בעיקר בספרים, בסרטים ובסדרות המדע בדיוניים. בין השאר טכנולוגיה זו זכתה לאזכורים בספרו של ג'ורג' אורוול "1984", בסרט "ברזיל", בסדרה "משפחת סילוני", בסדרה "פיוצ'רמה", בסרט "007 באזור המסוכן" (1987), בגרסת הסרט של "הצל" (1994) ובסדרת הטלוויזיה אבודים.

ראו גם
------

* פנאומטיקה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שפופרת אוויר** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד דה מרקר, הטכנולוגיה שתשגר אתכם מלוס אנג'לס לסן פרנסיסקו בחצי שעה, באתר TheMarker‏, 13 באוגוסט 2013
2. ↑  שחר סמוחה, ‏עולם המדע נסער: המיזם שישנה מה שידענו על תחבורה, באתר גלובס, 25 ביולי 2013
3. ↑  אבישי בסה, 6 דקות מחיפה לתל אביב: פרויקט Hyperloop נחשף, ‏13 באוגוסט 2013

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4178369-4

 |
**מחזיק מעמד** הוא אלבום הסולו השלישי של המוזיקאי הישראלי יצחק קלפטר. את האלבום הוציאה לאור חברת התקליטים CBS בשנת 1988.

רקע והפקה
---------

בשנת 1984 הוציא קלפטר את אלבומו השני, "לבד". האלבום נכשל מסחרית ושיריו כמעט ולא הושמעו בתחנות הרדיו, וקלפטר נקלע למצב כלכלי ונפשי קשה למשך תקופה ארוכה, במהלכה שקל לפרוש מהקריירה המוזיקלית. לאחר פעילות רבה של יצירה עבור אמנים אחרים ומופע איחוד של כוורת בקיץ 1984, קלפטר התאושש והחל לעבוד על האלבום החדש. הוא בחר עבורו את השם "מחזיק מעמד", בעקבות כישלונו של האלבום הקודם והקשיים שחווה לאחר צאתו.

האלבום, בדומה לקודמו, לא הצליח מסחרית, אך בלט מתוכו הלהיט והשיר הפותח "דמיון חופשי", שזכה להשמעות רבות מאוד ברדיו והפך מאז לאחד השירים המוכרים ביותר של קלפטר.

רשימת רצועות
------------


| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | דמיון חופשי | 4:34 |
| 2. | מחזיק מעמד | 3:39 |
| 3. | ער בחלום | 4:26 |
| 4. | כוכב שלי | 4:52 |
| 5. | הקשר בינינו חזק | 4:00 |
| 6. | חופשיה | 4:19 |
| 7. | מתייאש לאט | 3:40 |
| 8. | כמו השחף | 3:15 |
| 9. | נוהג במכונית | 4:26 |
| 10. | שני בערב | 4:36 |
| **משך כולל:** | **41:50** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  עמי פרידמן, צליל מכוון: יום הולדת 70 ליצחק קלפטר, באתר ישראל היום, 31 במרץ 2020
2. ↑  אמיר שוורץ, צליל מכוון: השירים הגדולים של יצחק קלפטר, באתר ynet, 8 בדצמבר 2022
**הוקלט ביוון** (באנגלית: **Recorded In Greece**, ביוונית: **Καταγράφεται στην Ελλάδα**) הוא אלבום אולפן מאת הזמר היווני-ישראלי אריס סאן, שיצא בשנת 1969 בישראל וביוון.

רקע
---

האלבום הוקלט ביוון, על ידי חברת התקליטים CBS. ב-1 בינואר 1969 האלבום יצא ביוון ובישראל. שירי האלבום מושרים כמעט כולם ביוונית, ומנוגנים בסגנונו הרגיל של סאן - מבנה השירים דומה למוזיקה יוונית סטנדרטית, אך במקום להשתמש במנדולינה כמו שנהוג ביוון, סאן משתמש בגיטרה חשמלית. האלבום משלב גם מוזיקה מזרחית ופולק בין שיריו. האלבום הצליח מאוד בישראל, אך הצלחתו העיקרית הייתה ביוון, שם סאן כבר היה זמר מפורסם ואלבומיו נקנו באהדה בקרב הציבור הרחב. ביוון, מכירות האלבום עקפו את מספר המכירות בישראל בכמעט פי שניים.[דרוש מקור]

רשימת רצועות
------------

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי אריס סאן. 

| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Pireotisa | 3:09 |
| 2. | Siga Siga | 3:00 |
| 3. | Roloy Koboloy | 2:58 |
| 4. | Fili Fili | 3:07 |
| 5. | Hathikes | 3:10 |
| 6. | Delfinak | 2:35 |
| 7. | Bori | 3:11 |
| 8. | Klidia | 3:12 |
| 9. | Oniro Apatilo | 3:17 |
| 10. | Oti Arhizi Oreo | 3:01 |
| 11. | Fragosiryani | 2:15 |
| 12. | Kefia Ke Merakia | 2:28 |
| **משך כולל:** | **34:03** |

קישורים חיצוניים
----------------

* האלבום הוקלט ביוון באתר ספוטיפיי
* האלבום הוקלט ביוון באתר אפל מיוזיק
פירוש נוסף ערך זה עוסק בשחקן גולף אמריקאי. אם התכוונתם לשחקן כדורסל, ראו בובי ג'ונס (כדורסלן).

**רוברט טייר "בובי" ג'ונס** (באנגלית: **.Robert Tyre "Bobby" Jones Jr**;‏ (17 במרץ 1902 - 18 בדצמבר 1971) היה שחקן גולף חובבן אמריקאי אשר נחשב לאחד הטובים בכל הזמנים[דרוש מקור].

ביוגרפיה
--------

ג'ונס נולד באטלנטה שבמדינת ג'ורג'יה, והחל לשחק גולף בגיל צעיר. כשהיה בן 6 זכה בטורניר הגולף לילדים, וכשהיה בן 14 הגיע לסיבוב השלישי באליפות ארצות הברית לחובבים.

בזמן השיא שלו בתור שחקן גולף, בין השנים 1923-1930, ג'ונס שיחק הן בתחרויות החובבנים התחרה בהצלחה לא מועטה גם בתחרויות המקצועניות. לעיתים, הוא הצליח לנצח כוכבי גולף כמו: וולטר הייגן וג'ין סאראזן (Gene Sarazen), שזו הייתה גם תקופת השיא שלהם. גם בתקופת השיא שלו, עבד ג'ונס כעורך דין במשרה חלקית.

בשנת 1923 זכה בתואר החשוב הראשון שלו - אליפות ארצות הברית הפתוחה. הוא ניצח בתחרויות רבות באותה התקופה. כמו כן, הוא שחקן הגולף היחיד שזכה ב"גראנד סלאם" - זכייה בארבעת הטורנירים הגדולים באותה השנה (1930). בסך הכל, השתתף ג'ונס ב-31 טורנירי מייג'ור, מתוכם זכה ב-13 והתמקם בעשירייה הראשונה ב-14 אחרים.

בגיל 28 פרש ממשחק הגולף והשקיע את עיקר זמנו בעריכת דין, וזאת אף על פי שהרוויח כסף רב ממשחק והדרכת גולף וכן מעיצוב ציוד.

כשהסביר את החלטתו לפרוש אמר ג'ונס: "זה (אליפות בגולף) כמו כלוב. ראשית, אתה מצפה להיכנס לשם ואחר כך אתה מצפה להישאר, אבל כמובן שאף אחד לא יכול להישאר" .
ג'ונס ייסד מגרש גולף על שם העיר בה הוא חי, ואף הקים טורניר שנתי בינלאומי בשם המאסטרס.

הוא נפטר בגיל 68 מסירינגומיאליה (מחלה בעמוד השדרה) בביתו שבאטלנטה.

תארים שזכה בהם
--------------

תחרויות מקצוענים:

* אליפות ארצות הברית הפתוחה - 1923, 1926, 1929, 1930.
* האליפות הפתוחה - 1926, 1927, 1930.

תחרויות חובבים:

* אליפות ארצות הברית הפתוחה לחובבים - 1924, 1925, 1927, 1928, 1930.
* אליפות בריטניה לחובבים - 1930.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בובי ג'ונס** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בובי ג'ונס (באנגלית)
* בובי ג'ונס, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* בובי ג'ונס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  *The Gigantic Book of Golf Quotations*, ed. Jim Apfelbaum. 2007.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb16656839r (data)
* CiNii: DA03361537
* GND: 12341041X
* ISNI: 0000 0000 8266 2374
* LCCN: n80013004
* NDL: 00444896
* NKC: xx0208133
* SNAC: w66d63p9
* Trove: 883292
* VIAF: 74759470
* WorldCat: lccn-n80013004

 |
**לארי סמית'** (באנגלית: **Larry Smith**; נולד ב-18 בינואר 1958) הוא כדורסלן עבר ומאמן כדורסל אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1980–1993. ממוצעיו הכוללים לאורך 13 עונותיו בליגה הם 6.7 נקודות, 9.2 ריבאונדים ו-1.1 אסיסטים למשחק.

