recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אלגוריתם גרצל** הוא אלגוריתם עיבוד אותות ספרתי (DSP) המזהה מרכיבי תדר באות. האלגוריתם פורסם על ידי ד"ר ג'רלד גרצל ב-1958.

בניגוד לאלגוריתם FFT שמחשב רכיבי תדר בנקודות שמחולקות באופן שווה לאורך רוחב הסרט של האות, אלגוריתם גורצל מאפשר התמקדות בתדר ייחודי, ודורש עבור כל תדר מבוקש כ-6N חישובים.

המדד להעדפת אלגוריתם הFFT יהיה כאשר M הוא מספר פסי התדר הנדרשים.
במקרה שלנו M שווה לכל היותר 8 ועבור 777 דגימות האלגוריתם של גרצל כבר יותר יעיל.
כמו כן FFT מחייב כמות דגימות שהיא בדיוק חזקה שלמה של 2 ואחסון של טבלאות ערכים של פונקציות הקוסינוס והסינוס הדרושות לחישוב, ובכך המימוש שלו מורכב יותר ודורש יותר שורות קוד.

אחד השימושים החשובים של אלגוריתם גרצל הוא זיהוי טונים בטלפוניה (DTMF), על ידי איתור מרכיבי התדר שמכיל האות.

פירוט האלגוריתם
---------------

צורת העבודה של האלגוריתם היא חישוב נוסחת נסיגה התלויה בערכי דגימות קודמות.
המשוואה לחישוב הסדרה היא:

(s(n) = x(n)+2cos(2πω)s(n−1)−s(n−2

כאשר, ערכי הדגימות (s(-2) ,s(-1 שווים לאפס.
עבור ערך ידוע של ω מדובר בחיבור אחד חיסור אחד והכפלה אחת.
האלגוריתם מממש מסנן IIR מסדר שני כאשר במוצא אמורים להתקבל ערכי ה DFT של האות.
צורת העבודה היא כדלהלן:
התמרת Z של המשוואה תהיה:

{\displaystyle {\frac {S(z)}{X(z)}}={\frac {1}{1-2\cos(2\pi \omega )z^{-1}+z^{-2}}}={\frac {1}{(1-e^{+2\pi i\omega }z^{-1})(1-e^{-2\pi i\omega }z^{-1})}}}
אם נעביר את התוצאה במסנן הבא:

{\displaystyle {\frac {Y(z)}{S(z)}}=1-e^{-2\pi i\omega }z^{-1}}
התוצאה לאחר שני המסננים תהיה:

{\displaystyle {\frac {S(z)}{X(z)}}{\frac {Y(z)}{S(z)}}={\frac {Y(z)}{X(z)}}={\frac {(1-e^{-2\pi i\omega }z^{-1})}{(1-e^{+2\pi i\omega }z^{-1})(1-e^{-2\pi i\omega }z^{-1})}}={\frac {1}{1-e^{+2\pi i\omega }z^{-1}}}}
בחזרה למישור הזמן נקבל:

{\displaystyle y(n)=x(n)+e^{+2\pi i\omega }y(n-1)=\sum \_{k=-\infty }^{n}x(k)e^{+2\pi i\omega (n-k)}=e^{+2\pi i\omega n}\sum \_{k=-\infty }^{n}x(k)e^{-2\pi i\omega k}},
או בעצם DFT מוכפל בגודל קבוע.

כדי לקבל רק את ה DFT במוצא נגדיר:

{(X(ω) = y(N − 1)e^{−2πiω(N − 1)} = (s(N − 1) – e^{−2πiω}s(N − 2))e^{−2πiω (N − 1

  

כאשר (y(N-1 הוא מוצא המסנן עבור N דגימות בשימוש עם הגדרת המסנן השני.
מכיוון ש ω הוא התדר הדיגיטלי ביחידות של מחזורים הנדרשים למטרת דגימה אחת, 
אזי ωN הוא גודל שלם, k.
נובע מכך שניתן לפשט את המשוואה ל:

(X(ω) = (s(N − 1) – e^{−2πiω}s(N − 2))e^{+2πiω} = e^{+ 2πiω}s(N − 1) − s(N − 2

אם נחשב את הערך המוחלט של המוצא נקבל:

(X(ω)X'(ω) = s(N − 2)² + s(N − 1)² − 2cos(2πω)s(N − 2)s(N − 1
אוסוולד הארנב, באנימציה משנת 1932
**אוסוולד הארנב** (באנגלית: **Oswald the Lucky Rabbit**, או בקיצור: **Oswald Rabbit**) הוא דמות בדיונית של ארנב מואנש. דמותו של אוסוולד נוצרה על ידי האנימטורים אב אייוורקס ווולט דיסני, והופיעה לראשונה בשנת 1927.

מאפיינים
--------

 

|  |
| --- |
| * פוסטר של אוסוולד הארנבפוסטר של אוסוולד הארנב
* אוסוולד ובניו: כריכה של ספר קומיקסאוסוולד ובניו: כריכה של ספר קומיקס
ישנן 2 תמונות בגלריה. ניתן להקיש על תמונה להגדלתה |

אוסוולד הוא אחד הדמויות המצוירות הראשונות בעלות אישיות, והוא ניחן בחוש הומור מפותח. אוסוולד נוהג להשתמש באיבריהם של בעלי חיים כדי לפתור בעיות, ואף משתמש באיבריו כתפאורה וכבדיחות, כאשר מה שמסייע בידו הוא אפשרותו להימעך כמו גומי.

כמו כן, אוסוולד יכול להפוך כל דבר לכלים. בנוסף, לאוסוולד חרדה מבננות, לכן הוא אינו יכול להשתמש בהן כדי להצחיק.

היסטוריה
--------

בשנת 1927, עקב מגבלות טכניות ובעיות עלות, דיסני והאנימטור הראשי שלהם, אב אייוורקס, החליטו לסיים את עבודתם בסדרה "הקומדיות של אליס" על מנת להתפנות לחיפוש אחר הזדמנויות יצירתיות חדשות.

בצירוף מקרים, אולפני יוניברסל רצו להיכנס לתחום הקריקטורה ונזדקקו לדמות מצוירת, ולכן צ'ארלס מינץ, מפיצם של דיסני, ביקש מאייוורקס ליצור דמות חדשה שתימכר לאולפני יוניברסל. דיסני חתמו חוזה עם אולפני יוניברסל, שהוביל ליצירתו של אוסוולד הארנב, ואיתו ליצירת הסדרה המצוירת הראשונה של יוניברסל.

בשנת 2006, קנתה חברת וולט דיסני מאולפני יוניברסל בחזרה את הזכויות לדמותו של אוסוולד הארנב.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוסוולד הארנב** בוויקישיתוף
* "אוסוולד הארנב", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* אוסוולד הארנב, באתר INDUCKS (באנגלית)
* אוסוולד הארנב(הקישור אינו פעיל), באתר Big Cartoon DataBase (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Could Oswald the Lucky Rabbit have been bigger than Mickey?", באתר ה-BBC‏, 3 בדצמבר 2012 (אוחזר ב-4 באפריל 2013)

| מיקי מאוס וחבריו |
| --- |
| דמויות ראשיות | מיקי מאוס • מיני מאוס • פלוטו • גופי • דונלד דאק • דייזי דאק |  |
| דמויות נוספות | אוסוולד הארנב • הדוד קמצוץ • לודוויג פון דרייק • פיט • צ'יפ ודייל • קלרבל הפרה • הוראס הורסקולר • קלרה קלאק |
| שונות | יקום מיקי מאוס • מיקי מאוס (סדרת סרטים) |
**גוראגאצ'ה ז'וגדרדמיידין** (במונגולית: **Жүгдэрдэмидийн Гүррагчаа**; ‏‏נולד ב־5 בדצמבר 1947) הוא קוסמונאוט מונגולי, שטס לחלל במשימה במסגרת תוכנית אינטרקוסמוס.

ביוגרפיה
--------

גוראגאצ'ה ז'וגדרדמיידין נולד ראשנט, מונגוליה. לאחר סיום בית הספר הוא למד חקלאות. בשנת 1968 הוא התגייס לצבא ובשנת 1971 נשלח לברית המועצות ללימודי תעופה. בשנת 1977 הוא קיבל השכלה גבוהה וחזר למונגוליה בה המשיך לשרת בתפקיד טכני בחיל האוויר.

בשנת 1978 נכלל גוראגאצ'ה ז'וגדרדמיידין ביחידת הקוסמונאוטים. בשנת 1981 הוא ביצע טיסה בחללית סויוז 39 לצד ולדימיר דז'ניבקוב. במהלך טיסה זו החללית התחברה לתחנת החלל סאליוט 6 בה כבר שהה צוות משלחת מס' 5. ז'וגדרדמיידין ביצע מספר מחקרים.

לאחר סיום הטיסה, גוראגאצ'ה ז'וגדרדמיידין חזר למונגוליה והתחיל עבודה במנגנון המפלגה הקומוניסטית של מונגוליה. בשנת 1984 הוא קודם לדרגת גנרל מיור. הוא המשיך להתקדם במערכת הצבאית ובשנים 2000–2004 כיהן כשר ההגנה.

