recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**ארויה משיינית** (שם מדעי: *Araujia sericifera*), צמח מטפס ממשפחת האסקלפיים (Asclepiadoideae; נחשבת לתת-משפחה במשפחת ההרדופיים). מוצא הצמח בחלקיה החמים של אמריקה הדרומית. הצמח פלש בעשורים האחרונים לארץ ישראל והתפשט באזורי השפלה, כאשר מקום צמיחתו העיקרי הוא פרדסים, כמו גם צדי דרכים ומשוכות.

מאפיינים
--------

הארויה המשיינית היא מטפס רב-שנתי מעוצה למחצה אשר מפגין דמיון רב לפתילת המדבר הגדולה הקרובה לו (דמיון הניכר בכל, למעט צורת הצמיחה. פתילת המדבר היא עץ). עליה דמויי חץ (בדומה לעלי הטמוס). הצמח מטפס בעזרת הענפים עצמם, ללא עזרת קנוקנות או שורשים. באופן אופייני, מיץ חלבי נוטף בפציעה של הענפים. הפריחה יכולה להתרחש בכל חלק של השנה, אם כי היא שכיחה יחסית בתחילת הקיץ. הפרחים לבנים או בצבע קרם. הפרי בצורת כבד או ריאה. אורכו כ-8 עד 15 סנטימטרים. בהבשלתו מתבקע הפרי הירוק לשני חצאים ופולט זרעים, המחוברים לסיבים ארוכים הדומים למשי או לכותנה. במקומות בהם מספר גדול של פירות מבשיל בו זמנית, הקרקעית לעיתים מתכסה בפלומה הלבנה, עד כי נראית כעטויית שלג. כל חלקי הצמח רעילים.

הארויה נחשבת כמזיקה לענף ההדרים. לארצות מסוימות הובאה בשל ערכה האסתטי, לפני שהפכה למזיק.

פרח הארויה המשיינית

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אוריה משיינית** |
| ויקימינים טקסונומיה בוויקימינים: **Araujia sericifera** |

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TPL
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* צמחיית ישראל ברשת
* צמח השדה
* Tropicos
 |
**אוג בדלסן** (בדנית: **Aage Bertelsen**;‏  28 בספטמבר 1873 – 9 בספטמבר 1945) היה צייר דני. הוא היה חבר במשלחת דנמרק לצפון מזרח גרינלנד.

ביוגרפיה
--------

אוג בדלסן נולד בנאסטבד, שם אביו, הצייר רודולף בדלסן, היה מורה לאמנות בבית הספר Herlufsholm Bording. מגיל צעיר לימד אותו אביו לצייר וגם קיבל שעורי ציור מהצייר לארוטץ אנרסן רינג שהיה חבר קרוב של המשפחה. מאוחר יותר למד בבית הספר לאמנות של זאטמן בשנים 1892–1896. זאטמן ליווה אותו במסע לאיטליה בשנת 1897 ובשנים 1899–1900 ביקר בגרמניה ובצרפת.

בדלסן הציג בתערוכת האביב של שרלוטנבורג בשנים 1899–1903, בתערוכת קלייס בשנת 1901 והיה חבר באגודת האמנים הדנים משנת 1904.

משלחת לגרינלנד, 1906–1908
-------------------------

בשנים 1906–1908 השתתף בדלסן במשלחת של דנמרק לצפון מזרח גרינלנד. בשנת 1908 הוצגה תערוכה עם יצירותיו ושל חבר משלחת נוסף אקטון פריס תחילה בקופנהגן ובהמשך בארהוס ואודנס.

בשנת 1909 התערוכה עברה לברלין ולערים גרמניות אחרות וב־1910 הציגה אותה החברה הגאוגרפית המלכותית בלונדון. תערוכות מאוחרות יותר של יצירותיהם מהמשלחת כוללות תערוכה במוזיאון רודולף טגנר.

תמצית מקיפה מיומניו של בדלסן התפרסמה בשנת 2013.

חיים מאוחרים יותר
-----------------

בדנמרק התיישב בבירקרוד כצייר נוף. הוא היה מייסד משותף של אגודת אומנים מקומית בשנת 1924 והיה יו"ר הארגון עד מותו בשנת 1945.

הוא קבור בבית הקברות בירקרוד.

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוג בדלסן** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Aage Bertelsen: Biografi", www.kulturarv.dk
2. ↑  "Per Kirkeby, Aage Bertelsen og Achton Friis – En passion for Grønland, Tegners Museum 1. juni – 23. oktober 2011", www.kunstrunden.dk
3. ↑  Aage Bertelsen – maler | lex.dk, Dansk Biografisk Leksikon (בדנית)
4. ↑  Tragisk Danmark-Ekspedition var også en vild kærlighedshistorie viser nyt bogværk, Politiken, ‏10 במאי 2015 (ב־)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007417649405171
* GND: 109764264X
* LCCN: n2015071668
* RKD: 462152
* VIAF: 241145542626296640964
* WorldCat: lccn-n2015071668

 |
**בֶּדֶל אִי אָסְכֶּרִי** (בטורקית: **bedel-i askeri**) היה מס שהונהג בתקופת הטנזימאט באימפריה העות'מאנית כתשלום עבור פטור משירות צבאי בצבא האימפריה. מס זה היה בתוקף בין השנים 1857–1909.

בתקופת שלטונו של אבדילמג'יט הראשון הייתה האימפריה העות'מאנית בעיצומן של רפורמות הטנזימאט. במסגרת זו בוטל ב-1856 מס הגולגולת-הג'יזיה, אותו נדרשו לשלם נתיני האימפריה שאינם מוסלמים ובכלל זה יהודי האימפריה העות'מאנית. במסגרת זו הוטל גיוס חובה בקרב כלל נתיני האימפריה, מוסלמים ולא מוסלמים לפי מכסה נדרשת בכל וילאייט שנעה בין 5 ל-6 אחוזים מקרב הגברים בגיל גיוס. צעד זה גרר התנגדות של הממסד הצבאי העות'מאני וב-1857, הורשו כל ברי הגיוס לקבל פטור משירות בצבא העות'מאני. תמורת קבלת פטור משירות צבאי, נדרשו לשלם מס פטור מיוחד שכונה בֶּדֶל אִי אָסְכֶּרִי (מטורקית: מחיר הצבא). המס אשר שילמו האוכלוסיות הלא מוסלמיות היה נמוך במידה רבה מהמס ששילמו המוסלמים עבור הפטור ועמד על 50 לירות עות'מאניות(אנ') למבקש הפטור. בקהילות מאורגנות וממוסדות כגון הקהילות היהודיות ביישובים השונים, חולק המס באופן אחיד או פרוגרסיבי ושולם על ידי כל ראשי המשפחות בקהילה.

מעת לעת היו העות'מאנים משנים את גובה המס אם בהחלטת השער הנשגב או בהחלטה של הוואלי המקומי. כך למשל, בשנות ה-70 של המאה ה-19 העלה הממשל העות'מאני את המס ליהודי מונסטיר בשיעור של 150 אחוזים. הקהילה, אשר נפגעה קשות בשריפת הענק שהתחוללה בעיר ב-1863 התקשתה לעמוד בנטל התשלום. מעטים מבני הקהילה יכלו לשלם מיסים. לרבים לא היה כלל כסף.

ב-1909, לאחר הפיכת הטורקים הצעירים בוטל מס הבדל אי אסכרי, והונהג גיוס חובה ללא פטור ברחבי האימפריה.

קישורים חיצוניים
----------------

* Ancient Jewish History: Taxation, באתר הספרייה היהודית הווירטואלית (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  bedel-i-askeri באתר encyclopedia.com (באנגלית).
2. ↑  bedel-i-askeri, באתר brillonline.com (באנגלית).
3. ↑  Mark Cohen, Last Century of a Sephardic Community, Foundation for the Advancement of Sephardic Studies and Culture, New York, 2003, pages 43-59.
דוד המלך רוכש את הר המוריה, ציור מאת ויליאם הול
 המונח "ארונה" מפנה לכאן. לערך העוסק בעיר באיטליה, ראו ארונה (עיר).
**אֲרַוְנָה** (נכתב גם ארונה, ארניה, אָרְנָן, וכן האורנה) הוא דמות מקראית המופיעה בספר שמואל ובספר דברי הימים והוא מכונה מלך. ארוונה נזכר במקרא כמי שממנו קנה דוד המלך את מקום המקדש בהר המוריה, ושימש אותו עד אז כגורן.

בשני המקורות מסופרים סיפורים דומים עם הבדלים ניכרים. לפי מדדים של כתיב, תחביר, סגנון והשקפת עולם ניתן להניח שהמקור בשמואל ב' מוקדם יותר.

הסיפור
------

 ערך מורחב – **המגפה בימי דוד**  

### על פי שמואל ב'

בספר שמואל מסופר שגד מסר לדוד צו אלוהי להקים מזבח בגורן ארונה היבוסי: "וַיָּבֹא גָד אֶל דָּוִד בַּיּוֹם הַהוּא וַיֹּאמֶר לוֹ עֲלֵה הָקֵם לַיהוָה מִזְבֵּחַ בְּגֹרֶן ארניה [אֲרַוְנָה] הַיְבֻסִי" (שמואל ב', כ"ד, י"ח)

הסיבה לצו הייתה המגפה שהכתה בעם והפילה חללים רבים. ארונה יצא לקראת דוד, והשתחווה לו. דוד ביקש לקנות מארונה את הגורן כדי לבנות מזבח, אך ארונה ביקש לתיתו חינם. דוד התעקש לשלם על הגורן, בדומה לסיפור של אברהם עם עפרון החתי, ושלם חמישים שקלי כסף. דוד הקים מזבח, העלה עולות ושלמים וכתוצאה מכך המגפה נעצרה ("ויעתר ה' לארץ ותעצר המגפה מעל ישראל").

