recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**סבסטיאן לוקרני** (בצרפתית: **Sébastien Lecornu** נולד ב-11 ביוני 1986) הוא פוליטיקאי צרפתי אשר משמש מאז 20 במאי 2022 כשר הכוחות המזוינים. לפני כן שימש כשר הטריטוריות שמעבר לים וכשר הרשויות המקומיות.

ביוגרפיה
--------

לוקרני נולד באובון ב-11 ביוני 1986. הוא למד באוניברסיטת פנתאון-אסאס, וב-2002 הצטרף למפלגת האיחוד למען תנועה עממית. ב-2005 החל לעבוד כעוזר פרלמנטרי עבור חבר האספה הלאומית פרנק גילאר. באותה תקופה הוא היה העוזר הפרלמנטרי הצעיר ביותר באספה הלאומית. ב-2008 הוא הפך ליועצו של השר לענייני אירופה ברונו לה מר.

ב-5 באפריל 2014 נבחר לקורני לראש עיריית ורנון. בבחירות המקומיות ב-2015 הוא נבחר כחבר מועצה של קנטון ורנון, ולפיכך פרש מתפקיד ראש העירייה ב-4 בדצמבר של אותה שנה. ב-21 ביוני 2017 הוא מונה למזכיר המשרד למעבר אקולוגי. ב-31 באוקטובר של אותה שנה נפתח נגדו הליך משמעתי אשר בסופו הודח מחברותו במפלגת הרפובליקנים. בעקבות כך, הוא הצטרף למפלגת הרפובליקה בתנועה! בהנהגת עמנואל מקרון.

ב-16 באוקטובר 2018 הוא מונה בידי מקרון לשר הרשויות המקומיות. ב-14 בינואר 2019 הוא מונה יחד עם עמנואל ורגון לעמוד בראש "הדיון הלאומי הגדול" שנפתח במטרה לסיים את מחאת האפודים הצהובים. ב-6 ביולי 2020 הוא מונה לשר הטריטוריות שמעבר לים. בתקופה זו הוא נאלץ לטפל במשבר שנסוב סביב הטיפול הכושל של ממשלת צרפת במגפת הקורונה בגוואדלופ. הוא אף הצהיר שצרפת תהיה מוכנה לשקול להעניק אוטונומיה לגוואדלופ.

ב-20 במאי 2022 הוא מונה לשר הכוחות המזוינים.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של סבסטיאן לקורני (בצרפתית)

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סבסטיאן לקורני** בוויקישיתוף
* סבסטיאן לקורני, ברשת החברתית פייסבוק
* סבסטיאן לקורני, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* סבסטיאן לקורני, ברשת החברתית אינסטגרם
* סבסטיאן לקורני, ברשת החברתית LinkedIn

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Sébastien Lecornu becomes the youngest of the departmental presidents"
2. ↑  French minister heads to Caribbean territories to defuse tensions
3. ↑  France says it is willing to discuss autonomy for Guadeloupe

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb167570107 (data)
* GND: 1281411647
* ISNI: 0000 0004 6456 3558
* SUDOC: 235064025
* VIAF: 4922152080599207230003
* WorldCat: viaf-4922152080599207230003

 |
**אושייק ישלסקי** (בפולנית: **Osiek Jasielski**), או בקיצור **אושייק**, היא עיירה במחוז יאסלו שבפרובינציית פודקרפצקיה בפולין, בה שכנה עד השואה קהילה יהודית.

העיירה ממוקמת על גבעה ברום 270 מטר, לאורך נהר ויסלוקה.

תולדות היישוב
-------------

תחילת היישוב באזור בו שוכנת העיירה היא בימי הביניים, ובשנת 1365 נוסדה במקום העיירה על ידי קז'ימייז' השלישי, מלך פולין, וכן נבנה במקום מבצר, לשם הגנה מפשיטות הונגריות אפשריות. העיירה נודעה בשל ירידיה, שהתקיימו פעמיים בשנה. בשנת 1604 בוטל מעמדו העירוני של היישוב, אך זה הושב לו בשנת 1618 על ידי המלך זיגמונט השלישי ואזה. בחלוקת פולין הראשונה, בשנת 1772, שויכה העיירה לאוסטרו הונגריה, עד שבשנת 1918 עברה לשליטת פולין.

במהלך מבצע סופה, ב-11 באוגוסט 1944, פוצצו בעיירה שני גשרים, באופן שהפריע לתנועת הגרמנים.

יהודי אושייק
------------

במחצית השנייה של המאה ה-19 ישבו בעיירה ישיבת קבע כ-50 משפחות יהודיות, אשר קיימו במקום קהילה מאורגנת. עיסוקם של היהודים בעיירה היה מסחר זעיר ורוכלות, ויחידים עסקו במלאכה. כמה מפרנסים עסקו בסחר סוסים או בתיווך בימי יריד הסוסים שהתקיים בעיירה. בתחילת המאה ה-20 נטשו את העיירה כ-10 עד 20 משפחות יהודיות.

בתקופה שבין שתי מלחמות העולם התקיים בעיירה סניף של ההסתדרות הציונית, ובשנת 1933 נוסד בעיירה קן של הנוער הציוני. בשנות השלושים סבלו יהודי העיירה מגל האנטישמיות בפולין, ובמספר מקרים אולצו התלמידים היהודים בבית הספר היסודי הכללי בעיירה לכרוע ברך לפני צלב, ופאותיהם קוצצו. בשנת 1937 לא הותר ליהודי העיירה לרכוש בשר כשר. הרב האחרון של הקהילה היה אהרן הלברשטאם, אשר נספה בשואה.

### בשואה

טרם פרוץ מלחמת העולם השנייה חיו באושייק כ-250 יהודים, כרבע מסך תושבי העיירה.

הגרמנים כבשו את העיירה ב-8 בספטמבר 1939, ועד מהרה הטילו על יהודיה גזרות כלכליות, הגבלות תנועה, וחובה לשאת סרט לבן עם מגן דוד על זרועם. כמו כן, גברים נלקחו לעבודות כפייה.

באביב 1942 גברו הפגיעות ביהודי העיירה, והגרמנים דרשו מהיהודים חפצי ערך, והטילו על הקהילה תשלומים כבדים. בקיץ 1942 הוקם בעיירה גטו, אליו הובאו גם יהודים מיישובי הסביבה. מספר תושבי הגטו הגיע לכ-500 איש, והצפיפות בו הייתה רבה.

ב-17 באוקטובר 1942 ניתן צו לגירוש כל יהודי העיירה לגטו סטשוב, בו רוכזו באותה עת יהודי הסביבה, וביום 7 בנובמבר 1942 נערכה בסטשוב אקציה, במהלכה שולחו קבוצות צעירים למחנות עבודה, והיתר הועברו למחנה ההשמדה טרבלינקה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אושייק** בוויקישיתוף
* אושייק באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* אושייק (מחוז קרקוב) (Osiek), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* "אושייק ישלסקי", באתר השטעטל הווירטואלי
**בית הכנסת מייזל** (בצ'כית: **Synagoga Maiselova**) הוא בית כנסת ברחוב מייזלובה 10 שברובע היהודי יוספוב בפראג שנבנה במאה ה-17. כיום, בית הכנסת אינו משמש עוד לתפילה, אלא מהווה חלק מהמוזיאון היהודי של פראג, ובו תערוכה המציגה את ההיסטוריה היהודית של בוהמיה ושל יהדות פראג מהמאה העשירית ועד המאה ה-18.

היסטוריה
--------

בשנת 1590 קנה הבנקאי והפרימוס של הקהילה היהודית מרדכי מייזל קרקע בדרום הרובע היהודי של פראג כדי לבנות שם בית כנסת פרטי משלו. בשנת 1591 הוענקה לו הזכות המיוחדת הדרושה להקמה על ידי הקיסר רודולף השני. בית הכנסת נחנך בשנת 1592. באותה תקופה היה בית הכנסת מייזל בית הכנסת הגדול ביותר בפראג. הוא נבנה בסגנון הרנסאנס, והיו בו 20 עמודים. מרדכי מייזל צייד אותו בחפצי פולחן רבים. במבנה הוצב גם עוגב, שניגן במהלך התפילות.

הבניין המקורי והמפואר נשרף בשנת 1689 בשריפה שהרסה חלקים נרחבים של הרובע. בית הכנסת נבנה מחדש עד שנת 1691, אם כי הוקטן בשליש ומבנהו שונה. במבנה החדש נוסף קמרון חבית. בבניין החדש נבנו עזרות נשים במעברים הצדדיים.

משנת 1862 עד 1864 עבר בית הכנסת שיפוץ כולל על פי תוכניותיו של האדריכל י. מ. ורטמילר (J. M. Wertmüller). משנת 1895 עד 1905 נערך שיפוץ שהעניק למבנה את המראה הנאו-גותי שיש לו מאז, על פי תוכניותיו של אלפרד גרוטה (Alfred Grotte). בגלל השינויים במפת הרחובות שנבעו משיקומה של השכונה היהודית המוזנחת, הועברה הכניסה לבית הכנסת מהצד המזרחי לצד המערבי.

במהלך מלחמת העולם השנייה אוחסן בבית הכנסת מייזל רכוש יהודי שעבר אריזציה.

בית הכנסת נמצא תחת הנהלת המוזיאון היהודי מאז שנת 1955. תחילה היה מחסן של המוזיאון, ולאחר מכן שופץ בשנים 1963–1964. בשנים 1965–1988 הייתה במבנה תערוכה קבועה על חפצי פולחן יהודיים מבוהמיה וממורביה. לאחר שנסגר ושופץ מחדש בשנים 1994–1995, מוצגת בו מאז 1996 תערוכה על ההיסטוריה היהודית של בוהמיה. בשנים 2014–2015 שופץ הבניין והצבע ההיסטורי של החזית שוחזר.