בשנים 2005–2008 גוראגאצ'ה ז'וגדרדמיידין היה חבר פרלמנט. בשנים האחרונות הוא מכהן בתפקיד ניהולי במערכת האקדמיה למדעים של מונגוליה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גוראגאצ'ה ז'וגדרדמיידין** בוויקישיתוף
* תקציר נתונים באתר ספייספאקטס(הקישור אינו פעיל)
* נתונים מאנציקלפדיית החלל
* גוראגאצ'ה ז'וגדרדמיידין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  זה שם מונגולי. "גוראגאצ'ה" הוא שם פרטי ו"ז'וגדרדמיידין" שם האב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 102466533X
* ISNI: 0000 0000 3437 0633
* LCCN: n98020869
* VIAF: 73165376
* WorldCat: lccn-n98020869

 |
טווידלדם וטווידלדי, איור של ג'ון טניאל
**טווידלדם וטווידלדי** (אנגלית: **Tweedledum and Tweedledee**; בתרגומה של רנה ליטוין: **טידלדאם וטידלדי**) הן דמויות המופיעות בספרו של לואיס קרול "מבעד למראה ומה אליס מצאה שם" (המוכר גם כ**עליסה בארץ המראה** ו**עליזה בארץ המראה**).

השיר של טווידלדם וטווידלדי בתרגומה של רנה ליטוין
------------------------------------------------

טִידְלדָּם וְטִידְלדִּי חָזְרוּ לִקְרָב יָשָׁן,
כִּי טִידְלדָּם נִזְכַּר שֶׁדִּי קִלְקֵל לוֹ רַעֲשָׁן.
פִּתאֹם נָחַת עוֹרֵב הָרִים שָׁחֹר מִשּׁחוֹר כִּבשָׁן,
וּמֵרֹב פַּחַד כָּל הָרִיב כּלָה כְּמוֹ עָשֵָׁן.

מקור השמות
----------

השמות הופיעו לראשונה בדפוס ביצירתו של ג'ון בירום (1692–1763) בספרו "כמה מהמכתמים המפורסמים והמצוטטים (ולעיתים המעוותים) ביותר", בפזמון קצר המתאר את היריבות בין גאורג פרידריך הנדל וג'ובאני בונונצ'יני, ומסתיים בשורות:

"תמוה עד כמה שונים,
טווידל-דם וטווידל-די"
על אף שאין ספק שבירום הוא כותב המכתם, בהזדמנויות שונות יוחסו שורות אלו לג'ונתן סוויפט ולאלכסנדר פופ.

הגם שהשיר על טווידלדם וטווידלדי לא הופיע בדפוס בצורתו המוכרת כיום עד שנת 1805, אז הופיע בספר "פזמונים לחדר הילדים", ייתכן בהחלט שגרסה מוקדמת יותר קדמה לבירום, והוא השתמש בה בסאטירה שלו על שני המלחינים.

אצל קרול וטניאל
---------------

לפרסום הרב ביותר זכו כנראה טווידלדם וטווידלדי בעקבות הופעתם בספרו של לואיס קרול, עם איוריו של ג'ון טניאל, "מבעד למראה ומה אליס מצאה שם". קרול תיאר אותם כשני אחים קטנים ושמנים, שלעולם אינם חולקים איש על רעהו, אפילו כשהם מחליטים להילחם זה בזה.

במהלך הפרק הם מדקלמים לאליס את השיר סוס הים והנגר, מנהלים איתה דיון פילוסופי קצר בשאלה איזו משתי הדמויות שבשיר נתעבת יותר, מנהלים איתה דיון פילוסופי נוסף שבו הם טוענים שהם והיא קיימים רק בחלומו של המלך האדום, ולבסוף הם למעשה ממחיזים את שיר הילדים: מסכימים לערוך ביניהם קרב (שלעולם לא נערך בפועל), ונמלטים בבהלה למראהו של עורב שחור ענק.

ג'ון טניאל צייר אותם כתאומים, ומרטין גרדנר בספרו "אליס המוערת" מחזק פרשנות זו.

ייצוגים נוספים
--------------

* טווידלדי וטווידלדם מופיעים בתור נבלי על ביקום של DC.
* טווידלדי וטווידלדם מופיעים כאחים בסדרת הפנטזיה "ארץ הפלאות".
* טווידלדי וטווידלדם מופיעים בתור בני גנץ ויאיר לפיד בתוכנית הסאטירה "ארץ נהדרת".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טווידלדם וטווידלדי** בוויקישיתוף
* פרק IV של "מבעד למראה ומה אליס מצאה שם" באתר **sabian** (באנגלית)
* הפרק על טווידלדם וטווידלדי בוויקיספר (באנגלית)
* טווידלדם, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* טווידלדי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* טווידלדם וטווידלדי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| לואיס קרול |
| --- |
| יצירות | **הרפתקאות אליס בארץ הפלאות** • **מבעד למראה ומה אליס מצאה שם** • **ציד הסנרק** • **מה שהצב אמר לאכילס** |
| **דמויות אליס בארץ הפלאות** | אליס • הארנב הלבן • הכובען המטורף • ארנביב • חתול צ'שייר • הזחל • מלכת הלבבות |
| **דמויות מבעד למראה** | אליס • המפטי דמפטי • האריה והחד-קרן • טווידלדם וטווידלדי |
| עולמות | ארץ הפלאות • ארץ המראות |
| שירה | ג'ברווקי • סוס הים והנגר |
| אישים | אליס לידל • ג'ון טניאל |
"**Jennifer Eccles**" (בעברית: **ג'ניפר אקלס**) הוא סינגל משנת 1968 של להקת ההוליס. הוא יצא יחד עם השיר "Open Up Your Eyes" בצד ב' של התקליטון בחברת התקליטים פרלופון. במרץ 1968 הגיע השיר למקום השביעי במצעד הסינגלים הבריטי. בארצות הברית יצא התקליטון עם שיר אחר בצד ב' "Try It", והגיע למקום הארבעים בבילבורד הוט 100. השיר נכתב על ידי חברי הלהקה בעזרת נשותיהם. שם השיר הוא שילוב של שמותיהן (אשתו של אלן קלארק היא ג'ניפר לבית בוסטד, ואשתו של גרהם נאש רוז לבית אקלס). אחרי הביקורת שקיבלו על השיר "King Midas in Reverse" חזרה הלהקה לפורמט פופולרי שזכה להצלחה מסחרית, גם אם המילים אינן מתוחכמות.

ג'ניפר אקלס (שהיו לה "נמשים נוראים") מופיעה גם בשיר "לילי הוורודה" של להקת הסקפולד. זוהי בדיחה פנימית, שכן גרהם נאש, שעזב את ההוליס בדצמבר 1968 שר קולות רקע בשיר זה. נאש היה נשוי לרוז אקלס מ-1964 עד 1966.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (1968)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 5 |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | - |
| גו-סט | 10 |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 40 |
|  בריטניה | מצעד הסינגלים הבריטי | 7 |
|  גרמניה המערבית | GfK – טופ 100 | 8 |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | 17 |
|  נורווגיה | VG-lista | 5 |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | - |
| מצעד הסינגלים של RPM | 19 |

גרסאות אחרות
------------

זמר האינדי רוק E (שם הבמה של מארק אוליבר אוורט) הוציא גרסת כיסוי של השיר באלבום הוקרה ללהקת ההוליס בשם "Sing Hollies in Reverse". בהמשך הוציא את השיר במסגרת להקת אילז בתקליט "Souljacker Part I", ובתקליט אוסף שירי אילז "Useless Trinkets".

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Lily The Pink by The Scaffold". Songfacts.com. נבדק ב-2008-01-17.
מכונות תפירה במוזיאון מכונות התפירה ברחוב המסילה 23 בנשר.
מכונת תפירה מתוצרת תאגיד סינגר, דגם 31K32, המונעת ברגל
עיקרון "הבוכייר המעופף". הגלגל התחתון הוא הבוכייר, והוא אינו מחובר לכל ציר. ובכל תך (או מחזור) של התפירה, החוט מהמחט העליונה "נלכד", ויוצר לולאה ש"מושחלת" סביב הבוכייר, ובכך יוצרת את התפר, כאשר החוט העליון נמשך ומהדק את התפר.
שימוש במכונת תפירה
**מכונת תפירה** היא סוג של מכונה, המשמשת לתפירה מהירה של בדים או עורות, כלומר חיבורם זה לזה באמצעות לולאות חוט רצופות (תפרים).

מכונת תפירה ביתית מודרנית מסוגלת לתפור כ-1,500 תפרים אמינים ואחידים בדקה - פי 20 מהר יותר מחייט או תופר העובדים ידנית. מכונת תפירה תעשייתית, המשמשת בעיקר לתפירת דברי לבוש ונעליים, מהירה עוד יותר. קיימות מכונות בעלות 7 מחטים, התופרות כ-20,000 תפרים בדקה.[דרוש מקור]

היסטוריה
--------

אנשים שונים השתתפו בפיתוח מכונת התפירה. מכונה לרקמה הומצאה כבר באמצע המאה השמונה עשרה, ובשנת 1770 המציא האנגלי תומאס סיינט מכונה לתפירת עור, אך נראה כי מעולם היא לא נכנסה לשימוש שוטף. ב-1830 המציא חייט צרפתי, בָּרתֶלֶמי תימוֹניֶה, מכשיר שנחשב למכונת התפירה השימושית הראשונה. המון זועם, שחשש מאבטלה, הרס את המתפרה שבה היו מכונות אלו, ותימוֹניֶה מת אביון וחסר כל.

