recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
תיאור של פיל מלחמה לבן; ציור קיר מהמאה ה-12, אצור במוזיאון הפראדו, מדריד, ספרד
**אבו אל-עבאס** (לעיתים נכתב **אבול-עבאס**, **אבול-עבאז** או **אבולעבאז**) היה כינויו של פיל אסייתי שניתן במתנה לקיסר האימפריה הקרולינגית קרל הגדול על ידי הח'ליף העבאסי הארון א-רשיד. שם הפיל ואירועים בחייו מתועדים באנאלים הפרנקיים המלכותיים (*Annales regni Francorum*) והוא מוזכר בחיבורו של איינהרד "חיי קרל הגדול" (*Vita Karoli Magni*). עם זאת, בכתבי בית עבאס אין שום אזכור למתנה או לאינטראקציה כלשהי עם קרל הגדול.

אבו אל-עבאס הובא מבגדאד, בירת הח'ליפות העבאסית, בידי יהודי יודע ערבית בשם יצחק היהודי (*Isaac Iudeus*), יליד נרבון שבדרום צרפת. יצחק יצא ב-797 עם משלחת בראשות שני אצילים פרנקים מטעם קרל הגדול אל הח'ליף העבאסי לשם חיזוק הקשרים בין הממלכות. יצחק, שפעל ככל הנראה כמדריך וכמתורגמן של המשלחת, היה היחיד מאנשיה ששרד את הדרך, והוא שליווה את הפיל לאירופה. קרל הגדול התבשר ב-801 על אודות הפיל על ידי שני שליחים – שליחו של הארון א-רשיד ושליחו של האמיר של איפריקיה, אבראהים, מייסד השושלת האע'לבית – וציווה על הזמנת ספינה שתישא את הפיל ויתר המטען מעבר לים, מצפון אפריקה לאירופה.

מסע הפיל מאסיה לאירופה
----------------------

חוקרים העלו השערות בנוגע למסלול דרכם של יצחק היהודי והפיל ברחבי אפריקה:   

יצחק והפיל החלו את דרכם וצעדו דרך ירושלים, ולאורך החוף המצרי אל תוך איפריקיה שבה שלט אז האמיר אבראהים אבן אל-אע'לב בחסות בית עבאס. בסיועו של האמיר בעיר קירואן הפליג יצחק ועמו אבו אל-עבאס, ככל הנראה מנמל קרתגו, לאיטליה דרך הים התיכון.

מכל מקום, בכתבי האנאלים הפרנקיים המלכותיים מוזכר כי "יצחק היהודי שב מאפריקה עם הפיל" (*Isaac Iudeus de Africa cum elefanto*) ועגן בפורטו ונרה (ליד ג'נובה) באוקטובר 801. הם בילו את החורף בורצ'לי (אנ'), ובאביב החלו לצעוד אל מעבר להרי האלפים, לבירתו של הקיסר באאכן, לשם הגיעו ב-20 ביולי 802.

את הפיל שמר קרל הגדול באאוגסבורג שבבוואריה, ופעמים אחדות הציג אותו לאורחיו. הוא שימש כפיל מלחמה ובשנת 804, כשתקף גודפרד, מלך דנמרק, את אחד הכפרים באזור, קרל הגדול לא היסס להשתמש באבו אל-עבאס במאבק נגד הדנים.

אבו אל-עבאס מת בשנת 810, ככל הנראה מדלקת ריאות שלקה בה משלא הסתגל לאקלים הצפוני הקריר של אירופה. בן 40 היה במותו.

ראו גם
------

* פיל מלחמה
* יצחק היהודי

לקריאה נוספת
------------

* אלי אשד, "מסעו של היהודי יצחק והפיל אלעבאס", באתר יקום תרבות, 4 במרץ 2012
* אברהם מרדכי פילו, **מסעות יצחק היהודי ואבו אלעבאס הפיל**, ירושלים: תיבל, 1997 (רומן היסטורי)
בחישה בכלי
**בחישה** היא תהליך בו יוצרים תנועה בנוזל הנמצא במכל, הקבוע במקומו.

מכל בחישה הוא בדרך כלל מכל גלילי אשר בו מורכב הבוחש (Impeller).
הבוחש מחובר באמצעות ציר אל מנוע, המספק את האנרגיה הדרושה לסיבוב. הבחישה נוצרת כתוצאה מתנע המועבר לנוזל על ידי הבוחש. חיכוך הנוזל עם הבוחש יוצר התנגדות לתנועה, וכדי שהבוחש ימשיך להסתובב באותה מהירות נדרש המנוע לספק כוח קבוע אל הבוחש.

בתהליך הבחישה ניתן לאפיין שלושה קווי זרימה עיקריים:

1. זרימה רדיאלית (radial) - הנוזל נע ממרכז המכל לכיוון הדפנות.
2. זרימה משיקית (tangential) - הנוזל נע בתנועה המשיקה לכיוון הרדיאלי.
3. זרימה צירית (axial) - הנוזל נע בתנועה אנכית במקביל לציר הבוחש- בכיוון מעלה באזור דפנות המכל ובכיוון מטה באזור ציר הבוחש.

הכוחות הפועלים על הבוחש הם ציפה, כבידה והציר.

סוגי הבוחשים- מגוון הבוחשים הוא עצום. צורת הבוחש נגזרת ישירות משימושו. הבוחשים המסורתיים הם משוט, טורבינה ופרופלור. הבוחשים נבדלים זה מזה בצורתם, וכתוצאה מכך באופי הזרימה שהם יוצרים. קווי הזרימה של הבוחשים המסורתיים הם פשוטים יחסית וניתנים לתיאור על ידי קווי הזרימה שתוארו לעיל.

**בוחש משוט** זהו בוחש הבנוי משניים או ארבעה משוטים על ציר אנכי, המקביל לציר הבוחש. הבוחש משמש לבעיות ערבוב פשוטות כמו פיזור חום הנפלט מגוף חימום בנוזל. בוחש המשוט מונע בדרך כלל במהירויות נמוכות, והמשוטים יוצרים קווי זרימה רדיאליים ומשיקיים, כך שהזרימה מתבצעת במעגלים שהולכים ומתרחקים מהמרכז.

**בוחש טורבינה** זהו בוחש הדומה במבנהו לבוחש המשוט, אלא שהלהבים קצרים יותר ומספרם גדול יותר- ארבעה עד שישה. הלהבים יכולים להיות ישרים או מאונקלים, אנכיים או אופקיים והבוחש עצמו יכול להיות פתוח או מכוסה. הטורבינות יוצרות בעיקר קווי זרימה רדיאליים ומשיקיים אך גם קווי זרימה ציריים. הנוזל שנתקל בדופן המכל מתחלק לשני זרמים אנכיים - אחד למעלה ואחד למטה, שלאחר הסיבוב במכל חוזרים לבוחש. בוחשי הטורבינה יעילים לטווח רחב של צמיגויות נוזלים.

ב**בוחש מדחף** הלהבים הם בעלי משטח עקמומי ונמצאים בניצב לציר הבוחש. המדחף יוצר בעיקר קווי זרימה ציריים - הנוזל נע מהבוחש אל תחתית המכל, משם הוא זורם בצורה רדיאלית אל הדפנות, עולה למעלה לאורך הדפנות עד גובה פני הנוזל וחוזר אל הבוחש. בוחש המדחף משמש בעיקר לבחישת נוזלים בעלי צמיגות נמוכה ולהרחפת מוצקים בנוזל.

בבחישה קיימת גם תופעת המערבולת (vortex) - זהו מצב בו המהירות המשיקית הנוצרת בבחישה היא גבוהה עד כדי כך שהכח הצנטריפוגלי גובר על כח הכובד. במצב זה הנוזל נזרק לכיוון דפנות המכל, מפלס הנוזל במרכז יורד ואילו בסמוך לדופן מפלסו עולה. במצב של ערבול (vortex) אין בחישה של הנוזל - כל הנוזל נע כגוף אחד בתנועה משיקית סביב הציר ואין ערבוב של שכבות אפקיות של הנוזל לאורך הציר. בנוסף, ירידת מפלס הנוזל במרכז עלולה לחשוף את הבוחש לאוויר ולהחדיר בועות למערכת, דבר שעשוי להפריע לבחישה ותופעות שליליות נוספות.

במהירות נתונה המערבולת קטנה ככל שצמיגות הנוזל עולה, כיוון שחלק גדול מאנרגיית הסיבוב דרוש על מנת להתגבר על החיכוך בין שכבות הנוזל.

ניתן למנוע היווצרות המערבולת במספר דרכים:

* הזזת הבוחש מציר הסימטריה של המכל או הצבתו בזווית לציר הסימטריה ובכך למנוע את הסימטריה הגלילית, דבר המקטין את הזרימה המשיקית במכל.
* הוספת מחציות (baffles) - במקביל לציר הבוחש, אשר מפריעות לזרימה המשיקית ומקטינות אותה.
* שימוש בבוחש מדחף בו הזרימה המשיקית משנית ולכן המערבולת נוצרת במהירויות בחישה גבוהות יחסית לבוחש הטורבינה.

קישורים חיצוניים
----------------

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: ph378921

 |
דזירה קלארי
**ברנארדין איז'ני דזירה קלארי** (בצרפתית: **Bernardine Eugénie Désirée Clary**;‏ 8 בנובמבר 1777 - 17 בדצמבר 1860), צרפתייה שהייתה למלכת שוודיה בעקבות הכתרתו של בעלה, המצביא ז'אן-בטיסט ברנאדוט, כמלך שוודיה קרל הארבעה עשר.