פנים בית הכנסת, ובו תערוכה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית הכנסת מייזל** בוויקישיתוף
* בית הכנסת מייזל באתר המוזיאון היהודי בפראג

הערות שוליים
------------

1. ↑  דוד אלנסון, A Disputed Precedent: The Prague Organ in 19th Century Central European Legal Literature and Polemics.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007303975405171
* LCCN: nb2005000611
* NKC: kn20020906008
* VIAF: 252805698
* WorldCat: lccn-nb2005000611

 |
**נורברט נחום קריסטיאנפולר** (21 בספטמבר 1920 - 8 במאי 2017) היה פיזיקאי ישראלי, ופרופסור לפיזיקה 
באוניברסיטת תל אביב.

ביוגרפיה
--------

נחום נולד בבאדן שבאוסטריה ב-21 בספטמבר 1920 לאידה לבית ביגלאיזן ולרב ד"ר אלכסנדר קריסטיאנפולר, חוקר תלמוד ונצר למשפחת הרבנים של קריסטיאנפולר. בשנת 1938 סיים את לימודיו התיכוניים בגימנסיה הממשלתית בווינה ובאותה שנה עלה לארץ ישראל. בין השנים 1942 ל-1944 השתתף במחקר שנערך על ידי הצבא הבריטי במחלקה לפיזיקה באוניברסיטה העברית. בין השנים 1944 ל-1957 לימד פיזיקה, כימיה ומתמטיקה בתיכון בתל אביב. בשנת 1946 הוענק לו תואר שני מהאוניברסיטה העברית בפיזיקה, כימיה ומתמטיקה ובשנת 1960 סיים דוקטורט. בשנת 1957 החל ללמד באוניברסיטה העברית. ובשנת 1960 הצטרף לסגל אוניברסיטת תל אביב ובשנת 1972 הועלה לדרגת פרופסור חבר ובשנת 1981 לפרופסור מן המניין. בשנת 1988 יצא לגמלאות. חוקר ופרופסור אורח במספר מוסדות אקדמיים בחו"ל, בהם באוניברסיטת פרינסטון (1969), אוניברסיטת קרוליינה הצפונית (1973-1974) ואוניברסיטת אוקספורד (1979-1980). 

היה נשוי לברכה לבית פריד ואב לשלושה בנים.

נפטר בגיל 96 ב-8 במאי 2017 בירושלים.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר אישי, באתר אוניברסיטת תל אביב

* נורברט נחום קריסטיאנפולר, באתר ResearchGate
* אתר גנאלוגי


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007264150205171

 |
ירידה באמצעות סירות שירות מהקראון איריס לאי סנטוריני בספטמבר 2023ירידה באמצעות סירות שירות מהקראון איריס לאי סנטוריני בספטמבר 2023
**קראון איריס** (באנגלית: **MS** **Crown Iris**) היא אוניית תענוגות שהושקה בשנת 1992, ונמצאת החל מ-2018 בבעלות חברת מנו ספנות.

היסטוריה
--------

ב-1988 חברת הפלגות בשם "Birka Line (אנ')" הזמינה ממספנות "Wärtsilä Marine (אנ')" אונייה בשם "Birka Queen". האונייה נועדה לשמש כאוניית נוסעים נוספת של החברה. ב-1989 המספנות פשטו את הרגל. כעבור מספר חודשים הועברה אחריות הבנייה למספנה אחרת שפעלה תחת השם "Masa Yards", בשל המעבר עלה מחיר בניית האונייה. "Birka Line" סירבה לשלם והחליטה לבטל את הבנייה. ב-1990 מכרה "Birka Line" את תכנון האונייה לחברת "Majesty Cruise Line (אנ')", שהשקיעה כ-229 מיליון דולר לצורך בנייתה. ב-1992 הושקה האונייה בשם "Royal Majesty".

בשנת 1995 עלתה האונייה על שרטון בסמוך לאי ננטקט ונתקעה, לא היו נפגעים אך הנזק שנגרם כתוצאה מהפגיעה הוערך בכ-7 מיליון דולר. בקיץ 1997 נמכרה האונייה לחברת "Norwegian Cruise Line (אנ')", ושמה שונה ל-"Norwegian Majesty".

בשנת 1999 עגנה האונייה במספנות "Lloyd Werft" שבגרמניה לצורך בנייה מחדש. בתהליך הבנייה הוסיפו לה חלק שאורכו 33.76 מטרים. לאחר ההוספה אורכה של האונייה גדל ל-207.1 מטרים.

פעילות האונייה בחברה "Norwegian Cruise Line (אנ')" נמשכה עד 2004. ב-2004 הועברה האונייה לחברת "Star Cruises" ופעלה בחברה עד 2008, במהלך פעילותה שמה של האונייה לא שונה. ב-2009 נמכרה לחברת "Louis Cruises", ושמה שונה ל-"Louis Majesty".

במרץ 2010, בעת שיט בים התיכון, פגעו שלושה גלי פרא באונייה וגרמו למותם של שני נוסעים ולפציעתם של שישה אחרים.

ב-2012 הועברה האונייה לחברת "Thomson Cruises (אנ')", ושמה שונה ל"Thomson Majesty". בפברואר 2013 נהרגו חמישה אנשי צוות ונפצעו שלושה בתאונת אימונים בעת עגינת האונייה באיים הקנריים, כאשר אחת מסירות ההצלה של האונייה התנתקה ונפלה לים מגובה של מעל 20 מטרים. האונייה פעלה בחברה עד שנת 2017. ב-2017 חזרה האונייה לפעילות בהסכם שכר בחברת "Louis Cruises", אך שמה של החברה שונה ל"Celestyal Cruises (אנ')", ולכן החליטו לשנות גם את שמה של האונייה ל-"Celestyal Majesty".

ב-2018 נמכרה האונייה לחברת "מנו ספנות". מיד לאחר הרכישה החליטו לשנות את שמה של האונייה ל"פרינסס איריס", אך בסופו של דבר החליטה החברה לשנות את שמה של האונייה ל"קראון איריס", והיא הפכה לאוניית הדגל של החברה. זוהי הפעם הראשונה מאז השקתה של האונייה שהמילה "Majesty" אינה חלק משמה.

בתחילת 2019 עברה האונייה תהליך של בנייה מחדש במספנות ביוון. התהליך כלל עיצוב מחדש של כל 750 חדרי האורחים, הקמת 5 מסעדות חדשות ושדרוג עיצובה החיצוני של האונייה. לאחר השדרוג הגיע אורכה של האונייה ל-216 מטר.

ב-11 באפריל הושקה "קראון איריס" רשמית בישראל.

נתונים
------

האונייה בעלת 750 חדרים ו-11 סיפונים, שוקלת כ-40,662 טון והיא יכולה לשאת כ-2,000 אורחים ו-650 אנשי צוות. יש באונייה בריכות שחייה ומגלשת מים, חדר כושר, מגרש כדורסל ומסלולי ריצה. באונייה יש מסעדות, חנויות, קזינו ומתקני נוחות נוספים.

גלריה
-----

* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קראון איריס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Two killed as giant waves hit Mediterranean cruise ship, *BBC*, ‏3 במרץ 2010
2. ↑  Five dead on Canary Islands cruise ship, *BBC*, ‏10 בפברואר 2013
טבילה של **תפוח בדבש** היא מנהג יהודי שמקורו ביהדות אשכנז. בסדר ליל ראש השנה נוהגים לטבול תפוח בדבש ולומר "שתחדש עלינו שנה טובה ומתוקה".
מנהג זה מבטא את התקווה שהשנה החדשה תהיה "מתוקה" (מטאפורית, כלומר טובה). תפוח בדבש הוא מסמלי ראש השנה.

המנהג נזכר לראשונה[דרושה הבהרה] בכתבי המהרי"ל (במפנה המאה ה-15), שבהם נאמר: "מנהגא הוא לאכול אחר הקידוש בליל ראש השנה תפוחים מתוקים בדבש והוא היה מברך בורא פרי העץ על התפוח ולא יותר". לדעתו הברכה על התפוח היא עיקרו של המנהג.

בתקופת הראשונים הוזכרה גם אכילה של רימון, תפוח ודגים. רק בסוף תקופת הראשונים אוחד בקרב יהדות אשכנז המנהג של אכילת הדבש עם מנהג אכילת התפוח למנהג של אכילת תפוח בדבש, שהתפשט לרבות מקהילות ישראל גם במקומות אחרים. בעקבות מנהג זה התפשט הנוהג לאכול עוגת דבש במהלך החג.