### על פי דברי הימים

לפי דברי הימים א', כשבא דוד לגורן היה ארונה דש חיטים, וארבעת בניו מתחבאים. דוד שילם שש מאות שקלי זהב, העלה עולות ושלמים ואלוהים ענהו "באש מן השמים על מזבח העולה".

הגורן שאותו קנה דוד מארונה הוא הר הבית.

מקור השם אֲרַוְנָה
------------------

בשמואל ב' (פרק כ"ד, פסוק ט"ז) נכתב היבוסי "האורנה" (ונקרא "הארונה"). בהמשך (פסוק כ"ג) נאמר על ארונה: "הכל נתן ארונה המלך למלך". חוקרי תנ"ך רבים הסבירו שמדובר בטעויות העתקה בטקסט המסורה[דרוש מקור]. יש שהציעו[דרוש מקור] שהכינוי 'מלך' לארונה אינו אלא שיבוש וצריך להיות במקומו 'יבוסי', ואילו ה' הידיעה בפסוק ט"ז מיותרת. מאידך, ישנם שלושה פרטים תומכים זה בזה בתוך הסיפורים, ופרטים חיצוניים התומכים בהם, והם מחזקים את האפשרות שהטקסטים אמינים מבחינה היסטורית. שלושת הפרטים הפנימיים הם:

1. 'הא' הידיעה בפסוק ט"ז: "האורנה היבסי".
2. "ארונה המלך" בפסוק כ"ג.
3. בשפה החתית/חורית משמעות השם "ארוונה", או "אורנה", או כצורותיו האחרות - היא מושל או מלך.

מקום ארונה היא ירושלים. המושג מקום ארונה חוזר ומופיע כמה פעמים בספר חנוך ב' (הסלאבי) כמקום בו נברא אדם הראשון, שם נקבר הבל, ושם חי מלכי-צדק הכהן הראשון. (חנוך א'). התרגום לעברית הוא על פי אברהם כהנא.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארוונה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספר שמואל ב', פרק כ"ד, פסוקים ט"ז–כ"ד
2. ↑  ספר דברי הימים א', פרק כ"א, פסוקים ח'–כ"ח ובספר דברי הימים ב', פרק ג', פסוק א'
3. ↑  ראו גם כיבוש ירושלים (יבוס) בידי דוד
4. ↑  דברי הימים ב פרק ג: "וַיָּחֶל שְׁלֹמֹה לִבְנוֹת אֶת בֵּית ה' בִּירוּשָׁלִַם בְּהַר הַמּוֹרִיָּה, אֲשֶׁר נִרְאָה לְדָוִיד אָבִיהוּ אֲשֶׁר הֵכִין בִּמְקוֹם דָּוִיד בְּגֹרֶן אָרְנָן הַיְבוּסִי
**טריאנגולציה דינמית סיבתית** או טד"ס (באנגלית: **Causal dynamic triangulation** או בקיצור **CDT**) היא תאוריה פיזיקלית שמהווה ניסיון ליצירת תורת כבידה קוונטית, כלומר איחוד בין תורת היחסות הכללית ומכניקת הקוונטים.

ארבעונים ארבע-ממדיים מהווים את אבני הבניין של המרחב-זמן בטריאנגולציה דינמית סיבתית

מבנה התאוריה
------------

טד"ס היא תאוריה שבה המרחב-זמן נבנה בסקלת האורך הקצרה ביותר, אורך פלאנק. אבני הבניין של טד"ס הם 4-סימפלקסים, כלומר גרסה ארבע-ממדית של ארבעונים (טטרהדרונים). המיוחד בטד"ס הוא שבניית המרחב-זמן בסקלת פלאנק נעשית בעזרת עקרונות קוונטיים ותוך שמירה על עקרון הסיבתיות.

הדמיית מחשב הראתה שגם אם אבני הבניין שומרות על גאומטריה אוקלידית, הרי בסקלות אורך גדולות ניתן לקבל מרחב-זמן ארבע-ממדי המכיל עקמומיות ומתאים למשוואות של תורת היחסות הכללית.

השוואה לתורת המיתרים
--------------------

תורת המיתרים היא תאוריה נוספת אשר מנסה לאחד את מכניקת הקוונטים עם תורת היחסות הכללית לתאוריה מאוחדת של כבידה קוונטית. בהשוואה לתורת המיתרים, טד"ס נמצאת במצב מחקר התחלתי יותר, ועדיין לא נמצאה בה הדרך להציג חלקיקי חומר. ההשג הגדול של טד"ס עד כה (2007) הוא קבלת מרחב-זמן אשר מתאים למשוואות תורת היחסות הכללית. בניגוד לתורת המיתרים, טד"ס לא דורשת את הצגתם של ממדים נוספים.

קישורים חיצוניים
----------------

* כתבה בסיינטיפיק אמריקן.

* "Dynamically Triangulating Lorentzian Quantum Gravity", hep-th/0105267.
* "Reconstructing the Universe", hep-th/0505154.
פרוסת לחם מלא
מרק ירקות
סלט ירקות לצד פרוסות לחם מלא
**ארוחת לילה** היא הארוחה הנאכלת בשעות הערב המאוחרות או בשעות הלילה המוקדמות. ישנם 2 סוגים של ארוחות לילה; ארוחה שנאכלת סמוך לזמן השינה עצמו, ולפעמים על יד המיטה עצמה וארוחה שנאכלת בשעות הלילה המאוחרות, בדרך כלל בהפרש של 3-4 שעות מארוחת הערב.

ארוחת הלילה כוללת בדרך כלל מאכלים קטנים ופשוטים על מנת שלא להעמיס על מערכת העיכול ולאפשר שינה עמוקה וארוכה.

כאשר אוכלים ארוחת לילה סמוך לזמן השינה לא כדאי לאכול בארוחה פחמימות פשוטות או מאכל מתוק, כיוון שארוחה מסוג זה תאט את קצב פירוק השומן במהלך הלילה. דוגמאות למאכלים שלא כדאי לאכול בארוחת לילה שסמוכה לשינה הן חלב, פירות, דברי מאפה, תירס, חטיפים מלוחים, גלידות למיניהן, קורנפלקס ושייקים למיניהם. מאכלים שכן מומלץ לאכול בארוחה צריכים להכיל פחמימה מורכבת עם שומן או חלבון, לדוגמה פרוסת לחם מלא עם טחינה, גבינה או ממרח אבוקדו.

כאשר רוצים לאכול ארוחת לילה בשעות הלילה המאוחרות כדאי לאכול מאכלים קלים שמערכת העיכול מתמודדת איתם בקלות כגון ירקות, ובפרט מרק ירקות שפשוט יחסית לעיכול. עדיפות שנייה בקטגוריית הירקות היא סלט ירקות או ירקות חתוכים שמתעכלים לאט יותר מאשר הירקות הרכים שבמרק. גם כמה קרקרים יכולים להיות ארוחת לילה טובה שמתעקלת בקלות. גם דייסת קוואקר יכולה להיות ארוחת לילה טובה כי היא מלאה בסיבים תזונתיים ומשרה תחושה רגועה במעי. בארוחת לילה מסוג כזה לא כדאי לאכול שומנים, שמתעכלים הכי לאט, וכדאי לאכול ארוחת לילה בנחת.

לקריאה נוספת
------------

* מה מומלץ לאכול לפני השינה? מתוך פוסט של מיה מינסטר שגב בעמוד הפייסבוק שלה.
* לאכול בלילה: ככה עושים את זה נכון מתוך מאמר באתר האינטרנט של סופר-פארם.
* 10 ארוחות לילה מומלצות מתוך מאמר באתר האינטרנט Saloona.
* ארוחת לילה: מה מותר ומה אסור? מתוך מאמר באתר האינטרנט בא במייל.

| ארוחות |
| --- |
| בוקר | ארוחת בוקר (ישראלית • אנגלית • קונטיננטלית) • ארוחת עשר |  |
| צהריים | בוהריים • ארוחת צהריים • שעת התה |
| ערב | ארוחת ערב • ארוחת לילה |
| ראו גם | ארוחת ביניים • ארוחת טלוויזיה • ארוחת טיסה • גורמה • מזנון • פיקניק |
ארוחת צוהריים מסורתית בקרנאטקה שבהודו, מוגשת על עלה בננה
**ארוחת צוהריים** היא ארוחה הנאכלת בצוהריים או בשעות אחר הצוהריים המוקדמות.

סוג מזון
--------

המזון הנצרך בארוחת הצהריים משתנה מתרבות לתרבות. בתרבויות מסוימות אוכלים בצוהריים ארוחה חמה, לעיתים בת יותר ממנה אחת. יש הנוהגים לאכול בצוהריים את הארוחה העיקרית של היום. תזונאים רבים סבורים שעדיף לאכול ארוחה גדולה בצוהריים מאשר בערב, לפני השינה, כיוון שאז האנרגיה מהארוחה תשמש את הסועד בהמשך היום. בישראל, בגרמניה ובסקנדינביה למשל נוהגים לאכול את הארוחה העיקרית, החמה, בצוהריים.
לעומתן, יש גם מדינות בהן נהוג לאכול בצוהריים ארוחה קלה, ואילו בערב לאכול את הארוחה העיקרית של היום (לדוגמה: הולנד, בלארוס, האיים הקנריים).

ארוחות צוהריים מחוץ לבית
------------------------

ארוחת צוהריים באזור מרכז רוקפלר, מנהטן
אנשים רבים אוכלים את ארוחת הצוהריים שלהם במקום העבודה או במקום הלימודים. מעבידים כמו גם בתי הספר מגדירים פרק זמן המכונה "הפסקת צוהריים" באמצע היום לשם אכילת ארוחת הצוהריים.