מאז שנת 1993 שימש כעוזר מאמן בקבוצות שונות בליגת ה-NBA, בליגת הפיתוח של ה-NBA ובליגת ה-WNBA, וכמאמן ראשי בליגת המכללות האמריקאית.

קריירת משחק
-----------

סמית' נולד בעיר רולינג פורק שבמיסיסיפי, ובין השנים 1976–1980 למד באוניברסיטת המדינה של אלקורן אשר בדרום מיסיסיפי. בעונת 1979/1980 הוביל את קבוצת הכדורסל של האוניברסיטה להעפלתה הראשונה אי פעם לטורניר אליפות המכללות, עם ממוצעים של 20.1 נקודות ו-15.1 ריבאונדים למשחק.

בדראפט ה-NBA‏ 1980 נבחר סמית' על ידי גולדן סטייט ווריורס, בבחירה ה-24. לאורך עונתו הראשונה ב-NBA קלע 9.6 נקודות למשחק ואסף את ממוצע הריבאונדים השלישי בגובהו בליגה (12.1 למשחק), ובהצבעה לפרס רוקי העונה סיים במקום השלישי, אחרי קלווין ראנסי והזוכה דארל גריפית'. בכל 8 העונות הבאות נותר אחד הריבאונדרים הבולטים ב-NBA, והעמיד ממוצעים של 8.3 נקודות ו-10.3 ריבאונדים למשחק כשחקן חמישייה קבוע בגולדן סטייט. בעונת 1986/1987 סייע לווריורס להעפיל לפלייאוף ה-NBA לראשונה מזה 10 שנים, לצדם של ג'ו בארי קארול, סליפי פלויד, פרוויס שורט וכריס מאלין. לאורך סדרת הפלייאוף השנייה, מול לוס אנג'לס לייקרס, הצטיין סמית' עם ממוצעים של 13.8 נקודות ו-15.6 ריבאונדים למשחק, אך קבוצתו הודחה בתוצאה 1–4.

ביולי 1989, לאחר 9 עונות רצופות בגולדן סטייט, חתם סמית' על חוזה ביוסטון רוקטס. ב-3 עונותיו עם הרוקטס קלע 3.0 נקודות בממוצע למשחק, כמחליפו מהספסל של אוטיס ת'ורפ.

לקראת עונת 1992/1993 חתם על חוזה בסן אנטוניו ספרס, ובסיומה פרש ממשחק, בגיל 35.

קריירת אימון
------------

בין השנים 1993–2002 שימש כעוזר מאמן ביוסטון רוקטס, תחת המאמן הראשי רודי טומג'נוביץ'. בעונות 1994 ו-1995 זכה עם הקבוצה בשתי אליפויות NBA.

בעונת 2003/2004 היה עוזרו של טרי סטוטס, מאמן אטלנטה הוקס.

בין השנים 2005–2008 שימש כעוזר מאמן באלבקרקי ת'אנדר בירדס, אנהיים ארסנל ואוסטין טורוס מליגת הפיתוח של ה-NBA, ובלוס אנג'לס ספארקס מליגת ה-WNBA.

בשנת 2008 מונה למאמן קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת המדינה של אלקורן, בה שיחק בעברו כסטודנט. ב-3 עונותיו בתפקיד רשמה תחתיו הקבוצה מאזן כולל של 12 ניצחונות ו-78 הפסדים (13.3%).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לארי סמית'** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Basketball-Reference
* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר ליגת ה-NBA

הערות שוליים
------------

1. ↑  סטטיסטיקות המשחק של סמית' בליגת ה-NBA, באתר basketball-reference.com
2. ↑  סטטיסטיקות האימון של סמית' בליגת ה-NBA, באתר basketball-reference.com
3. 1 2  סטטיסטיקות האימון של סמית' בליגת המכללות, באתר basketball-reference.com
4. ↑  סטטיסטיקות המשחק של סמית' בליגת המכללות, באתר sports-reference.com
5. ↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1980, באתר basketball-reference.com
6. ↑  תוצאות ההצבעות לפרסי עונת 1980/1981, באתר basketball-reference.com
7. ↑  סטטיסטיקות הסדרה בין הווריורס ללייקרס, באתר basketball-reference.com
8. ↑  סמית' חותם על חוזה ביוסטון, באתר upi.com,‏ 11 ביולי 1989
9. ↑  סמית' חותם על חוזה בסן אנטוניו, באתר הניו יורק טיימס, 11 באוגוסט 1992
10. ↑  ביוגרפיה של סמית' כמאמן, באתר ה-NBA
**אה"מ טיפררי** שהושקה ב-5 במרץ 1915, הייתה משחתת מסדרת פאקנור של הצי המלכותי שהוטבעה ב-1 ביוני 1916 על ידי הצי הקיסרי הגרמני בקרב יוטלנד במלחמת העולם הראשונה.

היסטוריית שירות
---------------

האונייה במקור הוזמנה על ידי צ'ילה, אולם טיפררי ואחיותיה נקנו על ידי הצי המלכותי עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה. בתחילה שימשה טיפררי כסגנית מובילת שייטת עם שייטת המשחתת השלישית בכוח הארוויץ', אליה הגיעה ביוני 1915.  בסוף אותה שנה, היא לקחה אחריות על מחלקת משחתות משייטת המשחתות השנייה,  בעוד שבמרץ 1916, טיפררי הצטרפה מחדש לכוח הארוויץ', כשהיא מצורפת לשייטת הסיירות הקלות החמישית. 

במשך זמן מה במהלך המלחמה פיקד עליה קפטן (לימים אדמירל) סר בארי דומוויל. 

במאי 1916 מונתה טיפררי למובילת שייטת המשחתות הרביעית, מערך שתמך ישירות בצי הגדול. 

### טביעה

בערך בשעה 21:58 GMT ב-31 במאי 1916 בזמן ששייטת המשחתות הרביעית חיפשה את צי הים הפתוח הגרמני בים הצפוני בקרב יוטלנד, היא נתקלה בשייטת המשחתות השביעית של האויב. כלי השיט הגרמנים שיגרו טורפדות לעבר הספינות הבריטיות, שאף אחת מהן לא פגעה, והשייטת השביעית פנתה לאחר מכן. הדו"ח של ניקולס ג'ליקו מציין כי "בין 23:15 ל-23:20 תצפית [על אה"מ גרלנד ]... ראתה מה שהיא חשבה שהן ספינות אויב על הרבע הימני". דקות ספורות לאחר מכן אותתה טיפררי את אות הזיהוי ומיד הוארה על ידי הזרקורים של שלוש אוניות מערכה גרמניות ושלוש סיירות קלות. מ-23:30 עד 23:34 בערך, בערך 150 פגזים בקוטר 5.9 אינץ' מ-SMS וסטפאלן ו-SMS נסאו נורו לעבר טיפררי; היא נפגעה קשות מהירי הזה, שהותיר את הגשר שלה פגוע ואת רוב הצוות הקדמי שלה פגועים, כולל מפקדה, קפטן וינטור. בסביבות השעה 02:00 GMT 1 ביוני 1916 היא ננטשה וטבעה בשעות הבאות עקב נזקי קרב. 150 מצוותה שכלל 197 נהרגו בקרב, מספר מהניצולים חולצו מהים על ידי הצי הקיסרי הגרמני והועברו לגרמניה כשבויי מלחמה.

המסיק דייוויד אונסון תיאר את הטביעה: "כשצפנו במים בלילה הנורא ההוא, רבים מתו מתשישות וסבל גרידא. לאחר שנסחפנו במשך קרוב ל-5 שעות אספו אותנו עם עלות השחר. ראיתי את הטיפררי, גוש של להבות, עם השדרית כלפי מעלה".

