recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
פאול הנרייד בסרט "ועתה, הנוסע"
**פאול גיאורג יוליוס פרייהר הרנרייד ריטר פון ואסל-ולדינגאו** (בגרמנית: **Paul Georg Julius Freiherr von Hernried Ritter von Wasel-Waldingau**; ‏10 בינואר 1908 – 29 במרץ 1992) היה שחקן קולנוע אוסטרי ובמאי קולנוע הידוע ביותר בשל תפקידיו בסרטים הוליוודיים החל משנות ה-40 כגון "קזבלנקה", וכאחד מראשוני במאי הטלוויזיה.

ביוגרפיה
--------

הנרייד נולד בעיר טריאסטה (כיום באיטליה) בעת שזו הייתה חלק מן האימפריה האוסטרו הונגרית, בן למשפחת בנקאים אריסטוקרטית ממוצא וינאי. הוא למד תיאטרון בווינה והופיע על הבמה בהדרכת הבמאי הידוע מקס ריינהרדט. החל בקריירת המשחק שלו בקולנוע בגרמניה בשנות ה-30, ובשנת 1935 היגר לבריטניה. ב-1939 שיחק בסרט "היה שלום, מר צ'יפס" לצידם של רוברט דונאט וגריר גרסון. באותה שנה עבר להוליווד.

בשנת 1942 הופיע בשני הידועים שבסרטיו. בסרט "ועתה, הנוסע" שיחק גבר נשוי שבו מתאהבת אישה מעורערת בנפשה, אותה גילמה בטי דייוויס, אשר יצרה את אחת הדמויות הקולנועיות המזוהות ביותר עם אישיותה. בסרט זה יצר הנרייד מחווה קולנועית עליה חזרו רבים, עת הצית שתי סיגריות, והעביר אחת מהן לדייוויס.

סרט נוסף מאותה השנה הוא "קזבלנקה", שבו שיחק הנרייד את דמותו של ויקטור לאזלו, לוחם חירות צ'כי ובעלה של אילזה (אינגריד ברגמן), המגיע ביחד עם אשתו לקזבלנקה הנשלטת על ידי צרפת של וישי, ומסתבך במשולש אהבים עם בעל מועדון לילה בשם ריק בליין (המפרי בוגרט), אהובה של אילזה מן העבר. תפקידו של הנרייד זכור בשל הסצנה שבה הוא מסית את כל באי מועדון הלילה לשיר בקול רם את המנון צרפת, המרסייז, על מנת להשתיק את הנאצים המזמרים את השיר "משמר הריין".

לאחר שנת 1942 לא זכה עוד להצלחה דומה, והחל בקריירת בימוי בקולנוע ובטלוויזיה. בטלוויזיה ביים את "אלפרד היצ'קוק מציג", סדרת סרטים קצרים שבהם הופיע אלפרד היצ'קוק בפתיח מעורר אימה, וסדרות כ"מאבריק", "בוננזה" ו"העמק הגדול". ב-1947 שיחק בסרט "שיר אהבה בתפקיד רוברט שומן.

ב-1962 השתתף בסרטו של וינסנט מינלי, "ארבעת פרשי האפוקליפסה" וב-1965 בסרט "מבצע חץ מקשת".

הנרייד מת מדלקת ריאות בשנת 1992 בביתו, בסנטה מוניקה שבקליפורניה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פאול הנרייד** בוויקישיתוף

* פאול הנרייד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* פאול הנרייד, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* פאול הנרייד, באתר AllMovie (באנגלית)
* פאול הנרייד, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* פאול הנרייד, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* פאול הנרייד, באתר Discogs (באנגלית)
* פאול הנרייד, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* פאול הנרייד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007323461705171
* BNE: XX1092415
* BnF: cb141865293 (data)
* CANTIC: a11051991
* GND: 124361447
* ISNI: 0000 0003 6860 2318
* LCCN: n83173867
* MusicBrainz: 9e3a699a-9c46-4f3e-8bfd-f387fe805a05
* NARA: 10568453
* NKC: xx0159194
* NLK: KAC2020M2992
* NLP: A16047850
* NTA: 125099053
* RERO: 02-A028380529
* SNAC: w61k027z
* SUDOC: 119963795
* VIAF: 27276938
* WorldCat: lccn-n83173867

 |
לוח זיכרון לזכרו של פאול ובר המוצב בבית בו חי עד שנת 1936 בעיירה שרסטקן בגרמניה
**אנדראס פאול ובר** (בגרמנית: **Andreas Paul Weber**‏; 1 בנובמבר 1893 – 9 בנובמבר 1980) צייר ואמן ההדפס גרמני.

ביוגרפיה
--------

ובר נולד בשנת 1893 בעיירה ארנשטאדט בחבל תורינגיה. לאחר סיום לימודיו בבית הספר החל ללמוד ציור בבית הספר לאמנות שימושית בארפורט. בגיל צעיר הצטרף לתנועת "יונג וונדרפוגל" (ציפור הנדודים) תנועה רומנטית שקראה לשיבה אל הטבע, ובמקביל עבד כגרפיקאי מסחרי. במלחמת העולם הראשונה שירת בצבא גרמניה, ובמקביל לשירות תרם מרישומיו לעיתון צבאי. 

ב-1917 החל בקריירת ציור ורישום. איוריו ליוו ספרים רבים, בהם הוצאה של הספר טיל אוילנשפיגל שזכתה להצלחה רבה. ובר זכה לשם כמאייר, ומהדורות לספרים "סיפורי הברון מינכהאוזן" ו"ריינקה השועל" באיורו נחשבות לקלאסיקה בגרמניה. ב-1920 נשא אישה, וב-1925 ייסד חברה להדפסים. לזוג ובר חמישה ילדים, ובנם כריסטיאן המשיך בדרכו של אביו כאמן. 

שירותו במלחמה הביא להדפסיו איכות קודרת, ומוטיב חוזר ביצירתו החל משנות ה-20, מיד לאחר המלחמה, הוא השחתת הסביבה הטבעית על ידי הטכנולוגיה, והמוות שהיא מביאה, המוצג באיוריו לעיתים קרובות בצורת ליצן. מוטיב חוזר נוסף ביצירותיו הוא משחק השחמט, ולעיתים הציג משחקי שחמט בין דמויות היסטוריות וספרותיות ידועות.

החל משנת 1928 היה ובר פעיל בהתנגדות לימין הקיצוני ולהיטלר. איור מפורסם מתקופה זו, המוכתר בכותרת - "היטלר - גורל גרמני", מראה המון אדם הצועד, כשהוא נושא את דגל צלב הקרס, ונופל לקבר ובו ארון מתים ענק המקושט אף הוא בצלב הקרס. הדפסיו של ובר היו בעלי איכות סיוטית, וחזו, במלוא העוצמה, את העתיד לקרות לגרמניה אם יעלה היטלר לשלטון. החל מ-1931 פרסם, במשותף עם ארנסט ניקיש עלון בשם "התנגדות" (Widerstand).

בשנת 1933 עלתה המפלגה הנאצית לשלטון בגרמניה. השלטון החדש החל להתנכל לוובר, והוא נעצר מספר פעמים, ונשלח למחנות ריכוז שונים באזורים שונים בגרמניה, החל משנת 1936. לאחר שחרורו חדל מפעילות פוליטית. ב-1937 נסע לפלורידה. ב-1939 שב לגרמניה, ואף יצר מספר תדפיסים התומכים במטרה הגרמנית במלחמת העולם השנייה, ומבקרים את האימפריאליזם של בריטניה. התעמולה הנאצית עשתה שימוש בתמונות אלו. ב-1945 גויס לוורמאכט, ושוחרר עם תבוסת הנאצים.

לאחר המלחמה המשיך ובר בפעילותו האמנותית, ויצר תדפיסים וקריקטורות הנוגעים בענייני השעה, כאשר נושאים אקולוגיים זוכים לדגש. בין היתר היה ובר מעורב בניסיון להחיות את העיתון הסאטירי זימפליציסימוס, ותרם באופן קבוע לגלגול החדש של העיתון בין השנים 1954 ל-1967. עבודתו זכתה להערכה רבה, והוא הציג בתערוכות במקומות שונים בגרמניה ומחוצה לה וזכה בפרסים אומנותיים, בהם "צלב השירות הפדרלי הגדול" מטעם ממשלת גרמניה. בשנת 1973 הוקם ברטבורג "מוזיאון א. פאול ובר". 

ובר מת בשיבה טובה בשנת 1980. הותיר אחריו כ-3,000 תדפיסים, עשרות תמונות שמן, ואלפי יצירות אחרות שפורסמו בעיתונים ובמגזינים.

לקריאה נוספת
------------

* Zbynek Zeman, **Heckling Hitler**,Taurus, London, 1987.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פאול ובר** בוויקישיתוף
* מוזאון א. פאול ובר

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007269875305171
* BIBSYS: 3010325
* BNE: XX1493765
* BnF: cb120265805 (data)
* GND: 118643223
* ISNI: 0000 0001 0915 2105
* LCCN: n50023772
* LNB: 000224659
* NKC: jn20030313002
* NLP: A18737468
* NTA: 068682301
* RKD: 83154
* SELIBR: 253969
* SUDOC: 02842848X
* ULAN: 500020322
* VIAF: 73867105
* WorldCat: lccn-n50023772

 |
רחוב בשכונת מרישין
שלט הנצחה לילדי מרישין ברחוב ילדי מרישין בפתח תקווה
**מרישין** (בפולנית: **Marysin**) היא שכונה ברובע באלוטי (פול') בצפון העיר לודז' שבפולין. גבולות השכונה הם הרחובות ורשבסקה (Warszawska) ולגייבניצקה (Łagiewnicka) וכן יער לגייבניצקי (Łagiewnicki). אופייה הארכיטקטוני של השכונה הוא בתים בודדים, בעיקר וילות. לצד שכונת מרישין בצפון לודז' נמצאות השכונות רוגי (Rogy) (פול') ויוליאנוב (Julianów) (פול').