ישנם מקומות עבודה ובתי ספר רבים שבהם ישנה קפיטריה שבה אפשר לקבל או לרכוש ארוחת צוהריים חמה או קרה. במקומות עבודה מסוימים נוהגים העובדים לצאת ולאכול במסעדות שבסביבה, שחלקן מציעות גם ארוחה עסקית בתעריף מוזל יחסית.

ישנם מקומות שבהם לא ניתן לספק ארוחות צוהריים מסודרות ואז נוהגים העובדים, או התלמידים, להצטייד במזון קר ארוז מראש בקופסת אוכל. ארוחה שכזו תכלול בדרך כלל כריך, ירקות, פירות ודברי מתיקה.

תפוצתו של תנור המיקרוגל במקומות העבודה מאז תחילת שנות השמונים שינתה את תוכנה של ארוחת הצוהריים עבור אנשים רבים והיא עשויה לכלול מזון קפוא, שאריות של מזון שבושל בבית, ומזון מוכן מראש שיש רק לחממו מחדש (ארוחת טלוויזיה).

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **ארוחת צהרים** |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **ארוחת צהריים** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ארוחת צהריים** |

| ארוחות |
| --- |
| בוקר | ארוחת בוקר (ישראלית • אנגלית • קונטיננטלית) • ארוחת עשר |  |
| צהריים | בוהריים • ארוחת צהריים • שעת התה |
| ערב | ארוחת ערב • ארוחת לילה |
| ראו גם | ארוחת ביניים • ארוחת טלוויזיה • ארוחת טיסה • גורמה • מזנון • פיקניק |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007538676505171
* GND: 4170196-3
* LCCN: sh85078869
* NKC: ph1137487

 |
**התאחדות יהודי אתיופיה בישראל** (1981-1972) היה הארגון הכלל ארצי המוסכם הראשון של יוצאי אתיופיה בישראל, שייצג את הקהילה באתיופיה ובישראל בפני ממשלת ישראל, ממשלות זרות, וארגונים יהודיים בינלאומיים.

סקירה
-----

הארגון זכה לברכתם של כהני הקהילה, זקניה ונקלע לא פעם לעימותים אל מול נציגי שמונו על הקהילה מטעם. בראשית דרכו קיבל את חסותם של ארגונים ישראלים שפעלו למען ביתא ישראל כוועד הסיוע, האגודה לרווחת הפלשים, האגודה האמריקאית.

רבים מחברי הארגון שימשו כפעילי עלייה באתיופיה, וכפעילים בקומייטי,

מטה הארגון שכן בבית פייטלוביץ', ברחוב ויתקין 10 תל אביב-יפו.

* פעילים:

יושבי ראש: עובדיה חזי (1972-77), זימנה ברהני (1977-79) ואברהם ירדאי (1979-80).

אחרים: זכריה יונה, רחמים אלעזר, יוסף הדנה, עובדיה חזי, רחל מקוריה, צהייה אליאס, בנימין אדהנני, מתי אליאס ועוד.

ראו גם
------

* ארגון קהילות בית ישראל שבראש עמד ליקה כהנת אורי בן ברוך - ארגון מקביל שפעל באתיופיה.
* יונה בוגלה - שליח הסוכנות היהודית, הוועד הציבורי לסיוע לפלשים והאגודה לרווחת הפלאשים לביתא ישראל.

לקריאה נוספת
------------

* Gerrit Jan Abbink, **the Falashas in Ethiopia and Israel: the Problem of Ethnic Assimilation**, Institute of Cultural and Social Anthropology, 1984.
הופעת מחול ג'אז
**ריקוד ג'אז** (אנגלית: **Jazz dance**) הוא שם משותף למגוון רחב של סגנונות ריקוד.

היסטוריה
--------

ב-1950, ריקוד ג'אז התייחס לסגנון תנועה שמקורו מריקוד עדתי אפריקאי-אמריקאי. בשנת 1950, ז'אנר חדש של ריקוד ג'אז – ריקוד ג'אז מודרני – יצא, ששורשיו מריקודים מסורתיים מהקריביים. בכל סגנון ייחודי של ריקוד ג'אז יש שורשים מכל אחד משני המקורות השונים הללו. ג'אז היה להיט גדול בשנות ה-50 המוקדמות והוא עדיין אהוב בכל רחבי העולם. התנועות המאפיינות ריקוד ג'אז כוללות "ידי ג'אז" בעיטות, קפיצות, צדדית, כתפיים שמסתובבות ותנועות ברכיים המופנות זו אל זו. במחול ג'אז אין צורך בדיוק יתר כמו בבלט קלאסי, התנועות משוחררות וחופשיות יותר.

"ג'אז" – המונח הוחל לראשונה כסגנון של מוזיקה בתקופת מלחמת העולם הראשונה. ג'אז בצורת ריקוד, מקורו בריקוד עממי שאפריקנים נהגו לרקוד כאשר הם הובאו לאמריקה בספינות עבדים. צורת ריקוד זה התפתחה לצד מוזיקת הג'אז בניו אורלינס בתחילת 1900.

החל משנת 1930 ועד ל-1960, ריקוד ג'אז הפך מריקוד עממי מסורתי אפריקאי למחול העולה ומוצג על במות ברחבי ארצות הברית. המקום הראשון בו נלמד מחול הג'אז בארצות הברית, הוא ניו-אורלינס. מחול המבוסס על תיאטרון מחול, שנדרשו עבורו רקדנים מיומנים עד מאוד. במהלך תקופה זו, כוריאוגרפים מעולם המחול המודרני והבלט ערכו ניסויים עם סגנון הג'אז. על רשימה זו נמנים כוריאוגרפים כדוגמת, ג'ורג' בלנשין, אגנס דה מיל ג'ק קול, הניה הולם, הלן טמיריס, מייקל קיד, ג'רום רובינס ובוב פוסי. כוריאוגרפים אלו הושפעו מהסגנון התנועתי הראשוני שהכירו בניו-אורלינס, אך לאחר זמן מה שינו ופיתחו מחול זה.

לאורך ההיסטוריה שלו, מחול הג'אז התפתח במקביל למוזיקת פופ. דפוס זה של פיתוח הביא כמה אלמנטים של תנועות מפתח לסגנון הריקוד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מחול ג'אז** בוויקישיתוף
* מחול ג'אז, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007531530105171
* BnF: cb119523962 (data)
* GND: 4028536-4
* LCCN: sh85069823
* NDL: 01184853
* NKC: ph136783

 |
משלחת רבני רוסיה בשנת 1938 בביקור בתלפיות לקראת הקמת שיכון הרבנים (תוכנית שלא יצאה אל הפועל)
**ועד העזרה התאחדות הרבנים פליטי רוסיא ושאר ארצות** הוא ארגון לסיוע לרבנים שהוקם בסוף שנות ה-20 של המאה ה-20, אשר הקים את שיכון הרבנים ואת אוצר הפוסקים.

תולדות הארגון
-------------

בהתגבר רדיפות הדת בברית המועצות, איבדו הרבנים את משרותיהם ברוסיה וסבלו חרפת רעב. חלקם נמלטו מרוסיה חסרי כל ועלו לארץ ישראל. בארץ ישראל היו רק מעט משרות לרבנים, ורבני רוסיה, חלקם מבוגרים מאוד נותרו ללא פרנסה. לצורך סיוע לרבנים הוקמה התאחדות רבני רוסיה שספקה תמיכות לרבנים, ביוזמת הרב איסר זלמן מלצר. בשנות ה-30 הגיעו לארץ ישראל גם רבנים חסרי כל מגרמניה, פולין, אוסטריה וצ'כוסלובקיה וההתאחדות סייעה גם להם. בשנת 1940 יצא הרב יעקב קלמס לארצות הברית מטעם ההתאחדות ושם הוא קיבל הבטחה לתמיכה קבועה של הג'וינט.

עם הזמן, כאשר הגיעו רבנים מכל מדינות אירופה, שונה שם הארגון ל"התאחדות הרבנים פליטי רוסיא ושאר ארצות".

פעילות
------

בשנת 1938 עסקו חלק מהרבנים שנתמכו על ידי ההתאחדות בלימוד תלמוד ירושלמי סדר זרעים בבית הכנסת זיכרון משה.

החל משנת 1938 פעלה ההתאחדות להקמת שיכון הרבנים.

בתחילת 1939 הצליחה ההתאחדות לאסוף כ-100 לא"י לחודש, בעוד הצרכים שנדרשו עמדו על כ-300 לא"י לחודש.

בשנת 1941 ההתאחדות תמכה בכ-250 משפחות של רבנים פליטים. ההתאחדות גם העניקה סיוע רפואי ועזרה במציאת משרות רבניות ביישוב היהודי בארץ ישראל. בשנת 1944 הקימה ההתאחדות את אוצר הפוסקים כדי לספק עבודה לרבנים הנתמכים. בשנת 1948 דיווחה ההתאחדות על תמיכה בכ-400 נתמכים.

ראשי ההתאחדות
-------------

בשנות ה-30 עמדו בראש הארגון הרב מאיר סטולביץ, הרב שמואל קיפניס מאוברוץ', הרב מרדכי סנדר קופשטיין מראדין והרב אברהם ישראל משה סלומון מחרקוב. אליהם הצטרף לאחר עלייתו, הרב יהושע צימבליסט. איתם פעל הרב איסר זלמן מלצר.

