אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה, העוסק במחנה פליטים בצפון-מזרח ירושלים, עם הערך "שועפאט", העוסק בשכונה ערבית בצפון ירושלים.
**מחנה שועפאט**
(למפת ירושלים מוגדלת)מחנה שועפאט**מחנה שועפאט**(למפת ירושלים רגילה)מחנה שועפאט**מחנה שועפאט**
מבט מצפון: במרכז התמונה - מחנה הפליטים המאופיין בבנייה נמוכה; מימין למחנה - ראס ח'מיס; משמאל - דחיית א-סלאם; מעל - ראס שחאדה
מבט מדרום: בתי ראס שחאדה, הצמודים מדרום למחנה הפליטים שועפאט מעבר לגדר ההפרדה. כחלק ממגמה של אורבניזציה, נבנים מבני-מגורים מרובי קומות הנראים בבירור מעבר לגדר. מבט מדרום, מכיוון עיסאוויה. בצד שמאל ניתן לראות את המחסום בכניסה למתחם מחנה הפליטים. 
גדר ההפרדה מתפתלת ומקיפה את מחנה הפליטים שועפאט ואת ענאתא. לפני הגדר ניתן לראות מבנים של בדואים ובמרחק את מדבר יהודה, בקעת הירדן ועבר הירדן.גדר ההפרדה מתפתלת ומקיפה את מחנה הפליטים שועפאט ואת ענאתא. לפני הגדר ניתן לראות מבנים של בדואים ובמרחק את מדבר יהודה, בקעת הירדן ועבר הירדן.
פסגת זאב ומתחם מחנה הפליטים משני עברי נחל ענתות.
**מחנה פליטים שועפאט** (בערבית: **مُخَيَّم لاجِئين شعفاط**, תעתיק מדויק: **מח'ים לאג'אין שעפאט**) הוא מחנה פליטים פלסטינים השוכן בצפון-מזרח ירושלים, בין השכונה הערבית ראס ח'מיס במערב, השכונה היהודית פסגת זאב בצפון, השכונה הערבית דחיית א-סלאם במזרח, ושכונות ראש שחאדה והגבעה הצרפתית בדרום. זהו מחנה הפליטים הפלסטיני היחיד בתחומה הריבוני של מדינת ישראל (הוא נכלל בשטחה המוניציפלי של ירושלים, אך מעבר לקו הירוק). גדר עוטף ירושלים מקיפה את המחנה מצפון, ממערב ומדרום תוך השארתו בפועל מחוץ לתחומי העיר. אין להתבלבל בין מחנה הפליטים שועפאט לבין שכונת שועפאט, השוכנת כקילומטר אחד מערבה לו ומהווה מתחם עירוני שונה ממנו באופיו ובאוכלוסייתו. על פי נתוני הלמ"ס, נכון לסוף שנת 2016 התגוררו במחנה הפליטים כ-20,400 תושבים, אך ההערכות הן שנתון זה נמוך ממספר התושבים בפועל.

לעתים קרובות, נמצא שמתייחסים לכל המתחם הכלול בשטח המוניציפלי של ירושלים ושנמצא מעבר למחסום מחנה שועפאט בשם **"מחנה הפליטים שועפאט"**. אך למעשה שטח מחנה הפליטים (שבאחריות אונר"א) הוא חלק קטן מהמתחם הזה, והוא מאופיין בבניה נמוכה. ממערב למחנה הפליטים, עדיין בתוך המתחם שמעבר לגדר ההפרדה, נמצא את ראס ח'מיס; מדרום למחנה הפליטים את ראס שחאדה; וממזרח למחנה את דחיית א-סלאם הנמשכת מזרחה עד לגבול המוניציפלי של העיר, שמעברו הכפר ענאתא (שנמצא מחוץ לשטח המוניציפלי). השכונות שמסביב למחנה מאופיינות בבנייה צפופה לגובה. מצפון, מחנה הפליטים מגיע עד לגדר ההפרדה, מאות מטרים בודדים משכונת פסגת זאב.

היסטוריה
--------

מחנה הפליטים הוקם בשנים 1965–1966, במטרה לפנות אליו את תושבי מחנה הפליטים אל-מועסכר ששכן בעיר העתיקה של ירושלים, בתחומי הרובע היהודי הנטוש. המחנה הוקם על קרקע שהוקצתה לארגון אונר"א על ידי שלטונות ירדן (ששלטה באותה עת על מזרח ירושלים והגדה המערבית) ממזרח לשכונת שועפאט, והיה המחנה האחרון שהוקם עבור פליטי 1948. במקורו הוקם המחנה על קרקע בשטח של 203 דונם, ונועד לאכלס 1,500 פליטים. זמן קצר לאחר הקמתו פרצה מלחמת ששת הימים, שבעקבותיה אוכלס המחנה בפליטים נוספים ממלחמה זו. שינוי גבולותיה המוניציפליים של ירושלים לאחר המלחמה כלל את מחנה הפליטים בשטחה המוניציפלי של העיר, והקנה זכות תושבות ישראלית לאוכלוסייתו.

