פירוש נוסף ערך זה עוסק בבית הכנסת במקוה ישראל. אם התכוונתם למשמעויות נוספות, ראו בית הכנסת מקוה ישראל (פירושונים).

**בית הכנסת במקוה ישראל** הוא מבנה במקוה ישראל. המבנה בן שתי קומות כאשר בקומה הראשונה בית הכנסת ובקומה השנייה היו כיתות לימוד.

היסטוריה
--------

בית הכנסת נבנה בשנת 1896 כאשר יוסף נייגו היה מנהל מקוה ישראל. זה היה המבנה המפואר במקוה שאליו הוליכה שדרת עצי דקלים משער יפו. המבנה בנוי מלבני כורכר (ללא שימוש בבטון). נטר עיצב את חיצוניות בית הכנסת בהשראת חוות חקלאיות בצרפת ואת הפנים בסגנון אקלקטי - רצפת שיש, תקרת עץ, עמודים בהשראת עמודי בית המקדש, קשת אבן בהשראה יוונית, חלון עגול המשמש כ'מזגן' טבעי, וסמלים בהשראת תרבות המזרח.

במלאת מאה שנים למקוה ישראל שופץ המקום לתפארת וקטעים מרצפת השיש המקורית ומתקרת העץ המקורית שומרו. מומחית השימור ענת ברלוביץ', בוגרת לימודי תואר שני בשימור במרכז הבינלאומי לשימור בלובן, בלגיה, הסבירה שהכנת תיק התיעוד למבנה נמשכה שלוש שנים. ארכיון מקוה ישראל נעלם, ובידי ברלוביץ' ושותפותיה – המתעדות איריס יוסיף-אור ורחל כפיר-נחומי - לא היו התוכניות המקוריות של המבנה, והן נאלצו ללקט מידע ממסמכים וצילומים בארכיונים בישראל ומחוצה לה. במהלך השיפוץ, הוחלפו חלונות האלומיניום החדשים יחסית בקומה העליונה במשקופי עץ ושופצו משקופי העץ הישנים בקומת הקרקע. טיח החזיתות חודש, בתקרה ובקירות נעשה איטום, ציורי התקרה חודשו, ורצפת אריחי הטרצו נוקתה ושופצה. הכרכובים טופלו, ומגדלון השמירה שבראש הגג נוקה מתוספות שכיסו אותו.

* צוות מקוה ישראל על מדרגות בית הכנסת, 1870[דרושה הבהרה]צוות מקוה ישראל על מדרגות בית הכנסת, 1870[דרושה הבהרה]
* ריקודים ליד בית הכנסת, 1945ריקודים ליד בית הכנסת, 1945

ארכיטקטורה
----------

בית הכנסת שנמצא בסופה של שדירת הדקלים המפורסמת שבמקוה ישראל הוקם ב-1896. תכנונו של הבניין נשאב מן המסורת האדריכלית בחוות החקלאיות שבצרפת ובמושבותיה ועל פי התבנית המקובלת לבית הכנסייה שבחוות הללו, כשמשני צידיו שני בתים מוארכים - "בית נטר" ממזרח ו"בית סולד" ממערב.

לבית הכנסת יש שתי קומות, הקומה הראשונה שימשה מקום תפילה וספרייה ובקומה השנייה היו חדרי לימוד. הכניסה לבית הכנסת היא מכיוון צפון, אל הקומה השנייה עולים מהחזית הדרומית של בית הכנסת בשני גרמי מדרגות סימטריים. בקדמת המבנה - בחזית הצפונית יש רחבת דשא המוקפת בעצים ומזרקה. דלת הכניסה הראשית של בית הכנסת ממוקמת בחזית הצפונית, חלקה המרכזי צבוע בצבע כחול ובמרכזה מגן דוד שבתוכו האותיות מ"י (מקוה ישראל). סמל אליאנס מובלט על הדלת.
תקרת קומת הקרקע (שהיא גם רצפת הקומה הראשונה) הייתה עשויה מעץ, והגג חופה ברעפים.

בראש המבנה, היה תלוי הפעמון שצלצל עם תחילת כל פעילות בבית הספר, בבניין זה למדו תלמידי הסקטור הדתי, בהפרדה מתלמידי הסקטור הכללי שנהנו ממבנה חדש יותר. העיצוב המקורי נשמר עד היום. הפעמון קבע את סדר היום בכל תחומי החיים: השכמה, שעות הארוחות, תחילת לימודים ועבודה.

בית הכנסת נבנה במתכונת של רצועות אורך. בצדדים – פסי תכלת חבן וקשתות מחודדות. במרכז – עיטורים צמחיים וגאומטריים וקשת עגולה. סגנון בנייה זה מזכיר את הבזיליקה הרומית שלפיה נבנו כנסיות רבות ולמעשה כך נבנו גם בתי הכנסת הקדומים בגליל עד המאה השישית. בחזיתו עיטורים וסמלים השאובים מהתרבות המערבית והמזרחית המקבלים את באי המקום בני כל העדות והתרבויות. עם זאת בעיצובה מיועדת דלת הכניסה לפנים בית הכנסת רק לבני הדת היהודית.