אחד הנהרות של לודז' - סוקולובקה - זורם דרך מרישין. לפני עשרות שנים היו בריכות בשכונה זו, לשם שחיה, דיג וספורט ימי, כולל חתירה בקיאקים. היום אין זכר לכך, למעט אגן קטן שבו עמדו בעבר מים. הנהר הפך לחלק ממערכת הביוב העירונית. בדצמבר 2012 הושלמה בנייתה של בריכת "Staw Wasiaka" על הסוקולובקה, הסמוך לרחובות שכונת מורלובה בלודז' (Morelowa, Deczyńskiego, Rybacka ו-Kryzysowa).

בשכונה קיימת תחנת רכבת (אנ') וכן אנדרטה שנבנתה ב-2005 לזכר קורבנות גטו לודז'.

בשואה
-----

בתקופת השואה הייתה מרישין חלק מגטו לודז'. במאי 1940 הוקם אגף לטיפול בגנים ובחלקות החקלאיות בגטו. לאחר מכן החלה החכרת חלקות אדמה לעיבוד חקלאי במרישין. 

מטרת הקמת האגף הייתה כפולה: האחת לקדם אידיאולוגיה של ערכי הציונות  - עבודת אדמה והחיבור לאדמה. השניה, לייצר מזון עשיר ונוסף (ירקות ובשר) כדי לספקו לאנשי הגטו. זאת תוך כדי לימודים והכשרה חקלאית לילדים ונוער.  

מדריכי תנועות נוער הקימו במרישין קיבוצי הכשרה בהם ניסו לקיים פעילות תנועתית ותרבותית. ראש היודנרט, מרדכי חיים רומקובסקי תמך בכך ויזם הקצבות מזון גדולות יחסית לחברי ההכשרות במרישין.

רומוקוסקי ראה בפעילות תנועות הנוער, את המשך ההכשרה של הנוער הציוני לקראת העלייה לארץ ישראל. 

בקיץ 1940 היו במרישין מעל עשרים קבוצות ציוניות ובהן כמעט אלף חברים, וכן קבוצות לא ציוניות של צוקונפט (תנועת הנוער של הבונד) ושל אגודת ישראל. במרישין קמו גם קבוצות נוער על סמך היכרות מבית הספר, רובן ציוניות. חלקם הקימו תנועה בשם "חזית דור בני המדבר" (חדב"מ).

חברי ההכשרות עסקו בעיבוד אדמה, בהדרכה בבתי יתומים, סיוע בבתי חולים ובתי תמחוי ובסלילת דרכים. הם קיימו פעילות תרבותית וחינוכית בהתאם לאופי הרעיוני של הקבוצה, בעיקר לימוד עברית והיסטוריה יהודית. מאות מצעירי הגטו הגיעו לפעולות במרישין. נערכו ערבי שירה וריקוד וכן אזכרות לאישים.

בסוף 1940 שבו רבים לבתי הוריהם בגטו עקב הרעב. במקביל החלו רבים לעבוד בגטו במפעלים ("רסורטים"). עד מרס 1941 פורקו הקיבוצים במרישין. ב-1943 פסקו הגירושים והפעילות התנועתית התחדשה עד לתום ימי הגטו.

ראו גם
------

* רחל ביהם

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרישין** בוויקישיתוף
### תמונות ממרישין בתקופת השואה

* (תצלום שני) - אביב 1941, בני חזית בני דור המדבר בגטו לודז' רוקדים במעגל, באתר יד ושם
* חניכי "חזית דור בני מדבר" עורכים עצרת זיכרון לחיים נחמן ביאליק ולתאודור הרצל בגטו לודז', פולין 1943, באתר יד ושם

הערות שוליים
------------

1. ↑  גדי כפיר, **עבודה לא משחררת, עבודת ילדים בכפייה בגטאות**, 2020
2. ↑  מיכל אונגר, **לודז, אחרון הגטאות בפולין**, ירושלים: יד ושם, 2005, עמ' 403
3. ↑  תנועות הנוער בגטו לודז', באתר יד ושם
4. ↑  על פעילות מוזיקלית ברובע מרישין שבגטו לודז', בתערוכה "מיתרי הלב" באתר יד ושם
5. ↑  על הפעילות במרישין, בערך על גטו לודז' באנציקלופדיה של הגטאות באתר יד ושם
**קרל פטר בורניץ** (בגרמנית: **Peter Burnitz**;‏  14 בינואר 1824 – 18 באוגוסט 1886) היה עורך דין וצייר גרמני.

ביוגרפיה
--------

בורניץ היה בנם של איש העסקים קרל פרידריך בורניץ ואשתו אוגוסט וילהלמין סולטודל. בורניץ הפך ליתום בגיל תשע (האם נפטרה בשנת 1831, האב בשנת 1833). דודו האדריכל רודולף בורניץ היה האפוטרופוס, ודאג לגידולו.

בורניץ סיים את בית הספר התיכון העירוני ונרשם באותה שנה למשפטים באוניברסיטת ברלין. בשנת 1844 עבר לגטינגן ונסע להיידלברג בשנת 1845. בורניץ סיים בהצלחה את לימודיו שם בשנת 1847 עם תואר דוקטור.

בקיץ 1847 בורניץ עשה מסע דרך איטליה, שהוביל אותו לרומא, נאפולי לפלרמו. בסוף הסתיו 1852 חזר לפרנקפורט. במקום לשאוף לקריירה כעורך דין, הוא נסע למסע לימודים נוסף: לאלג'יר והמשיך למדריד. שם פגש חבר של האפוטרופוס שלו, הצייר פריץ במברגר. הוא ועמיתו אדוארד גרהרדט המליצו על פריז לאמן הצעיר.

עם המלצותיהם ערך בורניץ את היכרותו עם הליטוגרף קרל בודמר, אשר הציג אותו עד מהרה לבית הספר ברביזון. הוא קיבל שם השראה עמוקה ביותר מאמני המקום.

בשנת 1857 שב בורניץ לפרנקפורט. זמן קצר לאחר שהתיידד עם אנטון בורגר ויאקוב פירכטגוט דילמן, הוא החליט לעבור לקרונברג. כמו חבריו, הוא הצטרף למושבת הציירים המקומית.

ככל שהתקפות הביקורת על בורניץ היו אלימות יותר, כך תמונותיו זכו בפרסים לעיתים קרובות יותר. בתערוכת האמנות הבינלאומית במינכן בשנת 1869 הופיע בורניץ עם שלושה ציורי נופים וזכה במדליית זהב.

בגיל 50, ב-1873 התחתן בורניץ עם האלמנה סוזנה כריסטיאן הרדט, מולר, בתם היחידה של עורך הדין והפוליטיקאי בפרנקפורט סמואל גוטליב מולר ואשתו סוזנה וילהלמין, לבית לוכנר, אחותו של יצרן הבדים באאכן יוהאן פרידריך לוכנר. אשתו הייתה נשואה לראשונה למגדל היין בלתאסר הרדט, שנפטר בשנת 1870 ואיתו נולדה לה ארבעה ילדים. לפטר בורניץ נולדו איתה שתי בנות ובן.

בשנת 1878 הוא רכש בית עירוני רב קומות, באחד המיקומים הטובים ביותר בפרנקפורט. הוא מעולם לא גר בבית הזה בעצמו. הבית השתמר עד היום ושופץ בהרחבה על ידי הבעלים הנוכחי, קרן האגודה הפוליטכנית, שנוסדה בשנת 2005.

בורניץ נפטר ב־18 באוגוסט 1886 בפרנקפורט בגיל 62. הוא קבור בבית העלמין המרכזי.

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פטר בורניץ** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Deutsche Biographie, Burnitz, Peter - Deutsche Biographie, www.deutsche-biographie.de (בגרמנית)
2. ↑  Historische Commission bei der königl. Akademie der Wissenschaften, **Allgemeine Deutsche Biographie, Bd. 47**, München/Leipzig: Duncker & Humblot, 1. 1903, Allgemeine Deutsche Biographie, עמ' 397

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 117175226
* ISNI: 0000 0000 8055 4601
* RKD: 14306
* SUDOC: 25823752X
* ULAN: 500022172
* VIAF: 67236093
* WorldCat: viaf-67236093

 |
**מקרונמוס** (שם מדעי: ***Macrocnemus***; מילולית: "שוקה ארוכה") הוא סוג של זוחל פרהיסטורי שהיה מקרובי הארכוזאורים. הוא התקיים במשך תור הטריאס לפני 245 עד 228 מיליון שנה מזמננו באירופה ובסין. סוג זה משתייך לסדרה פרוטורוזאוריה, השייכת לקבוצה דמויי-ארכוזאורים וקרובה מעט ללפידוזאורים.

סוג זה תואר ב-1931 בידי החוקר ההנוגרי פרנץ נופקסה (אנ') והוא כלל 3 מינים:

* *Macrocnemus bassanii* - התגלה בתצורות בסאנו (אנ') שבאיטליה ושווייץ. התצורות שלו נהרסו במהלך מלחמת העולם השנייה.
* *Macrocnemus fuyuanensis* - התגלה בתצורות פלאנג שבדרום סין.
* *Macrocnemus obristi* - התגלה בתצורות פרסאנו שבשוויץ.