במרוצת השנים הכפיל המחנה את שטחו ואוכלוסייתו גדלה. הערכות שונות קיימות על מספר תושביו, החל מ-8,000 (לפי עיריית ירושלים), ועד 20,000 (לפי עיר עמים), מרביתם נושאי תעודות זהות ישראליות מתוקף היותו של המחנה, דה יורה, בשטחה המוניציפלי של ירושלים. כ-50%-60% מהתושבים רשומים כפליטים, צאצאיהם ובני זוגם. בשנים האחרונות שבו אל המחנה אלפי תושבים שעזבוהו למקומות יישוב אחרים ברחבי יהודה ושומרון, במטרה לשמר את זכויותיהם כתושבי ירושלים בעלי תעודת זהות ישראלית. לא ברור כמה מהם אכן מתגוררים במחנה בפועל. יש הרואים במחנה מתחם "אקס טריטוריאלי" בירושלים, וחלק מהשירותים בו מסופקים בידי אונר"א ולא בידי עיריית ירושלים. גופים ישראליים, ובכלל זה רשויות שלטוניות, נרתעים ונמנעים על פי רוב מלהיכנס למחנה ולסביבותיו ללא ליווי כוחות משמר הגבול עקב מקרים חוזרים ונשנים של יידוי אבנים, זריקת בקבוקי תבערה וירי מצד התושבים הפלסטינים.

רמת התשתיות והשירותים במקום ירודה, המחנה סובל מעוני, הזנחה וצפיפות יתר. כל בתיו מחוברים לתשתיות החשמל והמים הציבוריות, אך לא כולם מחוברים לרשת ביוב. אונר"א מתריע על כך שתושבים רבים, בהתעלם מהנחיות הנדסיות ובטיחותיות, הוסיפו קומה שלישית ורביעית לבתים שיסודותיהם נועדו מלכתחילה לשאת קומה אחת או שתיים בלבד. בנויים בו בניינים רבי קומות רבים.

בתכנון תוואי גדר עוטף ירושלים, בעקבות פיגועי ההתאבדות באינתיפאדה השנייה וזריקת בקבוקי תבערה וידויי אבנים לעבר תושבי שכונת פסגת זאב, הוחלט שמחנה הפליטים שועפאט (אך לא שכונת שועפאט) יושאר מחוץ לגדר, חרף היותו בשטחה המוניציפלי של ירושלים. בזאת הוא חולק גורל דומה עם השכונות ראס אל-ח'מיס ודאחיית א-סלאם הצמודות אליו. תושבי המחנה והשכונות הסמוכות עתרו לבג"ץ בדרישה להכללתם בתחום הירושלמי של הגדר, בטענה ששיקולים דמוגרפיים ולא ביטחוניים הם שהנחו את מקבלי ההחלטה להותירם מחוץ לירושלים. עתירתם נדחתה, תוך דרישה שבמקום יוקם מסוף מעבר המסוגל לטפל ביעילות במעבר חופשי של 5,000 תושבים ביום. ב-2011 הושלמו עבודות בניית קטע הגדר החוצץ בין מחנה הפליטים ליתר ירושלים, ומסוף המעבר ביניהם.

גלריה
-----

* ראס ח'מיסראס ח'מיס
* דחיית א-סלאםדחיית א-סלאם

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מחנה הפליטים שועפאט** בוויקישיתוף
* דנה בן-שמעון, המובלעת הירושלמית שהפכה לחממה של פשע ואלימות, באתר ישראל היום, 10 באוקטובר 2022
* מיפוי מחנה הפליטים שועפאט באתר מכון ירושלים למחקרי מדיניות, 2019
* מחנה הפליטים שועפאט באתר אונר"א (באנגלית)
* אבי יששכרוף‏, גם המשטרה לא מעזה להיכנס למחנה הפליטים המסוכן מכולם, באתר וואלה!‏, 4 ביוני 2015 סרטונים

* Rachel Kushner, ‘We Are Orphans Here’ - Life and death in East Jerusalem’s Palestinian refugee camp, New York Times, December 1, 2016