חייה
----

דזירה נולדה ב-8 בנובמבר 1777 במרסיי. אביה, פרנסואה קלארי, היה סוחר משי אמיד. אחותה הבכירה, ז'ולי, נישאה לז'וזף בונפרטה, אחיו של נפוליאון, ודזירה עצמה, שאז נקראה עוד איז'ני, קשרה קשר רומנטי עם נפוליאון עצמו, אז קצין צבא צעיר ובאה עמו בברית אירוסין. לאחר שנתיים בוטלו האירוסין כאשר פגש נפוליאון בטרקליני החברה הגבוהה של פריז את ז'וזפין, אלמנת הרוזן בוארנה ואם לשני ילדים (אז'ן והורטנס), והחליט לשאתה לאשה. שיקולי קריירה וכספים הנחו את נפוליאון בצעד זה, אך נראה שהיה גם משקל לקסמיה של ז'וזפין.

דזירה התחתנה עם ז'אן-בטיסט ברנאדוט, אז מרשל בצבא נפוליאון, ב-17 באוגוסט 1798 לאחר שהצילה מהתאבדות בקפיצה לנהר עקב גילוי אירוסי נפוליאון וג'וזפין. בשנת 1810 אומץ ברנדוט לבית המלוכה השוודי, שנותר ללא בנים, כיורש עצר. בשנת 1814, לאחר שהצבא השוודי בפיקודו השתתף בקואליציה השישית נגד צרפת, נכללה גם נורווגיה בשלטונו העתידי. בשנת 1818 הוכתר ז'אן-בטיסט ברנאדוט לקרל-יוהאן, מלך שוודיה ונורווגיה, ואשתו דזירה הייתה למלכה דזידריה.

בנם היחיד, אוסקר, (1799–1859) היה ליורש העצר ובסופו של דבר הוכתר לאוסקר הראשון, מלך שוודיה ונורווגיה.

המלכה דזידריה לא התרגלה מעולם לדרכי בית המלכות השוודי או לאקלים, ובילתה תקופות ארוכות בפריז, בנפרד ממשפחתה, בעיקר עד שנת 1823. דזירה מתה בגיל 83. היא האריכה ימים אחרי בעלה ואחותה ואפילו בנה מת שנה לפניה. היא נקברה בכנסיית רידרהולם שבסטוקהולם בצמוד לבעלה.

לקריאה נוספת
------------

* **דזירה**, אן מארי סלינקו, הוצאת עדית, בתרגום יצחק הירשברג

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דזירה קלארי** בוויקישיתוף
* דזירה קלארי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007260667905171
* BnF: cb11973537r (data)
* GND: 118638742
* ISNI: 0000 0000 9107 5075
* KulturNav: 41dbe316-eeff-414b-a5fb-e4ee69e87e23
* LCCN: n92009702
* LNB: 000286076
* NKC: jn20031021014
* NLP: A25649814
* NTA: 140210342
* SELIBR: 183697
* SUDOC: 027762122
* VIAF: 47555301
* WorldCat: lccn-n92009702

 |
קברו בהר הזיתים
הרב **אליעזר שולביץ** (~ה'תר"ח, 1848 - ב' בחשוון ה'תרצ"ב, 13 באוקטובר 1931) היה ראש ישיבה ליטאי. מייסד ישיבת לומז'ה.

ביוגרפיה
--------

נולד בקולנה הסמוכה ללומז'ה לצירל ולרב מאיר דוב בן צבי הירש שולביץ. בהיותו בן 11 נפטרה אמו והוא עבר לגור בבית דודיו, אח אמו הגביר אליעזר וירנצקי ואשתו חנה פייגה שהיו חשוכי ילדים. בלומז'ה התקרב לרבני העיר: רבי משה יהושע יהודה לייב דיסקין, רבי אליהו חיים מייזל ורבי אליעזר שמחה רבינוביץ.

בגיל 15 נסע ללמוד בישיבת וולוז'ין והיה תלמידו של הנצי"ב מוולוז'ין. בגיל 19 חזר ללומז'ה וזמן מה לאחר מכן התארס עם פריידא חיה בתו של ר' יצחק אייזיק טאהל מביאליסטוק. בהיותו בן 20 התחתן ועבר לגור לצד חמיו בביאליסטוק שבה למד בחברותא עם המקובל רבי נפתלי הרץ הלוי שלימים נעשה רבה הראשון של יפו והמושבות. לאחר שנים ספורות בביאליסטוק נסע ללמוד ב"קיבוץ הפרושים" באיישישוק. באיישישוק התוודע לרב שמחה זיסל זיו שנודע לימים בכינויו "הסבא מקלם", ודרכו התקרב לרעיונות תנועת המוסר. אחרי שלוש שנים חזר לביתו בביאליסטוק ולאחר תקופה קצרה נסע לממל ללמוד אצל רבי ישראל מסלנט והיה חוזר לביתו לחגים. בשנת ה'תרמ"א, 1881, התפרק ה"קיבוץ" של ר' ישראל מסלנט בממל בעקבות נסיעתו לפריז לשם הקמת רבנות אורתודוקסית בעיר.

בפסח ה'תרמ"ג (1883) הקים בלומז'ה את ישיבת לומז'ה על שמו של רבי ישראל מסלנט, שהייתה מישיבות המוסר הגדולות, בתקופה ממוצעת מנתה הישיבה כחמש מאות תלמידים וכמה עשרות אברכים; ואת ישיבות הלוויין שלה ברחבי פולין. בתקופת מלחמת העולם הראשונה נמלט מלומז'ה והקים ישיבה גדולה בעיר פרילוקי.

בשנת תרפ"ב, 1922, עלה לארץ ישראל כדי לייסד סניף של הישיבה בפתח תקווה. הישיבה בפתח תקווה נוסדה בשנת תרפ"ו, 1926, והוא העביר את מוקד פעילותו אליה. בסניף המקורי בלומז'ה מינה תחתיו את חתניו, הרב יחיאל מרדכי גורדון והרב זליג יהושע רוך. חתנו השלישי, ר' אלתר אגוז (וילנר) כיהן כר"מ בישיבה.

הרב שולביץ נפטר בתל אביב ביום שלישי ב' בחשוון ה'תרצ"ב, 13 באוקטובר 1931, ונקבר בבית הקברות היהודי בהר הזיתים, שם קבורים אביו וסבו.

משפחתו
------

* בנותיו צירל לאה ואיידל דבורה נישאו בזו אחר זו לרב יחיאל מרדכי גורדון, צירל לאה נפטרה בשנה הראשונה לנישואיהם (תרס"ה) ובשנה שלאחריה נישאה לו אחותה איידל דבורה (נפטרה ו' בשבט תרפ"ט)
* בתו אסתר נישאה לרב יהושע זליג רוך שכיהן מאוחר יותר כאחד מראשי ישיבת לומז'ה
* בת שנישאה לרב אלתר אגוז (וילנר)
* בתו רחל נישאה לרב משה אריה עוזר שכיהן כר"מ בישיבה בפולין וכאחד מראשיה בארץ ישראל. נפטר באדר ב' תשכ"ז
* בתו שרה נישאה למרדכי הלפרין
* בנו רבי חיים הירש שולביץ, כיהן כרבה של ויאגובה
* בנו ר' עמנואל שולביץ, חתנו של הרב מנחם יעקב זלזניק
* בנו מנחם שולץ, סייע בביסוס הישיבה בפתח תקווה, נפטר בכ"ג בחשוון ה'תשי"ז
* בנו בנימין שולץ, נישא לציפורה, נפטר בארצות הברית בג' אלול ה'תשל"ט

לקריאה נוספת
------------

* דמש"ק, **הגאון הצדיק ר' אליעזר שולביץ זצ"ל** (למלאת שנה לפטירתו), תבונה, שנה שנייה גיליון ד (כד), עמ' ח'

קישורים חיצוניים
----------------

* ****אור אליעזר** - א**, פתח תקוה תשע"ב, באתר אוצר החכמה
* ****אור אליעזר** - ב**, פתח תקוה תשע"ב, באתר אוצר החכמה
* ****אור אליעזר** - ג**, פתח תקוה תשע"ב, באתר אוצר החכמה (בסוף הספר קונטרס לתולדות חייו מכתב ידו של חתנו הרב יחיאל מרדכי גורדון)

הערות שוליים
------------

1. ↑  לפי הרב י. ז. פלטין, **לתולדות ישיבת כנסת ישראל בסלבודקה, ליטא**, תבונה, כרך יג עמ' פא.
2. ↑  'הרב מ. א. עוזר ז"ל הובא למנוחות', הצופה, 20 במרץ 1967, עמ' 4.
3. ↑  ר' מנחם שולץ ז"ל, הצופה, 21 בנובמבר 1957
אַפּוֹתֶם של משושה משוכלל
**אַפּוֹתֶם** (לפעמים מכונה בקיצור אַפּוֹ, ביוונית תמה=להניח) הוא:

ב**מצולע משוכלל**

* קטע (או אורכו) ממרכז המצולע לנקודה התיכונה (האמצעית) של אחת הצלעות.
* או באופן שקול, הוא קטע (או אורכו) ממרכז המצולע האנכי לאחת הצלעות. כיוון שהמצולע הוא משוכלל הרי שכל האפותמים שלו חופפים.

ב**מעגל**:

* קטע ישר (או אורכו) בין מרכז המעגל לאמצע מיתר על המעגל.
* או באופן שקול, קטע (או אורכו) בין מרכז המעגל האנכי למיתר על המעגל.

ב**פרמידה משוכללת** (פרמידה בעלת בסיס בצורת מצולע משוכלל):

* הקטע הישר (או אורכו) הקצר ביותר בין בין קודקוד הפרמידה לנקודה על היקף הבסיס (העובר על פני אחת הפאות).

