**תל צָפִית** היא תל בקרבת כפר מנחם המזוהה כגת פלשתים. במקום שכן הכפר הערבי תל א-צאפי שנכבש במסגרת מבצע אנ-פאר במלחמת העצמאות.

השם הערבי של תל צפית הוא **תל א-צאפי** ("התל הבוהק"), בעקבות המִסלָע הלבן הבוהק שלו. תל צפית הוא בין הגדולים בתלי ארץ ישראל הקדומים. שטחו הכולל של התל 400–500 דונם, הוא מתנשא לגובה 180 מטרים מעל פני הים ומהווה נקודת התצפית הגבוהה ביותר בשפלה הפנימית.

היסטוריה
--------

על פי הממצאים הארכאולוגיים היה התל מיושב כמעט ברציפות למן התקופה הכלקוליתית ועד לתקופה המודרנית. מחפירות שנעשו בתל עולה שהעיר יושבה לראשונה בסוף העידן הפרהיסטורי. התל מתחלק לעיר עליונה שהייתה מיושבת בכל התקופות, ועיר תחתית שהייתה מיושבת רק בתקופת הברזל, עת הייתה פלישתית.

### תקופת הברונזה

בתל צפית הוקמה עיר גדולה ומבוצרת בתקופת הברונזה הקדומה, במחצית השנייה של האלף ה-4 לפנה"ס. בברונזה הביניימית הפך התל לעיר קטנה ולא מבוצרת עם מעט ממצאים ארכאולוגיים מתקופה זו. בתקופת הברונזה המאוחרת, עם ירידת כוחה של מצרים בארץ ישראל, היא הופכת שוב לעיר גדולה. מתקופה זו נמצאו שרידי קטורת מאגוזי מוסקט ואופיום, עדות למסחר בינלאומי ששורשיו מגיעים עד סרי לנקה בה גדלים עצי המוסקט. קטורת זו שימשה סם הזייה בעת טקסי הפולחן.

### תקופת הברזל

במאה ה-10 לפני הספירה התקיימה בתל צפית העיר הגדולה שבין ערי הפלשתים, ושטחה היה כ-500 דונם, כאשר ירושלים השתרעה באותה תקופה רק על כ-120 דונם, בדומה לערים אחרות, כגון מגידו ובאר שבע, כך שהייתה העיר הגדולה באזור באותה עת. העיר ששכנה על התל הייתה גדולה ומבוצרת, דבר המעיד על כך שהפלשתים שלטו באזור שפלת יהודה בתקופה זו. בתל התגלו ממצאים פלשתיים רבים, בהם מזבח ששימש לפולחן, שרידי מבנים, מתקנים לעיבוד מתכת ואלפי חרסים וכלים, בהם חפצי פולחן, כולל קונכייה ששימשה קערית פולחן שנפוצה מאוד בתרבויות אגאיות של אזור יוון, מקום מוצאם של הפלשתים. ממצא המעיד על כך שהתרבות האגאית נשמרה גם 200 שנה אחרי שהפלשתים הגיעו לאזור. המזבח, שגובהו מטר ומידותיו 50 ס"מ על 50 ס"מ, מזכיר בצורתו את התיאורים של מזבחות במקרא. כך, למשל, מתואר מזבח הקטורת (מזהב) בבית המקדש בספר שמות: "אמה ארכו ואמה רחבו רבוע יהיה ואמתים קמתו ממנו קרנתיו". אמה היא בערך 50 ס"מ. דבר המעיד, על קרבה תרבותית דווקא בין תושבי ממלכת יהודה והפלשתים.

מערכת ביצורים מתקופת הברזל II נחשפה לא רק בחלקו העליון של התל, אלא גם בעיר התחתית בגובה פני הקרקע התגלה שלב המסד של חומת ביצורים רחבה. בהמשך נחשפה החומה לאורך כשלושים מטרים, ממצאים המעידים על קיומו של מגדל שמירה וכן שרידים שאולי מעידים על הימצאותו של שער עיר גדול.

בחפירות התגלתה תעלה גדולה מוקפת מגדלים, שנבנתה ככל הנראה במהלך המצור של על העיר בידי חזאל, מלך ארם דמשק בשנת 836 לפני הספירה. הממצאים חושפים את שיטת המצור הייחודית של הארמים וכן את החורבן וההרס בעיר, אותם גרמו החיילים הארמים. בעיר נמצאו בתים שקרסו בשלמותם. תעלת המצור חצובה בסלע באורך 2.5 קילומטרים, שהקיפה את חומות העיר ברדיוס של כ-300 מטרים, עומקה חמישה מטרים ורוחבה ארבעה. התעלה נועדה למנוע מהנצורים לפרוץ החוצה כדי להצטייד במזון או כדי לתקוף את הצרים. כמות הסלע שנחצבה לצורך הקמת התעלה נאמדת ב-60 אלף קוב.