הערות שוליים
------------

1. ↑  מיפוי מחנה הפליטים שועפאט באתר מכון ירושלים למחקרי מדיניות, 2019
2. ↑  Unrwa, SHU'FAT CAMP, Unrwa
3. ↑  מוראד נטשה, מחנה פליטים שועפאט, באתר מכון ירושלים למחקרי מדיניות
4. ↑  שועפט באתר עיריית ירושלים
5. 1 2  לארה פרידמן ועו"ד דן זיידמן, פרופיל שכונה ירושלמית: מחנה הפליטים שועפאט - סקירה, בתוך Ir Amim Jerusalem Bulletin מ-28 באוגוסט 2006
6. ↑  Shu'fat camp, אתר אונר"א

| שכונות ירושלים |
| --- |
| 

| העיר העתיקה |
| --- |
| הר הבית • הרובע הארמני • הרובע היהודי • הרובע המוסלמי • באב אל חוטה • הרובע הנוצרי • שכונת המוגרבים |

 |
| 

| כפרים קדומים שצורפו לעיר |
| --- |
| אום טובא • א-טור • בית צפאפא • דיר יאסין • כפר עקב • ליפתא • מלחה • סילואן • עין כרם • עיסאוויה • צור באהר • שועפאט • שייח' באדר • שרפאת |

 |
| 

| התקופה העות'מאנית, עד 1890 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| הבנייה היהודית | אבן ישראל • אהל משה • בית דוד • בית יוסף • בית יעקב • בית ישראל • בתי ויטנברג • בתי ניסן ב"ק • ימין משה • כרם אברהם • כפר השילוח התימני • מאה שערים • מוצא (נבנתה כמושבה וסופחה ב-1993) • מזכרת משה • מחנה יהודה • מחנה ישראל • משכנות ישראל • משכנות שאננים • נחלאות • נחלת שבעה • נחלת צדוק • סוכת שלום • שערי צדק |
| הבנייה הנוצרית | המושבה האמריקאית • המושבה הגרמנית • המתחם הצרפתי בירושלים • הר הזיתים • הר ציון • מגרש הרוסים • רחוב הנביאים • שכונת החבשים |
| הבנייה המוסלמית | אבו תור • ואדי אל-ג'וז • טנטור • מוסררה • שכונת החוסיינים • שכונת נשאשיבי |

 |

 |
| 

| התקופה העות'מאנית, מ-1890 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| בנייה עות'מאנית | העיר העתיקה • תחנת הרכבת ירושלים • רחוב יפו |
| בנייה יהודית | אוהל שלמה • בתי אונגרין • בתי ברוידא • בתי הורנשטיין • בתי ורשה • בתי נייטין • בתי ראנד • שמאעה • גבעת שאול • ג'ורת אל-ענב (כיום חוצות היוצר) • זיכרון משה • חצר שטרויס • נחלת שמעון • עזרת ישראל • שכונת אחווה • שכונת הבוכרים • שכונת הגורג'ים • שמעון הצדיק • שערי חסד • שערי ירושלים |
| בנייה ערבית | באב א-זהרה • בקעה • ממילא • שייח' ג'ראח |
| בנייה יוונית | המושבה היוונית |

 |

 |
| 

| בנייה בתקופת המנדט, 1948-1918 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| בנייה בריטית | המשולש |
| בנייה יהודית | מקור ברוך • ארנונה • בתי מונקאטש • גאולה • "המשולש" • הר הצופים • יפה נוף • מחניים • מקור ברוך • מרחביה • נווה יעקב (מושבה) • נווה שאנן • נחלת אחים • סנהדריה • עטרות • עץ חיים • קריית שמואל • רוממה • רחוב המלך דוד • שיכון פאג"י • תל ארזה**שכונות הגנים בירושלים**: בית הכרם • בית וגן • מקור חיים • קריית משה • רחביה • תלפיות |
| בנייה ערבית | בית חנינא • ג'בל מוכאבר • טלביה • קטמון • ראס אל-עמוד • שייח' ג'ראח • שייח' סעד |

 |

 |
| 

| בנייה ישראלית 1967-1949 |
| --- |
| גבעת מרדכי • גבעת רם • הולילנד • ניות • קריית אונסדורף • קריית הממשלה • קריית וולפסון • קריית מטרסדורף • קריית צאנז • קריית שומרי אמונים • רמת דניה • שיכון חב"ד • עיר גנים • פת • קטמונים • קריית היובל • קריית מנחם • שמואל הנביא |

 |
| 

| בנייה ישראלית מאז מלחמת ששת הימים, 1967- |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| שכונות הבריח | גבעת המבתר • הגבעה הצרפתית • מעלות דפנה • צמרת הבירה • קריית הממשלה (מזרח ירושלים) • רמת אשכול |
| שכונות הטבעת | גבעת המטוס • גבעת משואה • גילה • נווה יעקב • פסגת זאב • רמות אלון • רמות פולין • תלפיות מזרח |

גבעת אורנים • גבעת משה • הר חוצבים • הר חומה • הר נוף • מעלה הזיתים • נוף ציון • סנהדריה המורחבת • עזרת תורה • קריית בעלז • רמת בית הכרם • רמת שלמה • רמת שרת |

 |
| 

| שונות |
| --- |
| פרויקט הכניסה לעיר • קריית הלאום • הר הרצל • הר המנוחות • בית ישראל (קיבוץ) • רמת רחל • שכונת חצר • מחנה הפליטים שועפאט • שכונות חרדיות • גבעת הארבעה • קטגוריה שכונות ירושלים • פורטל שכונות ירושלים |

 |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987011247116705171

 |