לאחר מכן
--------

אתר שרידי האונייה מוגדר כמקום מוגן על פי חוק ההגנה על שרידי צבא משנת 1986.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אה"מ טיפררי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Supplement to the Monthly Navy List showing Organisation of the Fleet, Flag Officers' Commands &c.: II.—Harwich Force". *The Navy List*: 13. ביוני 1915. `{{cite journal}}`:  (עזרה)
2. ↑  "Supplement to the Monthly Navy List showing Organisation of the Fleet, Flag Officers' Commands &c.: I.—The Grand Fleet: Flotillas of the Grand Fleet". *The Navy List*: 12. בנובמבר 1915. `{{cite journal}}`:  (עזרה)
3. ↑  "Supplement to the Monthly Navy List showing Organisation of the Fleet, Flag Officers' Commands &c.: II.—Harwich Force". *The Navy List*: 13. במרץ 1916. `{{cite journal}}`:  (עזרה)
4. ↑  "Admiral Sir Barry Edward Domvile, K.B.E. C.B. C.M.G. (1878-1971)". *www.dumville.org*. נבדק ב-2018-07-04.
5. ↑  "Supplement to the Monthly Navy List showing Organisation of the Fleet, Flag Officers' Commands &c.: I.—The Grand Fleet: Destroyer Flotillas of the Grand Fleet". *The Navy List*: 12. במאי 1916. `{{cite journal}}`:  (עזרה)
6. ↑  "Local newspaper interview with survivor".
אגוזי הארגן
**שמן ארגן** (מכונה גם **שמן מרוקאי**) הוא שמן צמחי המופק מאגוזי עץ הארגן, מין אנדמי הגדל במרוקו ובמחוז טינדוף במערב אלג'יריה. השמן המופק מעץ הארגן הוא השמן היקר ביותר בעולם.[דרוש מקור] שמן הארגן עשיר בוויטמין E ומכיל חומצות שומן חיוניות כמו: אומגה 3 ו-אומגה 6.

תהליך הפקת שמן הארגן
--------------------

עיזים מטפסות על עץ ארגן במרוקו
תהליך הפקת שמן הארגן במרוקו על ידי כתישת האגוזים באבן ריחיים
על עצי הארגן מטפסות עיזים שאוכלות את עלי העץ הקוצניים. עיזים אלה מנערות את ענפי העץ והפירות, הלא הם האגוזים, נופלים על הרצפה. האגוזים נאספים ומועברים אל מפיקי השמן בקואופרטיב נשים מסורתי או אל מפעל מודרני המייצר את השמן. תהליך הפקת שמן הארגן מבוצע בעיקר על ידי קבוצות נשים בשיטה מסורתית של כתישת האגוזים באבן ריחיים לאחר יבושם בשמש וקלייה, הפיכתם לעיסה והוספת מים בתהליך ממושך שבסופו מופק השמן.

כיום ניתן למצוא במרוקו מפעלים מודרניים לאחסון השמן והפצתו אך הייצור עדיין נעשה באופן ידני ברובו.

### תהליך הפקת השמן בישראל

בישראל תהליך גידול העץ והפקת השמן נעשית באזורים חמים או מדבריים בנגב, הערבה, בקעת הירדן ובאזורים דרומית לאשקלון. ניתן לצפות בהליך ההפקה המלא לאורך כל ימות השנה בבית בד מיוחד להפקת שמן ארגן במושב נתיב הגדוד שבבקעת הירדן.

הרכב כימי
---------

* חומצה אלפא-לינולנית <0.5 %
* חומצה סטארית 6.0 %
* חומצה פלמיטית 12.0 %
* חומצה לינולאית 36.8 %
* חומצה אולאית 42.8 %

שימוש למאכלים
-------------

ייצור ממרח האמלו במרוקו
שמן הארגן הוא בעל סגולות מאכל[דרושה הבהרה] גבוהות מאלו של שמן זית[דרוש מקור] ומשמש לתיבול של סלטים, קוסקוס, מאכלי בשר, דגים, ואורז. במרוקו משמש השמן להפקת ממרח הקרוי: "אמלו" המופק משמן הארגן בשילוב עם אגוזים ועם דבש.

שימוש לרפואה
------------

שמן הארגן ידוע בסגולותיו הרפואיות הרבות ולכן מסייע נגד פגעים ונגעים רבים כגון: טיפול בפצעי בגרות, מניעת שטף דם ופצעי דם, מונע קמטים בעור ומרכך עור יבש, משמש גם בתור חומר מרפא לבצקת, לאקזמה, כוויות ואבעבועות רוח.[דרוש מקור]

שימוש לקוסמטיקה
---------------

שמן הארגן ידוע כמועשר בנוגדי חימצון, ויטמינים ומינרלים ועל כן משמש השמן רבות את תעשיית הקוסמטיקה במגוון מוצרים לעור ולעור הפנים. כמו כן, משמש שמן הארגן למוצרים לחיזוק וטיפוח השיער והציפורניים.[דרוש מקור]

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **שמן ארגן** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb14507034k (data)
* GND: 7580729-4

 |
**Blue Suede Shoes** (בעברית: נעלי זמש כחולות) הוא שיר שנכתב והוקלט לראשונה על ידי הזמר קרל פרקינס במהלך שנת 1955 ונחשב לאחד משירי הרוקבילי (רוקנרול) הראשונים. השיר משלב אלמנטים של בלוז, קאנטרי ומוזיקת פופ. השיר זכה לגרסאות כיסוי שונות לאורך השנים כאשר אחת הנודעות ביותר היא זו שבוצעה על ידי אלביס פרסלי.

בשנת 2003, השיר דורג במקום ה-95 ברשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים של המגזין רולינג סטון.

רקע
---

נעלי זמש כחולות הדומות לאלו שהשיר נכתב בהשראתם.
הזמר ג'וני קאש היה הראשון שנתן לפרקינס את הרעיון לשיר. בעת שקאש, פרקינס ואלביס פרסלי נהגו להופיע ברחבי דרום ארצות הברית קאש סיפר לפרקינס על החיילים בצבא ארצות הברית שפגש בעת שירותו הצבאי בגרמניה. קאש התייחס לנעלי הצבא שלו בתור "נעלי זמש כחולות." קאש הציע לפרקינס לכתוב שיר על הנעליים. קרל השיב בתגובה כי: "אני לא יודע כלום על הנעליים. איך אני יכול לכתוב שיר על נעליים?". מספר ימים לאחר מכן, פרקינס הבחין באחת מהופעותיו בזוג צעיר שרקד ליד הבמה כאשר הבחור ניסה לוודא שחברתו לא תדרוך על נעליו החדשות במהלך הריקוד. שני האירועים הללו נתנו לפרקינס השראה לכתוב את השיר.

גרסאות כיסוי בולטות
-------------------

* קרל פרקינס (1956) (הגרסה המקורית)
* אלביס פרסלי (1956)
* ביל היילי וכוכבי השביט שלו (1960)
* באדי הולי (1964)
* הביטלס (1969)
* מאונטיין (1969)
* פלסטיק אונו בנד (1969)
* ג'רי לי לואיס (1973)
* ג'וני ריברס (1973)
* ג'ימי הנדריקס (1975)
* ג'וני קאש (1976)
* פול מקרטני (1999)
* ברוס ספרינגסטין
* פאט בון
* קונווי טוויטי

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "Blue Suede Shoes" באתר מיוזיק בריינז
* גרסאות נוספות ל"Blue Suede Shoes" באתר SecondHandSongs
* עמוד השיר באתר songfacts.com (באנגלית)
* קרל פרקינס מבצע את השיר בהופעה טלוויזיונית משנת 1956

הערות שוליים
------------

1. ↑  Blue Suede Shoes: Chronology of Hit, באתר Official Rockabilly Hall of Fame

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: e5e57b3d-ff8c-3def-854b-fc9d22668f7d

 |
**אברהם משה קליין** (באוקראינית: **Абрахам Мозес Кляйн**, באנגלית ובצרפתית: **Abraham Moses Klein** או בקיצור **A.M. Klein**‏; 14 בפברואר 1909 – 20 באוגוסט 1972) היה משורר יהודי-קנדי שכתב באנגלית. ממייסדי הענף של שירה יהודית-קנדית באנגלית. חיבר גם יצירות פרוזה ועסק בכתיבה עיתונאית ובפעילות ציבורית.

ביוגרפיה
--------

אברהם משה קליין נולד בשנת 1909 ברטנה שבאוקראינה. היגר כתינוק עם משפחתו האורתודוקסית, כנראה בשנת 1910, והמשפחה השתקעה במונטריאול. הוא למד בבית ספר קנדי, במקביל ללימודי יהדות שקיבל מאביו וממורים יהודיים פרטיים. סיים את בית הספר היסודי ואת התיכון בשנת 1922, ובשנת 1925 החל לימודיו באוניברסיטת מקגיל בכלכלה ובמדע המדינה. בראשית שנות השלושים החל לפרסם משיריו בכתבי עת ספרותיים במונטריאול, ואף ייסד וערך עם צעירים אחרים כתבי עת ספרותיים קצרי ימים.