בתחתית התל, חשף הארכאולוג עמית דגן, תקופת התיישבות נוספת אחרי שהעיר הפלשתית נכבשה ונהרסה בידי חזאל. כנראה מדובר באותם אנשים שנמלטו מהעיר בשל המלחמה, שבו אליה וניסו לשקם את מה שניתן. המבנים מתקופה זו הם דלים ואחריה הידרדר היישוב הפלישתי במקום. ולא התאושש לאחר כיבוש האזור על ידי ממלכת אשור בסוף המאה ה-8 לפנה"ס.

### התקופה הצלבנית והממלוכית

המלך הצלבני פולק מאנז'ו הקים בשנת 1142 מצודת משמר על תל צפית, שנקראה בגלל הצבע הלבן של סלעי התל בשם הלטיני - **Castrum Album (מצודה לבנה)** ובשם הצרפתי - **Blanche Garde (משמר לבן)**. זהו אחד משרשרת מבצרים שהקימו הצלבנים כנגד הפשיטות הפאטמיות שיצאו מכיוון אשקלון (ביניהם מצודת בית ג'וברין). המצודה נהרסה בידי צלאח א-דין בשנת 1192 והוקמה מחדש בידי ריצ'רד הראשון, מלך אנגליה בזמן מסע הצלב השלישי. זמן קצר לאחר מכן כבשה השושלת האיובית שוב את האזור אך שרידי המצודה בעלת ארבעת המגדלים שרדו בתל עד המאה ה-19.

בשנת 1220 תיאר הביוגרף והגאוגרף יאקות אל-חמאווי את התל כ"מצודה על ראש גבעה ליד בית ג'יברין שבמחוז רמלה". תיאור נוסף של הגאוגרף מוג'יר א-דין נכתב בשנת 1495.

### התקופה העות'מאנית ועד מלחמת העצמאות

בתקופה העות'מאנית בארץ ישראל שכן באתר הכפר הערבי **"תל א-צאפי"**. ברשומות המס העות'מאני משנת 1596, מופיע הכפר בסנג'ק עזה עם 88 בתי אב ו-484 תושבים. תושבי הכפר שילמו מס של 25% על גידולי חיטה, שעורה, זיתים, פירות ועל כוורת דבורים לייצור דבש.

בשנת 1863 ביקר חוקר ארץ ישראל ויקטור גרן בכפר וציין שיש בו שני מבני "קבר מקאם".

בסקר של הקרן לחקר ארץ ישראל משנת 1882 מתואר הכפר עם בתים רבים מלבני בוץ, באר הכפר ממוקמת מצפון לו בעמק.

בתקופת המנדט הבריטי השתייך הכפר לנפת חברון. במפקד 1922 שנערך על ידי שלטונות המנדט, הייתה אוכלוסיית הכפר 644 מוסלמיםובמפקד 1931 היא גדלה ל-925 מוסלמים אשר שכנו ב-208 בתים.

ב-28 ביולי 1937 הוקם קיבוץ כפר מנחם במסגרת מבצעי חומה ומגדל, על שטח אדמה שנרכש מהכפר אידניבה כקילומטר מצפון ל"תל א-צאפי".

בסקר הכפרים בארץ ישראל משנת 1945 האוכלוסייה בכפר הייתה 1,290 תושבים, שטח הקרקע הכולל היה 27,794 דונם, שמתוכם 19,716 דונם שימשו לגידולי דגנים. השטח הבנוי של הכפר היה 68 דונם.

הכפר נכבש בידי חטיבת גבעתי ב-9 ביולי 1948.

### לאחר הקמת מדינת ישראל

בשנת 1954 נערכו באזור התל קידוחים לחיפושי נפט והוקם במקום מחנה עבודה לפועלים ולציוד. כמן כן החליטה ועדת השמות הממשלתית להחליף את שם התל ל""תל צפית". הקידוח הגיע לעומק של 8,000 רגל ונמצא יבש.