באותה תקופה בקירוב המציא ווֹלטֶר הַאנט מניו יורק מכונת תפירה ובה מחט בעלת קוֹף (חור) סמוך לקצה. המחט חדרה לתוך הבד ויצאה ממנו בצד השני כשהיא מושכת איתה את החוט, וכך נוצרה לולאה. מתחת לבד היה חוט שני, כרוך על סליל ומונע הנה והנה במנוף הדומה לבוּכיָיר. החוט התחתון חדר דרך לולאת החוט העליון, וכך קשר אותו. ב-1846 שִכלל אֶליאס האוּ, אמריקני אף הוא, את המכונה של הַאנט. אמריקני אחר, אייזיק מֶריט סינגֶר, שחקן כושל שהחליט להפוך לממציא, רודף נשים שהוליד לפחות 22 ילדים, אשר זלזל במכונות התפירה הראשוניות , שינה ושיפר את המכונה על ידי שימוש במחט ישרה במקום מחט מעוקמת. הוא רשם פטנט על רעיונותיו והחל לייצר מכונות תפירה בכמויות, בשנת 1851. בעקבותיו הלכו יצרנים אחרים. סינגר נחשב ל"אבי מכונת התפירה".

מכונת התפירה הביתית המודרנית מצוידת במחט היכולה לנוע ולתפור תפרים מסוגים שונים, כולל תפרי זיגזג ותפרי רקמה בעלי צורות שונות. יש מכונות תפירה התופרות גם כפתורים למקומם. מכונות תעשייתיות, לתפירת בדים ועורות, יכולות לבצע עבודות מורכבות.

היום, חלק מהחברות מייצרות גם מכונות ביתיות וגם תעשייתיות, לדוגמה תאגיד סינגר. חלק מהחברות מייצרות רק מכונות לתעשייה, לדוגמה חברת juki וחלק מהחברות התפצלו במהלך השנים לשתי חברות שונות, שכל אחת מתמחה בתחומה, לדוגמה, חברת סובינה.

ראו גם
------

* תפירה
* אמנות סיבים
* ביגוד
* מיחזור משביח לבגדים
* חייט

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מכונת תפירה** בוויקישיתוף
* מור הופרט, ‏שתי וערב של שחרור ושעבוד: תולדות המכונה שהכניסה את הנשים לשוק העבודה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 17 באוגוסט 2018
* המדריך המלא לתפירה ביתית
* The Surprising Genius of Sewing Machines, סרטון בערוץ "Veritasium", באתר יוטיוב (אורך: 18:43), 22 בנובמבר 2023
* מכונת תפירה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

* Who invented the sewing machine?, Google Arts & Culture, 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑  Tim Hardford, The accidental Singer sewing machine revolution, BBC, ‏15/1/2020 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007534053405171
* GND: 4135461-8
* LCCN: sh85120545
* NARA: 10665381
* NDL: 00567720
* NKC: ph127800

 |
"**Jungle Drum**" (בעברית: "**תוף ג'ונגל**") הוא הסינגל השלישי של הזמרת האיסלנדית אמיליאנה טוריני מאלבומה השלישי "Me and Armini". השיר יצא לאור כהורדה דיגיטלית ב-9 במרץ 2009 ומאוחר יותר ב-19 ביוני של אותה שנה (2009) כסינגל על דיסק בגרמניה.

קליטה ביקורתית
--------------

המבקרים קיבלו את השיר בחום רב. הכתב של PopMatters ספנסר טריקר כינה את "Jungle Drum" "המנגינה הכי קליטה" באלבום (לצד "Big Jumps"), "כל מקצב טוב כמו הסינגלים מאלבומה Fisherman's Woman". הוא גם שיבח את השיר על כך שהוא מתהדר ב"פזמון שאי אפשר לעמוד בפניו שמציג קצת פיזור בלתי צפוי לחלוטין". מתיו אלארד מהArtistdirect הצהיר כי השיר "צריך להיות פרסומת לאייפון". הכתב מהClickmusic פרנסיס ג'וליי קרא לשיר "תוסס, אבן חן קטנה וכיפית, מזכיר את ננסי סינטרה בתקופת הזוהר שלה", ו"פופ סקנדינבי מדבק". המבקרים הן בPopmatters והן בClickmusic שיבחו את הקטע המקצבי של השיר כשאמרו עליו בלתי אפשרי "לא לרקוע ברגליים" לאורכו.

הופעות במדיה
------------

בשנת 2009 השיר הופיע בתוכנית הטלוויזיה הטופ מודל הבאה של גרמניה. בכך, השיר נהפך להיות מאוד פופולרי במדינות דוברות גרמנית. השיר תוכנן להופיע במשחק הווידאו Just Dance 3, אך לא הופיע שם לבסוף מסיבות לא ידועות. בשנת 2010, השיר שימש כשיר נושא בסרטון וידאו שהוכן עבור ממשלת איסלנד (הפוליטיקה של איסלנד) לקמפיין הרשמי "השראה מאת איסלנד" ("Inspired by Iceland") על מנת לפתות תיירים לבקר באיסלנד.

במצעדים
-------

השיר הופיע לראשונה במצעדי ה-GfK אנטרטיינמנט במקום ה-12, והגיע בשיאו למקום הראשון בשבוע הרביעי לכניסתו, שם שהה במשך שמונה שבועות ברציפות. הוא נשאר במצעד סה"כ במשך 35 שבועות. השיר גם הגיע למקום הראשון במצעד הÖ3 Austria Top 40 באוסטריה, ובמצעד האולטראטופ.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  אוסטריה | Ö3 אוסטריה טופ 40‏ | 1 |
|  אוסטרליה | מצעד הסינגלים האוסטרלי | 76 |
|  אירופה | אירופה הוט 100 | 5 |
|  גרמניה | GfK – טופ 100 | 1 |
|  הולנד | מצעד 40 הסינגלים ההולנדיים | - |
| מצעד 100 הסינגלים ההולנדיים | 57 |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |
|  ספרד | PROMUSICAE | 14 |
|  פינלנד | המצעדים הפיניים הרשמיים | 5 |
|  צ'כיה | ČNS IFPI | 37 |
|  שווייץ | המצעד השווייצרי | 11 |

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "Jungle Drum" באתר מיוזיק בריינז
* מידע על היצירה "Jungle Drum" באתר Discogs

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: 9b8dcf44-59cb-3a98-891f-d5dac5b2df06

 |
**נחום עושרי** (נולד ב-1 בינואר 1958) הוא יוצר, מעבד ומפיק מוזיקלי.

קורות חייו
----------

עושרי החל את דרכו המקצועית, בסוף שנות ה-70 של המאה ה-20, כנגן גיטרה חשמלית של הזמר התימני שלום צברי. לאחר תקופה קצרה, הקים להקת חתונות, שסולנה היה חברו הטוב מימי התיכון, הזמר יואב יצחק, שהיה אלמוני באותן השנים. הלהקה פעלה במשך מספר שנים, ובמקביל ליווה עושרי כנגן גיטרה בס בהופעות ובהקלטות את הזמר חיים משה שעזב את להקת צלילי הכרם ופצח בקריירת סולו.

בשנת 1991, יואב יצחק, חברו של עושרי, התוודע לשיר ארמני שהשמיע שמעון פרנס בתוכניתו השבועית ברדיו. יצחק, חיבר לשיר מילים בעברית, ופנה למעבד שערך עבורו עיבוד שאותו לא אהב, ולכן פנה לעושרי שיחבר עבורו עיבוד אחר. השיר "זה הזמן לסלוח" התפרסם והפך לאחד מהלהיטים הגדולים ביותר של יצחק.

החל משנת 1992 ועד שנת 1998, עושרי עיבד והפיק מוזיקלית מספר אלבומים ליואב יצחק: "זה הזמן לסלוח", ״לאן הולכים כולם״, ״געגועים" ו"תני ללכת" שזכו להצלחה רבה.

ב-1991 עיבד את מרבית שירי אלבומו הרביעי של ישי לוי "מביט מהצד", והלחין מתוכו את השיר "מונה מונה".

ב-1992 עיבד כמחצית משירי אלבומו של נתי לוי "רוח סתיו".

ב-1993 עיבד כמחצית משירי אלבומו של נתי לוי "השמים הם הגבול", וכן את כל שירי אלבום הבכורה של פיני חדד "לא לבד", כאשר שיר הנושא של האלבום הפך ללהיט ענק.

ב-1994 עיבד את שירי אלבומו השני של פיני חדד "אולי נחזור", וכן חלק משירי אלבומו הכפול של דקלון "שר חצי יובל".

ב-1996 עיבד את שירי אלבומו השלישי של פיני חדד "הנשמה", בו בלט החידוש לשיר "שני אהבה קטנים", שביצעה במקור להקת "החברים של נטאשה".

ב-1997 עיבד את מרבית שירי אלבומו של ישי לוי "זירת חיי", את אלבום הבכורה של לידור יוספי "ראש בראש", וכן את אלבומו השלישי של נתנאל "בין השירים".

ב-1998 עיבד את אלבומו השני של לידור יוספי "ילד אתה עולם", בו בלט במיוחד הדואט "תני לי" עם חיים משה, וכן את שירי אלבומו השני של הזמר רונן עניא "דרך הלב".