### גמלון

גמלון הכניסה לבית הכנסת
בגמלון, מעל דלת הכניסה הראשית, מופיעים שני לוחות הברית, ועליהן ספרות רומיות המציינות את עשרת הדיברות, והמילה "אחד", בעברית. תחתיהם מופיע עיגול - ביטוי ליהודי כל העולם - ועליו מצוירות שתי ידיים האוחזות זו בזו המסמלות סולידריות של העם היהודי. משני צדי העיגול יש ציורים של גפן ומחרשת מתכת. הכתובות בגמלון הן בשלוש שפות: עברית, ערבית וצרפתית. בעברית - "חברת כל ישראל חברים". בערבית - جمعية عمومية اسرائيلية زراعت مكتبي (= אגודה כללית ישראלית חקלאית לימודית) ובצרפתית - ALLIANCE ISRAELITE UNIVERSELLE MIKWEH ISRAEL (= אגודה (אליאנס) ישראלית כללית מקוה ישראל).

### פנים בית הכנסת

חלל בית הכנסת מחולק על ידי עמודים וקשתות לשלושה חלקים רוחביים, שווים בגודלם. חלונות המבנה מוארכים ומלבניים, במרכזם עיטורים מעץ. ברום הקיר חלונות עגולים בסגנון ערבי, "תאקה". האולם והבמה המרכזית מרוצפים באריחי שיש. בימת העץ שבמרכז בית הכנסת הוקמה בתקופה מאוחרת יותר. תקרת בית הכנסת ייחודית מאוד. חתימת האמן חסרה ולכן לא ידוע מי צייר את התקרה.

ארון הקודש בבית הכנסת קדם לבניית הבית. הארון משנת 1881 הובא מצרפת על ידי קרל נטר לזכר אביו שנפטר שנה קודם לכן. קרל נטר התכוון להקים בית כנסת במקוה ולכן הביא את הארון, אבל הבנייה נדחתה כנראה כיוון שלא גויסו מספיק תרומות למטרה זו.

גלריית תמונות של בית הכנסת
--------------------------

* מנורת כדורי הזכוכית בבית הכנסת במקוה ישראל. המנורה הוחלפה עם עבודות השימור שהסתיימו בשנת 2017מנורת כדורי הזכוכית בבית הכנסת במקוה ישראל. המנורה הוחלפה עם עבודות השימור שהסתיימו בשנת 2017
* מנורת התקרה בבית הכנסת במקוה ישראל אשר החליפה את מנורת כדורי הזכוכית בעבודות השימור שהסתיימו בשנת 2017מנורת התקרה בבית הכנסת במקוה ישראל אשר החליפה את מנורת כדורי הזכוכית בעבודות השימור שהסתיימו בשנת 2017
* עבודות השימור בבית הכנסת במקוה ישראל בשנת 2016 על ידי חברת אבנר גלעד שימור ושחזור מבנים. שחזור ציורי התקרה על ידי סטודיו תכלתעבודות השימור בבית הכנסת במקוה ישראל בשנת 2016 על ידי חברת אבנר גלעד שימור ושחזור מבנים. שחזור ציורי התקרה על ידי סטודיו תכלת
* לוח של המועצה לשימור אתריםלוח של המועצה לשימור אתרים
* הכניסה לבית הכנסתהכניסה לבית הכנסת
* מבנה בית הכנסת. מבט מדרוםמבנה בית הכנסת. מבט מדרום
* ארון הקודש בבית הכנסת מקוה ישראלארון הקודש בבית הכנסת מקוה ישראל
* החזית האחורית של בית הכנסת.החזית האחורית של בית הכנסת.

לקריאה נוספת
------------

* משה סמילנסקי, פרקים בתולדות היישוב, חלק ראשון, תל אביב: הוצאת דביר, 1939.
* זאב וילנאי, הערך: **מקוה ישראל**, אריאל אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, הוצאת עם עובד, תל אביב, 1978, עמ' 4813–4819.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **בית הכנסת במקווה ישראל** |

* אתר האינטרנט הרשמי של בית הכנסת במקוה ישראל
* צילום פנים בית הכנסת ב-360 מעלות(הקישור אינו פעיל), באתר ציוני דרך
* מקוה ישראל (אורכב 29.04.2008 בארכיון Wayback Machine) באתר המועצה לשימור מבנים ואתרי התיישבות
* גיא נרדי, פשטות שאינה מתייפייפת: גישה מרעננת לשימור במקוה ישראל, באתר Xnet‏

הערות שוליים
------------

1. ↑  ynet, סיור בביה"ס החקלאי היהודי הראשון בעולם, באתר ynet, 13 באפריל 2017
2. 1 2  גיא נרדי, פשטות שאינה מתייפייפת: גישה מרעננת לשימור במקוה ישראל, באתר Xnet‏
3. ↑  אריאלה אפללו‏, תפילת הדרך: בתי הכנסת הכי מיוחדים בארץ, באתר וואלה!‏, 02 באוקטובר 2014
4. 1 2  שוורץ, 2006, עמ' 23
5. ↑  בית הכנסת במקווה ישראל, באתר מפה
6. ↑  הן בצרפתית והן בערבית באה המילה "ישראלי" במובן "יהודי".