בשנת 1990 הוקמה בצמוד לתל תחנת הכוח צפית ותחנת מיתוג ומעברים לקווי חשמל ראשיים של חברת החשמל. באתר פועלות משנת 1990 שתי יחידות ייצור המוסקות בסולר בעלות הספק כולל של 220 מגוואט (יחידות המיועדות לייצור חשמל לשעת שיא, דחק וחירום). באוקטובר 2006 הושלמה הקמת השלב הראשון של יחידת ייצור חדשה במחזור משולב בעלת הספק של 248 מגוואט המוסקת בסולר. ב-2007 הושלמה הקמת טורבינה קיטורית נוספת כך שהספק היחידה הגיעה ל-370 מגוואט. במאי 2010 עברה לשימוש בגז טבעי. ביולי 2015 החלה לפעול, בצמוד לתחנת הכוח צפית, תחנת הכוח דליה תחנת הכוח הפרטית הגדולה בישראל בעלת הספק מקסימלי של 900 מגוואט.

החפירות
-------

תל צפית נחפר לראשונה על ידי משלחת של הקרן לחקר ארץ ישראל בראשותם של פרדריק בליס ורוברט מקאליסטר בין השנים 1898–1900, במסגרת מחקר בו חפרו במקביל גם באתרים סמוכים במרשה, תל גודד ועזקה.

החל משנת 1996 ובמשך 25 שנה נחפר התל בידי אהרן מאיר מהמחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן. בחפירות נמצאה קערת חרס מהמאה ה-9–10 ועליה חרותים בכתב אלפביתי השמות "ולת" ו"אלות", ייתכן וזוהי עדות חוץ מקראית לשמו של גלית שעל פי המקרא התגורר בגת. מנגד, מאוחר יותר, מתמעטים הממצאים הפלשתיים וכן גת כמעט ולא נזכרת במקרא (לאחר המאה ה-9 לפנה"ס). יש לציין באופן מיוחד את שכבת החורבן מסוף המאה ה-9 לפנה"ס המכונה שכבה A3. שכבה זו שנחשפה בכל שטחי החפירה היא שכבת חורבן עשירה ביותר המיוחסת בידי חוקרי המקרא לכיבוש חזאל מלך ארם עליו מסופר בספר מלכים ב': "אָז יַעֲלֶה, חֲזָאֵל מֶלֶךְ אֲרָם, וַיִּלָּחֶם עַל-גַּת, וַיִּלְכְּדָהּ; וַיָּשֶׂם חֲזָאֵל פָּנָיו, לַעֲלוֹת עַל-יְרוּשָׁלִָם" (י"ב, יח). מסביב לאתר נתגלו שרידים של דייק ומערכת מצור אדירת ממדים שכנראה קשורה למצור של חזאל, שאין שנייה לה בעולם כולו. לאחר חורבן זה בסוף המאה ה-9 לפנה"ס, זוהתה פעילות מועטה בלבד בחלקו המערבי של שטח A הקרוב יותר למרכז התל.

גן לאומי תל צפית
----------------

בשנת 2008 הוכרז אתר "תל צפית" כגן לאומי. במקום מסלול הליכה עד לראש התל ולאורכו שלטים עם פסוקים מהתנ"ך הנוגעים לפלשתים. המסלול הוא מעגלי ומסומן בסימון שבילים בצבע ירוק. בפסגה הוקם מצפור ובו לוחות הסבר לכל הכיוונים וכן עמוד ובו שלטי הכוונה לערי הפלשתים: עזה, עקרון, אשדוד ואשקלון. לאורך המסלול ניתן להבחין גם בשרידי הכפר תל א-צאפי ובבית הקברות שלו וכן בחפירות ארכאולוגיות.