עושרי עיבד גם שירים לזמרים נתי לוי, אייל גולן, שלומי שבת ואביהו מדינה, ומלווה אותם בנגינה על גיטרה חשמלית ואקוסטית במהלך הופעותיהם.

בין השנים 1998 ל-2004, עושרי שימש כמנהל המוזיקלי של התוכנית "ריח מנטה", ששודרה בערוץ 33 של רשות השידור בהנחייתו של המגיש ירון אילן.

חיים אישיים
-----------

עושרי נשוי ואב לשלושה ילדים. מתגורר בראש העין.

קישורים חיצוניים
----------------

* נחום עושרי, באתר שירונט
* נחום עושרי, באתר Discogs (באנגלית)
* יצירות מאת נחום עושרי במאגר המידע של אקו"ם

הערות שוליים
------------

1. ↑  יעקב בר-און, ‏פיני חדד: "בתקופת 'לא לבד' הייתה היסטריה, מעריצות רדפו אחריי", באתר מעריב אונליין, 14 בנובמבר 2018
2. ↑  פינת הקומוניקט: "ריח מנטה" בדימונה, הלהיט הרומני בערוץ 10, שיחות על יין וסיפורי סומסום, תרבות: יוצאים, nrg מעריב, 27 ביולי 2004
**עמותת סה"ר** (סיוע והקשבה ברשת) היא עמותה הפועלת משנת 2000, במטרה "להציל חיים ולהעניק סיוע נפשי מיידי, נגיש ואנונימי" באמצעות האינטרנט, לאנשים החווים מצוקה נפשית ומצבי אובדנות ובכך ממלאת תפקיד חשוב כחלק משירותי בריאות הנפש בקהילה ומשמשת עוגן ובית לגולשים, לפרוק את שעל ליבם. עמותת סה"ר היא הארגון היחיד בישראל המעניק עזרה נפשית מיידית באמצעים דיגיטליים בלבד, מערך הסיוע מבוסס על מספר ערוצים: **אתר אינטרנט**, ובו מידע חיוני לסובלים ממצוקה ולסובבים אותם; **שיחות תמיכה אישיות** לפונים באמצעות צ'אט או ווטסאפ; ניהול **קבוצות תמיכה** בפורום תפוז; **מענה לפניות** באמצעות דואר אלקטרוני; כמו כן **סיירת סה"ר** מאתרת הודעות מצוקה של הגולשים ופונה אליהם באופן אקטיבי, כותבת **תגובה ראשונית,** המעודדת פניה לעזרה.

העמותה מסייעת לכל המגזרים וקבוצות האוכלוסייה, נשים, גברים, בני נוער, עולים חדשים ועוד. התמיכה נעשית בשפות עברית וערבית. סה"ר מתמחה בזיהוי מצוקות רגשיות ובפיתוח והפעלת מענים רלוונטיים וחדשניים להתמודדות עמן, תוך התייחסות לצרכים הייחודיים של קבוצות האוכלוסייה השונות. במקרי הצורך סה"ר מפעילה גורמים נוספים כגון משטרה.

העמותה נתמכת באופן חלקי על ידי משרד הבריאות וע"י קרנות פילנתרופיות, עסקים ותורמים פרטיים. בראש העמותה עומדים יו"ר אמיר בלומנפלד והמנכ"ל יעל לוי. הצוות המקצועי המצומצם מונה כ-11 עובדים אשר מפעילים מעל 250 מתנדבים המתחזקים את ערוצי הסיוע השונים ומסייעים לכ־28 אלף גולשים במצוקה בשנה (נכון לשנת 2022). כלל שירותי העמותה ניתנים ללא תשלום על ידי המתנדבים אשר עוברים הכשרה מקיפה המבוצעת תחת פיקוח וליווי של הצוות המקצועי.

בנוסף לפעילותה עם ציבור הגולשים, העמותה עובדת בשיתוף פעולה עם מנהלי אתרים, בלוגים ופורומים ומייעצת בכל הקשור לניהול תגובות למצבי מצוקה נפשית המתגלים במרחב שלהם. העמותה משמשת כגורם סיוע רשמי של פייסבוק, אינסטגרם וואטסאפ בישראל וארגון שותף של המרכז למניעת התאבדויות של פייסבוק בישראל. סה"ר חברה במועצה הלאומית למניעת אובדנות ומשתתפת בדיונים בכנסת ומשרדי ממשלה להגברת המודעות הציבורית ומציאת דרכים למניעת התאבדויות.

הוקרה ופרסים
------------

* אות הנשיא להתנדבות עבור תרומה ייחודית לחברה הישראלית לשנת 2023.
* מגן שר הבריאות להתנדבות לשנת 2022.
* תו מידות לאפקטיביות על ידי ארגון מידות, עבור יצירת ערך חברתי תוך מיצוי מיטבי של משאבים.

מחקרים
------

סה"ר מנתחת נתונים כדי לאתר מגמות עיקריות ולשקף לקובעי מדיניות את החוסן הנפשי של האוכלוסייה בישראל על מנת לאפשר קבלת החלטות מבוססות מידע בזמן אמת. יש בידינו את הטכנולוגיה לשקלל מדדי מצוקה נפשית, ולהצביע על סוגי מצוקות ומאפייני גיל ומגדר.

בנוסף, סה"ר משתתפת במחקרים על בריאות הנפש ותמיכה רגשית אונליין בשיתוף עם מוסדות מוסמכים. המחקרים זמינים לקריאה באתר סה"ר.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של עמותת סה"ר (באנגלית ובערבית)
* עמותת סה"ר, ברשת החברתית פייסבוק

* עמותת סה"ר, ברשת החברתית אינסטגרם

הערות שוליים
------------

1. ↑  אות הנשיא למתנדב 2023, באתר המועצה הישראלית להתנדבות.
2. ↑  מגן שר הבריאות להתנדבות לשנת 2022
3. ↑  סהר – סיוע והקשבה ברשת, באתר מידות
פנים בית הכנסתבית הכנסת המשוחזר, 2019
**בית הכנסת החדש בקניגסברג** היה בית כנסת גדול שנבנה בשנת 1890 בקניגסברג שבמזרח פרוסיה והושמד בליל הבדולח. נחשב לאחד מבתי הכנסת המפוארים שהיו במרחב הגרמני ושוחזר מחדש בעשור השני של המאה ה-21.

היסטוריה
--------

בית כנסת זה נבנה בסביבות 1890 עבור הקהילה הליברלית, הוא הוקם בעיר החוף קניגסברג (כיום קלינינגרד) שהייתה בשליטה גרמנית ונקרא בית הכנסת החדש, על שום בית כנסת אחר שהיה בנוי בעיר כמאתיים שנה קודם לכן. בית הכנסת החדש הגיע לגובה 46 מטר והיה מהיפים בגרמניה.

לפני מלחמת העולם השנייה היו בקניגסברג חמישה בתי כנסת. עם עליית הנאצים לשלטון, במהלך "ליל הבדולח" בין ה-9 ל-10 בנובמבר 1938, נשרפו והושמדו בתי הכנסת של קניגסברג. לאחר הפוגרום, רק בית כנסת אחד נשמר במצב יחסי, בית הכנסת "עדת ישראל". התפילות עברו לבית כנסת זה והתקיימו עד 1942. הרב האחרון של בית הכנסת מ-1 באפריל 1936 היה רבי יוסף צבי דינר. באוגוסט 1944, במהלך הפשיטה האווירית הבריטית על קניגסברג, נהרס בית הכנסת האחרון.

ב -17 באוקטובר 2011 התקיים בקלינינגרד (כיום בשטח רוסיה) טקס הנחת אבן הפינה לבית הכנסת המשוחזר. באירוע השתתפו אישי ציבור בהם ראש העיר. עד אז היה במקום קרקס, והוא התפנה לטובת השיקום. בניית בית הכנסת ארכה עד 2018.

בבית הכנסת החדש אלפיים מקומות. הוא נבנה באותו מקום בו היה בעבר בית הכנסת קניגסברג. עבור השיקום נוסדה קרן ייעודית ב-14 ביולי 2011, שנוסדה על ידי איש העסקים ולדימיר כצמן והארגון היהודי הדתי "הקהילה היהודית בקלינינגרד".

ראו גם
------

* קהילת יהודי קניגסברג

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית הכנסת בקניגסברג** בוויקישיתוף
* В Калининграде заложен первый камень в основание будущей синагоги
**נסיכות הונגריה העליונה** (בהונגרית: **Felső-Magyarországi Fejedelemség**; בטורקית עות'מאנית: **او رتا ماجار**, באותיות לטיניות: **Orta Macâr**, הונגריה התיכונה) הייתה מדינת וסאלים עות'מאנית קצרת מועד שנשלטה על ידי אימרה תקיי.

רקע כללי
--------

לאחר שנחתם הסכם השלום של ואשוואר ב-1664 הייתה הנאמנות שחשו ההונגרים כלפי השושלת ההבסבורגית בדעיכה. האצולה ההונגרית לא הייתה מרוצה מסירובו של הקיסר לאופולד הראשון לנצל את הניצחון בקרב סנט גוטהארד כדי לשחרר יותר מאדמות הונגריה מהעות'מאנים, והממשל הקיסרי של הונגריה שלאחר מכן נתפס כפועל נגד האינטרסים של האצולה ההונגרית. בשנת 1671 סוכל מרד בהצלחה. עם זאת, שנה לאחר מכן הוביל מיהאי טלקי מרד מוצלח יותר. בשנת 1673 מינה הקיסר את יוהאן קספר פון אמפרינגן, המאסטר הטבטוני כמושל של הונגריה המלכותית, מה שגרם לתקיפה קשה נגד אצילים ופרוטסטנטים לא נאמנים, שהגביר עוד יותר את הטינה של האצולה ההונגרית נגד ההבסבורגים. בשנת 1680 הפך אימרה תקיי לדמות המובילה של המרד, שזכה לתמיכת ההאימפריה העות'מאנית ונסיכות טרנסילבניה.