ב**פירמידה משוכללת קטומה** (פירמידה רגולרית שפסגתה נקטמה על ידי מישור המקביל לבסיס):

* האפותם או אורך גובהה של כל פאה טרפזית בצידי הפירמידה הקטומה.

תכונות האפותם
-------------

האפותם a יכול לשמש לחישוב השטח של מצולע משוכלל בעל n צלעות באורך s:
{\displaystyle A={nsa \over 2}}
אפשר לראות את נכונות הנוסחה אם מחלקים את המצולע ל-n משולשים שווי שוקיים חופפים (עם קודקודי המשולשים במרכז המצולע ועם הבסיסים על צלעות המצולע). שטח משולש הוא מחצית הבסיס כפול הגובה ולכן שטח כל אחד מ-n המשולשים הוא {\displaystyle {sa \over 2}}.

{\displaystyle {p=ns}} הוא היקף המצולע ולכן ניתן גם לכתוב:
{\displaystyle A={pa \over 2}}

האפותם של מצולע משוכלל שווה לרדיוס של המעגל החסום במצולע. לכן הוא גם שווה למרחק המינימלי בין צלע למרכז המעגל. ככל שלמצולע יש יותר צלעות כך שטחו שואף לשטח המעגל החסום, והיקף המצולע p שואף להיקף המעגל החסום {\displaystyle {2\pi r}}. מכל אלה נובעת הנוסחה לחישוב שטח העיגול:
{\displaystyle A={pa \over 2}={(2\pi r)r \over 2}={\pi r^{2}}}

מציאת האפותם
------------

ניתן למצוא את האפותם של מצולע משוכלל במספר דרכים.   

האפותם a של מצולע משוכלל בעל n צלעות באורך s ועם רדיוס R למעגל החוסם את המצולע שווה:

```
{\displaystyle a={s \over {2\ tan({\pi \over n})}}=R\ cos({\pi \over n})}
```

ניתן להשתכנע בכך אם מעיינים ב-n המשולשים שווי השוקיים שהוזכרו בדיון למעלה. אם חוצים כל משולש כזה לרוחב מתקבל משולש ישר-זווית בו אורכי הניצבים הם {\displaystyle {s \over 2}} ו- a (האפותם), היתר הוא R והזווית בקודקוד היא {\displaystyle {\pi \over n}}.   

האפותם גם שווה ל

```
{\displaystyle a={s \over 2}tan({{\pi (n-2)} \over {2n}})}
```

נוסחאות אלו שימושיות גם אם ידועים רק היקף המצולע p ומספר הצלעות n כיוון ש {\displaystyle s={p \over n}}.

ראו גם
------

* מצולע משוכלל
* מעגל
* סגיטה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אפותם** בוויקישיתוף
* אפותם, באתר MathWorld (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אפותם באתר
2. ↑  Polyhedrons. Prism, parallelepiped, pyramid באתר
3. ↑  אפותם באתר
הרב **חיים יעקב** היה רב ופוסק הלכה בצפת ושד"ר במאה השמונה עשרה. מחבר השו"ת **סמא דחיי**.

תולדותיו
--------

נולד לרבי יעקב דוד באזמיר, שם למד מבחרותו תורה מפי הרב חיים אלפאנדרי השני. עלה לארץ ישראל בעקבות רבו ויחד עם עוד מבני עירו, והתיישב בצפת, שם היה לפחות משנת ה'תע"ז, אז מצינו פסק ממנו משם. בצפת למד תורה כשהגביר משה פאלקון מפרנס אותו.

בשנת ה'תע"ח יצא בשליחות מטעם עירו צפת לצפון אפריקה, ובדרכו זו השיב תשובות רבות לשואליו. בתפ"ט היה באלג'יר, שם הסכים עמו על פסק בענייני הקדשות, הרב רפאל ידידיה שלמה צרור וכן פגש את הרב יהודה עייאש, מחבר ספר בית יהודה, שמכנהו "איש אלהים קדוש הוא שליחא דרחמנא החכם הכולל כמה"ר חיים יעקב נר"ו" (בית יהודה עייאש, או"ח סימן י"ט). בניסן התפ"א שהה בתוניס, שם נשאל על כשרות שכר תאנים בפסח, בשל הקמח שמפזרים עליהן ועל התרת עגונה. בטבת התפ"ג, היה במראכש, שם נשאל על ידי רב העיר, הרב שלמה עמאר לגבי היתר כלים בהם בושל ספק איסור. כששהה במרוקו, הסכימו שני רבני פאס, רבי יעקב אבן צור ורבי משה בירדוגו, לפסקו בעניין היתר לשלוחי מצווה להתלבש במלבושי גויים בעודם בדרכים כדי שלא ינזקו. הגיע גם למכאנס. במהלך מסעו זה שב לתקופה מסוימת למכורתו, אזמיר.

בשנת ה'תצ"ו, לאחר חזרתו לצפת, יצא בשנית לשליחות מטעם רבני העיר, הפעם לאירופה, יחד עם הרב מאיר די שיגורא. בהגיעו לאמסטרדם, התפעל מבית הדפוס במקום והחליט להוציא את ספריו לאור בעיר.

בשנת התצ"ט חזר משליחותו לצפת, ובשנת התק"א כבר מוזכר כסמכות עליונה בעיר להכריע ולדון בענייני השעה

חיבוריו
-------

* **שו"ת סמא דחיי** (אמסטרדם תצ"ט) ובו ארבעה חלקים ע"פ סדר הטור: וכן "קונטריס על ביאור לשונות הטור והפוסקים זלה"ה" בסוף כל אחד מהחלקים. את רוב התשובות השיב במהלך מסעותיו כשד"ר.
* **צרור החיים** (אמסטרדם תצ"ח) על הי״ד החזקה לרמב״ם.

לספריו הסכימו רבני אמסטרדם הספרדים, הרב דוד ישראל עטיאס, הרב יצחק חיים אבן דנא בריטו, והרב האשכנזי לעיר, הרב אלעזר מקראקא, וכן מהרב רפאל מילדולה, עת שימש רבה של באיון. את ספריו הדפיס במהלך שליחותו האחרונה, בעזרת הרב דוד מלדולה, מחבר שו"ת דברי דוד ובנו של הרב רפאל מילדולה מחבר שו"ת מים רבים.

קישורים חיצוניים
----------------

* חיים יעקב בן יעקב דוד שלוחא דרחמנא מצפת, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  סמא דחיי, סימן א'
2. 1 2  צרור החיים, הקדמת המחבר
3. ↑  סמא דחיי, או"ח שאלה ט
4. ↑  סמא דחיי, אבן העזר א'
5. 1 2  סמא דחיי, יו"ד שאלה א'
6. ↑  סמא דחיי, יורה דעה סימן ז'
7. ↑  סמא דחיי, יו"ד שאלה ד'
8. ↑  יערי, שלוחי ארץ ישראל, עמוד 429

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007406681705171

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק באות יוונית. אם התכוונתם למונחים אחרים, ראו בטא (פירושונים).

| Β β בטא |
| --- |
|  |
| אלפבית יווני |
| Α α אלפא | Β β בטא |
| Γ γ גמא | Δ δ דלתא |
| Ε ε אפסילון | Ζ ζ זטא |
| Η η אטא | Θ θ תטא |
| Ι ι יוטא | Κ κ קפא |
| Λ λ למדא | Μ μ מו |
| Ν ν נו | Ξ ξ קסי |
| Ο ο אומיקרון | Π π פאי |
| Ρ ρ רו | Σ σ ς סיגמא |
| Τ τ טאו | Υ υ אופסילון |
| Φ φ פי | Χ χ כי |
| Ψ ψ פסי | Ω ω אומגה |
| אותיות או ליגטורות שאינן בשימוש |
|  דיגמא |  סטיגמא |
|  הטא |  סאן |
|  קופא |  סאמפי |
|  שו |  |

**בטא** או **בטה** (אות גדולה: Β, אות קטנה: β או ϐ) היא האות השנייה באלפבית היווני. ומקורה באות הפיניקית "**ב**" - Beth. ביוונית מודרנית האות נהגית כבי"ת רפה (/v/ ‏:IPA - ושמה 'וִיטָה') אולם ביוונית עתיקה נהגתה האות כבי"ת (/b/ ‏:IPA).
בספרות יווניות לאות ערך של המספר 2.

מהאות בטא צמחה האות הלטינית B והאותיות הקיריליות В ו־Б. הליגטורה הגרמנית ß דומה בצורתה לאות בטא, אולם מדובר באות שונה שהתפתחה באופן שונה, ואף הגייתה שונה.

שימושי האות β
-------------

### במדע

* בגאומטריה משמשת לסימון זווית.
* באלקטרוניקה האות β מסמלת את ההגבר של טרנזיסטור ביפולרי.
* בפיזיקה, קרינת בטא היא פליטה של חלקיקי בטא - אלקטרונים או אנטיאלקטרונים.
* בפיזיקה, β מייצגת את מקדם ההתפשטות השטחית של חומר.
* בסטטיסטיקה היא משמשת להצגת מקדם הניבוי (המתוקנן) במודל רגרסיה, או את עוצמת המבחן בבדיקת השערות.
* באסטרונומיה, האות מסמלת את הכוכב השני בעוצמתו במערכת כוכבים.

### במחשבים

בפיתוח תוכנה, גרסת בטא היא גרסה ניסויית שאמורה לעבוד, אך מפתחי תוכנה לא יופתעו מקיומם של באגים בה. בדרך כלל מופצת התוכנה למבחר מצומצם של משתמשים, המכונים בודקי בטא (בטא-טסטרים).

### בכלכלה פיננסית

בכלכלה פיננסית, הבטא של נכס מסוכן (או תיק של נכסים מסוכנים) הוא מדד סטטיסטי המייצג את רגישות התשואה שלו לשינוי בתשואת השוק כולו: עלייה או ירידה של 1 אחוז בתשואת תיק השוק, יביאו בממוצע לעלייה או ירידה של בטא אחוזים בתשואת הנכס המסוכן, בהתאמה. ככל שלנכס מסוכן, כגון מניה או איגרת חוב, יש בטא גבוהה יותר, כך התשואה שלו היא תנודתית יותר ביחס לזו של השוק כולו, ולכן המחזיק בנכס מסוכן כזה חשוף הצורה גדולה יותר לסיכון השיטתי של השוק. את הבטא ניתן לאמוד על ידי רגרסיה ליניארית מנתוני תשואות סיטוריים, ומשתמשים באמדן הבטא במודלים של הערכת שווי ותמחור נכסים במימון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בטא** בוויקישיתוף
מטבע "דזיאדי" בלארוסי.
**דזיאדי** (בבלארוסית: **Дзяды**; ברוסית: **Деды**; בפולנית: **Dziady**; באוקראינית: **Діди**; בליטאית : **Ilgės**; ובלטבית: **laiks Veļu**) הוא מאורע סלאבי ובפרט בלטי בו מנציחים את האבות המתים. פירוש המילה הפולנית, הבלארוסית, הרוסית והאוקראינית הוא "סבים" ולפעמים היא מתורגמת לאנגלית כ**ערב האבות**.

היסטוריה
--------

ההנצחה התקיימה פעמיים בשנה (באביב ובסתיו), אך כיום היא נערכת בדרך כלל בסוף אוקטובר. במהלך החג הסלאביים מבצעים נסך (פולחן של מזיגת משקה, לרוב אלכוהולי, כמנחה לאלים) ואוכלים ארוחות פולחניות כדי לחגוג את החיים ואת נשמתם של האבות שהצטרפו לדזיאדי עם רדת החשכה.

בפולין החליפו את המסורת בסעודה נוצרית בשם זאדושקי; עם זאת, חגיגת הדזיאדי המקורית נמשכת בקרב הרודנוברים. בבלארוס, הדזיאדי (Дзяды) התקיים בדרך בכלל בשבת האחרונה שלפני יום סנט דמיטרי שחל בסוף אוקטובר / תחילת נובמבר. היום הוא נחגג ב-2 בנובמבר. לליטאים וללטבים יש סעודה דומה, הנקראת "Ilgės או Veļu laiks". יש לה שורשים בתקופות פגניות, והוא שונה מעט מהדיזאדי הסלאבי.

המאורע בתקופת החזית העממית
--------------------------

בשנת 1988 החזית העממית הבלארוסית (Belarusian Popular Front) שהוקמה, יזמה את החייאת המסורת בבלארוס. בנוסף, ביום זה מתקיימת עצרת בקוראפאטי בפאתי מינסק, לזכר קורבנות הדיכוי הפוליטי הסובייטי. הממשל הקומוניסטי של המדינה באותה התקופה התנגד בתוקף ליוזמה, אך עם זאת, החזית העממית הבלארוסית ותנועות אחרות בבלארוס המשיכו את המסורת.

בספרות
------

רוב החלק השני של הפואמה "Dziady" מאת אדם מיצקביץ' (שפורסמה בשנת 1823) מתארת את סעודת הדזיאדי המאורגנת בימינו בבלארוס, שהייתה פופולרית בקרב רותנים וליטאים בתקופת חבר העמים הפולני-ליטאי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דזיאדי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  AnydayGuide, Dziady (Commemoration of the Dead) in Belarus / November 2, 2022, AnydayGuide
2. ↑  Pastor, Emi (17 בנובמבר 2011). "November's the month to bring together the living and the dead". The Baltic Times. נבדק ב-20 ביוני 2012. `{{cite web}}`:  (עזרה)

| ליל כל הקדושים |
| --- |
| נושאים עיקריים | היסטוריה (סאווין • אולהלוטייד) • סמלים • פעילויות (תעלול או ממתק) • גאוגרפיה • מצוות נוצריות |
| מסורות | תפיסת תפוחים בגיגית מים • כרטיסים • תחפושות • אוכל • טיולי רוחות • ג'ק-או-לנטרן • הדלקת נרות על קברים • תפילה עבור המתים • עוגת נשמה • תעלול או ממתק • פנגנגאלווה |
| אירועים | מדורה • אטרקציה רדופה (בית הגיהנום) • מלכת דלעת |
| מדיה | ספרים • סרטים • מוזיקה (אלבומים • שירים) • טלוויזיה |
| אירועים קשורים | 

|  |  |
| --- | --- |
| פסטיבל המתים | יום המתים • פסטיבל צ'ינגמינג • יום ראשון של המתים • פסטיבל רפאים • מצעד הנשמות האבודות |
| פולחן מתים | יום השנה • מנהגי מוות • קדיש • יזכור |

 |
| אירועים אחרים | אלנטייד • אמונות טפלות • דזיאדי • הופ-טו-נאה • ויל-או'-דה-ויספ • טול בטסי • יום הסאסי • ליל הקבצנים • ליל השטן • ליל השובבות • עיד איל-בורברה |
| ערכים קשורים | אילופ • בית החולים קינגסיט • בן קופר • הבליזארד של ליל כל הקדושים (1991) • סערות השמש של ליל כל הקדושים (2003) • חברת בייסטל • חגי הנצרות • חגי קדושים נוצרים • קדוש (נצרות) |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LNB: 000332864

 |
**דזהרטיטניס** (שם מדעי: ***Dzharatitanis***; מילולית: "הטיטאן של דזהראקודוק") הוא סוג של דינוזאור זאורופוד ממשפחת הרבאצ'יזאוריים שחי לפני 92 עד 90 מיליון שנה מזמננו. המאובנים שלו נמצאו בתוך מדבר קיזילקום שבאוזבקיסטן בתצורת ביסקטי (אנ'). הסוג הוגדר בשנת 2021 ונכלל בו מין אחד - *Dzharatitanis kingi*. שם המין נקרא על שם הגאולוג כריסטופר קינג, שחקר מאובנים רבים באסיה.

תיאור
-----

דינוזאור זה היה קרוב רחוק של הדיפלודוקוס, והוא משויך למשפחת הרבאצ'יזאוריים, אשר רובם חיו במשך היורה והקרטיקון התחתון והוא הראשון מבני המשפחה שהתגלה באסיה, אולי לאחר הגירה מאירופה. הוא הזאורופוד הידוע היחיד מהתצורה בה התגלה, לצד סוג לא מזוהה של טיטנוזאור.

הממצאים של הדינוזאור התגלו ב-1997 בידי החוקרים הנס דיטר זואס (Hans-Dieter Sues) ודייוויד ג'. וורד (David J. Ward) כחלק ממשלחת חיפוש גדולה, והוא תואר למדע ב-2021 בידי זואס ובידי אלכסנדר אבריאנוב (Alexander Averianov). במקור הוא נחשב לטיטנוזאור, בדומה לסוגים אסייתים רבים שנחשפו באזור, אך מבנה חוליות הזנב והחוליות הקוצניות לא התאים למבנה של הטיטאנוזאורים, והוביל לקשר עם דינוזאורים כמו הניז'רזאורוס והרבאצ'יזאורוס. מבדיקת העצמות נראה שהדינוזאור הגיע לאורך של 15 עד 20 מטרים, כך שהיה קטן יחסית לזאורופוד, אך גדול מאוד ביחס לפאונה שהתקיימה באזור.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דזהרטיטניס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Alexander Averianov, Hans-Dieter Sues, First rebbachisaurid sauropod dinosaur from Asia, **PLOS ONE** 16, 2021-02-24, עמ' e0246620 doi: 10.1371/journal.pone.0246620
**קרדינל צפוני** (שם מדעי: ***Cardinalis cardinalis***) הוא ציפור שיר צפון-אמריקאית בינונית בת למשפחת הפרושיים ולסוג קרדינל. קולו ערב מאוד לאוזן. תזונתו של הקרדינל מורכבת בעיקר מזרעונים, גלעיני פירות וזבובים.

מאפיינים
--------

הקרדינל חי ברחבי אמריקה הצפונית, ובעיקר בארצות הברית, אך גם בקנדה ומקסיקו בגינות, אדמות עם שיחים וביצות. הוא חי ביערות ובסבכי שיחים. בניגוד לאחיו, הקרדינל הוא עוף יציב ואיננו נודד.

אורך הקרדינל כ-20 ס"מ. מקורו קצר, חזק וחד. הזכר צבוע כולו באדום חוץ מסנטרו השחור וחלק קטן בעיניו צבוע שחור גם הוא. על ראשו של הקרדינל ציצית, המיוחדת למין, שגם היא אדומה.
בניגוד לזכר, הנקבה צבועה בחום-צהבהב. גם על ראשה של הנקבה יש ציצית אדומה.

הקרדינל מקנן על עצים נמוכים. קן הקרדינל בנוי מעלים יבשים, זרדים, ובתוכו ריפוד שעשוי מעשב. זוג הקרדינלים מרחיב את המשפחה פעם בחצי שנה, בין 3–5 ביצים בכל תטולה. מהביצים בוקעים גוזלים קטנים.

ציפור זו היא הציפור הלאומית של 7 ממדינות ארצות הברית: אילינוי, אינדיאנה, קנטקי, קרוליינה הצפונית, אוהיו, וירג'יניה ווירג'יניה המערבית, כך שהיא הציפור הלאומית של המספר הגדול ביותר של מדינות (במקום השני סטורנלה נגלקטה עם שש מדינות). היא הייתה מועמדת להיות גם הציפור הלאומית של דלאוור, אבל הפסידה לתרנגול מהגזע "Delaware Blue Hen" .

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרדינל צפוני** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IBC
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  קרדינל צפוני באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007539499105171
* LCCN: sh96001087

 |
יסעור גדול מקנן באי זמברה, תוניסיה
**יסעור גדול** (שם מדעי: *Calonectris diomedea*), הוא מין של עוף ימי ממשפחת היסעוריים והוא קרובם לסוג של יסעור קורי ויסעור מפוספס.

 *Calonectris diomedea*
עוף זה מגיע לאורך 50 ס"מ ובעל מוטת כנפיים באורך 115 ס"מ. הוא בעל נוצות אפורות כהות והכנפיים חומות. הראש אפור ובעל מקור גדול וצהוב. ליסעור ישנה בליטה מעל המקור העוזרת לסנן מלח מהמים, כך שהוא יכול לשתות מי ים ולהפריש אותם אחר כך.

היסעור מסוגל לדאות על זרמי האוקיינוס ולנדוד ללא מאמץ. הוא עף לאורך האוקיינוס האטלנטי מחופי מערב אפריקה עד לחופי מזרח ברזיל, ומצוי בעיקר סביב האזורים הטרופיים. בעונת הרבייה היסעור מעדיף להתרבות באיים וחופים שונים בים התיכון, בעיקר סביב איי יוון.

היסעורים ניזונים מלהקות דיונונים אותם הם חוטפים כאשר הם עולים על פני המים. יסעורים המוצאים ספינות דיג נמשכים אליה כדי לחטוף מזון קל מרשתות דיג.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יסעור גדול** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  יסעור גדול באתר הרשימה האדומה של IUCN
**וטינגן** (בגרמנית: **Wettingen**, בגרמנית שווייצרית: **Wettigä**) היא עיר במחוז באדן שבקנטון ארגאו שבשווייץ. זוהי העיר הגדולה ביותר בקנטון וב-2014 מנתה אוכלוסייתה 20,221 תושבים

היסטוריה
--------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. קיים מידע בוויקיפדיה הגרמנית (גר').

גאוגרפיה
--------

וטינגן שוכנת על גדתו הימנית של הנהר לימאט. רוב שטחה של העיר משתרע בשטח הקרוי שדה וטיגר (Wettingerfeld), שהוא מישור שטוח התחום מכל עבריו: מדרום וממערב על ידי נהר הלימאט, מצפון על ידי המורדות התלולים הדרומיים של הר לגרן (Lägern) וממזרח על ידי הר סולפרג (Sulperg). על חלק ממורדות הר לגרן משתרע כרם. בין הר לגרן לבין הר סולפרג שוכן עמק איגיטל (Eigital) הבלתי מפותח. קצהו של עמק זה, הנמצא בקצהו הצפון-מזרחי של שדה וטיגר, הוא מיקומו של מרכז הכפר המקורי המשומר היטב. פלג מים קטן זורם דרך שד וטיגר והוא נשפך אל הלימאט בגוטסברגן. 

שטחה של וטיגן הוא 10.6 קמ"ר. מתוכם 21.6% משמשים לחקלאות, 39.1% הם שטחים מיוערים, 37.6% הם שטחים בנויים ו-1.8% הם שטחי נהרות הוא אגמים. הנקודה הגבוהה ביותר בשטח העיר היא פסגת הבורגהון, חלק מהר לגרן, בגובה 859 מ' מעל פני הים והנקודה הנמוכה היא בגובה 360 מ', על שפת הלימאט.

היישובים השכנים הם אנטבאדן, אהרנדינגן ונידרווניגן מצפון, אוטלפינגן ממזרח, וורנלוס מדרום-מערב, נוינהוף מדרום ובאדן ממערב.

תחבורה
------

וטינגן שוכנת על כביש A3. תחנת הרכבת המקומית היא נקודת עצירה של הקווים S6 ו-S12 של רשת ה-S-Bahn של ציריך. יחד עם העיר באדן היא מקבלת שירות מרשת האוטובוסים RVBW, שהמוסך המרכזי שלה שוכן בעיר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וטינגן** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של וטינגן (בגרמנית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  משרד הסטטיסטיקה הפדרלי של שווייץ
2. ↑  משרד הסטטיסטיקה הפדרלי של שווייץ

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007567129005171
* GND: 4065872-7
* HDS: 001656
* LCCN: n85286883
* MusicBrainz: 705d8cfe-0445-4d9c-a0e8-32ec84be8476
* NKC: ge598583
* VIAF: 124407792
* WorldCat: lccn-n85286883

 |
**קרדינל הלת'** (באנגלית: **Cardinal health**) היא חברה אמריקאית רב לאומית, העוסקת באספקת שירותי בריאות. החברה מדורגת במקום ה-17 ברשימת החברות בעלות ההכנסה הגבוהה ביותר בארצות הברית. לחברה משרדים ראשיים בדבלין שבאוהיו, ארצות הברית ובדבלין, שבאירלנד.

החברה מתמחה בהפצת תרופות ומוצרים רפואיים, המועברים ומופצים אל יותר ממאה אלף מיקומים[דרושה הבהרה]. בנוסף, החברה עוסקת בייצור של מוצרי רפואה וכירורגיה, כגון כפפות וביגוד כירורגי. החברה מפעילה את רשת בתי המרקחת הגרעינית הגדולה ביותר בארצות הברית ומספקת מוצרים רפואיים ליותר מ-75% מכלל בתי החולים בארצות הברית.

היסטוריה
--------

החברה הוקמה בשנת 1971 כ"קרדינל פודס" (באנגלית: Cardinal foods) על ידי רוברט וולטר.
בתחילתה הייתה החברה סיטונאית מזון. בשנת 1979 רכשה את חברת "ביילי דראג" והיא החלה בסיטונאות של תרופות כחברה בשם קרדינל הפצות (באנגלית: Cardinal Distribution).
בשנת 1983 קרדינל הונפקה בנאסד"ק והיא הפכה לחברה ציבורית. לאחר מכן היא החלה בשורה ארוכה של רכישות ומיזוגים.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קרדינל הלת' (באנגלית)
* קרדינל הלת', ברשת החברתית פייסבוק

* קרדינל הלת', ברשת החברתית טוויטר

הערות שוליים
------------

1. ↑  Wartenberg, Steve (28 בפברואר 2015). "Cardinal Health moving some Dublin jobs to Philippines". *The Columbus Dispatch*. נבדק ב-10 ביוני 2015. `{{cite news}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 16083875-7
* ISNI: 0000 0004 0408 5929
* LCCN: no2011021893
* VIAF: 152022291
* WorldCat: lccn-no2011021893

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"קרדינל הלת'"**.
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה, העוסק בעיירה במזרח לטביה, עם הערך "וילייקה", העוסק בעיר בבלארוס.

**ויליאקה** (בלטבית: **Viļaka**; בלטגלית: **Vileks**, וילקס; בגרמנית: **Marienhausen**, מרינהאוזן; ביידיש: **ויליאקי**) היא עיירה במזרח לטביה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

במהלך המאה ה-13 נבנה בוויליאקה מנזר. בשנת 1772 נכללה העיירה בשטח האימפריה הרוסית, ולאחר מלחמת העולם הראשונה נכללה בתחומי לטביה העצמאית. בשנת 1945 הוענק ליישוב מעמד עירוני.

יהודי ויליאקה
-------------

בשנות השלושים של המאה ה-20 נמנו בעיירה כ-450 יהודים, כשליש מתושביה, שרוב המסחר המקומי היה בידיהם, והייתה מבחינה תרבותית אחת מהעיירות היהודיות באזור. עקב ריכוז היהודים הגבוה נהגה היידיש כשפת הדיבור העסקית והתרבותית בעיירה, ושלטים כתובים ביידיש באותיות עבריות נראו בה במקומות רבים. במקום היה בית ספר יסודי ששפתו הייתה יידיש, ומועדון תרבות שהפעיל ספרייה וחוג דרמה. בעיירה התקיימו מוסדות יהודיים וציוניים: סניף של בית"ר, של השומר הצעיר ושל נצ"ח (נוער ציוני חלוצי). המוסדות הציוניים נסגרו בעת החלת השלטון הסובייטי על העיירה, בשנת 1940.

עם פרוץ מבצע ברברוסה הגיעו לעיירה כ-200 פליטים יהודים נוספים מליטא, והקהילה המקומית התגייסה לעזרתם. עם כיבוש העיירה בידי הגרמנים ב-2 ביולי 1941, הוטלו על יהודי המקום גזירות שונות, ובהן הגבלות תנועה חמורות וחובת ענידת טלאי צהוב, תוך ביצוע מעשי התעללות ורצח אקראיים בידי הגרמנים. בהמשך, רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם באזור עני והרוס בה, וממנו נלקחו מדי יום לעבודות כפייה, תוך רצח גברים ואונס נשים בידי הלטבים המקומיים.