קליין הצטרף לתנועת סטודנטים יהודים וציונים, ואף ערך את ביטאונה, ופרסם בו מיצירותיו הראשונות. בשנת 1934 סיים לימודי משפטים והצטרף כשותף למשרד עורכי דין. במקביל היה נשיא תנועת הצעירים הציוניים בקנדה. משנת 1938 ואילך פרסם קליין שירים וסיפורים, מאמרים, מסות, ביקורת ועוד בעיתונות הקנדית-יהודית ושמו החל להתפרסם בציבור היהודי.

בשנת 1940 יצא לאור ספר שיריו הראשון של קליין, ובשנת 1945 התמנה למשורר תושב באוניברסיטת מקגיל. החל משנת 1946 החלו להתפרסם גם יצירות הפרוזה שלו, מאמריו ומסותיו, וזכו לפרסום נרחב בקנדה ובארצות הברית. לאחר הקמת מדינת ישראל ביקר בה ב-1949, וכתב שורה של כתבות אוהדות על ישראל ועל התנועה הציונית בעיתונות הקנדית, וכן נובלה בשם "המגילה השנייה" שנושאה הקמת מדינת ישראל.

א.מ. קליין זכה לשורה של כיבודים ופרסים ספרותיים נחשבים בקנדה. החל משנות החמישים יצאו ספריו בהוצאות ספרים גדולות ומכובדות בארצות הברית. בשל מחלה וניסיונות התאבדות פרש מהחיים הציבוריים הרבה קודם זמנו. שירתו של א"מ קליין לא תורגמה לעברית. על שמו של קליין מוענק מדי שנה פרס יוקרתי בשירה, מטעם אגודת הסופרים של קוויבק. לאונרד כהן, בן מונטריאול, הושפע מקליין והביע את הערצתו לשירתו בכמה שירים.

נפטר במונטריאול ב-1972.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **אברהם משה קליין** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אברהם משה קליין** |

* רפי וייכרט, מתוך הקרקע הקרושה (על ארבעה משוררים יהודים-קנדים), מקור ראשון, יוני 2006
* אברהם משה קליין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אברהם משה קלין (1909-1972), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007263969205171
* BnF: cb12022515r (data)
* CiNii: DA03519959
* GND: 118777289
* ICCU: CFIV028393
* ISNI: 0000 0001 0889 4166
* LCCN: n50043385
* MusicBrainz: 4537ec05-12fc-4441-b714-f0a88b8756b4
* NKC: mzk2017964689
* NTA: 069704406
* SELIBR: 193775
* SNAC: w6qv67bm
* SUDOC: 028377605
* Trove: 1300691
* VIAF: 39390274
* WorldCat: lccn-n50043385

 |
**אביה פרחי** (נולדה ב-29 בפברואר 1992) היא אשת תקשורת, מנחת טלוויזיה ויוצרת תוכן ישראלית. מנחת ערוץ MTV ישראל ויוצרת הסדרות ״הקומה האחרונה״ (מועמדת פרסי האקדמיה) ו״טוק טוק״.

ביוגרפיה
--------

פרחי נולדה בנס ציונה, למדה מוזיקה בתיכון בן-גוריון. התגייסה לצה״ל לתפקיד מאבחנת מדעי ההתנהגות. בגיל 22 עברה לגור בתל אביב.

קריירה
------

בשנת 2015 החלה להיות כתבת באתר mako, שם צילמה כתבות וראיונות מאחורי הקלעים של תוכניות כמו הכוכב הבא, המתמחים, להעיר את הדב ו-2025.

בשנת 2016 החלה לעבוד בענני (לשעבר ענני תקשורת) כמנהלת הדיגיטל ומנחת ערוץ MTV. במסגרת עבודתה הנחתה את חדשות MTV, בה דיווחה על חדשות המוזיקה מסביב לעולם. בשנת 2017 את תוכנית המופעים ״MTV 360״ בה אירחה מוזיקאים כמו אליעד, נצ׳י נצ׳, פלד ועילי בוטנר וילדי החוץ על הגג של מגדלי עזריאלי. בשנים אלה הנחתה ספיישלים כמו ״חנוקל״, ״המצעד השנתי״ ו״פורים ניינטיז״ (בהשתתפות עדן הראל). במסגרת עבודתה נסעה מדי שנה לפרסי המוזיקה של MTV אירופה, שם ראיינה כוכבים כמו לנה דל ריי, מונסקין ובקי ג׳י.

בשנת 2018 החלה להגיש פינה שבועית בתוכנית הרדיו הבוקר עם טל ואביעד בה סיפרה על חדשות המוזיקה.

בשנת 2019 יצרה וערכה את הסדרה ״הקומה האחרונה״ ששודרה בערוץ TeenNick, והייתה מועמדת בקטגוריה ״תוכנית בידור לילדים ונוער״ בפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה. באותה שנה מונתה להיות המנהלת של ערוץ MTV ישראל וקומדי סנטרל.

בשנת 2020 ערכה את עונתה השנייה של ״הקומה האחרונה״ ותוכנית המתיחות לנוער, ״לא לענות״, בהנחיית שירלי לוי, עדן דניאל גבאי ושירה לוי.

בשנת 2022 יצרה והנחתה את ״טוק טוק״, תוכנית הטלוויזיה הראשונה שהופקה על ידי טיקטוק (ביחד עם ענני) בה היא מתארחת בבתים של אמנים, ביניהם נועה קירל, מירי מסיקה ויסמין מועלם. התכנית זכתה לביקורות חיוביות, בין היתר נכתב ב״הארץ״ כי מדובר ב״נונסנס טראש מענגים״.

החל ממאי 2023 החלה להגיש את תכנית הבוקר ברדיו 99 ביחד עם טל ברמן ותם אהרון שעלתה לאחר סיום תכנית הבוקר של טל ואביעד.

קישורים חיצוניים
----------------

* אביה פרחי, ברשת החברתית פייסבוק
* אביה פרחי, ברשת החברתית אינסטגרם
* אביה פרחי, ברשת החברתית טיקטוק
* אתר למנויים בלבד חגית גינזבורג, אביה פרחי: "פאק איט, אני שואפת להיות הגיא פינס, אני שואפת להיות המח", באתר הארץ, 8 ביוני 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  קרן פלס: "נשים נמשכות לסטטיק כי הוא פשוט לא שם עלינו" | הכוכב הבא, באתר mako, ‏2017-10-29
2. ↑  מאחורי הקלעים של המתמחים | המתמחים עונה 2, באתר mako, ‏2017-07-23
3. ↑  אליאנה תדהר: *אני וליבי עבדנו בבית על סצינות* | להעיר את הדב, באתר mako, ‏2018-02-08
4. ↑  מאחורי הקלעים של 2025 עם ארז טל וקורין גדעון | 2025, באתר mako, ‏2019-02-07
5. ↑  MTV ישראל חוגגים פורים עם ספיישל ניינטיז, באתר mako, ‏2018-02-27
6. ↑  תחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ונוער של האקדמיה: רשימת המועמדים, באתר כיפה, ‏2021-06-23
7. ↑  "מהסמארטפון למסך הקטן: טיקטוק מתחילה להפיק תוכניות גם לטלוויזיה". *TheMarker*. נבדק ב-2022-08-01.
8. ↑  "טיקטוק ישראל ו-MTV השיקו תוכנית טלוויזיה – והיא לא רעה בכלל". *הארץ*. נבדק ב-2022-08-01.
**ישיבת בני עקיבא "יד אברהם" נתניה** (נקראת גם "**ישיבת בני עקיבא נתניה**", או "יב"ע נתניה" - ראשי התיבות של "ישיבת בני עקיבא נתניה") היא ישיבה תיכונית דתית לאומית אשר השתייכה בעבר למרכז ישיבות בני עקיבא. הישיבה שוכנת בשכונת נאות גנים שבנתניה מאז היווסדה. במתחם הישיבה ישנה חטיבת ביניים, חטיבה עליונה, בית מדרש, פנימייה למגורי תלמידים, מגרשי משחקים וחדר אוכל. הישיבה משמשת בעיקר את תושבי נתניה והשרון.

היסטוריה
--------

בעידודו של הרב משה צבי נריה, ראש ישיבות בני עקיבא, נפתחה בנתניה ישיבה תיכונית, המשתייכת לרשת בני עקיבא. המטרה הייתה לענות על הצורך של תושבי אזור השרון במוסד תיכוני דתי-לאומי. הפתיחה החגיגית של הישיבה התקיימה בכ"ו באב תשכ"א (8 באוגוסט 1960) ולראש הישיבה מונה הרב שמחה הכהן קוק, אשר דרש לתת קדימות לתורה על פני העבודה, וראה בלימוד התורה את הפתרון לבעיות הנוער. עם זאת, הוא קידם מצוינות בישיבה גם במקצועות החול.