בנשיאות ההתאחדות עמדו בשנת 1940 הרב הראשי יצחק אייזיק הלוי הרצוג, הרב איסר זלמן מלצר והרב יעקב קלמס. בהנהלה היו נשיא הכבוד הרב יהושע (הורודנער) צימבליסט, היושב ראש הרב מאיר סטולביץ מחסלביץ שהיה אז הרב של זיכרון משה, סגן היושב ראש הרב שלמה יוסף זוין, הגזבר הרב משה חסקין והמנהלים הרב שמואל קיפניס מאוברוץ', הרב מרדכי סנדר קופשטיין מראדין והרב אברהם יוסף לונדין עד פטירתו.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אגודת הרבנים בפולין לטובת הרבנים הרעבים שברוסיה, דואר היום, 7 בנובמבר 1933
2. ↑  עלבונה של תורה, דואר היום, 23 בפברואר 1936
3. 1 2  רבני רוסיה, הצופה, 19 במרץ 1939
4. 1 2  התאחדות הרבנים פליטי רוסיא ושאר הארצות, הצופה, 2 באוקטובר 1940
5. ↑  מן הספרות התלמודית, הצופה, 18 בפברואר 1938
6. ↑  תיקון טעות, הצופה, 21 במרץ 1939
7. ↑  התאחדות הדבניפ פליטי רוסיה ושאר הארצות בירושלים, הצופה, 30 במאי 1941
8. ↑  התאחדות הדבניפ פליטי רוסיה ושאר הארצות, הצופה, 21 ביולי 1944
9. ↑  ועד התאחדות הרבנים הפליטים, הצופה, 10 בספטמבר 1948
10. ↑  הרב אברהם ישראל משה סלומון ז"ל, הצופה, 14 באוקטובר 1956
11. ↑  תוספת, הצופה, 26 במרץ 1939
12. ↑  ניתן לקרוא עליו ב: הרב אברהם יוסף לונדין ז"ל, הצופה, 20 בפברואר 1940 והרב דוד דראבקין, הרב אברהם יוסף לונדין ז"ל, הַבֹּקֶר, 21 במרץ 1940
**זמן תקן** הוא הזמן הנדרש לביצוע מטלה הנקבע על פי שקלול זמני ביצוע בפועל, זמני תוספות, מחזוריות המטלה ותדירותה.  
לצורך חישוב זמן התקן לביצוע מטלה נדרש לבצע חקר זמן בו יימדדו ויחושבו:

1. זמן מדוד
2. קצב
3. זמן מתוקן
4. זמן יסוד
5. תוספות

זמן תקן = זמן יסוד \* (C תוספות +1) \* (B תוספות + 1) \* (A תוספות + 1)

חישובי עזר נדרשים
-----------------

**זמן מדוד:** הזמן הממוצע לביצוע המטלה בפועל כפי שנמדד במסגרת חקר הזמן, לאחר הוצאת תוצאות מדידה חריגות.

  
**קצב:** מהירות ביצוע פעולה.   
הקצב אינו מתייחס אך ורק למהירות פיזית של העובד בעת ביצוע הפעולה אלא גם לתפוקות העובד.  
קצב ביצוע הפעולה מוערך על ידי מבצע החקר עם סיום ביצוע הפעולה.

זמן נורמי = זמן ביצוע הפעולה של עובד ממוצע.
זמן צפוי = זמן ביצוע הפעולה של עובד ממוצע בהשפעת שכר עידוד.
  
**זמן מתוקן:**
זמן ביצוע הפעולה תוך התחשבות בזמן הנמדד וקצב העבודה של העובד הנמדד.

זמן מתוקן = קצב נורמי/(הערכת קצב \* זמן מדוד)
  
**זמן יסוד:**
זמן ביצוע הפעולה תוך התחשבות בזמן המתוקן של הפעולה ותדירות הפעולה במחזור.

זמן יסוד = זמן מתוקן \* תדירות.
  
**תוספות:**
תוספות כוללות את כלל הגורמים המשפיעים על משך העבודה.  
קיימים 3 סוגי תוספות:

תוספות A- תוספות מנוחה וצרכים אישיים – תוספות חובה הנקבעות על פי טבלאות ההסתדרות המבוססות על רמת המאמץ הגופני שדורש התפקיד (כוח מופעל, מאמץ עיניים וכו'), רמת המאמץ הנפשי (תשומת לב, מאמץ שכלי וכו') וסביבת העבודה (תאורה, אקלים וכו').
תוספות B- תוספות בגין עיכובים בלתי נמנעים ועבודות לוואי – תוספות חובה.
תוספות C- תוספות מיוחדות.

לקריאה נוספת
------------

* B. Niebel and A. Freivalds, **Methods, Standards and Work Design**, McGraw Hill, 11h Edition.
עימנואל וירט, 1904
**עמנואל וירט** (בגרמנית: **Emanuel Wirth**;‏ ‏18 באוקטובר 1842 – 5 בינואר 1923) היה מורה למוזיקה, כנר וויולן גרמני, חבר ברביעיית יואכים, הוא נחשב לאחד המבצעים המבריקים ביותר בתקופתו.

ביוגרפיה
--------

וירט נולד בז'לוצ'י (בגרמנית: Luditz) במערב בוהמיה. הוא למד בפראג אצל מוריץ מילדנר. זמן מה הוא היה אמן הקונצרטים של תזמורת הספא בבאדן-באדן. בין השנים 1864 -1877 עבד ברוטרדם והציג קונצרט של אחת התזמורות המקומיות וכמורה, הוא הוביל רביעיית מיתרים. בשנת 1877, בשל עזיבתו של אדוארד רפולדי לדרזדן, הוא הוזמן לתפוס את מקומו בברלין כאחד מעוזריו של יוזף יואכים. הוא היה מורה לכינור וויולה בבית הספר הגבוה für Musik (בברלין), של יואכים. שם לימד לנגן על כינור וויולה. אוגוסט וילהלמי אמר שהוא המורה הטוב ביותר לכינור בדורו. התלמידים שלו כללו את אדמונד סוורן, אלברט סטויל, קרל פרילינג, וכריסטיאן טימנר.

וירט נפטר בברלין.

בנו ג'וזף וירט התחתן עם ג'וליה וירט לבית שטוקהאוזן (1886–1964), בתו של הזמר והמורה לקול יוליוס שטוקהאוזן.

על פי אחד מחבריו: "לימוד הכינור עבורו פולחן, דת, ואני חושב שהוא האמין שאלוהים שלח אותו ארצה ללמוד לנגן בכינור."

וירט ורביעיית יואכים
--------------------

עימנואל וירט היה חבר ברביעיית יואכים כמעט 30 שנה, בין השנים: 1877-1906.

הקדשת יצירות לוירט
------------------

לוירט כמו רבים מהנגנים, גם הוקדשו יצירות. להלן רשימה חלקית:

* רביעיית מיתרים מספר 3, אופוס 15b (וולדמר ברגיאל)
* רביעיית מיתרים מס '5, אופ' 63 (היינריך פון הרצוגנברג)
* שלישיית הפסנתר מס '2, אופ' 73 (צ'ארלס ויליירס סטנפורד)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עימנואל וירט** בוויקישיתוף

* עימנואל וירט, באתר MusicBrainz (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 11741204X
* ISNI: 0000 0000 1049 7293
* MusicBrainz: 50cda715-840c-4ee5-9616-90d96e799f14
* VIAF: 311575290
* WorldCat: viaf-311575290

 |
**התאחדות קבלני השיפוצים**, או בשמה המלא - התאחדות קבלני השיפוצים לשיקום שימור ושדרוג מבנים בישראל, נוסדה בשנת 2002, על ידי ערן סיב, המשמש כיום כיו"ר ההתאחדות בהתנדבות.

פעילות
------

ההתאחדות הוקמה מתוך מטרה למסד את ענף השיפוצים בישראל, אשר בו עובדים על פי ההערכות כ-20 אלף שיפוצניקים וקבלני שיפוצים והוא מגלגל כ-15 מיליארד שקל בשנה, זאת על פי סקר שנערך בשנת 2012 על ידי דן אנד ברדסטריט וכן בסקר נוסף של BDI.

בעקבות עתירה לבג"ץ שהוגשה בשנת 2002, הוכרה ההתאחדות כגוף היציג לענף השיפוצים בישראל, וכך למעשה הונחה אבן הפינה למיסוד הענף. למרות זאת, מרבית קבלני השיפוצים במדינת ישראל, עדיין פועלים היום בעל כורחם ללא רישיון, זאת בשל אי עמידה של המדינה בדרישות הבג"ץ, שחייב קיום בחינות הסמכה סדירות.

ההתאחדות הצליחה להביא לשינוי חקיקה, אשר לפיו כיום כל קבלן שיפוצים הפועל בישראל, חייב להחזיק בתעודה של קבלן שיפוצים מוסמך, מטעם רשם הקבלנים שבמשרד הבינוי והשיכון - סיווג 131.
סיווג 131 מאפשר עבודה בהיקף של 1.3 מיליון ש"ח לפרויקט, כמו כן הסדירה ההתאחדות סיווג 131ק לעבוד קטנות עד 350 אלף שקל. 

מאז אפריל 2009, בהתאם להוראת רשם הקבלנים, הורחבה פעילות סיווג 131, וקבלני שיפוצים יכולים לבצע עבודות גם בהיקפים נרחבים יותר - עד לסיווג ללא הגבלה, בכפוף לאישור הרשם.

בשנת 2008 הצטרפה ההתאחדות כחטיבה עצמאית במסגרת התאחדות הקבלנים והיא אף יושבת במשרדי ההתאחדות.
בשנת 2008 מונה יו"ר התאחדות קבלני השיפוצים ערן סיב, כחבר במועצת הבניה - הגוף המייעץ לשר הבינוי והשיכון בכל ענייני הענף וכולל נציגים של כל הגופים היציגים של ענף הבניה בישראל, וכן נציגי ציבור.

**הסכם עבודה קיבוצי וצו הרחבה**
בתאריך 21.1.2010, נחתם הסכם עבודה קיבוצים בענף השיפוצים, אשר מעגן בחוק את יחסי עובד/מעביד ושומר על האינטרסים של העובדים בענף. כן נוסף צו הרחבה המכליל את כל העוסקים בענף.