לפי רבי צדוק הכהן מלובלין, התפוח והדבש מרמזים ל"נעשה ונשמע": התפוח מסמל את ה'נעשה', כלומר את קבלת עול המצוות בגלל הציווי האלוהי עוד לפני שנשמעו, כדברי רבי חמא בר חנינא: "למה נמשלו ישראל לתפוח - לומר לך: מה תפוח זה פריו קודם לעליו, אף ישראל - הקדימו נעשה לנשמע" (תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף פ"ח, עמוד א'), והדבש מסמל את ה'נשמע', כלומר הבנת דברי התורה והמשמעות שלהם. אכילת התפוח בדבש והבקשה שתתחדש שנה טובה ומתוקה מביעים את השאיפה שדברי התורה יהיו ערבים ומובנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תפוח בדבש** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  אברהם אופיר שמש, **צמחים מאכלים ודפוסי אכילה בספרות הברכות 2000-1492**, אריאל, אוניברסיטת אריאל, 2014, עמ' 401.
2. ↑  שמעון שוורצקופס, **מחקרים בתולדות יהודי אשכנז: ספר יובל לכבוד יצחק זימר**, דניאל שפרבר ואחרים (עורכים), רמת גן, אוניברסיטת בר-אילן, 2008, עמ' 257.
3. ↑  ר' צדוק הכהן מלובלין - פרי צדיק דברים לראש השנה
**סבסטיאן ולאסקס** (בספרדית: **Sebastián Velásquez**; נולד ב-11 בפברואר 1991) הוא כדורגלן קולומביאני, המשחק בעמדת הקשר באינדי אילבן.

קריירה
------

ולאסקס נולד במדיין ובגיל צעיר, היגר עם משפחתו לקרוליינה הדרומית, ארצות הברית. בשנת 2009 זכה באליפות ארצות הברית לבתי ספר תיכוניים, כאשר שיחק בתיכון גרינוויל, בו למד. לאחר שסיים את לימודיו, שיחק בקבוצת הנוער של SMC פיונירס.

ולאסקס נבחר במקום ה-36 בסופרדראפט ה-MLS בשנת 2012 על ידי ריאל סולט לייק. ב-10 במרץ 2012 ערך ולאסקס את הופעת הבכורה המקצועית שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד לוס אנג'לס גלאקסי. ב-8 בנובמבר 2013 כבש ולאסקס את שער ה-MLS הראשון שלו בקבוצה בחצי גמר המערב נגד לוס אנג'לס גלאקסי.

בדצמבר 2014 חתם ולאסקס בניו יורק סיטי.

ב-15 בינואר 2016 חתם ולאסקס בראיו OKC ובכך הפך לכדורגלן הראשון שחותם בקבוצה, שהוקמה מספר חודשים לפני החתימה.

ב-16 בינואר 2019 חתם ולאסקס בסוואן, מקוריאה הדרומית, וכעבור חתם שנה חזר לארצות הברית וחתם באל פאסו לוקומוטיב.

בשנת 2020 חתם במיאמי.

ב-6 באוקטובר 2020 חתם ולאסקס בבני סכנין מליגת העל.

בשנת 2021 חתם באל פאסו לוקמוטיב.

ב-13 ביולי 2022 חתם בהפועל אום אל פאחם.

בינואר 2023 חזר לארצות הברית וחתם בממפיס 901 מאליפות הליגה האמריקאית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סבסטיאן ולאסקס** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  דורון בן דור, ‏חיזוק לסכנין: סבסטיאן ולאסקס הקולומביאני חתם, באתר ONE‏, 6 באוקטובר 2020
2. ↑  סבסטיאן ולאסקס חתם באום אל פאחם, מכבי פ"ת הביסה במשחק הכנה, באתר וואלה!‏, 13 ביולי 2022

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"סבסטיאן ולאסקס"**.
**אַבּוּבָּקָאר קֶיְטָה** (בצרפתית: **Aboubakar Keita**; נולד ב-5 בנובמבר 1997 בחוף השנהב) הוא כדורגלן מחוף השנהב המשחק בעמדת הקשר בשרלרואה מליגת העל הבלגית.

קריירת מועדונים
---------------

קייטה נולד בחוף השנהב. הוא גדל במחלקת הנוער של ATM אבובו, ובשנת 2015 עבר למחלקת הנוער של פ.צ. קופנהגן מליגת העל הדנית. ב-13 במרץ 2016 ערך קייטה את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בדקה ה-83 בניצחון 2–6 על אולבורג בולדספילקלאב במסגרת המחזור ה-21 בליגה. הוא ערך שתי הופעות ליגה בלבד בעונת 2015/2016, והוסיף הופעה בגביע הדני. פ.צ. קופנהגן זכתה בתום העונה בדאבל.

ב-7 בדצמבר 2016 ערך קייטה את הופעת הבכורה שלו בשלב הבתים של ליגת האלופות, כשנכנס כמחליף בדקה ה-88 בניצחון 0–2 על קלאב ברוז' במסגרת המחזור השישי לעונת 2016/2017. פ.צ. קופנהגן לא העפילה לשלב שמינית הגמר, מאחר שסיימה שלישית, אחרי לסטר סיטי ופורטו.

ביולי 2019 חתם בלוון מליגת העל הבלגית. ביולי 2021 חתם בשרלרואה.

ב-19 ביולי 2022 הושאל לסקציה נס ציונה. בינואר 2023 חזר לשרלרואה.

תארים
-----

פ.צ. קופנהגן
* אליפות דנמרק (1): 2015/2016
* הגביע הדני (1): 2015/2016

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אבובקאר קייטה** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway

הערות שוליים
------------

1. ↑  Keita rykket op i Alka Superligatruppen באתר הרשמי של פ.צ. קופנהגן, 11 בינואר 2016 (בדנית)
2. ↑  רענן ברנובסקי‏, סקציה נס ציונה החתימה את אבובקאר קייטה ובוחנת את סטפן אקה, באתר וואלה!‏, 19 ביולי 2022
3. ↑  חלון ההעברות של ינואר לקראת סגירה: כל השינויים בליגת העל, באתר וואלה!‏, 1 בפברואר 2023
פירוש נוסף ערך זה עוסק במושג בפסיכולוגיה. אם התכוונתם למושג בתורת הספרות, ראו רמז מטרים.
**הטרמה** (**Priming**) הוא מונח המתאר הפעלה חלקית של ייצוגים או אסוציאציות בזיכרון, לפני ביצוע פעולה או משימה.
ההטרמה מגבירה את הזמינות של מידע בזיכרון או במודעות כתוצאה מחשיפה לגירוי או אירוע מסוים.

הטרמה היא הפעלה זמנית של סכמה קוגניטיבית. אם הסכמה תבוא לידי ביטוי במעשה או במחשבה ההטרמה תתבטל (Unpriming).

**הטרמה אוטומטית** היא מצב בו גירוי מסוים מצליח ליצור הטרמה אף על פי שהאדם אינו מודע לקיומו.
**אפקט ההטרמה בעקבות חזרתיות** (Repetition Priming Effect) מיוחס לזיכרון הנהלי של הזיכרון המרומז.

המנגנון הנוירולוגי
------------------

 פרק זה טעון שכתוב. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לשכתב אותו. הסיבה היא תאוריה חישובית המוצגת כעובדה אנטומית.
במוח האדם, המידע שמור ברשתות עצביות המאוגדות בצבירים. צבירי הרשתות מחוברים ביניהם ברמה דומה, פחות או יותר. כשצביר מסוים מופעל בשל קלט חושי, צבירים המחוברים אליו טוב יותר, לדוגמה, מפני שהם מייצגים מידע דומה או קשור, הופכים פעילים יותר וסיכוייהם לחצות את סף המודעות גבוהים יותר.

לדוגמה, כאשר הצביר המייצג את המושג "פרח" מופעל, צבירים מסוימים נוספים יהפכו פעילים יותר מאחרים - אלה המייצגים סוגים של פרחים. האסוציאציות האלה נחשבות לרוב כלא-מודעוֹת, אך בהחלט ייתכן שיפעפעו למודעות, במיוחד אם קלטים נוספים לצבירים אלה יחזקו את עוררות הנוירונים שכבר הופעלו.

מחקר
----

בניסויים שנערכו, התבקשו נבדקים לקבוע אם מחרוזת אותיות מסוימת היא מילה תקנית בשפה. נמצא, כי זמן הקביעה למילה 'אחות' התקצר אם קדמה לה חשיפה למילה כגון 'רופא'.

מחקרים רבים הראו שכאשר מעובדת מילה דו-משמעית, מופעלות כל המשמעויות שלה. רק אחר כך ההקשר מנחה בבחירת המשמעות המתאימה, בעוד המשמעויות האחרות אובדות בתוך שנייה וחצי. הפעלה ממושכת של שתי המשמעויות של מילה דו-משמעית איננה רגילה, ונחשבת הומוריסטית:

> 
> נמלה אחת נכנסת לרופא ואומרת "דוקטור, יש לי מחושים."
> 
> 
> 
>

הטרמה בתקשורת
-------------

אמצעי התקשורת מבליטים היבטים מסוימים של נושא כלשהו ובכך מטרימים לציבור סטנדרטים לניתוח המציאות. הדימויים של קבוצות חברתיות במדיה למשל מספקים "תסריטים" או "מודלים מצביים" לניתוחן במציאות.

דוגמה: בעת עיסוקה במאבק נגד גירוש העובדים הזרים, התקשורת בחרה להציג את העניין מזווית הראייה של ילדי העובדים הזרים. הטרמה זו נועדה להגביר את הרגישות לנושא מצד ישראלים. רגישות לילדים ומשפחה היא מן הערכים הבולטים בחברה הישראלית, ובשל כך קישורה האסוציאטיבי לנושא הוא אפקטיבי.