גלריית תמונות
-------------

* שלט בנושא שם האתרשלט בנושא שם האתר
* שלט תל א-צאפי על רקע תל צפיתשלט תל א-צאפי על רקע תל צפית
* מראה כללי של תל צפיתמראה כללי של תל צפית
* תל צפיתתל צפית
* המצפור בפסגת תל צפיתהמצפור בפסגת תל צפית
* עמוד ההכוונה לערי הפלשתים בפסגת תל צפיתעמוד ההכוונה לערי הפלשתים בפסגת תל צפית
* בית קברות מוסלמי בתל צפיתבית קברות מוסלמי בתל צפית
* קבר מוסלמי בראש התל שעליו מצבה ובה רשום "עבד אל-עזז 1942"קבר מוסלמי בראש התל שעליו מצבה ובה רשום "עבד אל-עזז 1942"
* חפירות ארכאולוגיות בתל צפיתחפירות ארכאולוגיות בתל צפית
* תצפית מהתל לכיוון מזרחתצפית מהתל לכיוון מזרח
* תצפית מצפון לכיוון יער חרוביתתצפית מצפון לכיוון יער חרובית
* תצפית מתל צפית לכיוון מתקן של חברת החשמל ומאגר המים שממערב לותצפית מתל צפית לכיוון מתקן של חברת החשמל ומאגר המים שממערב לו
* סלע הקירטון הלבן בצידו המערבי של התלסלע הקירטון הלבן בצידו המערבי של התל
* מסננת מתל צפית עשויה חרס, מהמאה ה-9 לפנה"ס. מוזיאון ישראלמסננת מתל צפית עשויה חרס, מהמאה ה-9 לפנה"ס. מוזיאון ישראל

לקריאה נוספת
------------

* אהרן מאיר. **עשר שנים לחשיפתה של גת פלשתים המקראית**, קדמוניות 133, 2007, עמ' 15–25
* אהרן מאיר. **מה בין גת פלשתים לירושלים המקראית? היבטים נבחרים והשלכות לשחזור ההיסטוריה של א"י בתקופת הברזל ב-1**, בתוך: א. ברוך וא. פאוסט (עורכים), חידושים בחקר ירושלים 10. רמת-גן, 2005, עמ' 51–62

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תל צפית** בוויקישיתוף
* אתר פרויקט החפירות בתל צפית/גת
* הבלוג של פרויקט החפירות
* גת (תל צפית) באתר "עידן התנ"ך"
* המפה של האזור באתר עמוד ענן
* מסלול טיול בתל צפית
* משה ישראל, תל צפית בתקופת האבות, על המשמר, 11 במרץ 1966
* דני הרמן, בתל א-צאפי נמצאו כלי זין פלישתים, באתר ynet, 10 במרץ 2008
* חודש לאחר שנפתח הושחת הגן הלאומי תל צפית, באתר ynet, 12 במאי 2008
* שי זמיר, מקדש פלשתי קדום התגלה בתל צפית, באתר ynet, 28 ביולי 2010
* ניר חסון, הפלשתים של גת נחשפים תחת המיקרוסקופ, באתר הארץ, 11 באוגוסט 2012
* זיו ריינשטיין‏, ממצאים חדשים בגת ייתכן ומסבירים את קרב דוד וגוליית, באתר וואלה!‏, 10 בספטמבר 2019
* אביבה ושמואל בר-עם, נוף עוצר נשימה מעיר הולדתו של גוליית מעיד על חשיבותה האסטרטגית בעת העתיקה, באתר זמן ישראל, 24 באפריל 2021
* תל צפית (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  מפה בהוצאת צבא בריטניה, 1918 עם סימון הכפר (גליון Jibrin), באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
2. ↑  יואב רגב, **מדריך ישראל החדש, כרך 10: השפלה**, כתר, ידיעות אחרונות ומשרד הביטחון, 2001
3. ↑  אתר למנויים בלבד ניר חסון, חפירות חדשות בתל צפית עשויות להצביע על ממדיה הצנועים של מלכות דוד ושלמה, באתר הארץ, 4 באוגוסט 2015
4. ↑  ניר חסון, מזבח פלישתי התגלה באתר העיר גת הקדומה, באתר הארץ, 26 ביולי 2011
5. ↑  עמירם ברקת, התגלו ממצאים ארכיאולוגיים מהעיר הפלשתית גת, באתר הארץ, 8 באוגוסט 2005
6. ↑  Conder and Kitchener, 1882, SWP II, p. 440
7. ↑  Pringle, 1997, p. 93
8. ↑  Le Strange, 1890, p.544
9. ↑  Le Strange, 1890, p. 41</
10. ↑  Hütteroth, Wolf-Dieter; Abdulfattah, Kamal (1977). *Historical Geography of Palestine, Transjordan and Southern Syria in the Late 16th Century*. Erlanger Geographische Arbeiten, Sonderband 5. Erlangen, Germany: Vorstand der Fränkischen Geographischen Gesellschaft. ISBN 3-920405-41-2.p. 222
11. ↑  Guérin, 1869, pp. 90 -96
12. ↑  Conder and Kitchener, 1882, pp. 415 - 416 Quoted in Khalidi, 1992, p. 222
13. ↑  Barron, 1923, Table V, Sub-district of Hebron, p. 10
14. ↑  Mills, 1932, p. 34</
15. ↑  העליה על אדמת כפר-מנחם, דבר, 13 באוגוסט 1937
16. ↑  Government of Palestine, Department of Statistics. *Village Statistics, April, 1945*. Quoted in Hadawi, 1970, p. 94. Quoted in Khalidi, 1992, 222
17. ↑  Government of Palestine, Department of Statistics. *Village Statistics, April, 1945.* Quoted in Hadawi, 1970, p. 144</
18. ↑  צבאי ההגנה כובש, קול העם, 11 ביולי 1948
19. ↑  ..אתם חכיתם אלפיים שנה עבשיו אנחנו מחכים ... על המשמר, 13 באוגוסט 1968
20. ↑  מחנה־נפט חדש ליד תל־'א-סאפי, דבר, 11 באוקטובר 1954
21. ↑  שמוות עבריים למפעלי פיתוח שמות, זמנים, 17 באוקטובר 1954
22. ↑  אלחנן קרמר, חיפושי הנפט בישראל, הַבֹּקֶר, 25 בספטמבר 1955
23. ↑  אריאל כהן, ברק שחם ואבי ציפורי "ניטור תחנת הכוח "צפית" - דו"ח מסכם לחורף 2011 - 2010", היחידה הסביבתית, רשות הטבע והגנים
24. ↑  שרון קדמי, חברת החשמל השלימה שלב ראשון בהקמת תחנת הכוח צפית בגדרה, באתר הארץ, 29 באוקטובר 2006
25. ↑  אבי בר-אלי, תחנת הכוח צפית בדרום חוברה לגז טבעי; 45% מכושר ייצור החשמל בישראל מבוססים על גז, באתר TheMarker‏, 6 במאי 2010
26. ↑  שי שלו, ‏ג'ורג' חורש ישקיע 200 מ' ש' בתחנת הכוח דליה, באתר גלובס, 25 בספטמבר 2017
27. ↑  המגילה שבבולי המועדים מהי?, הצופה, 3 באוקטובר 1948
28. ↑  עמירם ברקת, חוקרים: נמצאה כתובת בדרום עם הגירסה המקורית לשם "גוליית", באתר הארץ, 9 בספטמבר 2005
29. ↑  טקס חנוכת גן לאומי תל צפית, באתר רשות הטבע והגנים, 11 במרץ 2008

|  גנים לאומיים בישראל |
| --- |
| הגולן והגליל | אושא • אכזיב • ארבל • בית הכנסת בכפר נחום • בית שערים • ברעם • הר תבור • חורשת טל • חורבת מנים • חמת טבריה • חצור • כוכב הירדן • כורזים • כורסי • כפר נחום • מבצר יחיעם • מבצר נמרוד • מונפור • נחל צלמון • סוסיתא • ציפורי • קרני חיטין • ראש הנקרה • שדה עמודים • שמרון • תל חי • תל יודפת • תל צפצפות • תל קדש |
| השרון והשומרון | אביחיל • אפולוניה • בית אלפא • בית שאן • גן השלושה • הר גריזים • הר הכרמל • חוף גדור • חוף השרון • מבצר קאקון • מעיין חרוד • נחל אלכסנדר • נחל מהר"ל • נחל נדר • סידנא עלי • פארק השרון • צור נתן • קיסריה • שומרון • תל דור • תל מגידו • תל שקמונה |
| יהודה ומישור חוף יהודה | בית גוברין • בית עיטאב • גן המלך • הגן הבוטני הלאומי • הגן הלאומי והאוניברסיטאי ע"ש טבצ'ניק • הר צובה • הרודיון • הרי יהודה • חוף פלמחים • גבעות הכורכר נס ציונה • ירקון • מאוזוליאום מזור • מגדל אפק • מורדות הר הצופים • מערות סמך • מערות חזן • נבי סמואל • נחל רובין • סובב חומות ירושלים • עין חמד • עמק צורים • קומראן • תל גזר • תל חברון • תל לכיש • תל צפית |
| הנגב | אנדרטת חטיבת הנגב • אשכול • אשקלון • גן הפסלים • ממשית • מצדה • ניצנה • עבדת • עין עבדת • עתיקות עין גדי • שבטה • תל באר שבע • תל ערד |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007588345805171
* LCCN: sh2012002386
* VIAF: 229144783052782019007
* WorldCat (עם VIAF): 229144783052782019007

 |