**פעילות התאחדות קבלני השיפוצים במגזר הערבי**

* ההתאחדות פנתה במסגרת בג"ץ 5188-09, בדרישה לחייב את המדינה לקיים את בחינות ההסמכה לקבלני שיפוצים, גם בשפה הערבית. בעקבות הבג"ץ, חויבה המדינה לקיים את הבחינות גם בשפה הערבית, לטובת אלפי קבלני השיפוצים הפועלים במגזר.
* בשנת 2012, בעקבות מאבק של ההתאחדות, התירה המדינה לקבלני שיפוצים הרשומים בחוק, להעסיק עובדים פלסטינים דרך שירות התעסוקה, בפעם הראשונה.

**פעילויות לטובת הציבור**

* ועדת בוררות: התאחדות קבלני השיפוצים מקיימת ועדת בוררות הפועלת בהתנדבות והחלטותיה מחייבות את קבלני השיפוצים החברים בהתאחדות.
* קו חם לטיפול בתלונות על קבלנים או שאלות מקצועיות בנושאי שיפוצים.
* הגדרת קוד אתי מקצועי לקבלני שיפוצים ופרסומו באמצעי התקשורת
* ההתאחדות עזרה בחקיקה להורדת שקי במלט מ 50 קג ל 25 קג .

**בעלי תפקידים בהתאחדות**

בבחירות שהתקיימו ביולי 2019 נבחרו בעלי התפקידים הבאים:

* ערן סיב - יו"ר
* נטלי ויינשטיין - מנכ"ל
* מ"מ יו"ר - שבי ונטורה
* מ״מ יו״ר - גבריאל אלון
* גזבר - אלי שושן
* וכן נבחרו מנהלי סניפים אזוריים

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של התאחדות קבלני השיפוצים
* התאחדות קבלני השיפוצים, ברשת החברתית פייסבוק
* התאחדות קבלני השיפוצים, באתר "גיידסטאר ישראל"
* ביטאון התאחדות קבלני השיפוצים
רבי **בנימין וולף איגר** (רוטרדם, ה'תקט"ז 1756 – לייפניק, ו' בתשרי תקנ"ו, 19 בספטמבר 1795) היה רב וראש ישיבה.

כיהן כראש הישיבה בברסלאו תחת הנהלת חמיו, רב העיר יצחק יוסף תאומים. כרבן של צילץ ולייפציג, וכרבה של לייפניק שבמוראביה, עד יום מותו. הוא דודו ורבו של רבי עקיבא איגר מחשובי האחרונים.

ביוגרפיה
--------

רבי עקיבא איגר, אחיינו ותלמידו של רבי בנימין וולף
בית הכנסת בלייפניק בשנת 2012
רבי בנימין וולף איגר נולד ברוטרדם בשנת 1756 לרבי עקיבא איגר מפרשבורג מחבר "משנת דר' עקיבא". בהיותו בן עשרים ושבע התמנה לרבנות העיר צילץ. הוא נשא לאשה בזיווג שני את גיטל, בתו של הרב יצחק יוסף תאומים רבה של ברסלאו, ונתמנה כראש הישיבה בעירו של חמיו. בישיבה זו למדו אצלו תלמידים רבים, בהם בן אחותו רבי עקיבא איגר מחשובי האחרונים, והרב ישעיה פיק ברלין, לימים רבה של ברסלאו.

בנו הוא הרב עקיבא איגר (נפטר בכ"ט בתשרי תקפ"ד 1824), רב בהלברשטט. מכונה לעיתים רבי עקיבא איגר השלישי.

רבי בנימין וולף איגר היה מחותנו של רבי יחזקאל לנדא מחבר "נודע ביהודה". אחת מהתשובות בספר ממוענת אליו, ובה תולה ה"נודע ביהודה" את פסק ההלכה, ב"אם כבוד רום מעלתו מסכים עמי".

רבים מחידושי תורתו משוקעים בספרי בני דורו, ובפרט בספרי השו"ת של בן אחותו רבי עקיבא איגר. מרבית כתביו לא נדפסו, חלקם קיימים בכתב-יד בבית הספרים הלאומי בירושלים. כרך מחידושיו לתלמוד בשם "יער הלבנון" נמצא בספריית הרמב"ם בתל אביב. מעת לעת נדפסים מאמרים פרי עטו בכתבי עת תורניים שונים.

על מצבתו של רבי בנימין וולף איגר נכתב:

> 
> אדמ"ו הגאון מו"ה **וואלף איגר** זצ"ל  
> נפטר יום ש"ק שישה בתשרי תקנ"ו לפ"ק  
> בכל מקום שנתנו חכמים עיניהם כל יקר ראתה עינו  
> נרד וכרכום וראשו בשמים לא יערכו טוב ריח שמנו  
> ירד לעומקא דהלכה לברר ולדון דין לאמיתו ומכונו  
> מנורה זהב כולה וגולה על ראש הקהלה כיסא גאונו  
> נעלה בעמו
> 
> 
> 
> 

ארבע שנים לאחר מותו, בשנת תק"ס, עלה על כס רבנותו בלייפניק, הרב ברוך תאומים-פרנקל מחבר הספר "ברוך טעם".

קישורים חיצוניים
----------------

* וולף בן עקיבא איגר, במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)
* כתבי יד של רבי בנימין וולף איגר בקטלוג הספרייה הלאומית
* דוד הלחמי, ****רבי בנימין זאב איגר****, בספר "חכמי ישראל", תל אביב תשי"ח, חלק א', עמ' קע"ח, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים)

הערות שוליים
------------

1. ↑  בזיווגה הראשון הייתה נשואה לרב שאול ברלין (לוין), מחבר "כָּסָא דהרסנא", רבן של קהילות יהודיות בגרמניה, וככל הנראה משכיל נסתר. לדעת מאיר וונדר, **אנציקלופדיה לחכמי גליציה** חלק ה' עמ' 641, שני האישים נישאו לאחיות ולא לאותה אשה. לדבריו, שם אשתו של ברלין היה שרה, ואילו אשתו של איגר היא רבקה.
2. ↑  אהרן ולדן, **שם הגדולים החדש**, מערכת ב' אות י"ז.
3. ↑  שו"ת נודע ביהודה מהדורה תניינא, יורה דעה סימן קי"ד.
4. ↑  ראו להלן "קישורים חיצוניים".
5. ↑  ראו למשל: מוריה, קבץ תורני לחידושי תורה והלכה, י"ז (י"א-י"ב): מ"ו, תשנ"א 1991; עמיהוד לוין (עורך), **אורייתא**, כרך י"ג, נתניה תשמ"ח. עמ' לח-מב.
6. ↑  יושם לב שהחרוזים מתחרזים עם פרט השנה תק**נו**, עינו, שמנו, מכונו, גאונו.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007506364005171
* GND: 1069963577
* ISNI: 0000 0004 4793 6615
* VIAF: 315574508
* WorldCat: lccn-nb2007017591

 |
**קתרטס סוואנה** (שם מדעי: ***Cathartes burrovianus***) הוא מין עוף דורס ממשפחת הקונדוריים. אוכל נבלות המצוי באמריקה המרכזית והדרומית החי בטבע בביצות, ערבות ויערות גשם שונים. 

זהו עוף גדול מאוד, שאורכו 53–56 סנטימטרים ואורך מוטת כנפיו 150–165 סנטימטרים. המשקל מגיע ל-1.95-0.95 קילוגרם. הוא מזכיר את הקתרטס התרנגולי, וכמוהו בעל עור חשוף עם גוף גדול בצבע שחור. על הכנפיים סימנים לבנים גדולים והעור החשוף בצבע צהוב ולא לבן כמו קרובו. המקור מוארך ואדמדם והקתרטס בעל חוש ריח מצוין בניגוד לרוב העופות, מה שעוזר לו להריח את הנבלות שהוא ניזון מהם ולאתר אותם בתוך היער הסבוך. כדי למצוא אותם הוא דואה באוויר חם ופורש את כנפיו במאמץ מזערי ותוך כדי מחפש או מרחרח אחרי קורבנות של טורפים גדולים כמו היגואר. כאשר הקתרטס מוצא טרף הוא מתקהל ויכול לסיים ארוחה כזו במהירות.

הם מקננים בחללי עצים או בנקרות ומערות טבעיים והנקבות מטילות 2 ביצים בצבע קרם ועם כתמים. האפרוחים מצמיחים נוצות חודשיים עד שלושה חודשים מבקיעתם.

הקתרטס אינו נמצא בסכנת הכחדה כלשהי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קתרטס סוואנה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IBC
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  קתרטס סוואנה באתר הרשימה האדומה של IUCN

| קונדוריים |
| --- |
| קונדור קליפורני (סוג ומין יחיד) | קונדור קליפורני |  |
| קונדור האנדים (סוג ומין יחיד) | קונדור האנדים |
| נשרון מלכותי (סוג ומין יחיד) | נשרון מלכותי |
| אורובו שחור (סוג ומין יחיד) | אורובו שחור |
| קתרטס | קתרטס תרנגולי • קתרטס סוואנה • קתרטס יערות |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007284851305171

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק באזור גאוגרפי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו אוגדן (פירושונים).

|  |
| --- |
|  **הסכסוך האתיופי-סומלי** |
| **מקור הסכסוך** |
| **היסטורי**: מלחמת אתיופיה–אדאל |
| **אישים**: מנליק השני • אחמד גראן |
| **שטחים במחלוקת**: מחוז סומלי (אוגדן • האאד) |
| **מלחמות** |
| **התנגשויות**: המלחמה האנגלו-סומלית • התנגשות הגבול של 1964מלחמת אוגדן • התנגשות הגבול של 1982המלחמה בסומליה • המאבק באוגדן |
| **מעורבים**: ברית המועצות • ארצות הברית • בריטניה • איטליה • צרפת |
|  |
| **ראו גם: היסטוריה של סומליה והיסטוריה של אתיופיה** |

דגל החזית הלאומית לשחרור אוגדן
**אוגדן** (בסומלית: Ogaadeen) הוא אזור גאוגרפי צחיח, החופף את גבולותיה של מדינת סומלי שבאתיופיה. ידוע גם בשם **סומלילנד האתיופית**, ותושביה קוראים לה בשם **אוגדניה**; ארגונים בדלניים סומליים משתמשים בשם **סומליה המערבית** מסיבות פוליטיות. האזור נקרא על שם שבט סומלי הנקרא "שבט אוגדן", שרוב תושביו שייכים אליו. שבטים סומליים נוספים באזור הם גדבארסי, שאיקהאל, האוויי ומארהן. 