בגטו שבעיירה שרר רעב כבד, הואיל ונאסרה הכנסת מזון אליו. בלילה של ה-11 באוגוסט 1941 בוצעה בגטו אקציה. הגברים היהודים הוצעדו כשני ק"מ מהעיירה, ונרצחו בבורות ירי שחפרו בעצמם, ולאחר מכן, נרצחו הנשים והילדים. במעשה הטבח נרצחו כ-650 יהודים, והוא תועד בצילומי הגרמנים. בהמשך, הועלו באש גופות הקרבנות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ויליאקה** בוויקישיתוף
* "ויליאקה", באתר JewishGen (באנגלית)
* וילקה (Vilaka), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* אלכסנדר קרוגלוב (רו'), ויליאקה, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק B, עמ' 1027), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007496636405171
* LCCN: no2003112025
* LNB: 000040629
* VIAF: 124683129
* WorldCat (עם VIAF): 124683129

 |
**הבשורות של ירושלים** (בגאורגית: **იერუსალიმის ოთხთავი სახარება**, יְרוּסָאלִימִיס סַאֲחָרֶבָּה) או **ארבעת הבשורות של ירושלים** או **הארבעה של ירושלים** (גאורגית: **იერუსალიმის ოთხთავი ოთხთავი**, יְרוּסָאלִימִיס אוֹתְחְתָאוִוי) הוא כתב-יד מאוייר (אנ') של ארבע הבשורות כתב-היד כתוב בשפה הגאורגית, בכתב הנוסחורי (גאו') ומתוארך למאות ה־12–13. כיום הוא נמצא בספרייה הלאומית של צרפת (סימון: Géo 28).

על פי צוואה המצורפת לכתב-היד, הבשורות הועתקו בגאורגיה ונתרמו למנזר המצלבה בירושלים. כתב-היד כתוב על קלף באיכות גבוהה. עובי הגיליונות שונה מדף לדף. גודל כל עמוד 18x24 ס"מ. כותרות ואותיות תחיליות כתובות באותיות גדולות בדיו אדומה. קווי מתאר של חלק מהאותיות הגדולות מוזהבים. כתב-היד מעוטר בשמונה מיניאטורות. מתוכם ארבעה לוחות קאנוניים (אנ') וארבע מיניאטורות של המבשרים. המיניאטורות מוצגות על עמודים נפרדים כשהצד האחורי שלהם לבן. לפני כל בשורה ישנו אינדקס פרקים ופסוקים.

כתב היד נכרך ארבעה פעמים: בפעם הראשונה במאה ה־13 כפי שמעיד אזכור של כורך הספרים בכתב היד עצמו. בפעם השנייה במאה ה־16 (גם כן צוין בכתב היד). בפעם השלישית במאה ה־18 המאה (צוין בכתב יד) ובפעם הרביעית במאה ה־19 או ה־20.

כתב היד הועתק על ידי מָאל דַּוְוִיתִיסְדְּזֶה. על פי הצוואה, לכתב היד היה כיסוי מעוטר עם כריכה יקרה של זהב וכסף (אבזמים וברגים) וכך הוא נשלח למנזר המצלבה. תיארוך כתב-היד על פי סימנים פליאוגרפיים בוצע על ידי החוקרים אֶכְּווְתִּימֶה תָּאקָאִישְׁווִילִי (אנ') שתיארך את כתב היד למאה ה־13 ואֵלֵנֶה מֶטְרֵווֶלִי (גאו') שתיארכה למאה ה־12. הכריכה מהמאה ה־16 הוזמנה על ידי וְלַסִּי סַאֲקַדְזֶה, הארכיבישוף של אוּרְבְּנִיסִי (גאו').

כתב היד מהווה מקור חשוב לחקר יחסי הגאורגים והלטינים בירושלים. כתב היד מלווה בדיווחים על צלבני ירושלים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הבשורות של ירושלים** בוויקישיתוף
* גאליקה
* גאליקה על כתב היד, (בצרפתית)
* כתב היד סרוק

הערות שוליים
------------

1. ↑  כתבי-היד הגאורגיים הנקראים אוֹתְחְתָאוִוי (הארבעה; ოთხთავი) כוללים את ארבע הבשורות של ארבעת האוונגליסטים (אנ'). המינוח מוכר בנצרות האורתודוקסית המזרחית (ביוונית τετραευαγγέλιον) (אנ') ומיוחס לבשורות הקנוניות שנמסרו על ידי ארבעת המבשרים (אנ') - הבשורה על-פי מתי, הבשורה על-פי מרקוס, הבשורה על-פי לוקאס והבשורה על-פי יוחנן.
2. ↑  מנזר המצלבה היה מרכז נזירי גדול של הכנסייה הגאורגית. הוא כלל ספרייה נרחבת של תרגומים גאורגיים לספרות נוצרית. ספריית המנזר הועשרה בכתבי יד שהועתקו לא רק בסקריפטוריום של המנזר הזה, אלא גם בספרים שתורגמו והועתקו בשאר המנזרים בירושלים, בהר סיני, בהר אתוס וגם במנזרים בגאורגיה.
3. ↑  მალ დავითისძე
4. ↑  ვლასი სააკაძე
**וריאציות סימפוניות** הוא בלט במערכה אחת של הכוריאוגרף פרדריק אשטון לצלילי היצירה האפונימית 'וריאציות סימפוניות' (M. 46) של המלחין סזר פרנק.
הופעת הבכורה הופקה על ידי Sadler's Wells Ballet בבית האופרה המלכותית, קובנט גארדן ב-24 באפריל 1946 בערב הופעות משולש; היצירות האחרות שהופקו באותו ערב היו 'מחליקי הקרח' של אשטון ואדם אפס של הכוריאוגרף רוברט הלפמן.
עיצוב התפאורה והלבוש נעשה על ידי סופי פדורוביץ׳.

רקע
---

במהלך מלחמת העולם השנייה, אשטון האזין ליצירתו של פרנק "וריאציות סימפוניות" פעמים רבות והחליט לפתח אותה לכדי תרחיש משוכלל וסיפורי שיתאים לה. קונסטן לאמברט, מנהלה המוזיקלי של Sadler's Wells Ballet, נפגש לראשונה עם שימוש ביצירה של פרנק ליצירת בלט; מאוחר יותר אשטון השליך את התסריט עליו עבד ויצר במקום זאת בלט אבסטרקטי.
במהלך המלחמה, רפרטואר הלהקה הפך יותר ויותר ספרותי ומטרתו של אשטון הייתה למנוע זאת. לא עלה בדעתו להציג יכולת המצאה או כישרון כזה אלא לבנות יצירה מופשטת יותר ולכן הציב שלושה רקדנים ושלוש רקדניות בשטח העצום של במת בית האופרה- באופן מסודר, בתפאורה ובאפקטים בלבד.

תיאור
-----

המבקר A V Coton תיאר את הבלט:
״המסך עלה מעל לבמה העצומה ובקדמת הרקע העמוק הצבוע ירוק לבן מאחור, עמדו שישה רקדנים, זעירים ודוממים, לבושים כולם לבן עם מעט שחור. שום דבר לא היה מוגדר- לא המקום, לא האדם, הסיטואציה או המצב... הריווח בין הדמויות ובינם לבין שאר הבמה נתן דימוי לאינסופיות... בכל המקרים האלו כוריאוגרף מנוסה ינוע, במידה מסוימת אינטואטיבית ובמידה מסוימת אולי בכוונה, ויחדש את המטרה העיקרית של ריקוד תיאטרלי על ידי עיצוב מחדש של חומרים בסיסיים לכדי מכלול חדש ומלהיב של תמונות.

ליהוק מקורי
-----------

בהופעת הבכורה בפתיחת העונה, היצירה בוצעה על ידי הרקדנים:

* מרגוט פונטיין
* מוירה שרר
* פמלה מאי
* מייקל סומז
* בראיין שאו
* הנרי דנטון

בהפקה הראשונה ובחידושים מוקדמים שנעשו לה, הורגש כי היצירה תובענית במידה רבה למבצעים אותה, עד כדי חוסר יכולת להופיע בהצגה נוספת לאותו ערב. מרגרט דייל בשיחתה עם דייוויד ווגהאן סיפרה: ״על אף ש'וריאציות סימפוניות' השרתה תחושה של רוגע ורוממות יותר מיצירות בלט אחרות, בתחילה, עבור הרקדנים היא הורגשה כמרתון לכל דבר והייתה תובענית כלפיהם במידה שלא הורגשה קודם לכן... היה זה בוחן סיבולת שרקדנים בודדים בבריטניה יכלו לו באותה תקופה״.
במהלך העונה, שאו ודנטון הוחלפו על ידי הרקדנים ג׳ון הארט ואלכסנדר גרנט.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וריאציות סימפוניות** בוויקישיתוף
**ג'יוצ'ואן**
(למפת הרפובליקה העממית של סין מוגדלת)בייג'ינגבייג'ינג
שאנגחאישאנגחאי
צ'ונגצ'ינגצ'ונגצ'ינג
שנג'ןשנג'ן
הונג קונגהונג קונג
צ'נגדוצ'נגדו
שניאנגשניאנג
שיאןשיאן
חרביןחרבין
אורומצ'יאורומצ'י
שינינגשינינג
**רוסיה**
**מונגוליה**
**קזחסטן**
**קיר.**
**ט.**
**פק.**
**הודו**
**נפאל**
**ב.**
**בנ.**
**מיאנמר**
**תאי.**
**לא.**
**וי.**
**הפ.**
**ד.ק**
**צ.ק**
**יפן**ג'יוצ'ואן**ג'יוצ'ואן**(למפת הרפובליקה העממית של סין רגילה)בייג'ינגבייג'ינג
שאנגחאישאנגחאי
צ'ונגצ'ינגצ'ונגצ'ינג
שנג'ןשנג'ן
הונג קונגהונג קונג
צ'נגדוצ'נגדו
שניאנגשניאנג
שיאןשיאן
חרביןחרבין
אורומצ'יאורומצ'י
שינינגשינינג
**רוסיה**
**מונגוליה**
**קזחסטן**
**קיר.**
**ט.**
**פק.**
**הודו**
**נפאל**
**ב.**
**בנ.**
**מיאנמר**
**תאי.**
**לא.**
**וי.**
**הפ.**
**ד.ק**
**צ.ק**
**יפן**ג'יוצ'ואן**ג'יוצ'ואן**
**מרכז שיגורי הלוויינים ג'יוצ'ואן** (בסינית: **酒泉卫星发射中心**, אנגלית: **Jiuquan Satellite Launch Center** – בקיצור **JSLC**) הוא נמל חלל המשרת את סוכנות החלל הסינית בשיגורי החלל שלה. הנמל ממוקם במדבר גובי, שבמונגוליה הפנימית, כ-1,600 ק"מ מבייג'ינג.

היסטוריה
--------

המרכז נוסד ב-1958 ובכך היה למרכז השיגור הראשון מבין שלושה ברפובליקה העממית של סין ולפעיל ביותר מביניהם. המרכז מרוחק ממקומות יישוב והכניסה לזרים באופן כללי אסורה. המרכז קרוי על שם היישוב הקרוב אליו ביותר, ג'יוצ'ואן (אנ').

מרכז ג'יוצ'ואן הוא חלק מ**עיר החלל דונגפנג** (东风航天城), הידועה גם בכינוי "בסיס 10" (十号基地) ו"בסיס דונגפנג" (东风基地), הכולל גם את מתקני הניסויים של חיל האוויר הסיני, מוזיאון החלל הסיני.

JSLC משמש בעיקר לשיגורים למסלולים נמוכים ובינוניים עם נטיית מסלול גבוהה, וכמתקן ניסויים לטילים ארוכי טווח. במרכז מצויים מרכז טכני, כני שיגור, מרכז בקרת שיגור, מרכז הבקרה והשליטה של המשימות המשוגרות ומתקנים לוגיסטיים נוספים.

המרכז מכסה שטח של כ-2,800 קמ"ר ויכול להכיל בתוכו עד ל-20,000 אנשים. המתקנים והציוד במרכז נבנו עם סיוע הנדסי ומדעי של ברית המועצות.

מרכז ג'יוצ'ואן מהווה נקודה חשובה מאוד בתוכנית החלל הסינית. מהמרכז שוגר הלוויין הסיני הראשון – דונג פאנג הונג 1 ב-1970, וגם משימתה המאוישת הראשונה של סין – שנג'ואו 5 ב-15 באוקטובר 2003.

שנג'ואו 6 שוגרה גם היא מהמרכז ב-12 באוקטובר 2005 על גבי משגר צ'אנגג'נג וגם שנג'ואו 7 ב-25 בספטמבר 2008.

ראו גם
------

* מרכז שיגור הלוויינים טאיואן
* בייקונור
* קוסמודרום ווסטוצ'ני
* מרכז החלל קנדי
* מרכז שיגור הלוויינים שיצ'אנג
* סוכנות החלל הסינית
* תוכנית החלל הסינית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרכז שיגורי הלוויינים ג'יוצ'ואן** בוויקישיתוף
* על מרכז החלל ג'יוצ'ואן (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑
פריטטה
הגרסה הספרדית לפריטטה - טורטייה תפוחי אדמה
**פְריטָּטָה** (באיטלקית ובספרדית: **Frittata**) הוא מאכל ביצים מטוגן מהמטבח האיטלקי ומהמטבח הספרדי, הדומה לאומלט מהמטבח הצרפתי. המאכל מכיל ביצים וכן שילובים של גבינות, בשר, ירקות או פסטה.

מקור שמו של המאכל בצורת העבר של הפועל "לטגן" באיטלקית (*friggere*): "טיגן" = *fritto*, "פריטו".

תיאור המאכל
-----------

דיליה סמית' בספרה "How To Cook" מסבירה כי מדובר במאכל הדומה לאומלט הצרפתי, אולם בעוד שהאומלט הוא חביתה ממולאת סגורה, הפריטטה היא חביתה שמכילה תוספות שונות בתוכה. התוספות מוכנסות לתערובת הביצים בטרם טיגונן (בניגוד לאומלט אליו מוספת התערובת לאחר תחילת הטיגון, והוא מקופל על התערובת). בשל שיטת טיגון זו, הפריטטה מטוגנת בחום נמוך יותר, ובזמן ממושך יותר מאומלט. לאחר טיגון התחלתי נהפכת הפריטטה או מוכנסת לתנור לצורך אפיית חלקה העליון.

בשונה מהאומלט (המוגש לסועד אחד), הפריטטה גדולה יותר, ומוגשת כשהיא נפרסת כמו פשטידה ומחולקת למספר סועדים.

הפריטטה מוגשת חמה או קרה, לצד סלט ולחם.

בספרד מכונה המאכל "טורטייה תפוחי אדמה" (tortilla de patatas) ומכיל בגרסתו המסורתית ביצים ותפוחי אדמה. יש המגישים אותו בתוך כריך.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **פריטטה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **פריטטה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **טורטייה תפוחי אדמה** |

* רותי קינן, פריטטה - ארוחה מלאה במחבת, באתר ynet, 5 ביולי 2006
* יעל גרטי, מהירה וטעימה: פריטטה תפוחי-אדמה וגבינת צ'דר, באתר ynet, 23 במרץ 2008
* חיים כהן, מתכון והסבר על המאכל, אתר מבשלים

הערות שוליים
------------

1. ↑  מילון אוקספורד (באנגלית).
**הווריד הצוואר החיצוני** (TA: vena jugularis externa) הוא וריד זוגי בצוואר, המנקז את הדם מהפנים ומהמבנים השטחיים של הראש. וריד הצוואר החיצוני מצטרף עם הווריד התת-בריחי, בצד הצדדי של הצומת הווריד התת-בריחי ווריד הצוואר הפנימי.

אנטומיה
-------

הווריד מתחיל בתוך בלוטת מיצד האוזן ויורד בכיוון למטה בצוואר. הוא מסתיים בווריד התת-בריחי או לרוחב או קדמי לשריר המסור הקדמי.

יש לו 5 ורידים מתנזרים:

1. הווריד העורפי (occipital vein) (לא תמיד)
2. הווריד הצוואר החיצוני האחורי
3. וריד צווארי רוחבי (transverse cervical vein)
4. transverse scapular vein
5. הווריד הצוואר הקדמי

יש גם וריד תקשורת שנמצא בגוף בלוטת מיצד האוזן בין וריד הצוואר החיצוני והוריד הצוואר הפנימי.

רלוונטיות קלינית
----------------

מכיוון שהווריד גדול ושטחי, הוא נוח לגישה במצבי חירום וניתן להשתמש בו להחדרת צנתרים תוך ורידיים.

לקריאה נוספת
------------

* Ellis H, **Anatomy for Anaesthetists**, Blackwell Publishing, 2004

* ורידי הראש והצווארורידי הראש והצוואר
* וריד הצוואר הפנימי, לשמאלוריד הצוואר הפנימי, לשמאל

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TA98: A12.3.05.045

 |
**וטיבר** (שם מדעי: *Vetiveria zizanioides*) הוא עשב רב שנתי ממשפחת הדגניים שנפוץ באזורים טרופיים וסובטרופיים, בעיקר בהודו, בבורמה, בסרי לנקה, ומשם התפשט דרך דרום מערב אסיה לאזורים טרופיים באפריקה. שורשי הצמח משמשים להפקת שמן אתרי משובח בעל פעילויות רבות כמו: משקם תאי עור, מזרז ריפוי פצעים, משקם צלקות, מבהיר כתמי עור, משקם כוויות, משקם עור סדוק, שומר על לחות, רכות, גמישות של העור, מקל על כאבי ארתריטיס וגאוט, מקל על אולקוס, קוליטיס, קרוהן.[דרוש מקור] כמו כן בנוסף לשמן האתרי ריח דומיננטי המשמש בתעשיית הבשמים.

וטיבר ידוע בעולם גם כצמח מייצב קרקע. הוא מייצב קרקע על ידי כך שהוא מונע נגר וסחף ממדרונות בצדי דרכים, משדות חקלאיים ומגדות נחלים ומייצב דיונות חול. הצמח נמצא גם יעיל במניעת גלישה של קרקע במדרונות תלולים ובגדות של תעלות ונחלים.

בשנת 1984 הובא לארץ חומר ריבוי של צמח הווטיבר. בשנת 2008, מתבצעים בארץ ניסיונות להשתמש בו לייצוב קרקעות כתחליף ידידותי לסביבה לאמצעים מלאכותיים יקרים יותר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וטיבר** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TPL
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* Tropicos
 |

* וטיבר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* נתיב דודאי, אלי פוטיבסקי, דוד חיימוביץ', מני בן חור, צמח הווטיוור ככלי לשימור ולמניעת זיהום קרקע בישראל, מצוטט באתר "אקולוגיה וסביבה", אוגוסט 2011
* פיתוח ישראלי: צמח ששותה דלק ynet
**קים קילסן** (**Kim Kielsen**, נולד ב-30 בנובמבר 1966) הוא פוליטיקאי גרינלנדי שכיהן כראש הממשלה השישי של גרינלנד בין 2014 ל-2021.

ביוגרפיה
--------

במקצועו ימאי שקיבל את הכשרתו במשטרה בה עבד מ-1996 עד 2003. בשנת 2005 נכנס לפוליטיקה, ונבחר לפרלמנט של גרינלנד מטעם מפלגת סיומוט ולעירית פאמיוט.