ראו גם
------

* הוראה מתקנת
* זיכרון מרומז

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הטרמה** בוויקישיתוף
* הטרמה והקשר שלה לזיכרון ולמידה באתר טקסטולוגיה

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Baron, R. A. and Byrne, D. (2000). Social Psychology**. Boston: Allyn and Bacon**.
2. ↑  Schacter, D. L. (1987). **Implicit memory: History and current status**. Journal of experimental psychology: learning, memory, and cognition, 13(3), 501.
3. 1 2  ד"ר נעמה שורק (2004), **תבונה, שפה וגבולות החישוב** (תזה), אוניברסיטת בר-אילן.
4. ↑  Meyer & Schvaneveldt, 1971.
5. ↑  Onifer & Swinney, 1981; Seidenberg et al. 1982; Simpson, 1984.
**שטורמפיהרר** (בגרמנית: **sturmführer**, מילולית: "מנהיג סער זוטר") הייתה דרגה צבאית של המפלגה הנאצית שהחל כתואר בשימוש האס אה (SA) ב-1925 והפכה בפועל לדרגת SA בשנת 1928.

סקירה
-----

מקורות הדרגה הם ממלחמת העולם הראשונה, כאשר התואר *"שטורמפיהרר"* שימש את מנהיגי כוחות הסער הגרמניים ופלוגות פעולה מיוחדות.

בשנת 1930 הפכה דרגת שטורמפיהרר לדרגת הקצונה הנמוכה ביותר של כמה מארגוני המפלגה הנאצית, כולל ה-SA. התואר שימש גם כדרגת אס אס עד לשנת 1934, כאשר אחרי ליל הסכינים הארוכות, ה-SS שינתה את הדרגה לאונטר-שטורמפיהרר, המקבילה ללויטננט (OF-1b) בצבא. וריאציות אחרות של שטורמפיהרר כללו את אובר-שטורמפיהרר והאופטשטורמפיהרר, דרגות המקבילות בהתאמה לאובר-לויטננט והאופטמן בצבא.

סימני הדרגה
-----------

* SA סמל הדרגה - תג צווארוןSA סמל הדרגה - תג צווארון
* NSFK סמל הדרגה - תג צווארוןNSFK סמל הדרגה - תג צווארון
* NSKK סמל הדרגה - תג צווארוןNSKK סמל הדרגה - תג צווארון

הערות שוליים
------------

1. ↑  Hermann Weiß (publisher) "Biographical lexicon to the Third Reich". Fischer pocket-book publishing house, Frankfurt on Main 2002 (appendix).
2. ↑  McNab 2009b, p. 15.
3. ↑  McNab 2009, pp. 29, 30.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| דרגה זוטרה **שטורמשארפיהרר** | **דרגות האס אס**  **אונטר-שטורמפיהרר** | דרגה בכירה **אובר-שטורמפיהרר** |
| דרגת זוטרה (OR-8) **האופטרופפיהרר** | **דרגות ה-SA‏ (OF-1b)**  **שטורמפיהרר** | דרגה בכירה (OF-1a) **אובר-שטורמפיהרר** |
**בז'וזוב** (בפולנית: **Brzozów**; ביידיש: **ברעזשוב**, **ברעזעווע**; באוקראינית: **Березів**) היא עיירה בדרום־מזרח פולין, 38 ק"מ מדרום לז'שוב.

היסטוריה
--------

בז'וזוב נוסדה בשנת 1359. שמה נקבע על שם יישוב קודם ששכן במקום מוקדם יותר במאה זו, יישוב שמאוחר יותר קיבל את השם "הכפר העתיק" (Stara Wieś). בתחומיו של יישוב זה, הסמוך לבז'וזוב של ימינו, ניצבים בזיליקה ישועית ומנזר. ידוע כי כעשרים סוחרים ואומנים ישבו בעת זו בבז'וזוב, בהם בורסקאים וסוחרי עץ, מתכות וקרמיקה, בין היתר. בשנת 1384 העניקה מריה, מלכת הונגריה, את הכפר לבישוף של פשמישל. מאז ועד המאה ה-19 ישבו בישופי פשמישל בבז'וזוב. במסמכים משנת 1518 מתועד דבר קיומו של בית חולים בעיירה. בתקופה זו של תחילת המאה ה-16 התקיים בעיירה גם בית ספר קהילתי. 

הכפר נפגע קשה בהתקפות של הטטרים במאות ה-16 וה-17, ורבים מתושביו נהרגו. גם מעמדה הכלכלי של בז'וזוב נפגע ושוקם רק במאה ה-19. מעת חלוקת פולין הראשונה ב-1772, ועד 1918, הייתה העיירה בשטח ממלכת הבסבורג.

יהודי בז'וזוב
-------------

יהודים החלו להתיישב בבז'וזוב בסוף המאה ה-18, עם ביטול האיסור על ישיבת יהודים במקום. קהילה מאורגנת הוקמה בעיירה במחצית הראשונה של המאה ה-19.

בשנת 1918 נערכו פרעות ביהודי העיירה, תוך שוד בתים רבים, וקבוצת הגנה עצמית יהודית הצליחה להדוף את הפורעים. לאחר מלחמת העולם הראשונה הורע מצבם הכלכלי של יהודי העיירה, והקהילה השתקמה בסיוע ארגון הג'וינט.

בין מלחמות העולם פעלו בעיירה מרבית המפלגות הציוניות, וכן תנועות נוער ציוניות, ובהן עקיבא, השומר הדתי וגורדוניה. בשנת 1920 נוסד בעיירה בית ספר מרשת תרבות.

בין מלחמות העולם נמנו בבז'וזוב כ-1,050 יהודים, מתוך כ-4,200 תושבים.

### בשואה

עם כניסת הגרמנים לעיירה, בספטמבר 1939, נורו בה כ-300 מתושביה, ובהם יהודים. על יהודי העיירה הוטלו גזירות שונות, ובשנת 1941 הוקם בעיירה גטו, אליו הועברו גם יהודים מכפרי הסביבה.

ב-10 באוגוסט 1942 נרצחו כ-800 מיושבי הגטו בידי הגרמנים ביער סמוך, ויתר היהודים הועברו לעיירה סמוכה, ומשם שולחו למחנה ההשמדה בלז'ץ.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בז'וזוב** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בז'וזוב
* ספר יזכור לקהילת בז'וזוב, בספריית העיר ניו יורק
* בז'וזוב (Brzozów), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* בז'וזוב באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* "בז'וזוב", באתר השטעטל הווירטואלי
* "בז'וזוב", באתר JewishGen (באנגלית)
* יולנטה קריימר, בז'וזוב, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק A, עמ' 493–495), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
* בז'וזוב (מחוז התת-קרפטיים, פולין), דף שער בספרייה הלאומית

קו הרקיע של בז'וזוב

קו הרקיע של בז'וזוב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007540096405171
* MusicBrainz: 28640f3f-47df-4c7c-be52-c7d942460802
* NKC: ge559667

 |
**זֵרוֹן** (שם מדעי: *Circus*, באנגלית: Harrier) הוא סוג של עופות דורסים בעלי גודל בינוני ומבנה גוף רזה. הנקבות גדולות יותר מהזכרים. הזנב ארוך, צר ומעוגל בקצהו, הרגליים ארוכות וצרות, הראש פרופורציונלי לגוף והצוואר קצר. המקור קצר ומחודד והנחיריים רחבים. פלומת נוצות סבוכה (כעין "זר" - מכאן מקור השם) מכסה מאחורי קו העיניים את הלחיים ואת נקבי האוזניים הגדולים. הכנפיים ארוכות ומעוגלות, מוטות בזווית כלפי מעלה בזמן תעופה. מבנה הגוף מותאם לתעופה בגובה נמוך מעל מישורים פתוחים ושדות.

תפוצת הסוג היא עולמית, אך המינים אינם חופפים אזורי מחיה, למעט שני המינים האוסטרליים. מרבית המינים מנהלים אורח חיים פוליגמי, כאשר זכר אחד יכול להזדווג עם כמה נקבות. זהו סוג חברותי ביותר, בנפרד מעונת הרבייה יעדיף לשכון בלהקות של מספר פריטים. פעמים רבות ייראו להקות על הקרקע ולאו דווקא בשמים. הקינון הוא על הקרקע והקן מוסתר בתוך צמחייה גבוהה.

מיני הזרון
----------

### מינים אשר מצויים או חולפים בארץ ישראל

* זרון סוף (Circus aeruginosus)
* זרון תכול (Circus cyaneus)
* זרון השדות (Circus macrourus)
* זרון פס (Circus pygargus)

### מינים אשר אינם מצויים בארץ ישראל

* זרון צפוני (Circus hudsonius) - באמריקה הצפונית
* זרון פפואני (Circus spilothorax)
* זרון מלגשי (Circus macrosceles)
* זרון אוסטרלי (Circus approximans)
* זרון מנוקד (Circus assimilis) - באוסטרליה
* זרון ארוך כנף (Circus buffoni) - באמריקה הדרומית
* זרון עשון (Circus cinereus)- באמריקה הדרומית
* זרון ראוניון (Circus maillardi)
* זרון שחור (Circus maurus)- בדרום אפריקה
* זרון אסייתי מנוקד (Circus melanoleucus)
* זרון אפריקני (Circus ranivorus)
* זרון מזרח-אסייתי (Circus spilonotus)

### מינים נכחדים

* Circus eylesi
* Circus dossenus

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זרון** בוויקישיתוף
* זרון, באתר ITIS (באנגלית)
* זרון, באתר NCBI (באנגלית)
* זרון, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* זרון, באתר GBIF (באנגלית)
**הלם העתיד** (באנגלית: **Future Shock**) הוא ספר שכתב העתידן אלווין טופלר בשנת 1970, ועוסק במונח פסיכולוגי בשם זה שטבע טופלר. הספר קובע לאור קצב השינויים הטכנולוגיים והחברתיים בעשרות השנים שקדמו לכתיבתו כי העתיד צופן בחובו שינויים רבים בקצב שלא יאפשר לרבים להתמודד עמו מעמדת יציבות, דבר שיגרום למתח נפשי גבוה, בלבול ותחושת אובדן דרך.