אוגדן היא רמה ושטחה מוערך בכ-200,000 קמ"ר. האזור גובל במחוזות האתיופים אורומיה דירה דאווה ועפר במערב, בג'יבוטי בצפון ובסומליה בצפון במזרח ובדרום ובקצה הדרום מערבי בקניה.

הערים החשובות באזור הם: דאגהבר (בסומלית דהאגאקסבאאר), גוד (גודאי), ג'יג'יגה (ג'יגג'יגה), קאברי דאהאר (קאברידאהאר), שילאוו (שילאאבו) וווארדאר (ווארדהיר).

היסטוריה
--------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
האזור סופח לתוך אתיופיה על ידי הקיסר מנליק השני במשך הרבע האחרון של המאה ה-19, וגבולה עם סומלילנד הבריטית היה אחד הגבולות הראשונים של אתיופיה שנקבעו על ידי אמנה.

החוקר י.מ. לוויס מפרש בצורה שונה את האמנה הזו, "האדמות שאתיופיה סיפחה בהאאד היו חלק מסומלילנד הבריטית אך הבריטים וויתרו לאתיופיה ולא טענו על בעלות".

הלכה למעשה, אתיופיה שלטה בצורה מנהלית על אזור קטן מזרחית לעיר ג'יג'יגה, עד 1934 כאשר האמנה האנגלו אתיופית הגדירה את הגבול באזור, וסיפחה את האזור סופית לאתיופיה.

אחרי כיבושה של מזרח אפריקה האיטלקית במהלך המערכה במזרח אפריקה במלחמת העולם השנייה על ידי בעלות הברית, הבריטים התלבטו האם לספח את האזור בשנית לאתיופיה, או לאחדו עם "סומלילנד הבריטית וסומלילנד האיטלקית וליצור סומליה יותר גדולה". בוועידת לונדון של בעלות הברית, אתיופיה ניסתה באופן לא מוצלח לגרום לסיפוחם של אוגדן ואריתריאה לתוכה ב-1945, התעמולה העקשנית של אתיופיה השתלמה והאזור סופחה אליה בשנת 1948 אך לא סומלילנד האיטלקית, ג'יבוטי, ואזור ליד בהאאד ליד הגבול עם ג'יבוטי שבסופו של דבר סופחה אליה סופית ב-1954.

בעבר ואף כיום משמש אזור אוגדן כמוקד לסכסוך בין אתיופיה לסומליה, שהגיע עד כדי מלחמה בשנות ה-70 - מלחמת אוגדן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוגדן** בוויקישיתוף
* אוגדן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Gebru Tareke, "The Ethiopia-Somalia War of 1977 Revisited," in Board of Trustees, Boston University, The International Journal of African Historical Studies. Boston University African Studies Center, 2000, p. 636.
2. ↑  Bahru Zewde, A History of Modern Ethiopia (London: James Currey, 1991), p. 113.
3. ↑  I.M. Lewis, A Modern History of the Somali, fourth edition (Oxford: James Currey, 2002),p. 59
4. ↑  Lewis, Modern History, p. 61
5. ↑  Bahru Zewde, p. 180.
6. ↑  Bahru Zewde, p. 161.
**חיים מלכה** (נולד ב-18 בפברואר 1980) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם.

קריירה
------

מלכה גדל ושיחק במחלקת הנוער של הפועל אשקלון, ועלה לבוגרים בעונת 1999/2000. עונתו הראשונה לא הייתה מוצלחת והיא הסתיימה בירידה לליגה הארצית, אז הליגה השלישית בישראל. מלכה המשיך לשחק בקבוצה במשך חמש שנים נוספות, וזכה עם קבוצתו שלוש פעמים בגביע הטוטו של הליגה הארצית, וכן העפיל עמה לחצי גמר גביע המדינה.

בקיץ 2005 עזב חיים מלכה את הפועל אשקלון אחרי 6 שנים בקבוצה, וחתם במכבי הרצליה שבשורותיה שיחק במשך שלוש עונות. בעונתו הראשונה עלה מלכה עם הרצליה לליגת העל, בעונתו השנייה זכה עם הקבוצה בגביע הטוטו לקבוצות ליגת העל ובעונתו השלישית ירד מלכה עם הרצליה לליגה הלאומית.

לאחר שעזב את הרצליה חתם חיים מלכה בהפועל רעננה, ועזר לה להעפיל לראשונה בתולדותיה לליגת העל. בקיץ 2009 חתם מלכה בהפועל רמת גן, העולה החדשה לליגת העל, ובינואר 2010, עם פתיחת מועד העברות, עזב את הקבוצה וחתם בשורות הכח עמידר רמת גן, במדיה שיחק שלוש וחצי שנים בליגה הלאומית.

לקראת עונת 2013/2014 חזר מלכה לקבוצת נעוריו, הפועל אשקלון, ובתום העונה ירד עמה לליגה א'.

בקיץ 2014 חתם מלכה במכבי שעריים מליגה א'. מלכה היה שותף לעליית מכבי שעריים לליגה הלאומית בעונתו השנייה בקבוצה, ואחריה פרש מכדורגל.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway

הערות שוליים
------------

1. ↑  חיים מלכה חוזר להפועל אשקלון. חתם בקבוצה לעונה אחת, באתר אשקלון ניוז
2. ↑  חיים מלכה: "רציתי לפרוש במכבי שעריים, אבל לא בצורה הזאת", באתר דאבל פס, 13 בספטמבר 2016
בוגאטי סוג 101, קבריולה, שנת 1951
בוגאטי סוג 101, קבריולה, שנת 1951
**בוגאטי סוג 101** (באנגלית: **Bugatti Type 101**) היא מכונית סלון - ספורט מהודרת אשר נבנתה על ידי יצרנית רכבי היוקרה הצרפתית **בוגאטי** אשר יוצרה בין השנים 1951–1965. 

נבנו 8 יחידות, בתצורות: סלון - 4 דלתות, (4 יחידות), דו מושבית קופה, סגורה, (2 יחידות) ודו מושבית קבריולה (רודסטר), (2 יחידות). 

מתוך שמונת הדגמים אשר נבנו "בוגאטי סוג 101", נלקחו המארז והגוף מדגם ה- "Bugatti Type 57", ל -6 יחידות. המארז והגוף ל-2 היחידות הנותרות נלקחו מ-Type" 57S."

חברת בוגאטי
-----------

**בוגאטי** **(Bugatti)** היא יצרנית רכב צרפתית יוקרתית. החברה התפרסמה בכך שייצרה כמה ממכוניות הספורט המהירות ביותר בעולם. בדומה לחברות אחרות, לא הצליחה חברת בוגאטי לשרוד את תקופת מלחמת העולם השנייה ונסגרה, אך בהמשך נעשו מספר ניסיונות לחדש ייצור תחת שם זה. כיום נמצאת חברת בוגאטי תחת בעלות קבוצת פולקסווגן. מנכ"ל החברה הוא סרג'יו מרקיונה.

תמונות
------

* בוגאטי סוג 101, קבריולט, שנת 1951 בוגאטי סוג 101, קבריולט, שנת 1951
* בוגאטי סוג 101, סדאן, 4 דלתות בוגאטי סוג 101, סדאן, 4 דלתות
* בוגאטי סוג 101, קופהבוגאטי סוג 101, קופה
* לוגו חברת בוגאטילוגו חברת בוגאטי
* בוגאטי סוג 101, שנת 1952 בוגאטי סוג 101, שנת 1952

ראו גם
------

* בוגאטי
* בוגאטי סוג 18
* בוגאטי סוג 29 ו-30
* בוגאטי סוג 64

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בוגאטי סוג 101** בוויקישיתוף
**קתרטס יערות** (שם מדעי: ***Cathartes melambrotus***) הוא מין עוף דורס ממשפחת הקונדוריים (נשרי העולם החדש) החיים באמריקה. הקתרטס הוא עוף גדול ושחור עם פנים ורודות וחשופות מנוצות והוא קרובם של המינים קתרטס תרנגולי וקתרטס סוואנה.

מאפיינים
--------

דורס זה מצוי בטבע באמריקה הדרומית ביערות גשם לחים ואזורים טרופיים דומים. הוא גדול מאוד ומוטת כנפיו מגיעה ל-166–178 סנטימטרים בממוצע, אורכו 64–75 סנטימטרים ומשקלו 1.65 קילוגרם בממוצע. הוא בעל נוצות שחורות על גופו וכנפיו למעט רגליו הבהירות והראש הצהוב בעל המקור המכופף והורוד שמסתיים בקצה לבן. 

