**מָגְהֶמִיט** הוא מינרל אוקסידי אחד מסוגי תחמוצות הברזל הניחן במגנטיות בולטת.

תכונות
------

### הרכב וקריסטלוגרפיה

נוסחת המבנה הכימי של המגהמיט היא γ-Fe+32O3. 

ניתן להתייחס למגהמיט כאל מגנטיט נטול ברזל בערכיות 2 בנוסחה:
{\displaystyle (\mathrm {Fe} \_{8}^{\mathrm {III} })\_{A}[\mathrm {Fe} \_{40/3}^{\mathrm {III} }\square \_{8/3}]\_{B}\mathrm {O} \_{32}} כאשר \square  מייצג מקום פנוי, A מייצג מיקום טטרהדרלי ו-B מייצג מיקום אוקטהדרלי.

המטיט (α-Fe+32O3) הוא פולימורף של המגהמיט.

המגהמיט מתגבש במערכת הקובייתית, חבורת סימטריות נקודתית "טטרטואידלית" {\displaystyle 23\,\!} וחבורת סימטריות מרחבית *P213*. הפרמטר של תא היחידה הוא: Å‏a=8.33. למגהמיט יש גם תא על (Supercell) שצורתו טטרגונלית וחבורת הסימטריות המרחבית שלו היא *P*41 או *P*43 והפרמטרים של תא היחידה הם Å‏a=8.33, ו-c=24.99Å.‏

### תכונות פיזיקליות

המינרל מופיע לעיתים נדירות כגבישים אוקטהדרליים או כצמיחה מחטית, בדרך כלל המינרל מופיע כגוש חסר צורה (מסיבי) או כשהוא מצפה דפנות של חללים בסלעים כשהוא מחליף מגנטיט. אין למינרל פצילות, והוא נשבר לחלקים מעוגלים למחצה (שבירה תת-קונכייתית). קשיותו בינונית-גבוהה - 6 בסולם מוס, ומשקלו הסגולי הוא בממוצע 4.86. המינרל הוא פרומגנטי והמגנטיות שלו חזקה.

### תכונות אופטיות

אופטית המינרל הוא איזוטרופי. גבישי המגהמיט אטומים (אם כי בשקף מנוסר המגהמיט הוא שקוף). צבעם חום, שחור כחלחל. הברק של המגהמיט עמום עד מתכתי.

גילוי ומקור שם
--------------

המינרל נתגלה לראשונה ב-1927 במכרה איירון מאונטיין (Iron mountain), כ-15 קילומטרים צפונית מערבית לרדינג (Redding) מחוז שסטה (Shasta) בקליפורניה שבארצות הברית. השם הוא הלחם של שמות שני מינרלים - **מג**נטיט ו**המ**טיט - בהתייחס למגנטיות החזקה של המינרל ולהרכבו הכימי.

מקור ותפוצה
-----------

המגהמיט הוא בדרך כלל תוצר של התחמצנות בחום נמוך של ספינלים המכילים ברזל בערכיות 2, בדרך כלל מגנטיט או מגנטיט המכיל טיטניום.

מקומות בהם מוצאים מגהמיט כוללים את מכרה איירון מאונטיין (Iron mountain), כ-15 קילומטרים צפונית מערבית לרדינג (Redding) מחוז שסטה (Shasta) בקליפורניה שבארצות הברית (המקום בו נתגלה המינרל לראשונה); במרבצי הברזל של אגם סטיפ רוק (Steep Rock Lake) בפרובינציה אונטריו שבקנדה; צפונית לפטוס דה מינאס (Patos de Minas) במדינת מינאס ז'ראיס בברזיל; במתחם בושוולד בטרנסוואל שבדרום אפריקה; בהר הגעש הכבוי קצנבוקל (Katzenbuckel) שברכס ההרים אודנוולד (Odenwald) במדינת באדן-וירטמברג בגרמניה; ובמכרה טקנוקורה במחוז פוקושימה, ובמכרה קומנו במחוז ימאגוצ'י ביפן.

בישראל ניתן למצוא מגהמיט בתצורת חתרורים בבקעת חתרורים מזרחית לערד. מקורו של המינרל בהתמרה של פיריט לתחמוצת ברזל, והוא מופיע כתרכיזים כדוריים מגנטיים בקוטר של כמה ס"מ שגונם צהוב-ירוק, השקועים בסלעי החוואר המותמרים של תצורת טקיה.

מחקר שנערך באוניברסיטת פרנקפורט גילה כי במקורם של יוני דואר יש מבנה תלת־ממדי של תאי עצבים המכילים מגהמיט ומגנטיט המאפשרים להם ניווט תוך שימוש בשדה המגנטי של כדור הארץ.

לקריאה נוספת
------------

* R. M. Cornell, Udo Schwertmann, *The iron oxides: structure, properties, reactions, occurrences, and uses*, Wiley-VCH, 2003, מסת"ב 3527302743
* David J. Dunlop, Özden Özdemir, *Rock magnetism: fundamentals and frontiers*, Cambridge University Press, 2001, מסת"ב 052100098X

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מגהמיט** בוויקישיתוף
* אתר WebMineral
* אתר Mindat
* פרויקט rruff
* מגהמיט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  R. M. Cornell and Udo Schwertmann: The iron oxides: structure, properties, reactions, occurrences, and uses, pp 32. Wiley-VCH, 2003
2. ↑  אתר Webmineral. באתר rruff אין קביעה לגבי חבורת הסימטריות הנקודתית וחבורת הסימטריות המרחבית היא *P*4132 או *P*4332
3. ↑  אתר rruff
4. ↑  לרשימה המלאה ניתן להיעזר בקישור לאתר Mindat.
5. ↑   אבי בורג; יהושע קולודני, סלעים בוערים בישראל - בית חרושת טבעי למלט ולבטון, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח
6. ↑  Mag-Nav - Bearings in the Beak