סוג זה היה כנראה זוחל ימי הקרוב לפרוטורוזאורוס ולתניסתרופאוס וכמותם היה בעל גפיים קצרות, צוואר ארוך וראש משולש בעל שיניים חרוטיות. הוא היה בעל 52 או 53 חוליות גב והיה בעל מפתח שוק רחב, ממנו קיבל את שמו. מבנה זה אולי עזר לזוחל להתייצב על שתי רגליים בדומה ללטאת הבסיליסק הרצה על המים. על גבו בלטו מספר קוצים בולטים שנועדו להגנה מזוחלים טורפים גדולים, מאחר שכל אורכו לא עלה על 1 מטר.

עקב מבנה שיניו נראה שהיה צייד של חרקים או של דגים שחטף בזריזות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מקרונמוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* GBIF
 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק במונח מתמטי. אם התכוונתם לכשל לוגי, ראו ראיה אנקדוטלית.
בלוגיקה (ובמתמטיקה), מתייחס המונח **מקרה פרטי** לאחד משני מצבים:

מקרה יחיד
זהו מצב בו נתונות שתי טענות מהתבנית הבאה:

* כל הישראלים אוהבים פלאפל.
* יוסי הוא ישראלי.

בדוגמה זו, יוסי ייקרא **מקרה פרטי** של "ישראלי", ומהנתון ניתן להקיש:

* יוסי אוהב פלאפל.

תת-מקרים
מצב זה דומה, אך לא עוסק במקרה פרטי יחיד, אלא בקבוצה של מקרים פרטיים. לדוגמה:

* כל הישראלים אוהבים פלאפל.
* תושבי חיפה הם ישראלים.

בדוגמה זו "תושבי חיפה" הם **תת-מקרה** של "ישראלים", והם מקיימים:

* תושבי חיפה אוהבים פלאפל.

שימושים במתמטיקה
----------------

במתמטיקה ובלוגיקה מוכיחים את תוקפם של חוקים מסוימים על מקרים פרטיים באמצעות חוק היקש הקרוי מודוס פוננס.  

דוגמה: נוכיח כי 6 הוא לא מספר ראשוני. ידוע לנו כי:

* כל מספר זוגי גדול מ-2 אינו ראשוני.
* 6 הוא מספר זוגי גדול מ-2.

מכאן נובע: 6 אינו מספר ראשוני.

ניתן להפריך טענה כללית, על סמך מקרה פרטי הקרוי דוגמה נגדית.

אולם יש לשים לב לא ליפול בכשל הלוגי: חוק מתמטי או לוגי שאמור לחול על אינסוף מקרים פרטיים - לא ניתן להוכיח אותו רק באמצעות מקרים פרטיים (גם אם מדובר בכמות מאוד גדולה). תכונה זו אופיינית למתמטיקה וללוגיקה בלבד, ולא למדעים האחרים. עם זאת, אפילו במתמטיקה ניתן להוכיח הנחה מתמטית על ידי טכניקה הנקראת אינדוקציה מתמטית.

ראו גם
------

* הכללה
* מקרה קצה
עכסן צעיר מתת-המין *Crotalus oreganus helleri*
**עכסן פסיפי** או **עכסן מערבי** (שם מדעי: ***Crotalus oreganus***) הוא מין של נחש ארסי מהסוג עכסן המצוי במערב אמריקה הצפונית, מדרום-מערב קנדה, לאורך מערב ארצות הברית ועד צפון מקסיקו בסמוך לחופי האוקיינוס השקט ומכאן שמו.

מאפיינים
--------

רוב העכסנים מגיעים לאורך של מטר אחד בממוצע אך הפרט הגדול ביותר מתת-המין *C. o. oreganus*, הגיע לאורך של 162.6 ס"מ. העכסן בעל קשקשים נוקשים בצבע אפור-כהה, אפרפר, חום-בהיר, צהוב, ורדרד או צהוב חיוור עם רצועות כהות יותר, בעיקר חומות, שבפרטים הצעירים יוצרת צורת פסים המובלטים בעיקר באזור העכס. ככל שהנחש מתבגר הוא נדרש פחות להבלטת העכס וצבעו הופך לצהוב-זהוב. הבטן בהירה יותר בצבע צהוב-קרם וחסרת פסים. לנחש זה חרטום רחב, נחיריים זקורות ועיניים שחורות גדולות שלאורכם עובר פס כהה עד אמצע הלחי.

הנחש מצוי לאורך מערב אמריקה מקולומביה הבריטית בקנדה, דרך ארצות הברית בוושינגטון, אורגון, דרום ומערב איידהו, קליפורניה, נבאדה, יוטה, אריזונה ובמרכז ניו מקסיקו ודרומה לצפון מקסיקו בבאחה קליפורניה ועד באחה קליפורניה הדרומית. הנחש מצוי במגוון בתי גידול, חלקם צחיחים מאוד עד גובה 2,500 מטר. הנחש גם יכול לשחות מצוין, מה שאפשר לו להגיע למספר איים באוקיינוס השקט.

עכסן זה יוצא בשעות הקרירות של בין הערביים והערב לציד ומחפש מיני עכברים, חולדות ושאר מכרסמים וגם ארנבים, מיני עופות וגוזליהם, זוחלים וכמה דו-חיים. הצעירים אוכלים גם חרקים. הנחש אורב לטרפו בעמדה פסיבית ותוקף בעזרת שיני הארס הגדולות שלו. נחש זה משריץ עד 25 צאצאים.

אם הנחש ופתע מתוקף כמו דורס הוא יכשכש בעכס שלו בפראות וינסה להרתיע אותו. אם זה לא עוזר הוא יכיש את האויב. הארס שלו מזכיר ארס של עכסן מוהאבי, הקטלני יותר והוא בעל מינון גבוה של רעלנים ובעיקר רעלני דם, הפוגעים בקרישה וכן תוקף את העצבים, מה שעלול להוביל לשיתוק. עם זאת ישנם מעט נפגעים מהעכסן עקב האזהרה שהוא נותן ועקב קבלת הנפגעים נסיוב רפואי בזמן, זאת למרות שהוא חי בחפיפה גבוהה למגורי האדם ואף נמשך אליהם אחרי המכרסמים החיים בהם.

### תת-מינים

לנחש זה ישנם 6 תת-מינים:

* Crotalus oreganus abyssus
* Crotalus oreganus caliginis
* Crotalus oreganus concolor
* Crotalus oreganus helleri - לעיתים מופרד למין עצמאי
* Crotalus oreganus lutosus
* Crotalus oreganus oreganus

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עכסן פסיפי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  עכסן פסיפי באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007544409105171

 |
**עכשיו זה טוב** (באנגלית: **Now Is Good**) הוא סרט בריטי מסוגת דרמה רומנטית שבויים על ידי אול פארקר. סרט המבוסס על רומן משנת 2007 בשם לפני שאמות, שנכתב על ידי ג'ני דאונהם ואומץ על ידי פארקר, שסיים באותו זמן לכתוב את התסריט לסרט מלון מריגולד האקזוטי. הסרט שבו מככבים דקוטה פנינג, ג'רמי אירווין, ופאדי קונסידיין, מתרכז בסיפורה של טסה, בחורה הגוססת מלוקמיה המנסה לחוות כמה שיותר חוויות לפני מותה.

עלילה
-----

טסה, נערה החולה בלוקמיה לימפובלסטית חריפה, מנסה להשלים רשימה של דברים שהיא מעוניינת לעשות לפני מותה. רשימה זו כוללת עישון סמים, נהיגה במכונית, השתתפות במסיבה, צפייה בזריחה ועוד. חברתה זואי עוזרת לה להשלים את הרשימה. הוריה של טסה גרושים, אמה לא נוכחת מספיק בחייה ואביה מגן עליה בהגנת יתר עד שגורם לה להרגשת חנק. במהלך הסרט טסה מתאהבת בשכנה אדם, המטפל באימו שמנסה להתאושש ממות בעלה.

השחקנים
-------

* דקוטה פנינג - טסה סקוט
* ג'רמי אירווין - אדם
* פאדי קונסידיין - אביה של טסה
* אוליביה ויליאמס- אמה של טסה
* אדגר קנהם - קאל סקוט, אחיה של טסה
* קאיה סקודלריו - זואי ווקר, חברתה של טסה
* רוז לזלי - פיונה
* שרה הדלנד - קרוליין
* פטריק בלדי - ריצ'רד

ביקורות
-------

"עכשיו זה טוב" זכה לביקורות מעורבות מהמבקרים כאשר הוא שוחרר בספטמבר 2012. הגארדיאן העניק לו שניים מתוך חמישה כוכבים ואמר כי "הסרט לא ממש מצליח לעלות מעל אוסף של קלישאות, למרות כמה הופעות די מוצלחות של השחקנים". האמפייר (מגזין) העניק לסרט שלושה מתוך חמישה כוכבים, בעודו מציין שהסרט "לא אחיד אבל בסופו של דבר מצליח לרגש עם הופעות מפתיעות של קונסידיין וויליאמס, המצליחים לזהור מעל לצוות השחקנים הצעיר. העיתון Birmingham Mail ציין ש"אם אתה אוהד של סרטיו של ניקולס ספארקס – או מחפש סרט מפואר וטוב שבו תוכל לבכות כהוגן – אז צפייה בסרט זה לא יהיה ההחלטה הכי גרועה שתוכל לבחור. העיתון היומי, הNorwich Evening News, ציין "שהסרט מוותר על כל הרגשנות ומביא לקהל רגעים שאומנם לא מרגישים ריאליסטים אבל אי אפשר להתעלם מהעובדה שבתוך כל העצב שלהם, הם מהנים נורא."