לטקס הפתיחה של הישיבה הגיעו הרב הראשי לישראל הראשון לציון הרב יצחק ניסים, שר הפנים חיים משה שפירא, ראש עיריית נתניה עובד בן עמי אשר סייע בהקמת הישיבה, רב העיר הרב משה לוין, ראש ישיבות בני עקיבא הרב משה צבי נריה ומכובדים נוספים. בתחילה למדו התלמידים במבנים ארעיים שונים, עד שלאחר מספר שנים הושלמה בניית המבנה הראשון של הישיבה.

הישיבה קרויה על שם הרב אברהם אבא רזניק, מן החשובים שברבני ליטא, אשר נספה בשואה עם שרידי קהילתו, קהילת פילוישוק.

בעבר הייתה בישיבה פנימייה לתלמידים שמקום מגוריהם היה מרוחק, אולם בשנת תשע"ז (2017) נסגרה הפנימיה והבניין משמש כיום לאירוח בשבתות ובחופשים. רוב תלמידי הישיבה מגיעים מנתניה ואזור השרון ועמק חפר, ומיעוטם ממקומות מרוחקים יותר. הישיבה מחנכת בדרך הציונות הדתית ולאורו של הרב קוק.

### ראשי הישיבה בעבר

* הרב שמחה קוק (רב ואב בית דין רחובות)
* הרב מנחם מנדלסון (כיהן בתפקיד מעל ל-30 שנה)
* הרב יוסי סופר
* הרב טוביה ליזרוק
* הרב אמיר אדרעי
* הרב אלי פרידמן
* הרב רם זהבי
* הרב יאיר שטדלר

החל משנת הלימודים תשע"ט עומד בראשות הישיבה הרב יאיר שטדלר.

ראו גם
------

* בוגרי ישיבת בני עקיבא נתניה

הערות שוליים
------------

1. ↑  הוכנסו ספרי תורה להיכל ישיבת ראדין שבנתניה, הצופה, 20 בדצמבר 1965
2. ↑  החל הדיון המעשי בוועידת בני עקיבא, הצופה, 28 באפריל 1967
3. ↑  הנוער הדתי מגמות ואתגרים, הצופה, 28 בפברואר 1967
4. ↑  ש. אהרוני, טילי טילים בישיבה, הצופה, 2 במאי 1969
**שבט איתנים** היה אחד הגרעינים הראשונים בתנועת בני עקיבא בישראל, שבין חבריו ילידי שנת 1936/1937 נמנו מי שלימים היו לחשובי הרבנים בציונות הדתית.

היסטוריה ומאפיינים
------------------

שבט איתנים הוא שמו של המחזור ה-11 של בני עקיבא, שאליו השתייכו בצעירותם רבנים משפיעים בציונות הדתית. הכינוי "שבט איתנים" מתייחס בדרך כלל לקבוצה זו בתוך אותו מחזור.

בני ובנות השבט הקימו את גרעין **גחל"ת** (גרעין חלוצי לומדי תורה) שמטרתו להגביר את לימוד התורה בקרב הנוער הציוני דתי. על מנת להיחשב כחלק מן הגרעין, דרשו בתחילה את המובחרים ביותר בלימוד התורה שכוללים בם את שתי הדרישות: "יהיה בסדר מבחינה חברתית" ו"יהיה בסדר מבחינה דתית". בהמשך, מתוך רצון לכמות גדולה יותר פתחו שורותיהם ל"טובים שבבני הסניפים". הגרעין דרש מחבריו ללמוד תורה בישיבה קודם גיוסם להתיישבות, על מנת להשפיע על סביבתם באור השקפתם. הגרעין התווכח בפולמוס רב מול ראשי "ההנהלה הארצית" של תנועת בני עקיבא, שאף דרשה לפרקו מיד. אל בני הגרעין צורפו גם בנות קבוצת "נוגה".

על קבוצה זו נמנו הרבנים זלמן מלמד, צפניה דרורי, יעקב פילבר, שבתי זליקוביץ, ובנימין הרלינג, ופעילי ציבור כידידיה כהן ושופט בית המשפט השלום בירושלים בדימוס דוד פרנקל. מדריכם היה הרב חיים דרוקמן, שתחילה לא ידע על התארגנות גחל"ת. חברי השבט למדו אצל הרבנים משה צבי נריה ואברהם צוקרמן בישיבת כפר הרואה באמצע שנות ה-50 של המאה ה-20, והושפעו רבות מחזונם. בהמשך הם הקימו מוסדות תורניים רבים בציונות הדתית, החל מישיבת כרם ביבנה שהייתה הראשונה ליישם את מסלול הסדר, דרך ישיבת ירושלים לצעירים, ישיבת אור עציון, ישיבת קריית שמונה, ישיבת הקיבוץ הדתי עין צורים ועוד. כן היוו את הגרעין ל"הקמתה מחדש" של ישיבת מרכז הרב בראשותו של הרצי"ה ממנו צמחה תנועת גוש אמונים. מטרות ההגשמה שסימנו היו קליטת עלייה, רבנות בעיירות הפיתוח, התיישבות, חינוך ועשייה פוליטית.

בין חברי השבט נמנו גם השר זבולון המר, שופט בית המשפט המחוזי בחיפה חיים פיזם, יו"ר המועצה להשכלה גבוהה (יהודה ושומרון) פרופ' עמוס אלטשולר, אברהם מתתיהו זילברשלג ועוד.

השפעתה של קבוצה זו ניכרת עד היום, בעיקר בהיותם מי שהקימו את הבסיס התורני והאידאולוגי של "דור הכיפות הסרוגות", הרואה במעורבות בחיי החול ובענייני המדינה ערך לכתחילה.

לקריאה נוספת
------------

* גדעון ארן, **קוקיזם: שורשי גוש אמונים, תרבות המתנחלים, תאולוגיה ציונית, משיחיות בזמננו**, הוצאת כרמל, ירושלים תשע"ג 2013 פרק ראשון: 'גחלת: הפרה היסטוריה של הקוקיזם'
* גדעון ארן, "בין חלוציות ללימוד תורה: הרקע לגאות הדתית לאומית", **מאה שנות ציונות דתית - היבטים רעיוניים**, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן תשס"ג עמ' 31–72 (הספר בקטלוג ULI)
* יחיאל אליאש, **מעשה הבא בחזון**, אליצור, 1983

קישורים חיצוניים
----------------

* אלישיב רייכנר, קרב איתנים: השבט שקבע את עתיד הציונות הדתית, מוסף דיוקן של העיתון מקור ראשון, כ"ה בסיון תשע"ח
* הרב יעקב הלוי פילבר, עמוד השדרה של הנוער הדתי, ערוץ 7, כ"א בחשוון תשע"ד 25/10/2013
* דביר עמר, איתנים ברוחם, באתר ערוץ 7, 2 בפברואר 2023
* שבט איתנים במפגש בבית הציונות הדתית, סרטון בערוץ "בית הציונות הדתית", באתר יוטיוב (אורך: 04:55)

הערות שוליים
------------

1. ↑  שמות השבטים באתר תנועת בני עקיבא בישראל.
2. ↑  גדעון ארן, "בין חלוציות ללימוד תורה: הרקע לגאות הדתית לאומית", **מאה שנות ציונות דתית - היבטים רעיוניים**, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן תשס"ג עמ' 49
3. ↑  גדעון ארן, "בין חלוציות ללימוד תורה: הרקע לגאות הדתית לאומית", **מאה שנות ציונות דתית - היבטים רעיוניים**, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן תשס"ג עמ' 65
מבשלת הבירה, בית הבירה, המסעדה והפאב **אוּּ פְלֶקוּ** שפירושו **אצל פלקו** (בצ'כית: **Pivovar U Fleků**) פועלת בפראג, צ'כיה כבר **יותר מחמש מאות שנה**, והיא המסעדה הוותיקה ביותר בעיר. זוהי גם מבשלת הבירה היחידה במרכז אירופה שבה מיוצרת בירה כמעט ברציפות במשך 500 שנה, בירה מקומית ששמה: **Flekovský Tmavý Ležák 13°**

היסטוריה
--------

התיעוד הכתוב הראשון של המבשלה מתוארך לשנת 1499, כאשר Vít Skřemenec, הבעלים של מזקקת לתת, קנה אותה ברחוב Kremencova 11 של היום. המפעל נקנה על ידי משפחת פלֶקובסקי בשנת 1762, ומכאן שמה הנוכחי של המבשלה.

בשנת 1911 נוסדה במקום קבוצת הכדורגל הקרואטית היידוק ספליט.