טופלר מזהה את מהפכת העתיד במעבר מחברה תעשייתית לחברת תיעוש־על, לצד התקדמות מהירה מאוד בתחום הרפואה והגנטיקה, שאם לא יווסתו מבעוד מועד לקצב שיאפשר החלה הדרגתית של השינויים על פני העולם כולו, עתיד לגרום לבעיות נפשיות שלא נצפו מראש.

הספר בתרגומו לעברית ראה אור לראשונה בשנת 1971.

בשנים 1980 ו-1990 פרסם טופלר שני ספרים נוספים שעשויים להיחשב כספרי המשך ל"הלם העתיד": "הגל השלישי" ו"מהפך העוצמה". בספריו אלו המשיך לטוות את רעיון השינויים ופיתח תאוריית גלים חברתית-תרבותית-כלכלית. לתפיסתו, בחברתנו הפוסט מודרנית הכלכלה הופכת לכלכלה סופר סמלית, ודרך עשיית העושר היא באמצעות ידע.

במבט מן העתיד
-------------

"הלם העתיד" זכה להצלחה רבה. אלווין טופלר הצליח לחזות מגמה מהותית בחיים המודרניים שבה קצב השינויים המהיר ההולך וגובר, גורר עמו בין היתר ערעור הרגשת הביטחון וקושי להסתגל לחיים. מצב זה גורר עמו ריבוי מקרי גירושין ויצירת משפחות מורכבות. הוא חזה גם הופעת מוצרים רבים חדשים ומגוונים, תקשורת מותאמת אישית וכדומה. הספר מתמקד בצורת הארעיות שבה מתנהלים החיים המודרניים בשל קצב ההתרחשויות המהיר, העדר קביעות מסוג כלשהו בעבודה ובמגורים וכדומה, ועמד על ההיבטים הפסיכולוגיים, האסתטיים והחברתיים של התופעה. טופלר התייחס גם לעודף האינפורמציה או היצף המידע שהם חלק מהלם העתיד.

בריאיון לכתב העת Wired שנערך בשנת 2003, טען אלווין טופלר שהיו שתי שגיאות בספרו "הלם העתיד". השגיאה האחת היא שהספר לא היה קיצוני דיו, זאת למרות שבתקופה בה פורסם נחשב הספר קיצוני מאוד. השגיאה השנייה הייתה האמון בכלכלנים שראו אי התאמה בצמיחה הכלכלית אבל חשבו שדי בהתאמות קלות של התאוריות. באותה עת הוא עדיין לא ראה את המהפך הכלכלי העצום שעתידה לעבור החברה התעשייתית והאמין עדיין בשינוי הליניארי של הכלכלה. קצב השינויים המהיר הביא למגבלות בקבלת החלטות מהירות בשאלות מורכבות מה שהביא לשימוש נרחב במחשב לקבלת החלטות. המחשבה הייתה שהמוח הענק של מחשבי העל יוכל לעכל את האינפורמציה הרבה ולקבל עבורנו את ההחלטות הדרושות במהירות והחיים שוב יהיו פשוטים. המציאות הראתה שהמחשבים צריכים להיות די מורכבים והחיים לא שבו להיות פשוטים.

לקריאה נוספת
------------

* אלווין טופלר, **הלם העתיד**, תרגום יורם שדה, הוצאת עם עובד, 2001.

קישורים חיצוניים
----------------

* ג'יימס דיילי, ביזניס 2.0, ‏הלם העתיד – 30 שנה אחרי. ריאיון עם אלווין טופלר, באתר "הידען", ‏30 באוגוסט 2003
	+ (המקור באנגלית, 26 בספטמבר 2000)
* ראיון באנגלית לכתב העת ווירד משנת 1993, ראיין פיטר שוורץ
* אוריאל בריזון, גלילאו, סינגולריות - קץ העידן האנושי, באתר ynet, 22 בדצמבר 2004
* הלם העתיד, באתר OCLC (באנגלית)
**המינהל הראשי ללוחמה בשחיתות ובפשע המאורגן של משרד הפנים הבלארוסי**, הידוע בראשי התיבות GUBOPiK (רוסית: Главное управление по борьбе с организованной преступностью и коррупцией МВД Республики Беларусь (ГУБОПиК), בלארוסית: Галоўнае ўпраўленне па барацьбе з арганізаванай злачыннасцю і карупцыяй МУС Рэспублікі Беларусь (ГУБАЗіК), GUBAZiK, HUBAZiK) הוא מנגנון ביטחון פנים משטרתי הפועל כגוף למלחמה בפשיעה מאורגנת ובשחיתות אך בפועל משמש את משטרו של אלכסנדר לוקשנקו כמכשיר לדיכוי פוליטי, אלימות ועינויים כנגד יריביו הפוליטיים.[דרוש מקור]

היסטוריה
--------

GUBOPiK נוצרה כיחידה של משרד הפנים ב-1991 ואורגנה מחדש ב-2003. כונתה על ידי התקשורת כ"אחד הגופים העיקריים האחראים על רדיפה פוליטית" בבלארוס. היסטורית, היא הייתה ידועה בלחץ על קבוצות ימין ושמאל לא רשמיות וביחס אכזרי לעצורים.

בשנים 2020 ו-2021, במהלך ההפגנות ההמוניות שלאחר הבחירות שנויות במחלוקת לנשיאות, GUBOPiK, כולל מפקדה מיקלאי קרפיאנקו באופן אישי, הייתה מעורבת בהטרדה, רדיפה ועינויים של פעילי זכויות אדם ומפגינים נגד משטרו של אלכסנדר לוקשנקו.

בשנים 2020 ו-2021, היחידה ביצעה פשיטות על בתים ומשרדים של פעילים פוליטיים, פעילי זכויות אדם ועיתונאים. ב-7 בספטמבר 2020, GUBOPiK חטפה את הפוליטיקאית מריה קלסניקבה. ב-9 בספטמבר 2020, על פי הדיווחים, GUBOPiK פשטה על משרדו של המועמד לנשיאות ויקטור באבריקה.

במחצית השנייה של 2020, קצין GUBOPiK סטניסלב לופונוסוב צידד באופוזיציה, העביר כמות גדולה של מידע פנימי לתנועה לבחירות חופשיות ועזב את בלארוס. במאי 2021, GUBOPiK אישרה רשמית כי אנשיה היו מעורבים במעצרו של הבלוגר רומן פרוטסביץ' לאחר נחיתה כפויה של טיסת 4978 של Ryanair במינסק בעקבות איום מזויף על פצצה במטוס.

ביולי 2021, ועדת הלסינקי הבלארוסית, מרכז זכויות האדם של ויאסנה, איגוד העיתונאים הבלארוסי וכמה ארגונים נוספים קראו לחקור את עינויים לכאורה של לפחות שמונה אסירים פוליטיים על ידי GUBOPiK. בנוסף, בפברואר 2022 עצרו אנשי היחידה את מארק ברנשטיין, שיצר את הערך בשפה הרוסית העוסק בפלישה הרוסית לאוקראינה בויקיפדיה הרוסית. ברנשטיין נחשב לאחד מ-50 עורכי התוכן הבכירים ביותר בה.
**דני קמושביץ** (נולד ב-12 באפריל 1982) הוא שחקן, כותב, יוצר וקומיקאי ישראלי.

ביוגרפיה
--------

קמושביץ נולד בתל אביב וגדל ברעננה. בשנת 2000 סיים את לימודיו בתיכון מטרו-ווסט.

ב-2001 התגייס לצה"ל בתור מפקד בבסיס קליטה ומיון (מיט״ב - בקו״ם) בתל-השומר. בוגר תואר ראשון בכלכלה ומנהל עסקים.

בשנת 2017 החל לשמש כתסריטאי ושחקן בתוכנית המערכונים קומדי סנטרל סטיישן ששודרה בערוץ HOT קומדי סנטרל.

קמושביץ עובד כקופירייטר בתחום הפרסום, כותב בנושאים שונים ומשחק בהפקות טלוויזיה שונות.

תפקידי משחק בטלוויזיה
---------------------

2021 - פגום, בתפקיד עמי

2020 - קיבוצניקים, בתפקיד: ארנון כץ

2020 - סטוקהולם, בתפקיד רופא

2019 - פאנץ', בתפקיד: קובי ידעיה

2019 - צומת מילר (סדרה), בתפקיד: נחום הרשלקוביץ

2019 - לה פמיליה (סדרה), בתפקיד: אורן

2019 - השוטר הטוב (קומדיית מצבים), בתפקיד: יאחונה

2017 - קומדי סנטרל סטיישן, דמויות שונות

2017 - בית הכלבים (סיטקום), בתפקיד: הבעלים של נינג'ה

חיים אישיים
-----------

קמושביץ נשוי ואב לשלושה ילדים. מתגורר בראשון-לציון.

קישורים חיצוניים
----------------

* דני קמושביץ, ברשת החברתית פייסבוק
* דני קמושביץ, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* דני קמושביץ, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* ראיון עם דני קמושביץ באתר ילדי הקומדיה

הערות שוליים
------------

1. ↑  תומר ברנד, אין כניסה לשמנים: דני קמושביץ משיב לשאלון, באתר nrg‏, 9 במאי 2016
2. ↑  קומדי סנטרל סטיישן, באתר www.ishim.co.il
**ג'יימס קלייפול** (באנגלית: **James Claypoole**;‏ 22 בינואר 1720 - 21 בספטמבר 1784) היה צייר פורטרטים אמריקאי.