האתר Rotten Tomatoes העניק לסרט ציון של 58%, המבוסס על ביקורותיהם של 26 מבקרים.

קישורים חיצוניים
----------------

* "עכשיו זה טוב", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "עכשיו זה טוב", באתר נטפליקס
* "עכשיו זה טוב", באתר AllMovie (באנגלית)
* "עכשיו זה טוב", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "עכשיו זה טוב", באתר אידיבי
* "עכשיו זה טוב", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
**תומאס פרנסיסקו רוס** (בספרדית: **Tomás Francisco Ross**; נולד ב-1 במרץ 1999) הוא שחקן ויוטיובר ארגנטינאי. הוא מוכר מסדרת הילדים והנוער "כמעט מלאכים", שם גילם את דמותו של כריסטובל באוור.

קריירה
------

לפני שהתחיל להופיע בטלוויזיה, השתתף רוס בפרסומות עבור מותגים לאומיים ובינלאומיים שונים, כדוגמת קנור, בין היתר בארגנטינה, בגרמניה, בצרפת, בצ'כיה ובקנדה.

בשנת 2006 שיחק בטלנובלה הארגנטינאית "אלמה פיראטה", בה גילם בתפקיד אורח את דמותו של אנדרס דמרקו כילד (את אנדרס בבגרותו גילם ניקולס ואסקס).

בין השנים 2007–2008 השתתף בטלנובלה הארגנטינאית המצליחה לנוער "כמעט מלאכים", בתפקיד כריסטובל, בנו הקטן של ניקולס באוור. בנוסף, בשנת 2007 הוא השתתף במופע הסדרה שהתקיים בתיאטרון גראן רקס שבבואנוס איירס, לצד צוות השחקנים.

לאחר מכן, בשנים 2009–2010 הוא השתתף בטלנובלה הארגנטינאית "מפונקים", בתפקיד בנחמין.

בשנת 2011, הוא הופיע בקומדיית המצבים "Peter Punk" ששודרה בערוץ דיסני XD.

תומאס שיחק במספר סדרות טלוויזיה ששודרו בטלוויזיה הציבורית בארגנטינה, כדוגמת "La Viuda De Rafael" בשנת 2012, "C.A.P.O.S" בשנים 2012–2013, ו-"El Mal Menor" בשנים 2015–2016.

בהמשך דרכו החל תומאס להתמקד בתיאטרון. בשנת 2018 השתתף במחזמר לילדים "Mauo", בתפקיד רמירו, האנטגוניסט הרשע של בית הספר, במסגרתו הופיע 16 פעמים בעונת החורף בתיאטרון לודה. באותה שנה הוא השתתף במחזמר "Barrica" שהועלה במרכז התרבות פריירה.

בנוסף לקריירת המשחק שלו, רוס הוא יוטיובר, ונכון לפברואר 2022 לערוץ היוטיוב שלו יש 193 אלף מנויים.

פילמוגרפיה
----------

### טלוויזיה

| שנה | סדרה/סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2006 | אלמה פיראטה | אנדרס דמרקו (כילד) | תפקיד אורח |
| 2007–2008 | כמעט מלאכים | כריסטובל באוור | תפקיד משני; 300 פרקים בערך |
| 2009–2010 | מפונקים | בנחמין |  |

### תיאטרון

| שנה | מופע | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2007 | כמעט מלאכים | כריסטובל באוור | עיבוד לסדרה |

קישורים חיצוניים
----------------

* תומאס רוס, ברשת החברתית אינסטגרם
* תומאס רוס, סרטונים בערוץ היוטיוב
* תומאס רוס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* תומאס רוס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 

באנליזה מרוכבת, **משפט רושה** מאפשר להסיק שבתנאים מסוימים, לשתי פונקציות הולומורפיות יש אותו מספר אפסים בתחום נתון. זהו משפט שימושי באיתור אפסים של פונקציות, משום שהוא מאפשר להשוות פונקציה מסובכת לפונקציה פשוטה, שהאפסים שלה ידועים. המשפט נובע מעקרון הארגומנט.

ניסוח המשפט
-----------

נניח ש-{\displaystyle D\subseteq \mathbb {C} } הוא תחום פתוח ששפתו היא מסילה פשוטה; למשל, מעגל או מצולע. נניח ש-{\displaystyle f,h} שתי פונקציות הולומורפיות על התחום, ורציפות על השפה. אם {\displaystyle |f(z)-h(z)|<|h(z)|} לכל נקודה z על השפה, אזי לפונקציות {\displaystyle f,h} יש אותו מספר אפסים בתחום, כאשר כל אפס נספר בריבוי המתאים. 

### דוגמה

לפונקציה {\displaystyle f(z)=3z+e^{z}} יש בעיגול היחידה {\displaystyle |z|<1} אותו מספר אפסים כמו ל-{\displaystyle h(z)=3z}, משום ש-{\displaystyle |f(z)-h(z)|=|3z+e^{z}-3z|=|e^{z}|<|3z|} לכל {\displaystyle z} על שפת המעגל. ל-{\displaystyle h(z)=3z} יש אפס בודד בתחומי המעגל, ולכן כך הדבר גם עבור הפונקציה f.

הוכחה
-----

עבור {\displaystyle t\in [0,1]} נגדיר פונקציה {\displaystyle h\_{t}(z)=(1-t)h(z)+tf(z)}.
נבחין כי {\displaystyle h\_{t}} גם היא פונקציה הולומורפית על D ורציפה על {\displaystyle {\overline {D}}}.

כעת נראה כי לכל {\displaystyle z\in \partial D} מתקיים {\displaystyle h\_{t}(z)\neq 0}. מאי שוויון המשולש ההפוך מתקיים:
{\displaystyle |h\_{t}(z)|=|h(z)-t(h(z)-f(z))|\geq |h(z)|-|t(h(z)-f(z))|\geq |h(z)|-|h(z)-f(z)|}.

ואמנם, מהנתון ידוע {\displaystyle |h(z)|-|h(z)-f(z)|>0}, לכן באמת {\displaystyle |h\_{t}(z)|>0} כמו שרצינו.

למעשה, עכשיו אנו יכולים להשתמש בעקרון הארגומנט על {\displaystyle h\_{t}}. כאמור {\displaystyle h\_{t}} הולומורפית, לכן אין לה קטבים בתחום, ולפי עקרון הארגומנט מספר האפסים שלה הוא בדיוק {\displaystyle {\frac {1}{2\pi i}}\int \_{\partial D}{\frac {h\_{t}'(z)}{h\_{t}(z)}}dz}.

כעת נגדיר פונקציה חדשה: {\displaystyle \varphi (t)={\frac {1}{2\pi i}}\int \_{\partial D}{\frac {h\_{t}'(z)}{h\_{t}(z)}}dz}. מרציפות האינטגרל \varphi  רציפה על הקטע הסגור [0,1].

בנוסף אנו יודעים כי \varphi  מקבלת רק ערכים שלמים, לכן ממשפט ערך הביניים נובע ש-\varphi  פונקציה קבועה.

בפרט נובע כי {\displaystyle \varphi (0)=\varphi (1)}. כלומר, מספר האפסים של h שווה למספר האפסים של f.

| אנליזה מרוכבת |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| מספר מרוכב • שדה המספרים המרוכבים • פונקציה מרוכבת • פונקציה הולומורפית • פונקציה שלמה • נוסחת אוילר • משוואות קושי-רימן • משפט האינטגרל של קושי • נוסחת האינטגרל של קושי • משפט מוררה • משפט ליוביל • המשפט היסודי של האלגברה • טור לורן • סינגולריות • קוטב • משפט השאריות • עקרון הארגומנט • משפט רושה |

 |
| אנליזה מתמטית • חשבון אינפיניטסימלי • אנליזה וקטורית • טופולוגיה • אנליזה מרוכבת • אנליזה פונקציונלית • תורת המידה |
|  |
| --- |
| **דרגה טקסונומית (טקסונומיה)** |
| דרגות המיון המקובלות של עולם הטבע.בכתב ישר: דרגות ראשיות. בנטוי: דרגות משניות. |
| * על-ממלכה
* ממלכה
* *תת-ממלכה*
* *על-מערכה*
* מערכה
* *תת-מערכה*
* *על-מחלקה*
* מחלקה
* *תת-מחלקה*
* *אינפרא-מחלקה*
* *על-סדרה*
* סדרה
* *תת-סדרה*
* *אינפרא-סדרה*
* *על-משפחה*
* משפחה
* *תת-משפחה*
* *שבט*
* *תת-שבט*
* סוג
* *תת-סוג*
* *סקציה*
* מין
* *תת-מין*
* *זן/גזע*
 |

מיון עולם הטבע לשלוש על-ממלכות

לחצו כדי להקטין חזרה

לחצו להגדלה

לדף הקובץתמונה אינטראקטיבית (לחצו להסבר)‏

---

דרגות המיון המקובלות של עולם הטבע. לחץ על הדרגות השונות על מנת להגיע לערכים המורחבים עליהם.