לאחר ההשתלטות הקומוניסטית לאחר מלחמת העולם השנייה, הולאמה המבשלה. לאחר מהפכת הקטיפה של 1989, בשנת 1991 היא שוב הייתה בידי הבעלים הקודם, משפחת ברטניק (Brtník).

ההווה
-----

או פלקו מורכב משמונה אולמות המקיפים גן בירה גדול שיכול להכיל 400 איש. המתקן יכול להכיל סך של 1,200 אורחים בו זמנית. האולם המפורסם ביותר שלו הוא ה"אקדמיה", שנבנה במאה ה-19. זה היה מקום מפגש של דמויות בולטות ומצטיינות בתרבות הצ'כית במאה ה-19. אולמות וחדרים נוספים:

* קופר (Koffer)
* אולם אבירים
* גן הלתת
* אולם ואצלב
* אולם נקניקיות
* חדר גדול
* חדר צ'כי

בבניין יש גם מוזיאון המוקדש לייצור בירה.

המיני-מבשלה מייצרת שלושת אלפים הקטוליטר (300,000 ליטר) של בירה חומה 13 מעלות בשנה. (כ-4.6 אחוז כוהל בנפח) בחמש מאות השנים האחרונות, ייצור הבירה הופרע רק בגלל מלחמת שלושים השנים .

באחד מאולמות או פלקו, שיש לו כניסה נפרדת מהרחוב, יש גם קברט - באופן מסורתי, שפעל מאות שנים בהפסקות קלות.

סטטיסטיקות צריכת בירה במקום בהקטוליטר
-------------------------------------

1 הקטוליטר (hl) = 100 ליטר

1998: 2 420 hl  
1999: 2 450 hl  
2000: 2 400 hl  
2001: 2 398 hl  
2002: 2 014 hl  
2003: 2 120 hl  
2005: 2 200 hl  
2008: 2 360 hl

גלריה
-----

* רחוב קלמנצובהרחוב קלמנצובה
* חזית הכניסה של 2019חזית הכניסה של 2019
* ברבר
* כוסות אספרסוכוסות אספרסו
* גן ערמוניםגן ערמונים
* מוזיקאיםמוזיקאים
* אולם מסעדהאולם מסעדה
* אולם "אקדמיה" עם ציור של Ládi Novákאולם "אקדמיה" עם ציור של Ládi Novák

ראו גם
------

* אתר האינטרנט של המבשלה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **או פלקו** בוויקישיתוף
* או פלקו, ברשת החברתית פייסבוק

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר הבית של מבשלת הבירה/מסעדה: "U Fleků and its history". נבדק ב-2013-11-16.
2. ↑  Blog: "U Fleku". נבדק ב-2013-11-16.
3. ↑  Radio Prague: "A visit to Prague's famous U Fleku Brewery and Pub". נבדק ב-2013-11-16.
4. ↑  Henry Kamm: "Prague's foamy delights". נבדק ב-2013-11-16.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no2014139834
* MusicBrainz: c4ef0eb0-14c5-4948-8202-fde92fe2e20b
* VIAF: 311472029
* WorldCat: lccn-no2014139834

 |
**מכבי אשקלון** היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר אשקלון, אשר משחקת בליגה ג'.

היסטוריה
--------

הקבוצה הוקמה בשנת 1962 על ידי דני אביוב וויליאם שמעוני ושיחקה בעיקר בליגות הנמוכות. בעונת הבכורה של הקבוצה היא עלתה לליגה ב', אז הליגה השלישית. בעונה שלאחר מכן הקבוצה ירדה חזרה לליגה ג'. הקבוצה חזרה לליגה ב' בעונת 1969/1970, ואחרי שלוש עונות ירדה שוב לליגה ג' בסוף עונת 1971/1972. בעונת 1975/1976, הקבוצה חזרה לליגה ב', שהפכה בסוף העונה לליגה הרביעית בעקבות הקמתה של הליגה הארצית כליגת המשנה. הקבוצה שיחקה בליגה זו עד עונת 1983/1984, שבסיומה ירדה לליגה ג'.

בשנות התשעים הקבוצה החלה תקופת הצלחה ועלתה לליגה א', אז הליגה השלישית, בעונת 1997/1998. בסוף עונת 1998/1999, בה הקבוצה הייתה מקום אחד מהעלייה לליגה הארצית, שהייתה אז הליגה השנייה, ליגה א' הפכה לליגה הרביעית והליגה הארצית הפכה לליגה השלישית, בעקבות הקמתה של ליגת העל. בעונת 1999/2000 הצליחה הקבוצה לעלות לליגה הארצית. בעונת 2000/2001, העונה הראשונה והיחידה עד כה בה שיחקה בליגה מקצוענית, העפילה הקבוצה לגמר גביע הטוטו של הליגה הארצית לאחר שבשלב חצי הגמר ניצחה בתוצאה 4–5 בבעיטות הכרעה את היריבה העירונית הפועל אשקלון, אחרי שהתוצאה הייתה 3–3 בתום הארכה. במשחק הגמר עצמו, שנערך ב־7 בנובמבר 2000 באצטדיון העירוני בבת ים, הפסידה הקבוצה למכבי כפר כנא בתוצאה 2–0. בהמשך אותה עונה למכבי אשקלון היה הפרש שערים טוב יותר מהפועל נצרת עילית במאבק על ההישארות בליגה, אך בעקבות הפחתת שתי נקודות בגלל הפרה בכללי התקציב, ירדה הקבוצה לליגה א'. הקבוצה התפרקה במהלך קיץ 2001, בעקבות חוב של למעלה מ־2,000,000 שקלים.

במהלך חמש השנים האחרונות לפני פירוק הקבוצה, עד מרץ 2001, מאמנה היה שחקן הפועל תל אביב בעבר, מוריס ז'אנו.

בשנת 2015 הקבוצה הוקמה מחדש על ידי מני יאסו. כיום (2023) היא משחקת בליגה ג' דרום.

בשנת 2018 הוקמה מחלקת נוער של הקבוצה.

מחלקת הנוער
-----------

מחלקת הנוער של מועדון הכדורגל מכבי אשקלון אחראית על פיתוח שחקני הכדורגל הצעירים במועדון. המחלקה מעניקה הכוונה והדרכה לשחקנים צעירים, במטרה לפתח את כישוריהם ולהכשירם לכדורגל תחרותי.

מחלקת הנוער של מכבי אשקלון מעניקה שני מסלולים לשחקני הכדורגל, מסלול האקדמיה - בית הספר לכדורגל ומסלול תחרותי (ליגה) במסגרת ההתאחדות לכדורגל בישראל.

מחלקת הנוער של מכבי אשקלון נחשבת כיום למובילה בתחומה בעיר אשקלון וידועה במחויבותה לפיתוח כישרונות צעירים, והביאה למספר שחקנים בולטים שהמשיכו לשחק כדורגל מקצועני. המחלקה מאוישת על ידי מאמנים מנוסים אשר מסורים לסייע לשחקנים צעירים למצות את הפוטנציאל שלהם.

את קבוצות הילדים הראשונות בעיר הקים אלי מלכה. ההישג הגדול היה עלייה לליגה השנייה וניצחון בדרבי על הפועל אשקלון. שחקנים ידועים של הקבוצה יוסי סימן טוב, מונדי כחלון, פנחס בואצ'י, שלומי גלבר, יורם רובל ועוד.

בעונת 1975/1976, קבוצת הנוער עלתה לראשונה לליגה המחוזית (ליגת העל לנוער היום). מאמן הקבוצה היה סולינו סבן, קפטן הקבוצה היה איציק אקריש ומנהל הקבוצה היה פאול מרקוביץ'.

הישגים
------

**גביע הטוטו (הליגה הארצית):**

* סגנות: 2000/2001

קישורים חיצוניים
----------------

* מכבי אשקלון, ברשת החברתית פייסבוק
* מכבי אשקלון באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל

הערות שוליים
------------

1. ↑  נקודה אחת קבעה... באתר מעריב, ‏4 ביולי 1963
2. ↑  למכבי אשקלון הופחתו שתי נקודות והיא תרד לליגה א', באתר הארץ, 25 במאי 2001
**שוחור** (נכתב גם **סוחור** או **שחור**, בערבית: شحور) הוא כפר שיעי הנמצא בדרום לבנון,על גבעה הגובלת בנהר הליטני, והוא חלק ממחוז דרום לבנון. הוא נמצא 95 קילומטרים מביירות, וכ-25 קילומטרים מהגבול עם ישראל.

בכפר ישנם 2 בתי ספר ידועים.

שם
--

על פי החוקר אדוורד פאלמר, שם הכפר משמעו "קיר בוץ" או "חלק בולט".

