פירוש נוסף ערך זה עוסק במעיין בירושלים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו גיחון (פירושונים).

מעיין ה**גִיחוֹן** (בערבית: **عين أم الدّرج**, תעתיק: **עין אום א-דרג'**), הוא מעיין טבעי הנובע באפיק נחל קדרון שבישראל, בגובה 636 מטר מעל פני הים.

הגיחון הוא מעיין חשוב ביותר בעיר ירושלים, וכנראה היה מהגורמים הראשיים לייסוד יישוב במעלה הגבעה המתרוממת מעליו - הגרעין של ירושלים הקדומה. ספיקתו של המעין היא כ-600,000 מ"ק לשנה בממוצע רב שנתי, מהגדולים במעיינות הרי יהודה.

המעיין נקרא בשם 'גיחון' כנראה בשל היותו מעיין פועם, כלומר שמימיו מגיחים בפעימות וגיחות קצובות. הסיבה לכך היא מבנה אגן הניקוז התת-קרקעי שלו, המורכב מכיסי מים, המתמלאים עד גדותיהם כתוצאה של חלחול, ואז "נשפכים" אל פתח הנביעה. התיעוד האחרון של פעימות המעיין מובא אצל לואי ונסאן בשנת 1909, שכתב כי המעיין פועם למשך כ-15 דקות כל שעתיים - שלוש. כיום המעין הפסיק לפעום, כנראה בעקבות הפעילות האורבנית באגן ההיקוות של המעיין, או בעקבות תזוזות טקטוניות ששינו את מבנה אגן הניקוז שלו.

מפרשי התנ"ך כתבו ביאורים שונים לשם 'גיחון': על שם המעיים הנקראים גחון, כמו שכתוב בקללת הנחש (בראשית ג יד) "על גחונך תלך", כן מימיו של מעיין הגיחון זורמים בניקבה צרה ונמוכה, והאדם ההולך שם צריך לגחון ולכופף את עצמו [דרוש מקור]; על שם שסתמו את פתחו הראשי ומשכו והוציאו את המעיין בחריצים קטנים מתחת לעיר ירושלים, ומשיכה זו נקראת גיחון כמ"ש (תהילים כב י) "גחי מבטן" על התינוק שמגיח ויוצא מבטן אימו[דרוש מקור], וגם גיחון ממנו יוצאים פלגים רבים להשקות את גינות ירושלים; או על שם נהר הגיחון המוזכר בחומש בראשית כנהר גדול והומה, ועל שם הרעש נקרא גיחון כמו שנאמר (שמות כא כח) "כי יגח שור" שפירושו כאשר השור גועה ונוגח.

היסטוריה
--------

מעיין הגיחון היה מפורסם בימי קדם. הוא מופיע בהקשר של המלכת שלמה למלך, "והרכבתם את שלמה בני על הפירדה אשר לי, והורדתם אותו אל הגיחון... וימשחו אותו...למלך בגיחון" (מלכים א א לג). 

בימי המלך חזקיהו, כהכנות לבואם של צבא אשור ועריכת מצור על ירושלים, מצווה המלך חזקיהו לחצוב מנהרה שתוביל את מי הגיחון מתחת לירושלים אל בריכת השילוח הנמצאת בתוך חומות העיר המורחבת של חזקיהו. כפי שמופיע בדברי הימים: 

> 
> וְהוּא יְחִזְקִיָהוּ סָתַם אֶת מוֹצָא מֵימֵי גִיחוֹן הָעֶלְיוֹן וַיַישְרֵם לְמַטָה מַעְרָבָה לְעִיר דָוִיד וַיַצְלַח יְחִזְקִיָהוּ בְכָל מַעֲשֵהוּ
> 
> 
> 
> — דברי הימים ב' לב, ל
> 

בתלמוד, בברייתא שחדרה גם למשנה בפסחים, מוזכר שמעשהו זה של חזקיהו לא עלה בקנה אחד עם דעת חכמים "תנו רבנן: שישה דברים עשה חזקיהו המלך, על שלשה הודו לו ועל שלשה לא הודו לו... סתם מי גיחון ולא הודו לו...".

כתובת נקבת השילוח שהתגלתה ב-1880, מתארת את מעמד סיום החציבה. כיום נמצאת הכתובת במוזאון באיסטנבול.

בחג הסוכות התקיימה "שמחת בית השוֹאֵבָה" שנסובה במקור על **שאיבת** מים ממעיין הגיחון והעלתם לבית המקדש. במים אלו קיימו את מצוות ניסוך המים על-גבי המזבח. 

חברת המים והביוב של ירושלים המודרנית קרויה "חברת הגיחון" על שם המעיין החשוב.

ראו גם
------

* מפעלי המים בעיר דוד

לקריאה נוספת
------------

* רונית בן-עמי עמיאל ואחרים, "ההידרולוגיה של מעיין קארסטי עירוני - מעין הגיחון, ירושלים", בתוך: אייל מירון (עורך), **מחקרי עיר דוד וירושלים הקדומה 2**, ירושלים, תשס"ז
* זהר עמר, "השתמרותם של מקומות מרפא מקודשים בירושלים", **מחקרי יהודה ושומרון**, דברי הכנס השביעי, תשנ"ז- 1997, עמ' 221-212.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מעיין הגיחון** |

* איל דוידסון , סוד המעיין הנעלם: על מקורותיו העלומים של מעיין הגיחון, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח.
* חברת "הגיחון - מפעלי מים וביוב ירושלים".
* מעיין הגיחון (ירושלים, ישראל), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  פירוש הרד"ק, בראשית ב, י"ג
2. ↑  רש"י
3. ↑  תלמוד בבלי פסחים נו א

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007462630905171
* VIAF: 315161526
* WorldCat (עם VIAF): 315161526

 |