**על-ממלכה** או **דומֵיין** (מאנגלית: **Domain**) היא הרמה העליונה ביותר במבנה ההירארכי של מיון עולם הטבע (טקסונומיה). שיטות המיון המודרניות נוטות לחלק את היצורים לשלוש על-ממלכות:

* חיידקים (Bacteria)
* ארכאונים (Archaea)
* איקריוטיים (Eukaryota)

שיטת המיון המקורית של המדען השוודי קארולוס ליניאוס התבססה על דמיון בתכונות היצורים ובמראם. כיום, עם התפתחות הביולוגיה, הפכה שיטה זו למיושנת. שיטות מיון חדשות שהוצעו, מבוססות בעיקר על דמיון גנטי. כתוצאה מכך, קבוצות רבות של יצורים שנחשבו כיחידות סיסטמטיות, אינן עוד כאלה.

חיידקים וארכאונים הם יצורים חסרי גרעין (פרוקריוטיים) ואילו האיקריוטיים הם יצורים בעלי גרעין. האיקריוטיים עצמם ממוינים לקבוצות של חד-תאיים כפרוטוזואה ואצות ולשלוש ממלכות: בעלי חיים (Animalia או Metazoa), פטריות (Fungi) וצומח (Plantae או Viridiplantae).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **על-ממלכה** בוויקישיתוף
**תומאס קראפט** (בגרמנית: **Thomas Kraft**, נולד ב-22 ביולי 1988 בקירכן שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן עבר גרמני ששיחק בעמדת השוער.

קריירת מועדונים
---------------

קראפט החל לשחק בקבוצת הנוער של באיירן מינכן בשנת 2004, כאשר היה בן 16. כעבור שנתיים עלה לקבוצת המילואים של המועדון, ששיחקה אז בליגה השלישית בהיררכיית הליגות בגרמניה. בשנת 2008 החל לשחק בקבוצה הבוגרת כשוער השלישי, לאחר מיכאל רנסינג והאנס-יורג בוט. כאשר רנסינג שוחרר מהקבוצה בקיץ 2010, קראפט הפך להיות השוער השני אחרי בוט, ושיחק 90 דקות ושמר על שער נקי במשחק הסופר קאפ הגרמני מול שאלקה 04 בשנת 2010, בו ניצחה באיירן מינכן בתוצאה 2-0. בנובמבר 2010 ערך קראפט את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות, בהפסד 3-2 לרומא, לאחר שבאיירן מינכן הובילה 2-0 במחצית. לא הייתה חשיבות למשחק זה, מאחר שבאיירן מינכן כבר הבטיחה את עלייתה לשמינית הגמר מהמקום הראשון, ולכן התאפשר לתת לקראפט את ההזדמנות, והוא הפגין יכולת טובה על אף ההפסד. במחצית השנייה של עונת 2010/11 קודם קראפט על ידי המאמן לואי ואן חאל להיות השוער הראשון של באיירן מינכן עד לתום העונה. בשמינית גמר ליגת האלופות הציג קראפט יכולת טובה בניצחון החוץ של באיירן מינכן 1-0 מול אינטר מילאנו, אך כשל בגומלין בו באיירן מינכן הפסידה 3-2 בבית והודחה בשערי חוץ, וביצע מספר טעויות במשחקי הליגה. בדיעבד, ההחלטה לתת לקראפט את המקום בהרכב הייתה אחת העילות לפיטוריו של ואן חאל מהקבוצה לפני תום העונה. המאמן שהחליף את ואן חאל, אנדראס יונקר, החזיר את בוט להרכב. בתום עונה זו, עם חתימת מנואל נוייר בבאיירן מינכן, עבר קראפט להרטה ברלין, שרק העפילה לליגת הבונדסליגה, בהעברה חופשית. 

החל מעונת 2011/12 קראפט הוא השוער הקבוע של הרטה ברלין. את בכורתו בקבוצה ערך קראפט במשחק הליגה מול אאוגסבורג. באוקטובר 2011 חזר קראפט לאליאנץ ארנה, והפעם כיריב של באיירן מינכן, ולפני המשחק נערך טקס לכבודו ולכבוד שחקני העבר של באיירן מינכן ששיחקו אז בהרטה ברלין, כריסטיאן לל ואנדראס אוטל. המשחק הסתיים בתוצאה 4-0 לבאיירן מינכן. בתום עונה זו ירד קראפט עם הרטה ברלין לבונדסליגה השנייה, אך הקבוצה חזרה תוך עונה אחת לבונדסליגה מהמקום הראשון. קראפט המשיך לשחק בהרטה ברלין, אך איבד את מקומו בהרכב במהלך עונת 2015/16 לשוער הנורווגי רונה יארסטיין.

ב-25 ביוני 2020 הודיע על פרישה מכדורגל עקב בעיות בריאותיות.

קריירה בינלאומית
----------------

קראפט שיחק בנבחרות הנוער של גרמניה, אך מעולם לא זומן לנבחרת הבוגרת.

תארים
-----

עם באיירן מינכן:

* אליפות הבונדסליגה: 2010.
* הגביע הגרמני: 2010.
* הסופר קאפ הגרמני: 2010.

עם הרטה ברלין:

* אליפות הבונדסליגה השנייה: 2013.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תומאס קראפט** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
סרטון של עכסן מוהאבי צד ירבוען
**עכסן מוהאבי** (שם מדעי: ***Crotalus scutulatus***) הוא מין של נחש ארסי מהסוג עכסן החי בדרום ארצות הברית ובמקסיקו. הוא קרוי על שם המדבר בו הוא מצוי - מדבר מוהאבי והוא הארסי מכל מיני העכסנים ונחשי צפון אמריקה.

הוא חי בטבע רק באזורי המדבר ותת-המדבר שסביב דרום קליפורניה, דרום נבדה, דרום-מערב יוטה, אריזונה, דרום ניו מקסיקו וחלק מטקסס וכן במקסיקו דרומה עד לדרום פואבלה.

עכסן זה מגיע עד לאורך 137.3 ס"מ, אך נפוץ יותר באורך מטר והוא בעל קשקשים אפורים בהירים המותאמים לצבעי הסלעים והחול של המדבר, למעט קשקשי העכסן השחורים שבקצה הזנב. הוא מסתתר ביום בין אבנים או מתחת לסבכים או קקטוסים ועצי יהושע וממתין ללילה הקריר. הנחש בעל ראש גדול עם לסתות בעלות שיני ארס ארוכות, בהם נוירוטוקסין קטלניים. הוא הקטלני מכל העכסנים וארסו יעיל לא פחות משל כמה פתניים.

העכסן משתמש בארסו כדי להרוג טרף הכולל מיני מכרסמים ולטאות וכן נחשים אחרים. השימוש בארס להגנה הוא משני לחלוטין והנחש יעדיף להתרחק מהאיום. נחשים אלה מתרבים באזור יולי עד ספטמבר ומשריצים עד 17 צאצאים.

לעכסן 2 תת-מינים:

* C. scutulatus salvini
* C. scutulatus scutulatus

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עכסן מוהאבי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  עכסן מוהאבי באתר הרשימה האדומה של IUCN
**עַכְסָן עַכְנִי** (שם מדעי: *Crotalus cerastes*) הוא מין של עכסן ממשפחת הצפעיים המצוי במדבריות של אמריקה הצפונית. הוא מצוי בדרום ארצות הברית וצפון מקסיקו ומותאם לחיי המדבר.

מאפיינים
--------

נחש זה מגיע לאורך 43-80 ס"מ והוא בעל צבע אפרפר בהיר עם רצועות חומות-צהובות. הזנב מורכב מעכס צהוב והראש מגודל. בצורתו העכסן מזכיר את העכנים או את נחשי הביטיס של מדבריות אפריקה ואסיה ומכאן שמו.

הידמות זו נגרמת בעיקר מתנועתו הגלית המתפתלת של הנחש מעל דיונות החול. בחצותו את המדבר הוא מרים את פלג הגוף התחתון שלו למעלה ומעלה את ראש וצווארו למעלה כדי שלא יגעו בחול החם. לאחר מכן הוא מוריד אותם ומעלה את פלג הגוף התחתון כך שלא יגע בקרקע.

הוא מצוי באדמות יבשות של מדבר ואזורי סלעים חמים ויכול לשרוד בלי לשתות הרבה. הוא פעיל בעיקר בלילה וניזון מטרף של מכרסמים, לטאות וציפורים.

תת-מינים
--------

* *Crotalus cerastes cerastes*
* *Crotalus cerastes cercobombus*
* *Crotalus cerastes laterorepens*

גלריה
-----

* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עכסן עכני** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  עכסן עכני באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  מילון בעלי חיים: נכר (תשל"ב), 1972, באתר האקדמיה ללשון העברית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007407558805171
* LCCN: sh2015000043

 |
**תומאס קמפבל** (באנגלית: **Thomas Campbell**; ‏ 1790, אדינבורו – 1858, לונדון) היה פסל סקוטי.

ביוגרפיה
--------

קמפבל החל את הכשרתו אצל סתת השיש ג'ון מרשל באדינבורו ויצר כמה פסלים.

בגיל 28 קמפבל המשיך בלימודיו באקדמיה המלכותית לאמנויות בתמיכתו של הפטרון גילברט אינס (אנ').

אינס איפשר לקמפבל בן ה-29 לפתוח ולהחזיק סטודיו ברומא במשך 11 שנים.

ברומא קמפבל פגש את אנטוניו קנובה וברטל תורוואלסן.

בלונדון קמפבל למד אצל ג'וזף נולקנס והיה עוזר של אדוארד הודג'ס ביילי. גם ברומא וגם בלונדון קמפבל נעזר לזמן מה באחיו ג'יימס קמפבל שנפטר בגיל 23.

קמפבל החזיק סטודיו בלונדון תחילה בכיכר לסטר ואחר כך ברחוב מרלבורו.