הקמה והיסטוריה מאוחרת יותר
--------------------------

הנסיכות הוקמה ב-19 בנובמבר 1682. המדינה הסכימה לשלם 20,000 מטבעות זהב לעות'מאנים מדי שנה. בשנת 1685 הובס תקיי ב-Eperjes (‏Prešov של ימינו) והטורקים כלאו אותו בשל המשא ומתן הקודם שלו עם לאופולד ולכן ממלכתו חדלה להתקיים.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Hadtörténelmi közlemények, Volume 118, Issues 3-4, Hadtörténeti Intézet és Múzeum, 2005, p. 409
2. ↑  Balázs Trencsényi; Márton Zászkaliczky (2010). *Whose Love of Which Country?: Composite States, National Histories and Patriotic Discourses in Early Modern East Central Europe*. BRILL. p. 547. ISBN 978-90-04-18262-2.
3. ↑  István Keul (2009). *Early Modern Religious Communities in East-Central Europe: Ethnic Diversity, Denominational Plurality, and Corporative Politics in the Principality of Transylvania (1526-1691)*. BRILL. p. 219. ISBN 978-90-04-17652-2.
4. ↑  J. János Varga, A fogyó félhold árnyékában, Gondolat, Budapest, 1986, p. 31
5. ↑  "Kereszt és félhold". *mek.oszk.hu*.
**בית הכנסת הגדול** ברעננה נמצא במרכז העיר, ברחוב אחוזה 101, לצד בית העירייה.

היסטוריה
--------

בתחילת שנות ה-20 של המאה העשרים, התפללו חברי המושבה הצעירה בחדר שהיקצה המתיישב פטרוז'נסקי בצריף משפחתו. בהדרגה גדלה המושבה ובתים החלו לקום לאורך רחוב אחוזה. מספר המתפללים גדל ולבית הכנסת הוקצה חדר בבניין בית העם שבנייתו נסתיימה בשנת 1927.

בימי חג ומועד, כאשר החדר היה צר מלהכיל את מספר המתפללים, נהגו לקיים את התפילה באולם המרכזי של בית העם. לימים הוקם צריף בסמוך לבית העם ולשם הועתק בית הכנסת.

בשנות ה-30 הוחל בבנייתו של בית הכנסת הגדול אשר תוכנן על ידי האדריכל יהודה מגידוביץ'. בנייתו נמשכה שנים רבות והוא נחנך ברוב עם בשנת 1939. במשך השנים הוכנסו בבניין שינויים וחזיתו צופתה באבני שיש שעליהם מנורה גדולה. הבניין משמש עד היום כבית הכנסת המרכזי של העיר.

בתחילה שימש הרב אפרים סוקולובר כרב בית הכנסת ואחריו שימש בתפקיד הרב שלמה מלץ. שניהם היו גם הרבנים הראשיים של העיר.
כיום נוהג רבה הראשי הנוכחי של העיר, הרב יצחק חיים פרץ, לפקוד את בית הכנסת לעיתים קרובות.

בית הכנסת מורכב מאולם מרכזי גדול ומעליו עזרת נשים. משני צידי הכניסה הראשית ישנם שני אולמות תפילה קטנים המשמשים למניינים שונים ועריכת קידושים.
בשנת 1961 צוירה תקרת בית הכנסת בציוריו של אדריכל מאיר בן אורי. המטיבים בציורים הפיוט "לחי עולמים" ופירות הדר ענפים ופרחים.

הערות שוליים
------------

1. ↑  בית הכנסת המרכזי ברעננה — פאר המושבה, הצופה, 19 באוקטובר 1961
**עַבְדֵי זְמָן** הוא שיר משירי רבי יהודה הלוי.

מאפייני השיר
------------

משקלו של השיר הוא "המהיר" - שתי תנועות ויתד; שתי תנועות ויתד; שתי תנועות. בשיר שני משפטים, הראשון מנוסח כפתגם והשני מנוסח כמסקנה וכמשאלה הנובעות מפתגם זה.

השיר מתאר את האדם כעבד של הזמן; האדם מוגבל במגבלות הזמן הנשלט בידי האל. ריה"ל קובע כי רק על ידי עבדות האל, ניתן להשיג חופש משיעבוד זה. רעיון דומה כבר הוזכר במשנה במסכת אבות: "אין לך בן חורין אלא מי שעוסק בתלמוד תורה" (משנה, מסכת אבות, פרק ו', משנה ב'). הביטוי עבדי עבדים רומז לדרשת חז"ל "כי לי בני ישראל עבדים (ויקרא, כ"ה, נ"ה) - עבדי הם ולא עבדים לעבדים" (תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף י', עמוד א'). גם הזמן הוא עבד לה', ולכן במקום להיות משועבד לזמן שגם הוא עבד בעצמו, יש להיות עבד ישירות לה'. העבדות לזמן פירושה שיעבוד למקרים החולפים, ובדרך כלל, כפי שנראה מדברי המחבר בספר הכוזרי, המדובר הוא על שעבוד לאופנה שהרבים מתנהגים על פיה באותו זמן, דהיינו חירות מקונפורמיות.

השיר מסיים בקריאה הלקוחה מתוך מגילת איכה, בה מופיע הפסוק: "חֶלְקִי אֲדֹנָי אָמְרָה נַפְשִׁי עַל כֵּן אוֹחִיל לוֹ" (איכה, ג', כ"ד)

שירו זה של ריה"ל התפרסם מאוד, והוא מצוטט רבות בספרי המוסר בני תקופת הראשונים, כמו "שערי העבודה" של רבי יונה גירונדי, ו"ספר הישר".

הרעיון בספר הכוזרי
------------------

בסיום המאמר החמישי של ספר הכוזרי, חיבורו הפילוסופי של ריה"ל, מופיע דו-שיח בין הכוזרי לחבר שתוכנו מקביל לתוכן השיר:

> 
> אמר הכוזרי: לפנים היית בוחר בחירות, ואני רואה אותך עתה שאתה רוצה להוסיף עבדות וחובות שתהיה חייב בהם כשתדור בארץ ישראל, ממצוות שאין אתה חייב בהם הנה. 
> 
> 
> אמר החבר: אבל אני מבקש החירות מעבדות הרבים, אשר אני מבקש רצונם ואיננו משיגו, ואפילו אם אשתדל בו כל ימי חיי, ואילו הייתי משיגו לא היה מועיל לי, רוצה לומר עבדות בני אדם ובקשת רצונם. ואבקש עבדות אחר, יושג רצונו בטורח מעט, והוא מועיל בעולם הזה ובבא, והוא רצון האלוקים, ועבודתו הוא החירות האמיתי, וההשפלה לו הוא הכבוד על האמת
> 
> 
> 
> — ספר הכוזרי, מאמר חמישי, כד–כה
>

ביצוע השיר
----------

השיר זכה לביצועים אחדים בלחנים שונים. השיר נכלל באלבומה של אתי אנקרי "שירי רבי יהודה הלוי". השיר הולחן בידי מנחם פיליפ, עבור אלבומו הראשון "האדם". מבצעים נוספים הם מורין נהדר, מנחם קרן וציון אזרד.

ראו גם
------

* עבודת ה'

לקריאה נוספת
------------

* **פירושי פרנץ רוזנצווייג לתשעים וחמישה משירי רבי יהודה הלוי**, תרגום: מיכאל שורץ, הוצאת מאגנס, 2011, הפרק "עבדי זמן", עמ' 178.
* יונה דוד, **ר' יהודה הלוי מבחר שירי חול, שירי ציון ושירי קודש**, ירושלים: ש. זק ושות', תשי"ט 1959, עמ' 87

קישורים חיצוניים
----------------

- ויקיטקסט עבדי זמן, באתר ויקיטקסט

* אפרים חזן, כי לי בני ישראל עבדים, באתר הפיוט והתפילה
* עבדי זמן, באתר "לב לדעת"

הערות שוליים
------------
"**הולך בטל**" (מוכר גם במילותיו הראשונות "**עצמאי בשטח**") הוא שיר של להקת תמוז שיצא לאור באלבומם היחיד סוף עונת התפוזים ב-23 בפברואר 1976. את השיר כתב מאיר אריאל, הלחין אריאל זילבר ועיבד לואי להב.

תוכן השיר
---------

בבית הראשון מסופר על אדם עצמאי הולך בטל, הוא מתואר כשהוא הולך מבולגן ברחוב חשוך:

> 
> עצמאי בשטח  
> לא צריך טובות  
> [...]  
> שרוך אחד קרוע  
> שרוך אחד כבר אין
> 
> 
> 
> — 
> 

הוא הולך ברחובות זמן רב ועובר גם בדרך סמטאות, בשלב מסוים הוא מחפש חומר ללחישה בחושך. לאחר מכן, האיש מתחיל להיות רעב, אך מהצד השני נהנה שכואב לו.

מילות השיר הן סוריאליסטיות במובהק ואינטרוספקטיביות - מה שאפיין את כתיבתו של מאיר אריאל בלא מעט משיריו.

הצלחת השיר
----------

השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ב' ב-3 ביוני 1975, במצעד הוא זכה להצלחה גדולה וצעד 13 שבועות, עד 9 בספטמבר 1975. בשיאו הגיע השיר למקום השני במצעד הפזמונים השבועיים (5 באוגוסט 1975).

ביצועים מאוחרים לשיר
--------------------

מאיר אריאל, שכתב את השיר, הקליט אותו פעמיים עם לחן משלו ב-1974 וב-1978. גם הגרסה שלו זכתה להצלחה עוד לפני שיצאה גרסת תמוז לשיר. הוא צעד שלושה שבועות במצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ב' מ-28 באוקטובר ועד 18 בנובמבר 1974, בשיאו הגיע גרסתו של אריאל למקום ה-15 במצעד.

ביוני 2012, לקראת "פסטיבל עצמאי בשטח" שהוקדש למאיר אריאל, ביצעו אסף אבידן, מרסדס בנד, רוקפור, תמר אייזנמן ורוני פיטרסון גרסת כיסוי לשיר. השיר הועלה ליוטיוב חודש לפני כן ב-29 במאי 2012.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "הולך בטל" באתר יוטיוב
* מילות השיר "הולך בטל" באתר שירונט

הערות שוליים
------------

1. ↑   הולך בטל - מאיר אריאל, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 03:28)
2. 1 2   הולך בטל - פסטיבל עצמאי בשטח, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 04:00)
3. 1 2  הולך בטל (תמוז), באתר פזמונט
4. ↑  מילות השיר "הולך בטל", באתר שירונט
5. ↑  הולך בטל (מאיר אריאל), באתר פזמונט
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 


**זמן בדיקה לזמן שימוש** (באנגלית: **Time-of-check to time-of-use** ובראשי תיבות **TOCTOU**) היא מחלקה של באגים בתוכנה, הנגרמים על ידי מרוץ תהליכים וקשורים בבדיקת מצב חלקי המערכת (כמו פרטי אבטחה) ובשימוש בבדיקות אלה.

זמן בדיקת לזמן שימוש הם נפוצים במערכת ההפעלה יוניקס, בין פעולות במערכת הקבצים ,אך יכולים לקרות גם בהקשרים אחרים, כולל שקעים מקומיים ובשימוש לא נכון בהעברות מסד הנתונים.

דוגמאות
-------

הקוד בשפת הC הבא מכיל באג זמן בדיקה לזמן שימוש, כאשר משתמשים בsetuid שביוניקס.

```
if (access("file", W\_OK) != 0) {
 exit(1);
}

fd = open("file", O\_WRONLY);
write(fd, buffer, sizeof(buffer));

```
מרוץ התהליכים הזה הוא פגיעה להתקפה הבא:

```
//
// After the access check
symlink("/etc/passwd", "file");
// Before the open, "file" points to the password database
//
//

```
בדוגמה זאת, התוקף יכול לעשות אקספלויט למרוץ התהליכים שמתרחש פה, על מנת להטעות את הsetuid של הקורבן כדי שיכתוב מחדש את כל מאגר הסיסמאות של המערכת.

TOCTOU יכולים לשמש להסלמת הרשאות, כדי לקבל גישה מנהלתית למכונה.

אף על פי שרצף האירועים הזה דורש תזמון מדויק, אך ייתכן שתוקף יבצע זאת ללא קושי רב מדי. המשמעות היא שיישומים אינם יכולים להניח שהמצב המנוהל על ידי מערכת ההפעלה.

תזמון אמין של TOCTOU
--------------------

ניצול מרוץ תהליכים מסוג TOCTOU דורש תזמון מדויק על מנת להבטיח שפעולות התוקף משתלבות כהלכה עם הקורבן. בדוגמה שלעיל, על התוקף לבצע את קריאת מערכת במדויק בין הגישה לפתוחה. עבור ההתקפה הכללית ביותר, יש לתזמן תקיפה לביצוע לאחר כל פעולה על ידי הקורבן, המכונה גם "דריכה אחת".

מניעת והסרת TOCTOU
------------------

TOCTOU הם קשים להסרה ולמניעה, בהקשר של מרוץ תהליכים של זמן בדיקה לזמן שימוש, האתגר המהותי הוא להבטיח שלא ניתן לשנות את מערכת הקבצים. בשנת 2004 פורסמה תוצאה שהראתה כי אין טכניקה ניידת ודטרמיניסטית להימנעות מTOCTOU.

ראו גם
------

* מרוץ תהליכים

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"זמן בדיקה עד זמן השימוש"**.
**ירון דן** (8 בינואר 1939 – 20 באפריל 1984) היה חוקר ישראלי של ארץ ישראל בעת העתיקה. נולד ברחובות להורים שעלו מליטא. שירת בנח"ל מוצנח והיה חבר הכשרה במנרה. ב-1960 החל ללמוד היסטוריה של עם ישראל, ארכאולוגיה ותולדות יוון ורומא באוניברסיטה העברית. דן נפטר ב-20 באפריל 1984.

עבודתו המחקרית
--------------

תחום התמחותו היה תקופת בית שני על רקע ההיסטוריה ההלניסטית והרומית. ועד סוף ימיו לימד בחוג להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית. כבר לקראת עבודת הדוקטורט שלו החליט לקבוע את מוקד התעניינותו בשלהי הזמן העתיק, במאות הרביעית-השביעית לספירה. מאות שנים אלו זכו בדרך כלל להתעניינות פחותה ממאות השנים שקדמו להן.
דן הכין את עצמו לקראת עבודה בחקר התקופה הזאת על ידי לימוד הלשונות העתיקות (יוונית, לטינית, סורית) ולשונות המחקר החדישות, וגם תלמוד. כמו כן, השתלט גם על מקצועות עזר מגוונים שהיו נחוצים למטרה זאת.

פרסומיו
-------

פרסם מחקרים העוסקים בהיבטים שונים של תולדות ישראל וארץ-ישראל בסוף הזמן העתיק, וכן פרקים של סינתזה בספרי סיכום היסטוריים. גולת הכותרת ביצירתו המדעית היא ספרו "**חיי העיר בארץ-ישראל בשלהי העת העתיקה**", שאותו השלים על ערש דוויי, וראה אור לאחר מותו. ספר זה משרטט בצורה מרתקת פרקי חיים בתחומים השונים של העיר הארץ-ישראלית בתקופה הביזנטית. הספר הוא מונוגרפיה יסודית על בעיה מרכזית בתולדות התקופה ומכיל דיון ממצה על העיר בארץ-ישראל, צורתה הפיזית, ריבודה החברתי, הנהגתה, יחסיה אל השלטונות, בעלי המקצועות החופשיים שבה, המסחר וחיי הכלכלה שלה. גם חיי היום-יום מתוארים בכללותם. פרקי הספר דנים במאות החמישית, השישית והשביעית לספירה. כלומר, עד כיבושי האסלאם (640 לספירת הנוצרים).

### עיונים בתולדות ארץ-ישראל בתקופה הרומית-ביזאנטית

"עיונים בתולדות ארץ-ישראל בתקופה הרומית-ביזאנטית" הוא אסופה של שלושה-עשר ממאמריו שיצאה לאחר מותו. המאמרים שופכים אור חדש על היבטים רבים של ההיסטוריה העדתית, הכלכלית והיישובית של ארץ-ישראל בתקופה הרומית-ביזנטית.

### פרסומים נוספים

שניים ממחקריו של ירון דן "סחר פנים וסחר חוץ בארץ-ישראל בימי הבית השני" ו"החיים הכלכליים בארץ-ישראל בתקופה הביזאנטית" פורסמו בקובץ המחקרים "פרקים בתולדות המסחר בארץ ישראל" בעריכת ב"ז קדר, טרודה דותן ושמואל ספראי.

מחקרים נוספים של ירון דן על התקופה הביזנטית בארץ-ישראל פורסמו במסגרת הכרך החמישי של "ההיסטוריה של ארץ ישראל" בהוצאת כתר ויד יצחק בן-צבי. כרך זה בעריכת משה דוד הר עוסק בתקופה הרומית-ביזנטית.

לקריאה נוספת
------------

* מנחם שטרן, **מחקרים בתולדות ישראל בימי הבית השני** (עורכים: ישעיהו גפני, משה דוד הר, משה עמית), ירושלים: יד יצחק בן-צבי, תשנ"א-1991, חלק ז: דברי זיכרון, ירון דן, עמ' 642–644.