הכשרה אומנותית
--------------

הוא נולד בפילדלפיה, פנסילבניה, בנו של ג'וזף קלייפול (1677-1740) ואשתו השנייה אדית וורד קלייפול. הוא נפטר בפילדלפיה.

בשנת 1741 הוא עדיין היה חניך אצל הצייר גוסטבוס הססיוס [7] (1682–1755), צייר יליד שוודיה שהתגורר בפילדלפיה. סביר להניח שהוא צייר את דיוקנאותיהם של אחיו, ג'ורג' קלייפול האב (1706–1770) ואת גיסתו, חנה קלייפול (בערך 1708–1745). הדיוקנאות האלה היו בביתו של ג'ורג' קלייפול, האב. הדיוקנאות עברו בירושה לבנם הבכור של ג'ורג' וחנה קלייפול, ג'ורג' קלייפול ג'וניור, (1733–1793), שהיה אומן בפילדלפיה. הציורים האלה עברו בירושה, ומאז 1984 ברשות הציבור בוילמינגטון, צפון קרוליינה.

היו לו שני סטודנטים שהפכו לאמנים ידועים: בנו ג'יימס קלייפול, ג'וניור (בערך 1743–1822), ומתיו פראט (1734–1805).

נישואין וילדים
--------------

הוא התחתן עם רבקה ווייט (1721–1749) ב־24 במאי 1742 בכנסיית כריסטוס, פילדלפיה. היו לו שלושה ילדים מנישואים אלה:

* ג'יימס קלייפול ג'וניור (1743–1822);
* ג'וזף קלייפול (1745-?);
* מרי קלייפול (1746–1746).

לאחר מותה של רבקה ב־19 ביולי 1749 התחתן ב 1750 עם מרי צ'יימברס (שנפטרה 1796) ונולדו איתה תשעה ילדים:

* אליזבת קלייפול קופר מטלאק, (1751 לערך 1820); היא התחתנה לראשונה עם נוריס קופר וטימותי מטלאק בפעם השנייה.
* מרי קלייפול פיל (1753–1829) נישאה ג'יימס פיל אחיו הצעיר של צ'ארלס וילסון פיל
* אברהם ג'ורג 'קלייפול (1754–1827)
* דייוויד צ'יימברס קלייפול, (1757–1849)
* טמפרנס קלייפול, (1759-1815)
* הלן קלייפול (? -?)
* רבקה קלייפול, (? -?)
* הסטר קלייפול אלן, (1763-?) שהתחתנה עם ג'וזף אלן
* ספטימוס קלייפול ( (1764–1798)

ג'יימס קלייפול היה חותנו של צייר הפורטרטים המיניאטורים ג'יימס פיל וגם של טימותי מטלאק (1736-1829), קוואקר סוחר, מודד, אדריכל, מדינאי ופטריוט במהפכה האמריקאית.

מוות
----

ג'יימס קלייפול נפטר ב-21 בספטמבר 1784 בפילדלפיה, פנסילבניה, ונקבר בבית הקברות של הכנסייה האפיסקופלית הקדושה של סיינט פאולוס, בפילדלפיה, פנסילבניה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  "The Claypoole family of Philadelphia, Pennsylvania and Kingston, Jamaica, West Indies" – www.claypoolefamily.com
2. ↑  Christ Church Baptismal Registers, 1709–1768 (ארכיון)
3. ↑  James CLAYPOOLE I (January 22, 1719-September 21, 1784), www.colleengenealogy.net

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 8029 415X
* LCCN: no2010069123
* RKD: 17142
* ULAN: 500123963
* VIAF: 120595694
* WorldCat (עם VIAF): 120595694

 |
**"יְהַלֶּלְךָ זָר וְלֹא פִיךָ"** הוא ביטוי המופיע בספר משלי (כז, ב). לרוב מפרשים אותו כעצה, ויש מפרשים כעובדה או הבטחה.

פרשנות
------

הפסוק השלם הוא "יְהַלֶּלְךָ זָר וְלֹא-פִיךָ; נָכְרִי, וְאַל-שְׂפָתֶיךָ". הפסוק ממליץ לאדם לא לפאר את עצמו ולהניח את הדבר לאחרים. האימרה היא מקרה פרטי של האימרה "אין הנחתום מעיד על עיסתו" אם כי בניגוד אליה היא מנוסחת כהמלצה ולא כקביעה.

ירמיהו הנביא מבחין בין הלל עצמי אסור להלל עצמי מותר: "כּה אָמַר ה': אַל יִתְהַלֵּל חָכָם בְּחָכְמָתו,
וְאַל יִתְהַלֵּל הַגִּבּור בִּגְבוּרָתו, אַל יִתְהַלֵּל עָשִׁיר בְּעָשְׁרו. כִּי אִם בְּזאת יִתְהַלֵּל הַמִּתְהַלֵּל: הַשְׂכֵּל וְיָדעַ אותִי, כִּי אֲנִי ה' עשֶׂה חֶסֶד מִשְׁפָּט וּצְדָקָה בָּאָרֶץ, כִּי בְאֵלֶּה חָפַצְתִּי נְאֻם ה'" (ירמיהו ט כב). את ספרו "מורה נבוכים" סיים הרמב"ם בפסוקים אלה (עד המילים "הַשְׂכֵּל וְיָדעַ אותִי").

כך מובא גם באבות דרבי נתן: "שלא יניח אדם עטרה מעצמו בראשו, אבל אחרים יניחו לו, שנאמר יהללך זר ולא פיך".

בעברית הישראלית יש המצטטים את האמרה כאשר מנסים לרמוז לאדם שהוא מגזים בהתפארותו.

ואם לא פיך
----------

מספר ראשונים פירשו את הפסוק במשמעות הפוכה: "יהללך זר, וָלא - פיך". כלומר, אם אין מי שיספר את תהילתך, עשה זאת בעצמך, פרשנות זו נכתבה לראשונה בה'מ"א, על ידי רבי יצחק אבן סהולה הרשב"א הביא את פירוש זה בשם האמורא רב פפא על אף שלא נמצא כן בתלמוד בבלי.

פירוש זה מובא אף בספר הזוהר, שמגביל אותו וגורס שאף אם אין מי שישבח את האדם לא ישבח את עצמו ישירות, אלא יפתח פיו בדברי חכמה וכך יעמדו על טיבו באופן פאסיבי. אמנם בזוהר חדש פירש כך בפשטות.

ראו גם
------

* אין הנחתום מעיד על עיסתו

לקריאה נוספת
------------

יעקב ישראל סטל (עורך), הרב שמואל אשכנזי (מחבר), **אלפא ביתא תניתא דשמואל זעירא**, ירושלים תשע"א, כרך א, עמ' 370 - 376.

הערות שוליים
------------

1. ↑  יהודה איזנברג, שיחות בספר ירמיהו, פרק ט: בזאת יתהלל המתהלל, באתר "דעת"
2. ↑  פרק יא, לפי נוסח אחד.
3. ↑  רבי יצחק אבן סהולה, **משל הקדמוני**, שער ב פרק לג, מהדורת תל אביב תשי"ג עמ' 111, "ואם אמר החכם במשלי מליצותיך / יהללך זר ואל פיך נכרי ואל שפתיך. דקדקו הנבונים הרבה במדרשו / וצריך פירוש לפירושו. ואמרו: אם אין נכרי להגיד ישרך וטובך / שפתיך יענו בך"
4. ↑  תשובות הרשב"א, חלק א סימן פד, "והיינו דאמרי ליה לרב פפא: מה שמך? אמר להו: רב פפא, ושאלו: והא כתיב יהללך זר ולא פיך, ואמרו: והא אין זר פיך" ומשם רבי אשתורי הפרחי, **כפתור ופרח**, פרק ד; רבי שמואל ירונדי, **אהל מועד**, שער ראשית חכמה נתיב ד דרך ו, נדפס בתוך יעקב שמואל שפיגל, שער ראשית חכמה ושער הרפואה לרבי שמואל ב"ר משולם ירונדי, **ספר הזיכרון לרבי יצחק נסים**, סדר שלישי ירושלים תשמ"ה, עמ' רנה
5. ↑  ספר הזוהר פרשת בלק, דף קצג
6. ↑  **זוהר חדש** מהדורת הרב ראובן מרגליות, ירושלים תשי"ג, סוף דף פ
המונח "רודניק" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו רודניק (פירושונים).

**רודניק**  (בפולנית: **Rudnik nad Sanem**) היא עיירה במחוז ניסקו שבפרובינציית פודקרפצקיה בפולין, על גדת נהר סן, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

תולדות היישוב
-------------

רודניק הייתה מיושבת מהמאה ה-14, ובאמצע המאה ה-16 הוענקו לה זכויות עיר. בשנת 1656 התקיים בסביבת העיירה קרב בין גייסות האימפריה השוודית ובין כוחותיו הפולניים של ההטמאן צ'ארניצקי, אשר הסתיים בניצחון פולני.

באופן מסורתי התבססה כלכלת העיירה על השטת סחורות דרך נהר סן לעבר נמל דנציג, אך במהלך המאה ה-19 קיבל היישוב צביון תעשייתי. בחלוקת פולין בסוף המאה ה-18 נכללה העיירה בתחום גליציה האוסטרית.

יהודי רודניק
------------

יהודים ישבו בעיירה עוד קודם למאה ה-17, אך באמצע מאה זו נטבחו בידי הגייסות הפולנים שלחמו נגד השוודים. במהלך המאה ה-18 שב היישוב היהודי בעיירה להתפתח, ובמהלך המאה ה-19 השתקעו בעיירה מספר אדמו"רים.