גלריה
-----

* אסקניוס הצעיר בגלריה הלאומית של סקוטלנדאסקניוס הצעיר בגלריה הלאומית של סקוטלנד
* פולין בונפרטה באחוזת צ'טסוורתפולין בונפרטה באחוזת צ'טסוורת
* שרה סידונס במנזר וסטמינסטרשרה סידונס במנזר וסטמינסטר
* ג'ון הופ, הרוזן הרביעי מהופטון בכיכר אנדראס הקדוש באדינבורוג'ון הופ, הרוזן הרביעי מהופטון בכיכר אנדראס הקדוש באדינבורו
* פרוטומה של האדריכל רוברט סמירק במוזיאון הבריטיפרוטומה של האדריכל רוברט סמירק במוזיאון הבריטי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תומאס קמפבל** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 138804745
* ISNI: 0000 0000 6688 3054
* LCCN: nr92013273
* RKD: 423906
* ULAN: 500069971
* VIAF: 61406997
* WorldCat: lccn-nr92013273

 |
באנליזה פונקציונלית, **משפט רליך-קונדרשוב** הוא משפט לגבי שיכון קומפקטי (כלומר, שיכון רציף שהוא גם אופרטור קומפקטי) בין שני מרחבי סובולב. המשפט קרוי על שם המתמטיקאי הגרמני-אוסטרי פרנץ רליך והמתמטיקאי הרוסי ולדימיר קונדרשוב.

ניסוח המשפט
-----------

תהי {\displaystyle \Omega \subset \mathbb {R} ^{n}} קבוצה פתוחה, חסומה וליפשיצית ויהי {\displaystyle 1\leq p<n}.

נגדיר {\displaystyle p^{\*}={\frac {np}{n-p}}}.

אזי מרחב הסובולב {\displaystyle W^{1,p}(\Omega )} ניתן לשיכון רציף במרחב ה-Lp {\displaystyle L^{P^{\*}}(\Omega )} ולשיכון קומפקטי במרחב {\displaystyle L^{q}(\Omega )} לכל {\displaystyle 1\leq q\leq p^{\*}}.

כלומר, {\displaystyle W^{1,p}(\Omega )\hookrightarrow L^{p^{\*}}(\Omega )} וגם {\displaystyle 1\leq q<p^{\*}\implies W^{1,p}(\Omega )\subset \subset L^{q}(\Omega )}.

תוצאות
------

היות ששיכון הוא קומפקטי אם ורק אם אופרטור השיכון (הזהות) הוא אופרטור קומפקטי, נובע ממשפט רליך-קונדרשוב שלכל סדרה חסומה במידה שווה במרחב {\displaystyle W^{1,p}(\Omega )} קיימת תת-סדרה המתכנסת במרחב {\displaystyle L^{q}(\Omega )}. המסקנה הזאת ידועה כ**משפט הבחירה של רליך-קונדרשוב**.

משפט רליך-קונדרכוב שימושי להוכחת אי-שוויון פואנקרה לפיו לכל {\displaystyle u\in W^{1,p}(\Omega )} (כאשר \Omega  עומד בתנאי משפט רליך-קונדרכוב) מקיים:



‖
u
−

u

Ω

‖

L

p

(
Ω
)

≤
C
‖
∇
u

‖

L

p

(
Ω
)

{\displaystyle \|u-u\_{\Omega }\|\_{L^{p}(\Omega )}\leq C\|\nabla u\|\_{L^{p}(\Omega )}}

{\displaystyle \|u-u_{\Omega }\|_{L^{p}(\Omega )}\leq C\|\nabla u\|_{L^{p}(\Omega )}}
כאשר הקבוע *C* תלוי רק בערך *p* ובתכונות הגאומטריות של \Omega  וכן

{\displaystyle u\_{\Omega }{\overset {\mbox{def}}{=}}{\frac {1}{\mathrm {vol} (\Omega )}}\int \_{\Omega }u(x)\,\mathrm {d} x}

הוא הערך הממוצע של *u* בתחום \Omega .

הערות שוליים
------------

1. ↑  Evans, Lawrence C. (2010). "§5.8.1". *Differential Equations, Partial* (2nd ed.). p. 290. ISBN 0-8218-4974-3.
**פוול הוכשורנר** (בסלובקית: **Pavol Hochschorner**; נולד ב-7 בספטמבר 1979 בברטיסלאבה) הוא חותר קאנו סלובקי. הוכשורנר מתחרה במסלולי עקתלון במקצי זוגות, יחד עם אחיו התאום, פטר. השניים זכו שלוש פעמים בתואר האולימפי, חמש פעמים באליפות העולם ושש פעמים באליפות אירופה.

הישגים ספורטיביים
-----------------

האחים הוכשורנר זכו בתואר הראשון שלהם עוד בטרם מלאו להם 20, באליפות אירופה שנערכה ברודניצה נאד לאבם שבצ'כיה ב-1998. שנתיים לאחר מכן שמרו על תארם באליפות אירופה שנערכה במצאנה שבאיטליה. באותה שנה זכו לראשונה גם בתואר האולימפי, באולימפיאדת סידני (2000).

באליפות אירופה שנערכה בעיר הולדתם, ברטיסלאבה, ב-2002 זכו האחים בתואר האירופי בפעם השלישית ברציפות. בנוסף, הוכתרו לראשונה גם כאלופי העולם, באליפות העולם שנערכה בבור-סן-מוריס. בשנת 2003 איבדו את תוארם זה, והסתפקו במדליית הארד באליפות העולם שנערכה באאוגסבורג. באליפות אירופה שנערכה ב-2004 בסקופיה איבדו גם את תואר אלופי אירופה. עם זאת, הגנו על התואר האולימפי, וניצחו באולימפיאדת אתונה (2004), בפעם השנייה ברציפות.

בשנת 2006 זכו האחים הוכשורנר במדליית הכסף באליפות אירופה בל'ארז'נטייר-לה-בסה ובמדליית הארד באליפות העולם שנערכה בפראג. ב-2007 זכו במדליית הארד באליפות אירופה שנערכה בליפטובסקי מיקולאש שבסלובקיה, ולאחר ארבע שנים השיבו לעצמם את תואר אלופי העולם, באליפות העולם שנערכה בפוז דו איגואסו. בשנת 2008 החזירו לעצמם גם את תואר אלופי אירופה, אחרי שש שנים, באליפות שנערכה בקרקוב, וגם זכו בפעם השלישית ברציפות בטורניר האולימפי, באולימפיאדת בייג'ינג (2008). בכך, היו לחותרים הראשונים בהיסטוריה שרושמים הישג כזה.

בשנת 2009 זכו שוב בשני התארים החשובים, כשניצחו באליפות העולם שנערכה בלה סאו ד'אורז'יי ובאליפות אירופה שנערכה בנוטינגהאם. באליפות אירופה שנערכה ב-2010 בברטיסלאבה, איבדו האחים הוכשורנר את תארם מול הקהל הביתי, אך שבו וזכו באליפות העולם שנערכה בליובליאנה, בפעם השלישית ברציפות. באליפות העולם שנערכה בברטיסלאבה ב-2011 רשמו הישג חסר תקדים, כשניצחו בפעם הרביעית ברציפות. באותה שנה השיבו לעצמם גם את התואר האירופי, באליפות שנערכה בלה סאו ד'אורז'יי. ב-2012 איבדו את תוארם זה, וזכו במדליית הכסף באליפות אירופה שנערכה באאוגסבורג.

באולימפיאדת לונדון (2012) איבדו האחים הוכשורנר גם את התואר האולימפי, לאחר 3 זכיות רצופות, והסתפקו במדליית ארד.

בנוסף לזכיותיהם במקצי הזוגות, היו האחים הוכשורנר שותפים למספר הישגים של נבחרת סלובקיה בתחרויות זוגות קבוצתיות. באליפויות העולם זכו במדליית זהב אחת (לה סאו ד'אורז'יי 2009), שתי מדליות כסף (לה סאו ד'אורז'יי 1999 וברטיסלאבה 2011) ושתי מדליות ארד (פראג 2006 ופוז דו איגואסו 2007). באליפויות אירופה זכו בשתי מדליות זהב (ברטיסלאבה 2002 וליובליאנה 2005), מדליית כסף אחת (רודניצה נאד לאבם 1998) ושתי מדליות ארד (קרקוב 2008 ולה סאו ד'אורז'יי 2011).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פוול הוכשורנר** בוויקישיתוף

* פוול הוכשורנר, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי
* פוול הוכשורנר, באתר olympedia.org
* פוול הוכשורנר, באתר התאחדות הקאנו הבין-לאומית
**נֶכוֹ הראשון** היה שליט בובה של ממלכת אשור באזור הדלתה של הנילוס במצרים התחתונה בין השנים 672 - 664 לפנה"ס ונחשב למייסד שושלת הפרעונים ה-26.

עם נסיגת הנובים בשנת 672 לפנה"ס מונה נכו בידי אשורבניפל מלך אשור לשליט העיר סאיס באזור הדלתה של הנילוס. נכו נחשב על ידי החוקרים לשליט חלש מאוד שלא הצליח לאחד את ממלכת מצרים ולהשתחרר מהשלטון אשורי. תקופת שלטונו ארכה רק שמונה שנים, שכן בשנת 664 לפנה"ס נהרג נכו בידי תנות אמון, בנו של שבכה, במסגרת הפלישה הנובית המחודשת למצרים, בסמוך למוף.
הפלישה הנובית נבלמה במהרה בזכות תגובתו המהירה של אשורבניפל, אשר החיש את צבאו למצרים, דבר שאילץ את הנובים לסגת חזרה אל גבולות ממלכת כוש.