קישורים חיצוניים
----------------

* ירון דן, ‏הקרקס וסיעותיו (הכחולים והירוקים) בארץ ישראל בתקופה הביזנטית, **קתדרה** 4, יולי 1977
* ירון דן, ‏בעלי מקצועות חופשיים משכילים בערי ארץ ישראל בתקופה הביזנטית, **קתדרה** 8, יולי 1977
* ירון דן (1939-1984), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. 1 2  **מחקרים בתולדות ישראל בימי הבית השני**, עמ' 642.
2. ↑  אתר "Billiongraves"
3. ↑  **מחקרים בתולדות ישראל בימי הבית השני**, עמ' 643.
4. ↑  **מחקרים בתולדות ישראל בימי הבית השני**, עמ' 644.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007296424505171
* BnF: cb15541318p (data)
* GND: 132084015
* ISNI: 0000 0000 6661 6562
* LCCN: n85027122
* NTA: 315439114
* VIAF: 32308286
* WorldCat: lccn-n85027122

 |
**התור של קייסי לחבוט** (Casey at the Bat), היא בלדת ספורט אשר נכתבה על ידי **ארנסט ת'אייר** (Ernest Thayer) בשנת 1888. הבלדה מספרת על משחק בייסבול של קבוצה בשם "מדוויל ביי בום", ועל הכוכב שלה - קייסי. בשנת 2014 הוחלט להכניס את השיר להיכל התהילה של הבייסבול האמריקאי.

תרגום השיר
----------

השיר תורגם לעברית פעמיים:

* הבלדה תורגמה לראשונה לעברית על ידי מנחם לס כאשר כתב לעיתון "ידיעות אחרונות" על שבירת שיא ההום ראן של בייב רות'.
* יעקב (ג'ייסון) אלבאום תרגם אותו ב-2009 ופרסם אותו בבלוג שלו.

תיאור הבלדה
-----------

הבלדה מספרת על קבוצת הבייסבול "מדוויל בום", אותה המציא מחבר השיר ארנסט ת'אייר, ועל כוכב הקבוצה "קייסי", גם הוא פרי דמיונו של ת'אייר.
לאחר שהקבוצה ממדוויל בום נקלעה לפיגור של 2 נקודות, אוהדיה חשבו שהסיכויים לניצחון קלושים מפאת חוסר היכולת של השחקנים הבאים לחבוט לפני קייסי. האוהדים חששו שאין ביכולתם של שני אלו לחבוט בכדור ולא להפסל. אבל, קרה נס ושני ה"אפסים" הצליחו לחבוט ולהתקדם בתחנות, במצב כזה כל שנותר לקייסי היה לחבוט מספיק חזק, ובכך יוכלו קייסי ושני השחקנים לפניו לרוץ את כל התחנות. אך קייסי, הנחשב לאגדה בקרב אוהדי "מדוויל בום", אכזב בחבטה הראשונה, בשנייה ובשלישית, וכך גרם להפסד הקבוצה.

הבלדה בתרבות האמריקאית
----------------------

בשנת 1988, נכתבה הצגה על הבלדה בבימויו של דה-וולף הופר (DeWolf Hopper). ההצגה הועלתה בניו יורק ובשיקגו.
מאז כתיבתה ההצגה הפכה לקאלט בבתי ספר רבים בארצות הברית.

בשנת 2014, לכבוד פרישתו של באד זליג, ולציון 130 שנה לכתיבת הבלדה, הוחלט להכניס את השיר להיכל התהילה של הבייסבול האמריקאי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Casey at the Bat** בוויקישיתוף
* תרגום השיר באתר Hoops על פי מנחם לס
* תרגום השיר מאת יעקב (ג'ייסון) אלבאום

הערות שוליים
------------

1. ↑  בלאדת הבייסבול (ואולי כל הספורט) הגדולה מכולן. אוצר אמריקאי / מנחם לס באתר hoops
2. ↑  באד זליג היה הקומישנר של ה-MLB למשך 20 שנה
**חרמשון גדול** (שם מדעי: *Numenius arquata*) הוא מין של עוף ממשפחת החרטומניים.

מאפיינים
--------

החרמשון הוא החופמאי הגדול ביותר באזור המזרח התיכון, ארכו עד 57 ס"מ ויש לו מקור ארוך וכפוף בצורת קשת. צבעו חום בהיר וראשו וצווארו של החרמשון הגדול בהירים ומקושטים בפספוס כהה. אברות היד כהות ומנוגדות לגוף החום-אפרפר. על חלקיו העליונים דוגמה יפה של מעוינים כהים ושוליים בהירים. כמעט תמיד לנקבת החרמשון הגדול מקור ארוך יותר משל הזכר.

צעיר החרמשון הגדול דומה לבוגר, אבל מקורו קצר יותר, ונוצות גבו וראשו כהות יותר. 

מזונותיו של החרמשון הגדול הם חרקי מים, תולעים, סרטנים ורכיכות.

החרמשון הגדול מקנן באזורים החמימים יחסית של אירואסיה, באזורי אחו לחים, בחופים ובמאגרי מים יבשים למחצה. הוא מבלה את חודשי החורף באפריקה ובדרום אירואסיה, לעיתים במהלך החורף חורג מאזורים המוכרים לו (למשל, נצפה בנובה סקוטיה- קנדה). בישראל החרמשון הגדול חולף לאורך חופי הים התיכון ובאילת. לעיתים רחוקות יותר, בחורף ובעונות המעבר נצפה בעמקים בפנים הארץ.

כאשר מתצפתים על החרמשון הגדול, ברור שלא מדובר בעוף אחר. החרמשון הקטן, שדומה לו, קטן ממנו בהרבה ובעל ראש בולט. בזמן מעופו, אי אפשר שלא להתפעל מגודלו וממקורו העצום של החרמשון הגדול. מעופו כבד ואיטי, בדומה לשחף גדול, ותוך כדי מעופו אפשר להבחין במפרקי יד ואברות יד כהים.

מספרם של החרמשונים הגדולים מתמעט, בעיקר באוכלוסיות שמקננות באסיה. הרס בתי גידול וציד פוגעים בחרמשונים, וייתכן שגם שינויי אקלים באזוריהם. אויביו הטבעיים העיקריים של החרמשון הגדול הם שחפים שחורים, שועלים, ועורבים שחורים. כשאויב נמצא בנחלה של החרמשון, הוא משמיע קריאות אזהרה רמות, חובט בכנפיו ומנענע את מקורו מצד אל צד, כדי לנסות להבריח את האויב.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חרמשון גדול** בוויקישיתוף
* חרמשון גדול, באתר ITIS (באנגלית)
* חרמשון גדול, באתר NCBI (באנגלית)
* חרמשון גדול, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* חרמשון גדול, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* חרמשון גדול, באתר Internet Bird Collection (באנגלית)
* חרמשון גדול, באתר GBIF (באנגלית)
* חרמשון גדול, באתר דיסקוס הגליל

הערות שוליים
------------

1. ↑  חרמשון גדול באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  תצפית סיורי צפרות- מגדיר ציפורי ארץ ישראל - חופמאים - חרמשון גדול, באתר www.tatzpit.com
3. ↑  מגדיר הציפורים של ישראל - חרמשון גדול, באתר פורטל צפרות

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4158253-6

 |
מסוף מטענים של חברת בן ארי צמוד לתחנת הרכבת ראש העין דרום
קרון לפיזור רבד של חברת AZVI ששייך לחברה SPIS, חברה בת של בן ארי, בעבודות הקמת של המסילה המזרחית
רכבת עבודה של חברה SPIS (חברה בת של בן ארי) בעבודות קשת מודיעין
חברת **אליקים בן-ארי בע"מ** היא חברה העוסקת בייצור ואספקת חומרי חציבה, ביצוע פרויקטים הנדסיים (סלילת כבישים, מסילות רכבת, הקמת גשרים וכו'), תשתיות תחבורה, הובלה כבדה ואיכות הסביבה (הפעלת תחנות מעבר לפסולת ביתית). החברת נמצאת בבעלות של קרן פימי (50%), משפחת בן ארי (25%) וחברת תומר קוקו השקעות (25%).

אודות החברה
-----------

החברת נוסדה בשנת 1970 על ידי אליקים בן ארי, בעלה של גיבורת מלחמת העצמאות מירה בן-ארי, ודניאל בן ארי בנם. 

לחברה חוזה בלעדי עם רכבת ישראל לביצוע הנחת מסילות רכבת וכן ביצוע כל הריתוכים החשמליים והתרמיים של המסילות בכל שטחי ישראל. הפרויקטים הרכבתים מבוצעים על ידי חברת בת SPIS, בעבר, בחלק מהפרויקטים הרכבתים לחברה הייתה שותפות עם החברה הספרדית AZVI.

בבעלות החברה ארבע מחצבות: מחצבת חוצה יהודה ליד אדורה, מחצבת הר שחר ליד משאבי שדה, מחצבת חול במישור רותם ומחצבת בזלת ברומניה (Ben-Ari Negev Industrial Srl). החברה מחזיקה נמל פרטי בדנובה להעמסת חומרי המחצבה.

בתחום איכות הסביבה מפעילה החברה תחנת מעבר ראשית של פסולת ביתית של ערי גוש דן ותחנות מעבר ומחזור פסולת יבשה בחיריה. הפסולת מועברת באמצעות משאיות ורכבות לאתרי ההטמנה דודאים שבנגב.

בספטמבר 2020 רכשה קרן פימי 50% מחברת אליקים בן-ארי.