בתחילת המאה ה-20 נמנו בעיירה כ-1,200 יהודים. במהלך ולאחר מלחמת העולם הראשונה עזבו את העיירה רבים מיהודיה, בין היתר בשל הפגיעה בהם בידי החיילים הרוסים והקוזקים. בשנת 1920 נערכו מהומות אנטישמיות נגד יהודי העיירה. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 805 יהודים, כשליש מתושביה, והתקיימה בה פעילות של אגודת ישראל ושל המפלגות הציוניות.

טרם כיבוש העיירה בספטמבר 1939 בידי הגרמנים, הספיקו יהודים רבים להימלט ממנה מזרחה, אל מעבר לנהר סן. עם כניסת הגרמנים ליישוב, גירשו את רוב יהודיו ממנו, אך לאחר מספר שבועות שבו אלו לבתיהם. בהמשך, הוטלו על יהודי העיירה גזירות שונות, ובהן חובת ביצוע עבודות כפייה, הגבלות תנועה וחובת תשלום סכומי כופר. בשנת 1942 הועברו היהודים שנותרו בעיירה למספר גטאות בסביבתה, מהם שולחו לאחר מכן למחנה ההשמדה בלז'ץ.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רודניק על נהר סן** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של רודניק על נהר סן
* רודניק באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* "רודניק על נהר סן", באתר השטעטל הווירטואלי
* "רודניק על נהר סן", באתר JewishGen (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987008186588205171
* GND: 4105062-9
* LCCN: no2015162866
* NKC: ge1127786
* SUDOC: 176014896
* VIAF: 236837528
* WorldCat (עם VIAF): 236837528

 |
**מארק קרדונה אי רובירה** (בקטלאנית: **Marc Cardona i Rovira**, נולד ב-8 ביולי 1995 בליידה שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי-קטלאני המשחק בעמדת החלוץ במיורקה בהשאלה מאוססונה ובנבחרת קטלוניה.

קריירה
------

קרדונה נולד בליידה שבקטלוניה ובצעירותו הצטרף למחלקת הנוער של סאן בניטו. ב-2014 עבר לאתלטיקו סאנלוקניו, קבוצה מחבל אנדלוסיה ששיחקה באותם ימים בליגה הרביעית בספרד. בעונת 2015/2016 היה לחלוץ המוביל בקבוצה. ב-41 הופעות במהלך העונה הבקיע 20 שערים, כולל שלושער נגד סביליה ג' ב-24 בינואר 2016, והוא היה משמעותי מאוד בהעפלתה של סנאלוקניו לליגה השלישית.

יכולתו הטובה משכה את עיניה של ברצלונה, מהבכירות שבכדורגל בספרד, שהחתימה אותו בקיץ לקבוצת המילואים שלה, ברצלונה אתלטיק, שהייתה אז בליגה השלישית. כבר בהופעת הבכורה בקבוצתו החדשה כבש קרדונה שלושער, בניצחון 3–1 על אתלטיקו סגונטינו. קרדונה שיחק בתדירות גבוהה בהרכב ברצלונה ב'. במהלך עונתו הראשונה שם הבקיע 15 שערי ליגה בדרכה למקום הראשון בביתה, ממנו הגיעה לפלייאוף ההעפלה לליגה השנייה. בפלייאוף עצמו כבש שני שערים נוספים ועזר בהשלמת המשימה. במקביל, זכה למספר הזדמנויות בקבוצה הבוגרת של המועדון, שהודרכה על ידי לואיס אנריקה. ב-30 בנובמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה בקבוצה כשנכנס כמחליף במשחק הגביע הספרדי נגד הרקולס אליקנטה. ב-6 בדצמבר נכנס כמחליף במשחק ליגת האלופות נגד בורוסיה מנשנגלדבך שהסתיים בניצחון 4–0 לזכות קבוצתו. בסוף העונה זכתה ברצלונה בגביע המלך, תואר שנזקף לזכות קרדונה בזכות ההופעה שלו בתחילת העונה.

בעונת 2017/2018, עת חוותה ברצלונה ב' קשיים רבים בליגה השנייה, גם קרדונה התקשה להציג את היכולת שאפיינה אותה בעונה הקודמת. קרדונה הבקיע 7 שערי ליגה בלבד ב-29 הופעות, בעוד ברצלונה ב' סיימה את העונה במקום ה-20 וירדה חזרה לליגה השלישית. נוסף על כך, קרדונה לא ערך אף הופעה במהלך העונה בקבוצה הבוגרת של המועדון, אותה אימן ארנסטו ואלוורדה. בקיץ 2018 הושאל קרדונה למשך עונה אחת לאייבר. כבר בהופעת הבכורה שלו בקבוצתו החדשה, ב-31 באוגוסט, הבקיע קרדונה בניצחון קבוצתו 2–1 את ריאל סוסיאדד. את שערו השני במדי אייבר כבש קרדונה ב-9 במרץ 2019, בתיקו 1–1 עם דפורטיבו אלאבס.

ב-25 ביוני 2019 חתם על חוזה לארבע שנים במדי העולה החדשה ללה ליגה, אוססונה.

בפתיחת עונת 2020/2021 הושאל למיורקה (במקביל אנטה בודימיר הושאל לאוססונה).

תארים
-----

ברצלונה
* הגביע הספרדי: 2016/2017

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Del Sanluqueño a la 'Champions' con el FC Barcelona,‏ J. M. Aguilera,‏ La Voz De Cádiz,‏ 5.9.2016
2. ↑  Marc Cardona, de la Primera Andaluza a la Champions a base de goles,‏ Ivan San Antonio,‏ ספורט, 7.2.2016
3. ↑  אתר ערוץ הספורט – sport5.co.il, באתר m.sport5.co.il
מאיר בלומנטל, שנת 1972
**מאיר בלומנטל** (11 באפריל 1952 - 21 בנובמבר 1974) היה כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת הבלם בקבוצת הפועל פתח תקווה בתחילת שנות ה-70 ונחשב לאחת התקוות הגדולות ביותר באותה התקופה. נפטר בגיל 22 בעת אימון ריצה של קבוצתו.

בלומנטל נולד וגדל בפתח תקווה. למד בבית-הספר היסודי 'השומר' שבבני-ברק. אחרי-כן למד בבית-הספר המקצועי ע"ש 'מקס פיין' שבתל אביב וסיים את לימודיו בבית-הספר המקצועי 'עמל' שבפתח-תקוה. גדל במחלקת הנוער של הפועל פתח תקווה, וכשחקן נבחרת הנוער של ישראל היה שותף עימה לזכייה בגביע אסייה בבנגקוק. עלה לקבוצת הבוגרים של הפועל פתח תקווה בשנת 1970, ומשחקו הראשון בקבוצה היה מול בית"ר תל אביב, אשר הסתיים בתיקו 1-1.

החל מעונת 1971/72 רכש לעצמו בלומנטל מקום של קבע בהרכב הקבוצה והפך לאחד השחקנים האהובים ביותר על אוהדי הקבוצה, משחק השיא שלו היה בתחילת עונת 1973/74 בדרבי נגד מכבי פתח תקווה, עת כבש שער בניצחון קבוצתו בתוצאה 0-5.

ב-21 בנובמבר 1974 צנח בלומנטל על כר הדשא במהלך אימון כושר עם חבריו לקבוצה. תחילה היה נדמה שהוא מעד אולם כאשר התקרבו אליו מאמן הכושר ומעסה הקבוצה נדהמו לראות את פניו שהכחילו. עיסוי הלב והנשמה לא הועילו, ואמבולנס שהוזעק למקום הביאו לבית החולים בלינסון שם נקבע מותו.

בלומנטל היה חייל קבע בחיל האוויר, שם שימש כנהג ועל כן נערכה לו הלוויה צבאית.

בסך הכל ערך בלומנטל 69 הופעות בליגה וכבש 4 שערים, ובגביע ערך 16 הופעות וכבש שער אחד.

קישורים חיצוניים
----------------

* עמוד השחקן באתר יזכור
* עמוד השחקן במוזיאון הפועל פתח תקווה

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מאיר בלומנטל"**.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007404177405171
* VIAF: 44154921221763590961
* WorldCat (עם VIAF): 44154921221763590961

 |
**עידו דרור** (נולד ב-26 במאי 1978) הוא תסריטאי ויוצר טלוויזיה ישראלי.

ביוגרפיה
--------

דרור הוא בעל תואר ראשון (2001-2004) בקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב ובעל תואר שני (2006-2008) בהיסטוריה צבאית ודיפלומטית בחוג ללימודי ביטחון באוניברסיטת תל אביב. בין השנים 2008-2009 שימש כמרצה בשיעור כתיבת תסריט קצר בחוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב וכן בשנים 2008-2011 שימש כמרצה בבית הספר מנשר לאמנות בקורסים: "יסודות התסריט הקולנועי" (שנה א') ו"עקרונות תסריט" (שנה ב'). 

במהלך השנים שימש דרור כתסריטאי של מספר סרטים וסדרות טלוויזיה. בשנת 2008 שימש כתסריטאי הסרט "סוף שבוע בתל אביב", עליו היה מועמד יחד עם אחיו הגדול, יונתן דרור לפרס אופיר של אותה שנה, בקטגוריית התסריט הטוב ביותר. בשנת 2011 שימש כתסריטאי של קומדיית המצבים "מה בכריש?", ששודרה בערוץ הילדים. 