לאחר מותו של נכו הראשון מונה בנו, פסמתיך הראשון, לשליט מצרים על ידי האשורים. אולם שלא כמו אביו, הצליח פסמתיך הראשון לאחד את ממלכת מצרים מחדש ולהשתחרר מעול האשורים.

לקריאה נוספת
------------

* Michael Roaf, **Cultural Atlas Of Mesopotamia and the ancient near east**, 1991

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נכו הראשון** בוויקישיתוף
* נכו הראשון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**-** | **פרעוני מצרים - השושלת ה-26** | **הבא**:**פסמתיך הראשון** |
בפסיכומטריקה, **ניתוח פריטים** מתייחס לשיטות סטטיסטיות המשמשות לצורך בחירת פריטים שיכללו במבחן או בסקר. ניתוח זה מקורו לכל המאוחר ב-1936. התהליך והשיטות הסטטיסטיות המעורבות משתנה בהתאם למודל הפסיכומטרי שבשימוש. כך לדוגמה, בתורת המבחנים הקלאסית ובתורת התגובה לפריט נעשה שימוש בכלים שונים. עם זאת בכל המקרים, מטרת ניתוח הפריטים היא לייצר רשימה קצרה יחסית של פריטים (כלומר שאלות שיש לכלול בסקר או בשאלון) היוצרות מבחן או סקר מקיף מהימן ותקף של המבנים הפסיכולוגיים או תחומי הדעת הנבדקים.

כדי לבצע את הניתוח, נדרש מאגר גדול של פריטים מועמדים, אשר כולם מראים מידה מסוימת של תוקף פנים, הניתן למדגם גדול של משתתפים המייצגים את אוכלוסיית היעד הצפויה להשתתף במבחן או הסקר. באופן אידיאלי, צריכים להיות לפחות פי עשרה פריטים מועמדים מהאורך הסופי הרצוי של המבחן, ופי כמה יותר משתתפים במדגם מאשר פריטים במאגר. חוקרים מיישמים מגוון כלים סטטיסטיים על התגובות כדי לסנן פריטים שלא עומדים בסף הנדרש מבחינת מהימנות ותוקף. לדוגמה, לפי תורת המבחנים הקלאסית, החוקר משמיט פריטים אם הם:

* מציגים שונות נמוכה מידי בתוך המדגם
* נמצאים במתאם חזק עם פריט אחד או יותר הנמצאים כבר בתוך במאגר.
* מציגים מתאם חלש עם מכלול הפריטים הנותרים, המתבטא בעלייה של מדד אלפא של קרונבך אם הפריט יוסר מהמבחן

מבחינה מעשית, ניתוח פריטים הוא תהליך איטרטיבי, ואינו יכול להיות אוטומטי לחלוטין. נדרש שיקול דעת של פסיכומטרי מיומן בכדי לקבוע האם קבוצת הפריטים המתהווה יוצרת מבחן מספק העונה על המטרה שלשמה הוא נועד. בהתאם לא תמיד ניתן לעמוד באופן שלם בשלושת הקריטריונים לעיל, ויש לאזן ביניהם בהחלטה אם לכלול פריט או לא.

ראו גם
------

* פסיכומטריקה
* תורת המבחנים הקלאסית
* תורת התגובה לפריט

לקריאה נוספת
------------

* ג'אנדה ה', לואיס (2009). **מבחנים פסיכולוגיים: תיאוריה ומעשה**, רעננה: הוצאת האוניברסיטה הפתוחה.
* פרידמן, יצחק (2010). **ניתוח פריטים: מה הוא ולשם מה? תיאוריות קלאסיות ומודרניות**, ירושלים: מכון הנרייטה סאלד.
* Ronald K. Hambleton (1991). Fundamentals of Item Response Theory, London: SAGA

הערות שוליים
------------

1. ↑  יצחק פרידמן, **ניתוח פריטים: מה הוא ולשם מה? תיאוריות קלאסיות ומודרניות**, ירושלים: מכון הנרייטה סאלד, 2010
פסי צבירה מנחושת לזרם 1500 אמפר
**פס צבירה** הוא רכיב חשמלי שנועד לקבע מתח בנקודה מסוימת - בדרך כלל בתחילתם של קווי הולכה. פסי צבירה יכולים להיות חיצוניים (כגון קווי מתח עליון), פנימיים (כגון במבנה בו קיימים צרכנים רבים) או מקומיים (כגון פסים בלוח חשמל).

פסי צבירה מחוברים למקור מתח כלשהו, אחד או יותר, ואליהם מתחברים קווי ההולכה השונים. המבנה של פסי צבירה מאפשר לנתק פיזית קווים מחוברים אליהם מבלי לפגוע בפעולתם התקינה. בפסים אליהם מחובר יותר ממקור מתח אחד, ניתן גם לנתק את מקורות המתח מבלי לפגוע בתפקוד המערכת.

מבנה של פסי צבירה
-----------------

פסי הצבירה מיוצרים בעיקר מנחושת אלקטרוליטית, בעלת תכונות חשמליות. קיימים פסי צבירה מצופים בבדיל כדי שיתאימו לכבלים מאלומיניום (המתכת השנייה למוליכות חשמלית אחרי הנחושת). קיימים גם פסי צבירה עשויים אלומיניום.

גודלם של פסי צבירה והמרחק בו הם מותקנים זה מזה נובעים ממספר פרמטרים:

1. עצמת הזרם הצפויה בפעולה רגילה מכתיבה את שטח החתך של הפסים.
2. המתח בין פסי הצבירה מכתיב את המרווח בין הפסים.
3. עצמת הזרם המקסימלית במקרה של קצר חשמלי משפיעה על שני הפרמטרים הנ"ל וכן על צורת החיזוק של הפסים. בעת קצר חשמלי נוצר סביב פסי הצבירה שדה אלקטרומגנטי חזק מאוד שעשוי לעוות את צורת הפסים ויחד איתם לגרום נזק פיזי לכל מה שמחובר אליהם.

בשל הזרמים הגבוהים העוברים בפסי צבירה והמרחק ההכרחי ביניהם מהווים פסי צבירה מקור לשדה מגנטי הנובע מלוחות חשמל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פס צבירה** בוויקישיתוף
**האגודה הבין-לאומית למחקר קריפטוגרפי**(באנגלית: **International Association for Cryptologic Research**; בראשי תיבות: **IACR**) הוקמה בשנת 1982 במטרה לקדם את המחקר בנושא הקריפטוגרפיה.

האגודה מוציאה לאור את כתב העת האקדמי Journal of Cryptology, מפעילה את Cryptology ePrint Archive, ארכיון למאמרים בנושאי הצפנה. האגודה מקיימת כשלושה כנסים בשנה, את כנס CRYPTO (International Cryptology Conference) המתקיים משנת 1981 מדי שנה באוניברסיטת קליפורניה שבסנטה ברברה, את Eurocrypt, המתקיים באירופה ו-Asiacrypt באסיה.

האגודה בוחרת מדי שנה כארבעה-חמישה חברים לעמיתים בעבור הישגים יוצאי דופן או תרומה כבירה לתחום. כיום כ-45 עמיתים באגודה, בהם: מרטין הלמן, שפי גולדווסר, מוני נאור, עודד גולדרייך, מיכאל רבין, ז'יל ברסר, אנדרו יאו, עדי שמיר, רונלד ריבסט,ז'ק שטרן, אנטואן ז'ו, מוטי יונג, ויטפילד דיפי, אלי ביהם, מנואל בלום ודן בונה.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של האגודה הבין-לאומית למחקר קריפטוגרפי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007599108205171
* BIBSYS: 90775476
* BnF: cb123830935 (data)
* CiNii: DA00366818
* GND: 2085597-7
* ISNI: 0000 0001 0943 7856
* LCCN: n85295981
* NKC: kn20081210006
* NLA: 35880405
* SUDOC: 03288866X
* VIAF: 141764476
* WorldCat: lccn-n85295981

 |
"**תפסו את המרגל**" הוא שמו של תסכית רדיו שנכתב על ידי חנוך לוין בספטמבר 1967. באותה שנה נשלח התסכית לתחרות תסכיתים בקול ישראל. התסכית זכה בפרס הראשון בתחרות ושודר מספר פעמים בהמשך בבימויו של דוד לוין. התסכית תורגם לאנגלית תחת השם "Catch the spy" וזכה בשנת 1969 בפרס הראשון בתחרות תסכיתי רדיו באיטליה. התסכית פורסם בכתב במסגרת ספר הלקט של חנוך לוין שפורסם בשנת 2003, אחרי מותו של לוין, "אחרון".

התסכית הוא הומוריסטי אך מכיל ביקורת ברורה על הנטייה להוציא דברים מפרופורציה בשם הלאומיות, ועל הקלות שבה ניתן לשלהב המונים כנגד אלו שאינם עונים על התבנית הלאומית המצופה מהם.

עלילה
-----

העלילה מתרחשת במדינה דמיונית בשם זיזימאמא. מורה בבית ספר יסודי רוצה להראות לתלמידיה את פועלו של המשורר הלאומי של אותה המדינה, הוא המשורר שעל ברכי שיריו חונכו הילדים. כדוגמה לאחד שיריו מובא "שיר האביב", שיר טבע פשוט שהמשורר כתב על טיול אישי שלו שערך באביב ובאופן אירוני וחסר כל קשר למציאות מוצג על ידי המורה כשיר "המתאר את ההיסטוריה הארוכה של עמנו הקטן". 