היסטוריה
--------

בסקירה של 1596 הכפר מופיע בשם "איסחור", במחוז (סנג'ק) צפת. נרשם שבכפר יש 48 בתי אב מוסלמים, ששילמו מס של 25% על החקלאות ורעיית הצאן המקומית, בנוסף לטחנת מים מקומית, עם רווח של 3,067 אקצ'ות עות'מאניות.

בשנת 1710 נולד בכפר סייד סאליח איבן מוחמד שארף א-דין, שהיה מהבולטים שבמנהיגי העדה השיעית בדרום לבנון, ונרדף על ידי מושל צור הסוני אחמד פאשה א-ג'אסר, שהרג את אחד מילדיו וכלא אותו ל-9 שנים.

במאה ה-19 הקים מנהיג הכפר על גדות נהר הליטני טחנה.

בשנת 1881 הקרן לחקר ארץ ישראל רשמה את הספר בסקר ארץ ישראל המערבית בתור כפר גדול עם בתים טובים, המאכלס 600 תושבים שיעים שמקבלים מים מבאר ומעיינות מקומיים.

**תקופת המנדט הצרפתי (1920-1943)**

זמן קצר לאחר שצרפת הכריזה על המנדט הצרפתי בלבנון הגדולה, חיילים צרפתים שרפו את ביתו של מנהיג שיעי מקומי שפעל בצור.

**מלחמת האזרחים בלבנון (1975-1990)**

**מלחמת האזרחים בלבנון (1975-1990)**

כשפרצה מלחמת האזרחים בלבנון הכפר שוחור נכנס לטריטוריה בשליטתה של מיליציית התנועה הלאומית הלבנונית, שהייתה מיליציית בובה של שליט סוריה חאפז אל-אסד. הכפר היה באזור השליטה שלה עד הפלישה הישראלית ללבנון ב-1982. זמן קצר לאחר מכן הוא נכנס לשטח בניהול יוניפי"ל עד לסוף המלחמה.

**התקופה המודרנית**

במלחמת לבנון השנייה בשנת 2006 הכפר לא הותקף על ידי ישראל, מכיוון שהמלחמה הסתיימה לפני שכוחות צה"ל הגיעו אליו.

ראו גם
------

* דרום לבנון
* מלחמת האזרחים בלבנון

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שוחור** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  אדווארד פאלמר, סקר ארץ ישראל המערבית, 1881, עמ' 32
2. ↑  אוטחוט ועבדול פתח, ניהול אוכלוסיית מחוז צפת במאה ה-19. 1979, עמ' 6
3. ↑  **Halawi, Majed (1992). A Lebanon Defied - Musa Al-sadr And The Shi'a Community. Boulder - San Francisco - Oxford: Westview Press. pp. 122–125.**
4. ↑  קיצ'נר וקונדר, סקר ארץ ישראל המערבית, 1881, עמ' 94
5. ↑  **Ajami, Fouad (1986). The Vanished Imam: Musa al Sadr and the Shia of Lebanon. London: I.B.Tauris. pp. 42–45, 85–86.**
| כ (ך) |
| --- |
|  |
| אלפבית עברי |
| א | ב | ג | ד | ה | ו |
| ז | ח | ט | י | כ | ל |
| מ | נ | ס | ע | פ | צ |
| ק | ר | ש | ת |
| אותיות סופיות |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ך | ם | ן | ף | ץ |  |

 |
| סימנים נוספים |
| 

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | ﭏ | ׆ |  |

 |
| ניקוד ופיסוק |
| קמץ • פתח • צירי • סגול |
| חיריק • חולם • קובוץ ושורוק |
| שווא • חטף |
| דגש: קל • חזק • מפיק • רפה |
| קו מפריד • מקף |
| טעמי המקרא |

**כ'** היא האות ה-11 באלפבית העברי. האות קרויה **כ"ף** (**כָּף**) משום שצורתה בכתב העברי העתיק מזכירה את צורת כף היד, ומילה זו מתחילה בעיצור הנהגה על פיה [k] או [χ] (כ רפה) תלוי במקומה בתוך הצירוף הלשוני.

כ' היא אחת משש האותיות בג"ד כפ"ת, המקבלות דגש קל בראש מילה ולאחר שווא נח.

כ' היא אחת מאותיות השימוש (בכל"ם), והשמטתה לפני ש' השימוש היא טעות נפוצה.

בהתאם לחלוקת אותיות האלפבית העברי לחמשת מוצאי הפה, כ' נמנית עם ארבע האותיות החכיות: גי**כ**"ק. מבחינה פונולוגית כ' דגושה מייצגת עיצור וילוני, סותם, אטום (אלפבית פונטי בין-לאומי: [k]), וכ' רפה מייצגת עיצור ענבלי, חוכך, אטום (אלפבית פונטי בין-לאומי: [χ]) ומזדהה עם הגיית חי"ת מודרנית.

כ' היא אחת מחמש אותיות מנצפ"ך שצורתן משתנה בסוף מילה. כאשר היא בסוף המילה צורתה כזו: "ך".

בשפה העברית המודרנית שכיחות השימוש באות **כ'** היא כ־2.29% מכלל אותיות האלפבית העברי ושל הצורה הסופית **ך** היא כ־0.41%.

בגימטריה ערכה 20. ערכה של **ך** הוא 500, אך השימוש בו אינו נפוץ, והערך 500 מיוצג בדרך כלל על ידי הצירוף ת"ק.

ייצוג האות כ'
-------------

האות כ' בשתי צורותיה (הרגילה והסופית) מוצגת בגופנים הבאים (מימין לשמאל): פרנק-ריהל, אריאל, דוד, כתב רש"י, כתב סת"ם, כתב, חיים
בקוד ASCII מיוצגת האות כ' בערך EB, ובתקן יוניקוד היא מיוצגת בערך 05DB.

בקוד ASCII מיוצגת האות ך בערך EA, ובתקן יוניקוד היא מיוצגת בערך 05DA.

בקוד מורס מיוצגת האות כ' באמצעות הרצף: **-.-** (קו נקודה קו).

ייצוגה של כּ' דגושה בכתב ברייל: Kaf1Braille.png

ייצוג של כ' רפה בכתב ברייל: 

  

באלפבית צלילי מיוצגת האות כ' באמצעות המילה "**כרמל**".

באיתות בדגלי סמפור כ' מיוצגת על ידי דגל אחד הפונה צפון־מזרחה ודגל שני הפונה דרום־מערבה.

התפתחות האות כ'
---------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| פרוטו שמי | פיניקי | ארמי |
| כ' (כַּפּ) באלפבית הפרוטו-כנעני | כ' באלפבית הפיניקי | כ' באלפבית הארמי |

פרופ' אהרון דמסקי שיער שצורת אות זו ושמה הם מתוך רשימת אותיות המייצגות חלקי גוף (יד, כף, עין, פה, ראש, שן). בהשערת שתי הרשימות – האחת חקלאות יבשתית והשניה ימית, כף היא אחת האחרונות שבכלי העבודה החקלאית היבשתית.

ראו גם
------

* ك – האות **כּאף** בערבית
* خ – האות **ח'א** בערבית

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **כ** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **כ** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  Mitchell First, The Order of the Letters in the Hebrew Alphabet, JewishLink, ‏26 May 2016
פירוש נוסף ערך זה עוסק בחניך בהכשרה מקצועית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו צוער (פירושונים).
צוערי האקדמיה הצבאית של ארצות הברית (ווסט פוינט) חוגגים בסוף טקס הסיום והענקת דרגות קצונה. ניו יורק, 28 במאי 2014
צוער בברלין, שנת 1717.
צוערי הקצונה של צבא סרביה.
**צוער** הוא חניך בהכשרה מקצועית. לעיתים קרובות, נעשה שימוש במונח, על מנת להתייחס לחניכים במערכת צבאית שבסוף המסלול מקבלים דרגות קצונה, כמו בקורס קצינים, קורס טיס, קורס חובלים, תוכנית פסגות, בתוכנית תלפיות, בתוכנית חבצלות או מסלול אדרים. כמו כן, במונח נוהגים להשתמש גם בהקשרים אזרחיים - במדינת ישראל, למשל, קורס ההכשרה של הסגל הדיפלומטי של משרד החוץ נקרא "קורס צוערים".

במדינות דוברי אנגלית, המונח המקובל הוא: officer cadet. משמעות המושג יכולה להשתנות בין המדינות.

אטימולוגיה
----------

מקור המושג העברי במשנה, שם מסופר על "צוֹעֲרֵי הַלְוִיִּם", ששרו יחד עם הלויים בבית המקדש, אבל לא ניגנו ולא עמדו על הדוכן.

מבחינה היסטורית, "צוער" (באנגלית: Cadet) היה כינוי מסורתי שהיה מקובל כבר בראשית המאה ה-17, עבור ילדים שאינם הבכורים בקרב אנשי האצולה האירופית. בעוד הבנים הבכורים היו יורשים כמעט את כל התארים והנכסים, באופן מסורתי הצוערים היו פונים אל קריירה דתית או צבאית. כנראה מסיבה זו, במדינות מסוימות, החלו לכנות צעירים ממעמד האצולה, אשר למדו בבתי ספר צבאיים או בקורסים להכשרת קצינים, בכינוי "צוערים".

השימוש המוקדם ביותר הידוע בכינוי זה נעשה על ידי לואי הארבעה עשר, מלך צרפת, בשנת 1682.‏

סימני הזיהוי של צוערים בצה"ל
----------------------------

אף כי מעמדו של צוער איננו נחשב בצה"ל לדרגה בפני עצמה, המסלולים העיקריים המכשירים את אנשי הקצונה לעתיד (קורס קצינים, קורס חובלים וקורס טיס), וכמו כן תוכנית חבצלות, תוכנית תלפיות ומסלול אדרים, משתמשים בדרגות כתף מיוחדות לסימון חניכיהם, תוך הפרדה ברורה בין כל שלב ושלב בתהליך הכשרתם של הצוערים. לכן, ניתן לראות בדרגות כתף אלה מעין סימני דרגות. לעומת זאת, בתוכנית פסגות עונדים החניכים כותפות עם סימון מיוחד בתקופת סדרות הקיץ בלבד, כאשר הסימון הזה אינו מסמל שלב או שנת הכשרה.

**קורס קצינים**|  |  |  |
| השלב הבסיסי | השלמה חילית לקציני חי"ר (גפן) | השלמה חילית לקציני יבשה, מערך תומכי הלחימה וקציני מטה |

**תוכנית תלפיות**|  |  |  |

**תוכנית חבצלות**|  |  |  |

**קורס טיס**|  |  |  |  |  |
| שלב "בסיסי" | שלב "ראשוני" | שלב "מבואות" | שלב "מסלולים" | שלב "מתקדם" |
|  |  | שנת ההשכלה |  |

כותפת השלב הראשון "המכין" זהה לכותפות שאר השלבים אך חלקה.

**קורס חובלים**|  |  |  |  |  |  |
| שלב ימאות ופיקוד | שלב בסיסי | שלב מתקדם | שלב אקדמיה | שלב ייעודיבבסיס ההדרכה של חיל הים | שלב ייעודי שטח |

**תוכנית פסגות**|  |

**מסלול אדרים**|  |

ראו גם
------

* שוחר
* קצונה
* דרגה צבאית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צוער** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  לייצג את ישראל בחו"ל – קורס הצוערים של משרד החוץ , באתר משרד החוץ
2. ↑  מסכת ערכין, פרק ב', משנה ו'
3. ↑  *Diccionario histórico enciclopédico*, Vicenç Joaquín Bastús i Carrera, 1828
4. ↑  מסלול ייחודי להכשרת קצינים במערך הטכני של חיל האוויר בו כמעט בכל שלב ישנו סימן זיהוי כותפת אחר. בשלב המכין הכותפת כחולה חלקה, שלב יסודות ומקצוענות הכותפות חלקה עם סמל המערך הטכני, ובשני השלבים האחרונים של המסלול מתקדם ועצמאות נוסף פס אחד.
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "סדר תנאים ואמוראים".
יחוסי תנאים ואמוראים (ליק: מקיצי נרדמים, 1874)
**יחוסי תנאים ואמוראים** הוא ספר תולדות התנאים והאמוראים, שנכתב על ידי **רבי יהודה בן קָלוֹנִימוּס** (ריב"ק) משפיירא, מבעלי התוספות באשכנז במחצית השנייה של המאה ה-12. זהו הספר הראשון שנכתב בנושא זה. הספר היה ספון בכתב יד ולא התפרסם במשך מאות שנים, עד המאה ה-19. המשך כתב היד נדפס מאוחר יותר בשם **ערכי תנאים ואמוראים**.

המחבר
-----

בכתבי היד לא צוין שם המחבר, אולם מתוך הספר הסיק המהדיר רבינוביץ שהוא היה אחד מבעלי התוספות באשכנז ושהיה חי במחצית השנייה של המאה ה-12. מסקנה זאת נובעת מכך שבערך הלל בריה דר"ש בר נחמני כתוב:

"ואני קבלתי מן ר' יהודה חסיד בן רבנא שמואל דוד אמי".
ובערך חייא בר רב כתב:

"וע"ז שלח לי אני הסודר הרב ר' ברוך בר' יצחק מרעגנשפורק והאיר עיני בזה ואני הסודר כתבתי לרב מה שכתב אדוני נר' לפענ"ד כו'".
ובערך טבלא כתוב:

"ושמעתי כי לפני הרג רב שהיה בשנת תתנ"ו נהנו ליתן מתנות כהונה במגנצא."
הרב יהודה לייב מימון טען שהמחבר הוא רבי יהודה בן קלונימוס משפיירא.

שם הספר ותוכנו
--------------

הספר מסודר על פי שמות התנאים והאמוראים. כתבי היד של הספר הידועים כיום חסרים בתחילתם ובסופם: הספר מתחיל בסוף האות ב, בערך "בר ליואי", ומסתיים באות כ בערך "כרוספדאי". גם האות ד' חסרה, וחלקים מאותיות ג, ה.

מכיוון שהספר חסר בתחילתו אין לדעת כיצד קרא המחבר לספרו. ברשימת כתבי היד בספריית אופנהיימר, בה הוחזק כתב היד, נקרא הספר "יחוסי תנאים ואמוראים", ורוב הספר פורסם בשם זה. ערכי האות י' יצאו לאור בידי מהדיר אחר, תחת השם "ערכי תנאים ואמוראים". יש אומרים כי השם הנכון הוא "סדר תנאים ואמוראים", מאחר שהמחבר מכנה את עצמו פעמים רבות "הסודר", אך אין לבלבלו עם החיבור המכונה כיום סדר תנאים ואמוראים.

בכל ערך אסף המחבר את מאמריו של החכם נשוא הערך ודן בתולדותיו. פעמים רבות הוא נכנס למשא ומתן הלכתי נרחב על הסוגיה בה מופיע שמו של החכם, ויש בדבריו שפע של פירושים מקוריים, כמו גם גרסאות שאינן ידועות ממקורות אחרים.

מהדורותיו
---------

בשנת תרל"ד (1874) פרסם הרב רפאל נתן נטע רבינוביץ, מחבר דקדוקי סופרים, את האות ב', על ידי חברת מקיצי נרדמים (ליק, 1874).

אותיות ג-ז פורסמו ב'סיני', שנה ב' תרח"ץ ואילך. לאחר מכן יצאו לאור האותיות ב-ז כספר, על ידי הרב יהודה לייב מימון (ירושלים, תש"ב), ושוב לאחר פטירתו, עד האות ט (ירושלים, תשכ"ג). אות י' יצאה לאור על ידי הרב משה יהודה בלוי בשני כרכים (ניו יורק, תשנ"ד) בשם "ערכי תנאים ואמוראים". אות כ' עדיין לא פורסמה.

מכון אופק הודיע בעבר על הוצאת מהדורה מחודשת של הספר בארבעה כרכים, כולל מקורות וביאורים, אך נכון לשנת 2023, היא טרם יצאה לאור.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **יחוסי תנאים ואמוראים** |

* רפאל נתן נטע רבינוביץ, **יחוסי תנאים ואמוראים**, ליק, תרל"ד 1874, באתר היברובוקס
* משה יהודה בלוי, **ערכי תנאים ואמוראים ח"א**, 1994, באתר היברובוקס
* משה יהודה בלוי, **ערכי תנאים ואמוראים ח"ב**, 1994, באתר היברובוקס
* הרב יהודה לייב מימון, **יחוסי תנאים ואמוראים**, 1963, באתר אוצר החכמה

הערות שוליים
------------

1. ↑  **יחוסי תנאים ואמוראים**, ליק תרל"ד 1874, באתר היברובוקס
2. ↑  ירמיהו מלחי, חכמי שפיירא ויצירתם הרוחנית, **שנתון "שאנן"**, כרך ט"ו, תש"ע
3. ↑  מכון אופק לכתבי יד עבריים, באתר אוצר החוכמה
4. ↑  מדור "סדר הדורות, הגות ומוסר", באתר הוצאת אופק (ארכיון)(הקישור אינו פעיל)