בשנת 2011 יצר וכתב יחד עם אופיר בביוף את סדרת הדרמה "סימני שאלה", ששודרה בזכיינית ערוץ 2, רשת.

במהלך השנים 2012-2016 שימש יחד עם דוד דהן כיוצר ותסריטאי של הסדרה "גאליס", אשר שודרה בערוץ הילדים במשך שבע עונות. בעקבות ההצלחה הרבה לה זכתה הסדרה בקרב ילדים ובני נוער בשנת 2014 יצר וכתב יחד עם דוד דהן את הסרט "גאליס - המסע לאסטרה", המבוסס על הסדרה.

בשנת 2018 יצר וכתב שוב ביחד עם דוד דהן את הסדרה ״אילת״ המשודרת לילדי HOT בשיתוף עם ערוץ הילדים.

בשנת 2023 יצר וכתב שוב ביחד עם דוד דהן את הסדרה 4:20 המשודרת HOT .

קישורים חיצוניים
----------------

* עידו דרור, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* עידו דרור, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  עידו דרור קורות חיים
2. ↑  פורסמו המועמדים לפרס אופיר 2008

| **גאליס** (2012–2016) |
| --- |
| יוצרים ותסריטאים ראשיים | דוד דהן • עידו דרור |
| במאי | עודד רז |
| דמויות | יונתן • דני • ליעם • נינה • דורי • יולי • הוגו • מיקה • רונה • שרון • ברק • נטלי • אלכס • דפני • גאיה • ארז • רותם • אודי • גילי • מאיה • דנה |
| ספרים (מאת סמדר שיר) | הקיץ של רונה ודורי • הכוכבים של יולי • ליעם הולך בעקבות הלב • יונתן ודני במבצע מקסיקני • מתחילים מחדש |
| סרטים | גאליס - המסע לאסטרה • גאליס - קונקט |
| סדרת מקור | החולמים |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007335489505171
* LCCN: no2010178406
* WorldCat (עם LCCN): no2010-178406

 |
ונפלון רגיל  
1. הוונפלון עצמו מורכב מ (a) קצה של המחט להכנסה לווריד, (b) כנפיים להחזקת הוונפלון ואבטחתו בשלב יותר מאוחר באמצעות איספלניות (c) שסתום חד-כיווני שמאפשר הזרקת תרופות בעזרת מזרק, (d) סוף המאפשר חיבור לקו עירוי תוך ורידי, ומכסה בין השימושים.   
2. המחט (נסוגה באופן חלקי) המשמשת רק כמייצבת של הצינורית בזמן ההחדרה לווריד   
3. מכסה ההגנה אשר מוסר לפני השימוש.
 קטטר תוך ורידי במקומו, קבוע לזרוע המטופל בעזרת דבקים ומחובר לעירוי.
ברפואה, **צנתר ורידי פריפרי** (באנגלית: peripheral venous catheter) או **ונפלון** הוא צנתר (צינור קטן וגמיש) המונח בווריד היקפי לטיפול תוך ורידי כמו נוזלים תרופתיים. לאחר ההכנסה ניתן להשתמש במתקן לצורך החדרת תרופות ושאיבת דם.

שימוש
-----

הוונפלון מוחדר לווריד על ידי מחט (בדומה לשאיבת דם), שמוסר לאחר מכן בזמן שצינורית הפלסטיק הקטנה נשארת במקומה. לאחר מכן מקבעים את הוונפלון על ידי הדבקתו באמצעות איספלניות.

ונפלון הוא אמצעי הגישה הוורידית הנפוצה ביותר ברפואה.

צנתר ורידי פריפרי בדרך כלל מחובר לווריד ביד או בזרוע. יש להבדיל אותו מקטטר ורידי מרכזי המוחדר לווריד מרכזי, או צנתר עורקי אשר ניתן למקם בעורק היקפי או מרכזי. בילדים ניתן להשתמש בג'ל הרדמה מקומי (כגון לידוקאין) במקום ההכנסה כדי להקל על ההחדרה.

גדלים
-----

הגדלים של הוונפלונים השונים נמדדים באמצעות מד בירמינגהאם. המדדים הם ביחס הפוך לקוטר הצנתר ומסומנים באות G (מהמילה gauge באנגלית).

| G | קוטר (מ"מ) | קצב זרימה מקסימלי(מ"ל/דקה) | צבע |
| --- | --- | --- | --- |
| 26 | 0.46 | 13-15 | שחור |
| 24 | 0.60 | 36 | צהוב |
| 22 | 0.90 | 56 | כחול |
| 20 | 1.10 | 40-80 | ורוד |
| 18 | 1.30 | 75-120 | ירוק |
| 17 | 1.50 | 128-133 | לבן |
| 16 | 1.80 | 236 | אפור |
| 14 | 2.00 | 270 | כתום |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צנתר ורידי פריפרי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  p. 110 in: Edward Doyle (2007). *Paediatric Anaesthesia*. OUP Oxford. ISBN 9780199202799.
**ג'ורג' בל טימרמן הבן** (באנגלית: **.George Bell Timmerman Jr**‏; 11 באוגוסט 1912 – 29 בנובמבר 1994) היה פוליטיקאי אמריקאי, שכיהן כמושל קרוליינה הדרומית בשנים 1955–1959 מטעם המפלגה הדמוקרטית. טרם היבחרו לתפקיד המושל, היה טימרמן סגן המושל במדינתו ויוצא מלחמת העולם השנייה.

ביוגרפיה
--------

טימרמן נולד במחוז אנדרסון שבצפון-מערב קרוליינה הדרומית, בנם של מרי ואנדיבר (לבית סאליבן) וג'ורג' בל טימרמן האב, אז שופט פדרלי. הוא גדל בצ'ארלסטון וסיים את לימודיו באקדמיה הצבאית "המצודה" (The Citadel). לאחר שקיבל תואר במשפטים מאוניברסיטת קרוליינה הדרומית, הוא עסק בעריכת דין בעיירה בייטסבורג. טימרמן התגייס לצי ארצות הברית כקצין עם כניסתה של ארצות הברית למלחמת העולם השנייה בעקבות המתקפה על פרל הארבור. כששב לקרוליינה הדרומית בתום המלחמה, התמודד טימרמן לתפקיד סגן מושל קרוליינה הדרומית כעמיתו למירוץ של סטרום ת'ורמונד, מועמד המפלגה הדמוקרטית. הוא נבחר לתפקיד והחל את כהונתו ב-1947, ונבחר מחדש כעבור שלוש שנים ב-1950 לכהונה נוספת בת ארבע שנים.

בבחירות לתפקיד מושל קרוליינה הדרומית ב-1954 ניצב בפני התנגדות מזערית בבחירות המקדימות במפלגה הדמוקרטית והתמודד ללא התנגדות בבחירות הכלליות, ובינואר 1955 טימרמן הושבע לתפקיד. הוא ביקש לסכל הוראה של עדת המסחר הבין-מדינתי (Interstate Commerce Commission) לביטול הפרדה גזעית בנסיעות למרחקים ארוכים, בעיקר מפני שההפרדה הגזעית השפיעה על חדרי ההמתנה הציבוריים. במקביל הוא התנגד לצווים של בתי משפט פדרליים המורים על דה-סגרגציה בפארקים ציבוריים, חופי רחצה ומגרשי גולף. בנוגע לביטול הפרדה גזעית במערכת החינוך הציבורית, הוא נדר נדר ביחד עם מושלים אחרים ממדינות דרום ארצות הברית שיסכלו את הדה-סגרגציה באמצעות חקיקה בקונגרס של ארצות הברית או לחלופין בבית המחוקקים של המדינה.

כמושל, התנגד טימרמן לפסק דין בראון נגד מועצת החינוך של בית המשפט העליון של ארצות הברית, שקבע כי הפרדה גזעית בבתי ספר ציבוריים מנוגדת לחוקת ארצות הברית. טימרמן נלחם בשינויים שהביא עמו פסק הדין התקדימי וקרא לקונגרס האמריקאי להגביל את סמכותו של בית המשפט העליון. טימרמן ראה בהתעקשותן של מדינות צפון ארצות הברית להחיל דה-סגרגציה כהתנהגות צבועה.

ב-1956 הוא היה המועמד המועדף לנשיאות ארצות הברית בידי משלחת קרוליינה הדרומית לכינוס הוועדה הדמוקרטית הלאומית. במהלך הוועידה הוא היה מנהיג ההתנגדות הדרומית למה שכינה "חקיקת זכויות אזרח קיצוניות ועקרונות רדיקליים במצע הבחירות של המפלגה". הוא חתם על חוק משנת 1956 שבלם את חברי האיגוד הלאומי לקידום אנשים צבעוניים מתעסוקה ציבורית בקרוליינה הדרומית. כמו כן, הוא התנגד לצעדים בתחום זכויות האזרח של ממשל הנשיא דווייט אייזנהאואר.

לאחר שעזב את משרד המושל ב-1959, מונה טימרמן ב-1967 לשופט בית המשפט המדיני עבור הסבב האחד עשר, וישב בכס השיפוט עד לשנת 1984. הוא נפטר בשלהי נובמבר 1994 בעיירה בייטסבורג-ליזוויל.

קישורים חיצוניים
----------------

* ג'ורג' בל טימרמן, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  וולפגאנג סאקסון, George B. Timmerman Jr. 82, Segregationist Leader in 50's, באתר הניו יורק טיימס, 3 בדצמבר 1994 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1183119119
* LCCN: no2008104650
* VIAF: 68746116
* WorldCat: lccn-no2008104650

 |