הוא ניזון מיצורים מתים ונבלות של טורפים גדולים כמו היגואר, וניזון גם מחרקים ומחיות קטנות כמו לטאות. רוב זמנו הוא מעופף בזרמי אוויר חם ודואה עליהם ללא מאמץ בחיפוש אחר פגרים. הוא מסוגל גם לעוף בים העצים והכנפיים שלו מעוגלות מספיק לשם כך. הוא גם צריך לשתות ולשם כך שותה מהאוויר מבריכות או נחלים ביער. כשחם מאוד הוא מתקרר בדרך ייחודית - הוא מטיל מים על רגליו.

הקתרטס נמצא באזור אגן האמזונאס במדינות: דרום מזרח קולומביה, דרום מזרח ונצואלה, גיאנה, גיאנה הצרפתית, סורינאם, צפון ומערב ברזיל, צפון בוליביה, מזרח פרו ומזרח אקוודור. הוא מצוי באוכלוסיות גדולות בין 100,000 ל-1,000,000 פרטים, ואיננו נמצא בסכנת הכחדה למרות כריתת היערות באזורו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קתרטס יערות** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

* קתרטס יערות, באתר neotropical.birds

הערות שוליים
------------

1. ↑  קתרטס יערות באתר הרשימה האדומה של IUCN

| קונדוריים |
| --- |
| קונדור קליפורני (סוג ומין יחיד) | קונדור קליפורני |  |
| קונדור האנדים (סוג ומין יחיד) | קונדור האנדים |
| נשרון מלכותי (סוג ומין יחיד) | נשרון מלכותי |
| אורובו שחור (סוג ומין יחיד) | אורובו שחור |
| קתרטס | קתרטס תרנגולי • קתרטס סוואנה • קתרטס יערות |
**הרב חיים משה** **מורינו** **הכהן** היה רב ודיין באזמיר במאה ה-19. מחבר ספר **פני חמה**.

תולדותיו
--------

כיהן כדיין בבית דינו של הרב רפאל אשכנזי, יחד עם רבי דוד אמאדו, רבי נסים אריה ארייאש ורבי שלמה חכים. תורתו מופיעה בספרי חכמי דורו, כמו בספר "נחמד למראה". על מידותיו מעיד רבי חיים פאלאג'י, בעודו משבח את הבדחנות המותרת:

> 
> שבח אני להרב השלם החשקן בתורה ונז"י אהוב למעלה ונחמד למטה כמוה"ר חיים משה הכהן זלה"ה שמלבד מידותיו הטובות שהיה לו כידוע לכל באי שער עירנו יע"א [יגן עליה אלהים] היה לו גם כן שהיה בדחן גדול משמח אלקים ואנשים בלי שום נגיעת כבוד לשום אדם כלל אלא בכשרות וענוה צדק זיע"א וכך כמוהו היו אחיו הגם כי לא היו ת"ח
> 
> 
> 
> — נפש כל חי, מערכת ב' אות ג'
> 

נפטר במיתת נשיקה בז' בשבט ה'ת"ר באזמיר, שם נטמן. רבי נסים אברהם אשכנזי סידר וכתב דרוש להספדו, המופיע בספרו דרש אברהם שם הוא מכנה אותו "צדיק יסוד עולם" אך לא נשא אותו ברבים משום שרבי חיים משה ציווה שלא יספידוהו בפטירתו.

### משפחתו

בתו, שולטאנה נישאה לרבי אברהם קורקידי בעל ספר "וייקח אברהם". נכדו, הנקרא על שמו, היה רבי חיים משה קורקידי, שהוציא לאור את חיבורו של סבו יחד עם ספרו שלו, משה עבד.

חיבוריו
-------

שער ספר פני חמה
* **פני חמה** (אזמיר תרמ"ב, כרוך עם ספר משה עבד לנכדו) - דינים וכללים בסדר א-ב, וכולל מאה ושלושים סימנים שנותרו מהחיבור שנשרף. את החיבור הוציא לאור נכדו, הרב חיים משה קורקידי.
* **מזכרת גיטין ונוסחי שטרות** (כת"י) - מצויים באוצר כתי"ו של האדמו"ר מקרלין מירושלים מס' 33.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ביכורים פ"א דף קפז, עמוד א', שם כותב הג"ר נסים אברהם אשכנזי זלה"ה: "ומעלת רב רחומאי הרב ועצום ונז"י במהר"ח משה הכהן המ' מורינו נר"ו הקשה...." וכן במסכת שביעית פ"א דף קיב, עמוד א, ובפ"ד דף קבד, עמוד א, ובפ"ו דף קלב, עמוד א, ושם במסכת נזיר דף קעט, ע"ב.
2. 1 2  **דרש אברהם חלק ב'** סדר נשא דרוש ב' (דף נב עמוד א')
**עימאד תלחמי** (בערבית: **عماد تلحمي**; נולד ב-1959) הוא יזם עסקי וחברתי, יו"ר ומייסד "Babcom Centers".

ביוגרפיה
--------

תלחמי נולד בשנת 1959 בכפר הדרוזי עספיא, למשפחה נוצרית. הוא נשוי ואב לארבעה ומתגורר בעספיא. אחד מחמשת אחיו הוא פרופסור שיבלי תלחמי בעל הקתדרה לשלום ופיתוח באוניברסיטת מרילנד ועמית בכיר במכון ברוקינגס. אביו, זכי תלחמי, היה המורה הראשון בכפר אחרי מלחמת העצמאות וחינך דורות של ילדי הכפר.

עימאד סיים תואר ראשון בהנדסת תעשייה וניהול במכללת שנקר. בשנים 1983–2008 עבד בחברת דלתא גליל, שם הכיר את דב לאוטמן. במהלך השנים נרקם קשר אישי בין תלחמי ללאוטמן.

ב-2008, עם פרישתו של לאוטמן מדלתא, פרש גם עימאד מהחברה והחליט לפנות ליזמות עסקית פרטית. בהמלצת יוסי ורדי, הגה עימאד את החזון להקים מיזם גדול בגליל שיספק שרותי מוקד טלפוני (Call Centers) ושירותים אחרים, במטרה לעזור לנשים וגברים ערבים ויהודים להשתלב בשוק העבודה בפריפריה, תוך שיתוף פעולה עם עובדים ולקוחות יהודים. עימאד בחר לקרוא לחברה שהקים בשם "באבקום"' צמד מילים עם "צליל של הייטק"' שיש לו משמעות ברורה בשפה הערבית – הדלת ("באב") שלכם ("קום"). Babcom מתמקדת בשתי מטרות עיקריות: השקעה באנשים ומתן שירותים איכותיים הכוללים מוקדי שרות, תוכנה ושירותים אחרים. כיום (2020) החברה מעסיקה כ-3,000 עובדים ערבים ויהודים ו-80% מהם נשים. החברה פרוסה על 12 אתרים ברחבי הארץ מצפון ועד דרום. בשנת 2011 רכשה חברת מטריקס 50.1% ממניות באבקום.

ב-2014 הקים עימאד בשותפות עם חמי פרס ואראל מרגלית קרן השקעות וסוג של חממה בשם "תקווין" ("בראשית" בערבית). קרן השקעות זו נועדה ליזמים ערבים להשתלב בהצלחה בסטארט אפ ניישן הישראלי ולממש את עצמם בתחום ההייטק ולאפשר להם לקדם בהצלחה חברת הזנק בבעלותם. 

תלחמי פעיל מאוד בתחום החברתי, בעיקר בפרויקטים המקדמים דו קיום, שוויון הזדמנויות בשוק העבודה למגזר הערבי וקידום הפריפריה, ובנוסף הוא מכהן כחבר דירקטוריון במספר מועצות ודירקטוריונים והשתתף בכמה פרויקטים אשר שותפים למחויבותו, ביניהם: אוניברסיטת חיפה, המכון הישראלי לדמוקרטיה, קרן לאוטמן, עמותת תפוח, אלפאנר, קו משווה ובקולקטיב אימפקט.

ב-2010 מגזין דה מרקר בחר את עימאד כאחד מ-101 המשפיעים לטובה על החברה והכלכלה הישראלית. ב-2013 קיבל את אות "יקיר הכרמל" על מנהיגות פורצת דרך בתחום העסקי ושימוש דוגמה ומופת לכך שכל יעד הוא בר השגה מטעם אוניברסיטת חיפה. ב־2018 קיבל תואר דוקטור לפילוסופיה לאות כבוד על פועלו לשילוב עשייה חברתית בעסקיו מטעם אוניברסיטת בן-גוריון בנגב.

ב-2018 אוניברסיטת הרווארד בארצות הברית שילבה בתוכנית הלימודים האקדמאית שלה CASE STUDY שעוסק כולו בתלחמי וחברת באבקום סנטרס. ב-2019 הוא קיבל את פרס הכלכלה ע"ש הוגו רמנסיאנו מטעם אוניברסיטת תל אביב.

קישורים חיצוניים
----------------

* גיא רולניק, עימאד תלחמי פותח שער ערבי לכלכלה הישראלית, באתר TheMarker‏, 1 באפריל 2010
* ענבל אורפז, איך אומרים סטארט אפ ניישן בערבית? בקרוב בחיפה - חממה ליזמים ערבים, באתר TheMarker‏, 23 בינואר 2014
* היזם החברתי שמעסיק 2,000 עובדים ערבים, דרוזים וחרדים, באתר גלובס, 5 ביוני 2018 קובץ צליל

הערות שוליים
------------

1. ↑  אוניברסיטת בן-גוריון בנגב תעניק תוארי דוקטור לפילוסופיה לאות כבוד לשישה אישים, באתר אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, 30 בדצמבר 2018
איור של זרם הסילון הצפוני
במטאורולוגיה, **זרם סילון** הוא זרם אוויר חזק וצר יחסית בשכבות הגבוהות של הטרופוספירה, בגובה 11 קילומטר לערך מגובה פני הים. זרם הסילון נוצר מניגודי טמפרטורה. הזרם מקיף את כדור הארץ כולו והוא מצוי בעיקר בשכבת הטרופופאוזה של האטמוספירה. רוח תחשב כזרם סילון רק אם מהירותה תעלה על 75 קשר (כ-139 קמ"ש).