2005-2007 חבר בוועד עיריית פאמיוט. 2005–2005 חבר הפרלמנט הגרינלנדי. 2007-2007 שר לשיכון, תשתיות ומשאבים. 2009-2013 חבר הפרלמנט הגרינלנדי. 2013-2014 חבר הפרלמנט הגרינלנדי. 2013-2014 השר לאיכות הסביבה והטבע והשר לשיתוף פעולה נורדי. 2014 ממלא מקום ראש ממשלת גרינלנד, ממלא מקום שר לדיור ויו"ר מפלגת סיומוט. 2014 - 2018 ראש ממשלת גרינלנד.

בממשלתה של אלקה האמונד, היה שר הדיור, הטבע והסביבה. לאחר התפטרותה, היה ממלא מקומה עד לבחירות. במקביל מונה ליושב ראש המפלגה, וזכה בבחירות בהפרש מועט כשמפלגתו זכתה ב-11 מושבים מתוך 31. קילסן הרכיב קואליציה המורכבת ממפלגתו, הדמוקרטים (4 מושבים) והמפלגה הליברלית-קונסרבטיבית סולידריות.

ב-27 באוקטובר 2016 עזבו הדמוקרטים וסולידריות את ממשלת הקואליציה. מפלגת סיומוט הקימה ממשלת קואליציה חדשה עם אינואיט אטקטיגיט ומפלגת נאלראק. במונחים של מספרים, זוהי הקואליציה הגדולה ביותר בהיסטוריה של הפרלמנט הגרינלנדי. ב-23 באפריל 2021, סיים את תפקידו כראש ממשלת גרינלנד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קים קילסן** בוויקישיתוף
*

הערות שוליים
------------

1. ↑  NAALAKKERSUISUT GOVERNMENT OF GREENLAND, Kim Kielsen

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1149936673
* VIAF: 2477151535364702890001
* WorldCat (עם VIAF): 2477151535364702890001

 |
**סוֹטיס ווֹלאניס** ׁ(ביוונית: **Σώτης Βολάνης**, נולד ב-1971) הוא זמר, זמר-יוצר ומלחין יווני של מוזיקת פופ ו"לאיקי", צועני במוצאו.

סוטיס וולאניס נולד בשם סוטיריוס סטברידיס באקרולימני, במרכז מקדוניה היוונית, למשפחה צוענית.

התפרסם במיוחד בשנת 2002 באלבום שכלל את הלהיט "פוסו מו לפי" (כמה את חסרה לי), שיר שזכה לגרסאות בשפות רבות, בהן גרסה דו-לשונית עברית ("חלום מתוק", מילים של יוסי גיספן)-יוונית בביצועם של מושיק עפיה ושלומי סרנגה, גרסה ערבית ("יא ר'אייב") בביצוע הזמר הלבנוני-פלסטיני פאדל שאקר, טורקית (Beni unut) המושרת על ידי סרדאר אורטאץ', סרבית - "גדה סי טי" של הצמד פאנקי ג'י ו"ניסי או פראבו" של הזמרת ילנה קרלאושה, בולגרית ("אוביצ'אם טה) בביצועו של אזיס.

לוולאניס שני דואטים עם שרית חדד: בשנת 2003 הקליטו השניים את השיר אין גבול לאהבה, ובשנת 2005, את השיר תק תק.

דיסקוגרפיה
----------

* Παψε λοιπόν (פאפסה ליפון)
* Remixes
* Volanis Sotis 2
* Ορκοι αγάπης (אורקי אגאפיס - הצהרות אהבה)
* Dove ti trovo ( דובה טי טרובו - איפה אמצא אותך -באיטלקית )
* Sotis Live
* Τak-tak
* אפיסטרפו אנוואזמנוס (אני חוזר גנוב) 2013

קישורים חיצוניים
----------------

* סוטיס וולאניס, סרטונים בערוץ היוטיוב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007506586905171
* VIAF: 308283984
* WorldCat: viaf-308283984

 |
**סוטאן שהריר** (באינדונזית: **Sutan Syahrir**;‏ 5 במרץ 1909 – 9 באפריל 1966) היה ראש הממשלה הראשון של אינדונזיה.

שהריר נולד בפאדאנג פאנג'אנג שבמערב סומטרה. אביו שימש יועץ לסולטאן של דלי). את לימודיו קיים במידאן ובבאנדונג, בסיומם למד משפטים באוניברסיטת ליידן שבהולנד. שהותו בהולנד הייתה בשלהי שנות העשרים של המאה העשרים ובה הוא נחשף לערכים סוציאליסטיים והיה חבר באיגודי עובדים במסגרת עבודותיו השונות. זמן קצר עמד שהריר בראש ארגון הסטודנטים בהולנד של יוצאי אינדונזיה.

בשנת 1931 שב שהריר לאינדונזיה, בטרם סיים לימודיו, ולקח חלק בהקמת המפלגה הלאומית האינדונזית (Partai Nasional Indonesia). השלטון הקולוניאליסטי של הולנד אסר אותו פעמיים בנובמבר 1934 בגין פעילותו, ומאוחר יותר שוב ב-1941. בתקופת שלטון יפן באינדונזיה הצטמצמה פעילותו הציבורית.

ב-17 באוגוסט 1945 הכריזה אינדונזיה על עצמאותה. ב-14 בנובמבר מונה שהריר לראש ממשלת אינדונזיה על ידי הנשיא סוקרנו, בזכות מה שכתב שהריר את עלונו PERJUANGAN KITA (במלאית: "(ה)מאבק שלנו / מאבקנו"), וכנראה גם עקב כך שמועמד אחר לתפקיד היה בכיר ששמו היה סופריאדי היה בגדר נעדר בקרב מאז 14 בפברואר 1945 מאז "מרד בליטאר" נגד הכבוש היפני. שהריר שימש בתפקיד עד יוני 1947 וצלח את פרשת טן מאלאקא ב-3 ביולי 1946. בשנת 1948 ייסד את המפלגה האינדונזית הסוציאליסטית (Partai Sosialis Indonesia), אשר הוחרמה בהוראת הנשיא סוקרנו בשנת 1960. ב-16 בינואר או ב-17 בינואר 1962 נאסר שהריר ללא משפט. בעניינו אמר סובאנדריו "לאנשים כמוהו אין מקום בחברתנו". בשנת 1965 לקה שהריר בשבץ בכלאו. הותר לו לנסוע אל שווייץ לצורך טיפול רפואי. בשנת 1966 נפטר בהיותו בגלות בשווייץ.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סוטאן שהריר** בוויקישיתוף
* סוטאן שהריר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007274901405171
* BnF: cb12044233r (data)
* GND: 11935828X
* ISNI: 0000 0000 8137 731X
* LCCN: n82158402
* NARA: 76048842
* NDL: 00621483
* NLA: 35502999
* NTA: 068178115
* SNAC: w6819x5g
* SUDOC: 078769221
* Trove: 976640
* VIAF: 59101322
* WorldCat: lccn-n82158402

 |
ברקי קאטאטומבו
**הברקים של קאטאטומבו** אלו ברקים המופיעים במשך למעלה מחצי שנה מסביב לשפך נהר קאטאטומבו לאגם מרקאיבו במערב ונצואלה. 

סופות הברקים פורצות בעיקר בלילות ומגיעות לתדירות של 280 פעמים בשעה במשך 10 שעות. הברקים נשארים בגובה 2-10 ק"מ מעל פני האדמה, מגיעים לעוצמה הגבוהה פי 10 מברקים רגילים ומייצרים יותר אוזון מכל אירוע בודד אחר על פני כדור הארץ. ימאים משתמשים בברקים הנראים למרחוק כמגדלור טבעי, אותו הם מכנים "המגדלור של קאטאטומבו".

היסטוריה
--------

תיעוד ראשון לתופעה נמצא בכתבי המחזאי הספרדי בן המאה ה-17, לופה דה וגה. בפואמה "הדרגנוטה", דה וגה מתאר כי סופות הברקים של קאטאטומבו האירו את שמי הלילה וחשפו את ספינותיו של סוחר העבדים האנגלי פרנסיס דרייק שניסה לכבוש את האזור.

בשנת 1823 התרחש סיפור דומה: תוך כדי מלחמת העצמאות של ונצואלה, הברקים חשפו את ספינות הצי הספרדי ועזרו לסימון בוליבאר להוביל את צבאו לניצחון בקרב. 

שבט האינדיאנים המקומי הווארי רואה את הסופות בתור ריקוד של מיליוני גחליליות המביעות תודה לאבי הבריאה. שבטים אחרים, כגון היופה והוואיו, טוענים שמדובר ברוחות אינדיאנים מתים המתגלות כהבזקי אור להעביר מסרים סודיים לבני עולמנו.

חוקר הטבע הפרוסי בן המאה ה-19, אלכסנדר פון הומבולדט, היה הראשון לתת הסבר מדעי לתופעה אותה תיאר כפיצוצים חשמליים הדומים לאש גופרית, אך עד היום המדענים חלוקים מהו ההסבר הנכון. יש שטענו כי הזרימה המעגלית של הרוחות מעל האגם היא שגורמת לברקים. אחרים הסבירו שזה דווקא ההתנגשות בין זרמי אוויר קר וחם. הסבר שלישי לתופעה קושר את הסופות למצבורי גז המתאן הנמצאים באזור.

הברקים של קאטאטומבו נכנסו למהדורת 2015 של ספר השיאים של גינס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הברקים של קאטאטומבו** בוויקישיתוף
* דייגו אורה, רויטרס, "ברקי קטטומבו": סופת הברקים שלא נגמרת, באתר ynet, 8 בנובמבר 2014

הערות שוליים
------------

1. ↑  באתר ynet