מבנה קבוצת בן-ארי
-----------------

* אורן בן ארי אספלט בע"מ - ייצור, פיזור ושיווק של מוצרי אספלט
* בן ארי תל רם פרויקטים בע"מ - בניית גשרים, שיקום גשרים קיימים ועבודות בטון מורכבות. שותפות עם חברת "נאות תל רם"
* שא עפר בע"מ - בבעלות החברה עשרות משאיות להובלת חומרי מחצבה וחומרים מסוכנים
* בן ארי נגב בע"מ - החברה רשומה ברומניה ומפעילה מחצבת בזלת על נהר הדנובה
* SPIS הקמת מסילות ברזל בע"מ - ביצוע פרויקטים של הנחת מסילות ברזל עבור רכבת ישראל

פרויקטים נבחרים
---------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
* מחלף אשדוד צפון
* מבנה עליון כולל הנחת מסילות רכבת בקטעי C ו-D בפרויקט של המסילה המזרחית
* מסילת ראשון לציון – מודיעין
* קשת מודיעין

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של אליקים בן ארי
* סרטון תדמית עברית אליקים בן ארי, סרטון באתר יוטיוב
* רכבת האשפה עם מכולות של בן ארי, סרטון באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  קרן פימי רכשה 50% מחברת התשתיות אליקים בן ארי תמורת 135 מיליון שקל
**ג'וזפה דה לוקה** (באיטלקית: **Giuseppe De Luca**; ‏25 בדצמבר 1876 - 26 באוגוסט 1950) היה זמר בריטון איטלקי, שהגיע לשיא הצלחתו האופראית במטרופוליטן אופרה בניו יורק.

חייו
----

דה לוקה נולד ברומא. הוא למד בעיר זו אצל שני מורים ידועי-שם, ונצ'סלאו פרזיקיני ואנטוניו קוטוני והופעת הבכורה שלו הייתה בפיאצ'נצה בשנת 1897, בתפקיד **ולנטין** ב"פאוסט" של גונו.

דה לוקה הופיע בלה סקאלה, מילאנו בשנים 1902 עד 1910. הופעת הבכורה שלו בלונדון הייתה בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן בשנת 1907. בהמשך עבר לארצות הברית, שם היה הבריטון הראשי במטרופוליטן אופרה במשך 20 שנה, משנת 1915 עד 1935. (הוא חזר לזמן קצר לבית האופרה הזה בעונת 1939-40.) אחרי פרישתו לימד שירה ופיתוח קול בג'וליארד. דה לוקה מת בניו יורק בגיל 73.

ג'וזפה דה לוקה נודע בשני תפקידי פוצ'יני שגילם בהופעות בכורה: שארפלס במאדאם באטרפליי (לה סקאלה, 1904) והתפקיד הראשי ב"ג'אני סקיקי" (מטרופוליטן, 1918). כמו כן היה הראשון שהופיע בתפקידי המרקיז ב"גריזלידי" של מאסנה, **מישונה** ב"אדריאנה לקוברה" של צ'ילאה, **גלבי** ב"סיבריה" של ג'ורדאנו (1903) ו**סנשו פאנצה** ב"דון קישוט" של מאסנה, מול פיודור שאליאפין.

המנצח הדגול ארטורו טוסקניני אמר, על פי השמועה, כי דה לוקה הוא "לחלוטין ובפירוש הבריטון הטוב ביותר ששמעתי מעודי". אין ספק, שדה לוקה זכה לשבחים בקשת רחבה של תפקידי אופרה, קומיים, בל קאנטו וורדי, בתוספת אי-אילו גיחות מוקדמות אל וגנר בתקופת לה סקאלה שלו. דה לוקה שר רק באיטלקית ובצרפתית.

קולו של דה לוקה והקריירה שלו מתועדים בפירוט באין ספור הקלטות, שערך לחברות פונוטפיה וויקטור באיטליה ובאמריקה. בכמה מהן הוא שר עם זמרים אחרים גדולים מתור הזהב של המטרופוליטן, בהם אנריקו קארוזו ורוזה פונסל.

דה לוקה עשה לו שם של רב-אמן בשירת לגאטו חלקה והקלטותיו מאשרות את המצוינות שלו בתחום זה. קולו, כגבר קטן-ממדים, לא היה אדיר, אך נשמע למרחקים ושימש אותו ללא דופי. בשיאו, היה זה קול שניחן ביופי יוצא-דופן במשלב האמצעי. דה לוקה היה גם שחקן מוכשר, בייחוד בתפקידים קומיים תוססים.

לקריאה נוספת
------------

* Michael Kennedy, ed. (1980). *The Concise Oxford Dictionary of Music* (3rd ed.). London.
* Scott, Michael (1977). *The Record of Singing*. London.
* The Grand Tradition: 70 years of Singing on Record, J.B.Steane, London, 1974

* מייקל קנדי, "מילון אוקספורד המרוכז למוזיקה" (1980)
* מייקל סקוט (1977), "הקלטת שירה"
* ג'. ב. סטין (1974), "המסורת המפוארת: 70 שנות שירה על תקליטים"

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'וזפה דה לוקה** בוויקישיתוף

* ג'וזפה דה לוקה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* ג'וזפה דה לוקה, באתר AllMusic (באנגלית)
* ג'וזפה דה לוקה, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* ג'וזפה דה לוקה, באתר Discogs (באנגלית)
* ג'וזפה דה לוקה, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007449310905171
* BIBSYS: 4022915
* BNE: XX1254917
* BnF: cb13893138h (data)
* CANTIC: a10945866
* GND: 120557614
* ICCU: CSAV034528
* ISNI: 0000 0000 8094 4159
* LCCN: n78095481
* LNB: 000265987
* MusicBrainz: b1a8dd69-8c1f-48a6-8b0e-70bd1727c304
* NKC: xx0177686
* NLA: 35672139
* SNAC: w65d8wt2
* SUDOC: 082845093
* Trove: 1036172
* VIAF: 14958002
* WorldCat: lccn-n78095481

 |
**מנוהר לאל קהטר** (בהינדי: **मनोहर लाल खट्टर**; נולד ב-5 במאי 1954) הוא פוליטיקאי הודי שכיהן כראש השרים של הריאנה מטעם מפלגת העם ההודית.

ביוגרפיה
--------

מנוהר לאל קהטר נולד ב-5 במאי 1954 בנינדנה (אנ') באיחוד מדינות פטיאלה ופנג'אב המזרחית (היום בהריאנה) למשפחה פנגאבית-הינדואית. אביו, הרבנס לאל קהטר, היה בעל חנות שהיגר מפנג'אב הפקיסטית לאחר חלוקת הודו ב-1947.

לפני שקהטר הצטרף כפרנך בראשטריה סוויאמסווק סאנג ב-1980, הוא הפעיל חנות בדלהי.

ב-1994 הצטרף קהטר למפלגת העם ההודית. מ-2000 עד 2014 שימש מזכיר ארגוני ראשי של המפלגה בהריאנה. בתקופה זו היה מעורכי בהג'קה קי באט (אנ'), ביטאונה הרשמי של המפלגה בהריאנה, עד 2010.

כאסטרטג ידוע, מונה לראש ועדת הבחירות של מפלגת העם ההודית בהריאנה לפני הבחירות ללוק סבהה ב-2014. המפלגה זכתה ב-9 מתוך 10 המושבים במדינה. לאחר הבחירות לאספה המחוקקת של הריאנה באוקטובר 2014, בהם נבחר לראשונה לאספה, מונה לראש השרים של המדינה.

בבחירות לאספה המחוקקת של הריאנה באוקטובר 2019 קיבלה מפלגת העם ההודית 41 מושבים מתוך 90 והקימה ממשלת קואליציה, וקהטר הושבע בשנית לראש השרים.

ב-12 במרץ 2024, בעקבות חוסר הסכמה בין מפלגת העם ההודית לשותפתה הקואליציונית, מפלגת ג'אניאק ג'נטה (אנ'), על חלוקת מושבים לקראת הבחירות ללוק סבהה התפטר קהטר מתפקידו כראש השרים. מפלגת העם ההודית הודיעה כי נייב סינג ימלא את מקומו כראש השרים. יום לאחר מכן התפטר קהטר מהאספה המחוקקת של הריאנה.

קהטר מועמד מטעם מפלגת העם ההודית בבחירות ללוק סבהה ב־2024.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מנוהר לאל קהטר** בוויקישיתוף
* מנוהר לאל קהטר, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Virender Kumar, Manohar Lal Khattar to be new Haryana Chief Minister, Economic Times.India Times, ‏22 באוקטובר 2014
2. ↑  Haryana Assembly Polls 2014: Manohar Lal Khattar - firmly rooted to ground, catapulted to top by PM Modi, economictimes.indiatimes, ‏26 באוקטובר 2014
3. 1 2  Who is Manohar Lal Khattar?, India Today, ‏21 באוקטובר 2014
4. ↑  Manohar Lal Khattar profile-hHaryana Election 2019: 2014 Newcomer Manohar Lal is BJP safe, NDTV, ‏18 באוקטובר 2019
5. ↑  IndiaToday.in, BJP's Manohar Lal Khattar takes oath as Haryana chief minister, India Today, ‏26 באוקטובר 2014
6. ↑  Manohar Lal Khattar sworn in as Haryana CM for second consecutive term, business-standard
7. ↑  Kamaljit Kaur Sandhu, Chief Minister ML Khattar quits as BJP, Haryana ally 'head for split', India Today, ‏12 במרץ 2024
8. ↑  Kamaljit Kaur Sandhu, Haryana ex-Chief Minister Manohar Lal Khattar resigns as MLA, India Today, ‏13 במרץ 2024
9. ↑  Poulomi Saha, Manohar Lal Khattar, Nitin Gadkari in BJP's second list for Lok Sabha polls, India Today, ‏13 במרץ 2024