בכל המיספירה, כלומר חצי כדור, שני זרמי סילון. הסילון הסובטרופי והסילון הפולארי, כאשר שני אלה נמצאים בגבול בין אזורי האקלים בעולם וזורמים באופן כללי ממערב למזרח. הסילון הסובטרופי נוצר בשל ההבדלים בטמפרטורה שבין האזור הסובטרופי לבין הטמפרטורה באזור הממוזג, בעוד שהסילון הפולארי נוצר בשל ההבדלים בטמפרטורה שבין האזור הממוזג לבין אזור הקוטב. זרמי הסילון מדרימים ומצפינים בהתאם לתנועת גושי האוויר הגורמים להם. בקיץ בהמיספירה הצפונית, זרמי הסילון חלשים משום שניגודי הטמפרטורה בין האזור הפולארי לבין האזור הממוזג ובין האזור הממוזג לבין האזור הסובטרופקי אינם גדולים כל-כך, וצפוניים מפאת התפשטות האוויר החם צפונה. רוחב הזרם נע בין 100 ל-500 ק"מ והוא נמצא לרוב ברוחב של 200 ק"מ.

מדען יפני בשם ואסאבורו אואישי גילה את זרמי הסילון כבר ב-1920. את ממצאיו הוא פרסם באספרנטו ולכן הם לא זכו לתפוצה נרחבת.

זרמי הסילון התגלו במלחמת העולם השנייה על ידי טייסים שטסו מארצות הברית לאירופה, בעיקר לאנגליה. אלה שמו לב כאשר טסו לאנגליה שמהירות המטוס גדולה מהמהירות הפוטנציאלית לכאורה שיכול המטוס לטוס בה. במהלך המלחמה ניצלו היפנים את זרם הסילון לתקוף את ארצות הברית בעזרת כדורים פורחים הנושאים חומרי נפץ. נשלחו 9,000 בלונים מסוג זה, אך מלבד ניסיון כושל של זריעת טרור פסיכולוגי, גבה המבצע רק שש נפשות בצורה ישירה.

כיום נעשה מחקר בתחום זה כדי להפיק אנרגיה מתחדשת באמצעות טורבינות שיועלו לגובה של זרם הסילון באמצעות עפיפוני ענק או צפלינים ויהיו מחוברים בכבל חשמלי לאדמה.

ראו גם
------

* מטאורולוגיה - מונחים
* מערבולת פולארית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זרם סילון** בוויקישיתוף
* ג'ף מסטרס, ‏זרם הסילון נעשה מוזר, במדור סיינטיפיק אמריקן של מכון דוידסון, 1 באפריל 2015
* זרם סילון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מלקולם גלדוול, **כנופיית המפציצים**, תרגום: גיא הרלינג, חבל מודיעין: דביר, 2021

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007533629905171
* BnF: cb12494900f (data)
* GND: 4183524-4
* LCCN: sh85070172
* NDL: 00574991

 |
השינויים הכלכליים והפוליטיים הכרוכים בתהליך הגלובליזציה הביאו עימם שינויים עמוקים בתרבותן של רוב החברות בעולם. המרכזי שבהם הוא האחדה של התרבות העולמית. תרבויות שונות רוכשות מאפיינים אחת מהשנייה, במגוון תחומים - החל מהתפשטות המותגים בתחום המזון וההלבשה ועד לפריחתן של התורות הרוחניות של העידן החדש ברחבי העולם.

בראשיתו של התהליך, נראה היה כי מדובר בהשתלטות של תרבות המערב, ובמיוחד של תרבותה של ארצות הברית, על כל שאר התרבויות בעולם (ולכן כונה התהליך אמריקניזציה). אך עם חלוף הזמן, החלו רבים לטעון כי תופעה זו אינה חד-כיוונית, ולראייה הם מצביעים על הגירתן של תופעות תרבותיות דוגמת הבודהיזם ממזרח למערב, הגירה שהחלה בשנות ה-70 ועם חלוף השנים הואצה ונכנסה לזרם התרבותי המרכזי.

הגורמים לשינויים תרבותיים אלו, לפי חוקרים שונים, הם שילוב של הטכנולוגיה החדשה ושל השינויים הכלכליים. מחד, אמצעי התקשורת הבינלאומיים החדשים מאפשרים זרימה של מוצרים תרבותיים בין מדינות. דוגמה בולטת אחת היא רשת MTV, שבאמצעות הפקת תוכניות זולות ושידורן לכל רחבי העולם בטלוויזיה לוויינית הפכה למעצבת תרבות מהחשובות של שנות ה-90. הופעתה של רשת האינטרנט, ובעקבותיה של תרבות האינטרנט הביאה גם היא למאפיינים תרבותיים משותפים מעבר לגבולות גאוגרפיים.

גם לשינויים הכלכליים משקל בהפיכתה של התרבות לגלובלית. הגלובליזציה של הסחר איפשרה יבוא ויצוא של מוצרי צריכה בין מדינות, ולכן איפשרה לבני מדינות שונות לחלוק את אותם מוצרי הצריכה.

לטענת רבים, אופיים הרב-לאומי של התאגידים החדשים, בשילוב עם הגלובליות של אמצעי התקשורת החדשים, איפשרו לפרסום ולמיתוג להגיע לרמות שלא נודעו בעבר, ובכך ליצור חברה שבה המותג הוא בעל חשיבות עליונה. לפי טענה זו, הרדיפה אחר המותגים הכרוכה בתהליך הגלובליזציה מביאה למסחור של החברה, ובכך להשתלטות תאגידים מסחריים על כל המרחבים הציבוריים. כך נע מרכז החיים הציבוריים מהפארק אל מרכז הקניות, ומופעי תרבות הופכים להיות בחסות מסחרית. תופעה זו גוררת, לטענת מתנגדיה, הכתבה של התכנים התרבותיים על ידי התאגידים המסחריים וחוסמת תופעות תרבותיות שאינן אהודות עליהם.

עולם מקומיות
------------

לצד תופעות הגלובליזציה, נראו בשנים האחרונות גם תופעות רבות של לוקליזציה או הסתגרות של חברות בתוך עצמן (ראו גם: אנטי-גלובליזציה). הסוציולוג בנג'מין בארבר ניסה להסביר תופעה זו באמצעות המושג גלוקליזציה, או בתרגומו של אורי רם - **עולמקומיות**. זהו ניסיון להסביר התפתחות זו בכלים של הדיאלקטיקה ההגליאנית.

אל מול התיזה - השינויים הכלכליים והפוליטיים שנסקרו לעיל - קמה אנטיתיזה - תנועה, שעיקרה תרבותית, המתנגדת לשינויים התרבותיים שבעקבותיהם. אך כפי שמקובל בדיאלקטיקה, התיזה והאנטיתיזה אינם ניצבים זה מול זה ללא שינוי אלא יוצרים סינתזה. הסינתזה, במקרה זה, הוא עולם המורכב משתי תנועות, **מק'וורלד** ו'**ג'יהאד** כפי שמכנה אותן בארבר, שמחד נאבקות זו בזו אך מאידך מפרות זו את זו. תוצאתה של דיאלקטיקה זו היא, לדוגמה, ארגונים דוגמת אל-קאעידה, שהם מצד אחד פרטיקולריסטיים ומתנגדים לערכי הגלובליזציה, ומאידך - משתמשים באמצעים שצמחו עם הגלובליזציה, ממבנה רשת ועד דואר אלקטרוני.

ראו גם
------

* גלובליזציה
* שיבוש תרבות
* שיבוש תרבות (ספר)
* הלם תרבות

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גלובליזציה תרבותית** בוויקישיתוף
* תמת גלובליזציה וריבונות במכון ון ליר - עוסקת במשמעות הפוליטית, הכלכלית והחברתית של תהליכים גלובליים.
* גלובליזציה תרבותית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
דגם המבנה התלת-ממדי של מיוגלובין, קבוצת ההם הוא המבנה המרכזי המצויר בקווים דקים
**גְלוֹבִּין** הוא מבנה חלבוני שלישוני המכיל קבוצת "הם" שנושאת אטום ברזל שנקשר לחמצן ולפחמן דו-חמצני. אולם, לא כל חלבון המכיל קבוצה זו מכיל גם מבנה של גלובין; קבוצת ה-"הם" שבחלבונים מיטוכונדריאליים אינה קשורה לגלובין. חלבונים המכילים גלובין מזרזים את הליך הנשימה ברמת האיבר, הרקמה והתא.

בגוף האדם ישנם כמה חלבוני גלובין שונים: מיוגלובין – חלבון בעל מבנה גלובין אחד שנושא ואוגר חמצן ופחמן דו-חמצני בשרירים, נוירוגלובין, ציטוגלובין וסוגים שונים של המוגלובין – חלבון בעל ארבעה מבנים גלוביניים שנושא חמצן ופחמן דו-חמצני בדם. ההמוגלובינים מורכבים משני גלובינים מסוג אלפא ושניים מסוג ביתא. ההבדל בין ההמוגלובינים השונים נובע מההבדלים בין גלוביני הביתא. יש גלובין ביתא רגיל, גלובין ביתא של עובר שנקשר לחמצן חזק יותר מאשר הגלובינים שבדם האם וגלובין ביתא נוסף שנמצא במיעוט בדם (אחוזים בודדים מחלבוני ההמוגלובין בדם האדם) שמיוחד להיקשרות למעט הפחמן חד-חמצני שבגוף מייצר או נושם ומקבע חומר זה אליו כדי שלא יפריע לפעילות כלל הגוף.

סוג נוסף של גלובינים מצוי בצמחים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גלובין** בוויקישיתוף