בוקר אחד המורה מתפרצת בנימוס לביתו של המשורר הלאומי ומבקשת ממנו להכניס לחדרו 550 תלמידים על מנת שאלו יוכלו לצפות בעבודתו של המשורר הלאומי וללמוד. המשורר כמובן מנסה לדחות אותה בנימוס, אך בסוף נשבר ומאשר לה להכניס את התלמידים לחדרו. התלמידים המנומסים נכנסים לחדרו ובמשך שעתיים מתבוננים ללא ניע במשורר, כשרק המורה "מפרשנת" את מעשיו בקול רם. הנוכחות של התלמידים מפריעה למשורר ומונעת ממנו לכתוב ולו מילה אחת במשך כל אותו פרק הזמן.

לאחר שעתיים מתפתחת שיחת תוכחה בין המורה למשורר על כך שאינו כותב דבר וכל מה שהוא עושה זה לחשוב, והמורה מגדילה לעשות ואף גוערת בו על כך שבתור משורר לאומי יש לו גם אחריות. בניסיון להציל את המצב היא מציעה לו עזרה בכתיבת שירו ועל אף מחאותיו של המשורר היא מבקשת מהילדים להציע הצעות. כל ההצעות נדחות על ידי המשורר והמורה שוב גוערת בו על כך שאינו מתפקד בתור משורר לאומי. המשורר מנסה להתגונן אך הוויכוח מתדרדר והמורה משלהבת את הילדים כנגדו בטענות שונות שלכאורה מוכיחות שאינו משורר לאומי של ממש. התלמידים המשולהבים מחליטים בסופו של דבר שמדובר במרגל ורודפים אחריו עד ליער, שם המשורר מטפס על עץ שהילדים מבעירים.

עיבודים לקולנוע ותיאטרון
------------------------

ב-1978 יצר הבמאי דן וולמן את הסרט הקצר "המשורר הלאומי" המבוסס על תסכית הרדיו. בסרט משתתפים רפאל קלצ'קין ורבקה גור.
בדצמבר 2011 העלה תיאטרון קרוב הצגת קריאה על פי התסכית.

קישורים חיצוניים
----------------

* תפסו את המרגל, הטקסט המלא, באתר חנוך לוין

הערות שוליים
------------

1. ↑  חנוך לוין, **אחרון**, הספריה החדשה, 2003, עמ' 413
2. ↑  המשורר הלאומי אוכל אפרסקים באתר "הבמה", 25 בדצמבר 2011
דגל קנדה

**פס קנדי** (באנגלית: **Canadian pale**) בווקסילולוגיה הוא הפס האמצעי האנכי (פאל בהרלדיקה) בדגל תלת-פסי אנכי, אשר מכסה מחצית משטח הדגל, וזאת לעומת שליש משטח הדגל בעיצוב תלת פסי מסורתי. רוחבו של הפס מאפשר את שיבוצו של מטען במרכז הדגל. השם הוצע על ידי ד"ר ג'ורג' סטנלי ונכנס לשימוש לראשונה כאשר אליזבת השנייה, מלכת קנדה הכריזה על דגל קנדה החדש ב-28 בינואר 1965. על פניו אמור המונח לתאר רק דגלים קנדיים, אך בשימוש כללי המונח מתאר גם דגלים שאינם קנדיים אשר נושאים את אותן פרופורציות.

הפס הקנדי הוא עיצוב נפוץ בדגלים קנדים אזוריים ועירוניים שעוצבו לאחר 1965. מספר דוגמאות לכך הם דגל הטריטוריות הצפון-מערביות ודגלי הערים אדמונטון, אלברטה; קורנוול, אלברטה וברלינגטון, אונטריו.

היישום בווקסילולוגיה
--------------------

הפס הקנדי הקלאסי הוא ריבוע אמצעי שנמצא במרכז הדגל אשר יחס אורך/גובה שלו הוא 1:1. המונח הווקסילולוגי משמש לתיאור כל רצועה מרכזית שרוחבה מחצית מרוחב הדגל גם אם צורתה אינה ריבוע. המונח פס קנדי משמש, גם אם שלא כהלכה, לתיאור דגלים שאינם קנדיים. דגל סנט וינסנט והגרנדינים (ביחס של 7:11) וההצעה לדגל טאיוואן (ביחס של 3:5) מתוארים כדגל פס קנדי.

המונח משמש לתיאור כללי יותר של דגל אשר הרצועה המרכזית שבו רחבה יותר ללא קשר לשאלה האם היא מכסה מחצית מרוחב הדגל או לא. על פי התיאור הכללי דגל טריטוריית האי נורפוק (שבו יחסי הפסים הם 7:9:7) ודגל מדינת איווה (בו יחסי הפסים אינם מוגדרים אך רוחבו של הפס המרכזי אינו כפול מרוחב שני הפסים הצדדיים) מתוארים לעיתים כנושאי "פס קנדי".

דגלים אשר מתארים פס **אופקי** אשר רוחבו הוא כרוחב מחצית הדגל מתוארים כנושאי פס ספרדי.

שימושים בצורת דגל זו
--------------------

* דגל הטריטוריות הצפון-מערביות, קנדהדגל הטריטוריות הצפון-מערביות, קנדה
* דגל יוקון, קנדהדגל יוקון, קנדה
* דגל קורנוול, אונטריו, קנדהדגל קורנוול, אונטריו, קנדה
* דגל אדמונטון, אלברטה, קנדהדגל אדמונטון, אלברטה, קנדה
* הצעה לדגל טאיוואן (Liu proposal, 1996)הצעה לדגל טאיוואן (Liu proposal, 1996)
* דגל מדינת איווה, ארצות הבריתדגל מדינת איווה, ארצות הברית
* דגל סנט וינסנט והגרנדיניםדגל סנט וינסנט והגרנדינים

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרסום אגודת מידלסקס להרלדיקה בו מופיע הפס הקנדי - עמ' 12
**פנתר בלמואידס** (שם מדעי: ***Panthera balamoides***) הוא מין נכחד מהסוג פנתר, שחי בתקופת הפליסטוקן באמריקה הצפונית. המאובנים שלו התגלו בחצי האי יוקטן שלפני 13,400 שנה מהיום. הממצאים התגלו בידי חוקר המערות התת-מימיות חרונימו אבילאס (Jerónimo Aviles). המין תואר בשנת 2019 על סמך ממצאים שהתגלו בתוך סנוטה בטולום שבקינטנה רו, מקסיקו. ממצאיו כללו רק שליש מהמפרק של עצם הזרוע שהשתייכו כנראה לסוג של פנתר. ואולם ב-2019 כמה חוקרים סברו שייתכן שמדובר על עצם של דוב ענקי - הארקטותריום, אשר היה טורף היבשה הגדול מעולם, ומאובניו התגלו הן באמריקה הצפונית והן באמריקה הדרומית אליה היגר וגם בחצי האי יוקטן. אם סברה זה נכונה היא הופכת את המין ללא רלוונטי.

פנתר זה היה כנראה קרוב ליגואר, אך היה קטן ממנו והיה יכול לטפס על עצים ביעילות כמו נמר. עם זאת המבנה הוא של טורף עוצמתי יותר המזכיר מעט יגואר או אריה.

האזור בו נמצא הפנתר היה אזור של סוואנה שהיה עשיר בצמחייה וכלכל מינים רבים של יונקים כמו פרסתנים, דלשינאים גדולים ואף פילאים קדומים. ייתכן שאלה שימשו מזון לפנתר הגדול. הוא כנראה צד ממארב מוסווה והשתמש בעוצמתו כדי להפיל טרף ולנשוך אותו בצווארו. הוא חי לצד טורפים גדולים נוספים כמו זאב בלהות, דוב הבולדוג והסמילודון.

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  Panthera balamoides and other Pleistocene felids from the submerged caves of Tulum, Quintana Roo, Mexico
**פסאודופלטיומה** (שם מדעי: ***Pseudoplatystoma***) הוא סוג של דגי גרם ממשפחת הפימלודיים שבסדרת השפמנונאים. דגים אלה חיים בטבע במים מתוקים בנהרות ואגמים באמריקה הדרומית וגם ביערות מוצפים, בהם מצויים בעיקר הצעירים.

שפמנונים אלה מגיעים לאורך 55 ס"מ עד 1.5 מטרים והם בעלי גוונים אפורים-סגולים עם פסים או נקודות כחולות עד סגולות מעליהם והצידיים התחתונות או בטנם לבנה. הראש מוארך עם שפמות מחודדים ועיניים גדולות. אלו דגים בעלי גוף זרים המותאם לתאוצה והם צדים דגים אחרים, בעיקר חריתאים גדולים, אמנוניים ודגי חשמל טרופיים וגם חסילונים וסרטנים, בעיקר במימי האמזונאס ויובליו. הם צדים בעיקר בלילה. דגים אלו אינם מסוכנים לבני אדם. 

האוכלוסיות החיות על גדות האמזונאס צדות את השפמנונים הללו באופן קבוע. בנוסף הם נידוגים כדגי מאכל ברחבי ברזיל ובכמה אזורים מספרם פחת ביותר.

מינים
-----

* פסאודופלטיומה קורוסקאנס (*Pseudoplatystoma corruscans*)
* חתול שוולנוס מנומר (*Pseudoplatystoma fasciatum*)
* *Pseudoplatystoma magdaleniatum*
* *Pseudoplatystoma metaense*
* *Pseudoplatystoma orinocoense*
* *Pseudoplatystoma punctifer*
* *Pseudoplatystoma reticulatum*
* *Pseudoplatystoma tigrinum*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פסאודופלטיומה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |