חניכת הבסיס, ספטמבר 2017
**מחנה TURKSOM** (בסומלית: **Xerada TURKSOM**, בטורקית: **Somali Türk Görev Kuvveti Komutanlığı**) הוא בסיס צבאי, ששוכן במוגדישו שבסומליה. מאז הקמתו, מחנה TURKSOM משמש כבסיס המרכזי של כוח המשימה הבין-ממשלתי שכונה "נשר אפריקאי" ובו טורקיה שואפת להכשיר את קצינים והמש"טים של הכוחות המזוינים של סומליה (אנ') ובכך לסייע לממשלת סומליה במאמציה לבנות כוח צבאי לאומי שיוכל להתקיים בעצמו וללא סיוע ממדינות זרות. בנוסך לכך בבסיס נערכים אימונים מכוונים לסייע לחיילים הסומלים בלחימה נגד ארגון הטרור הסומלי "א-שבאב".

מחנה Turksom משמש כבסיס הצבאי הטורקי הגדול ביותר מחוץ לטורקיה בעקבות העובדה שהוא משתרע על שטח של כ-400 דונמים. המחנה משרת פוליטית את האינטרסים הטורקיים באזור ונחשב כגורם שהשפיע לחיוב על היחסים בין טורקיה לסומליה.

מלבד הבסיס עצמו, יש גם בשטח המחנה אוניברסיטה צבאית שכוללת כיתות לימוד, חדרי ישיבות, מגרשי ספורט, חדרים עם מכשירי סימולציה ימיים, מעבדות, ספרייה ועוד מספר מתקנים.

על פי גורמי בצבא הטורקי, למעלה מ-10,000 חיילים סומלים צפויים לעבור הכשרה במחנה. למעלה מ-200 אנשי צבא טורקים הוצבו בבסיס.

היסטוריה
--------

ב-2015 החלה הקמתו של בסיס טורקי בלב סומליה, בסמוך לבירה מוגדישו וזאת בהשקעה שעלותה מוערך בכ-50 מיליון דולרים. הבסיס נפתח בטקס רשמי בספטמבר 2017, בטקס בנוכחות ראש המטות המשולבים של הכוחות המזוינים של טורקיה, הולוסי אקאר וראש ממשלת סומליה, חסן עלי ח'יירי (אנ').

מאז הקמתו, הסיס מבצע אימונים לצד משימת האיחוד האפריקאי לסומליה (אנ'). מאמצי משימת האיחוד האפריקאי מתרכזים בלחימה כנגד א-שבאב ומרבית אנשי הצוות שנשלחו מטעם האיחוד הם לא-מוסלמים, בשל כך מחנה Turksom היווה אלטרנטיבה לכוח המשימה והציע הכשרות שייערכו על ידי מוסלמים.

השלכות פוליטיות
---------------

### יריבות אזורית במזרח התיכון

היריבות ששוררת באזור המזרח התיכון התרחבה ובשנים האחרונות כוללת מאמצים להקמת הגמוניה גם במדינות קרן אפריקה. חוקרים מסוימים הדגישו כי הנוכחות הצבאית הטורקית בסומליה עלולה להוות איום על מדינות באזור כמו איחוד האמירויות הערביות או ערב הסעודית (מדינות שנמצאות שמתנגדות ונלחמות בברית בין טורקיה לקטר). גם בציר הסעודי-אמירתי יש רצון לשלוט ביעדים בקרן אפריקה תוך מתן תמיכה למגזרים בעזרת פיתוח האזור ושיפור מצב הביטחון בו. לצד טורקיה, ב-2015 הקימה איחוד האמירויות הערביות בסיס צבאי גם הוא במוגדישו. בנוסף לכך, איחוד האמירויות הייתה מערובת בעסקה להקמת בסיס צבאי בסומלילנד, בסיס שהוקם ב-2017 במטרה להגן על נמל הים של העיר ברברה, באותה חתמה סומלילנד עם חברת DP World, שהמטה שלה נמצא בדובאי, על הסכם שלפיו החברה תשדרג ותנהל את הנמל שבברברה. כמו כן סומלילנד גם חתמה על חוזה לפיה אותה חברה תפתח את הנמל שבוסאסו ואף תנהל אותו ל-30 שנים. אם לא די בכך, בסיס זה מהווה איום על המורדים החות'ים בתימן, שמאיימים אף הם על איחוד האמירויות עקב המעורבות האמירתית במלחמת האזרחים התימנית. בתגובה לפעילות טורקיה בסומליה טען יורש העצר הסעודי, מוחמד בן סלמאן כי פעילותה זו של רג'פ טאיפ ארדואן וממשלו משקפות את ניסיון לבנות "ח'ליפות עות'מאנית" באזור.

מדיניות החוץ של ארגון אל-שבאב מתמקדת בסיכול כל נוכחות זרה בסומליה, מדיניות זו מוערכת על ידי חוקרים כאתגר מרכזי למעורבות הצבאית הטורקית במדינה, טורקיה בעבר הייתה יעד להתקפות הארגון, המרכזית שבהם הייתה הפיגוע בטיסה 159 של דאלו איירליינס אך היו תקיפות נוספות של הארגון כנגד יעדים טורקים בתוך סומליה ובסמוך עליה. פעילות הארגון משפיעה לרגע על היחסים בין המדינות.

### האינטרסים הטורקיים בסומליה

הקמת הבסיס קשורה בשיפור היחסים בין טורקיה לבין מדינות אפריקה, מהצהרות של גורמים רשמיים עולה כי האינטרסים הטורקיים בסומליה סובבים בעיקר סביב יישום תוכנית סיוע לפיתוח הכוללת תמיכה במדינה ביעדיה לבניית שלום ושיפור השירות הציבורי במדינה בנוסף לכך, יש שטוענים כי סומליה יכולה להיות מיקום בו לצבא הטורקי יש השפעה, לאור חוסר היציבות הפוליטית שיש במדינה החל מתחילת מלחמת האזרחים הסומלית. סיבות אחרות אותן מעריכים חוקרים כגורם משפיע על ההתנייענות הטורקי במדינה היא אינטרסים כלכלים שנובעים מהעובדה שסומליה ממקומת בסמוך לנתיבי סחר עולמיים ובסמוך למיצרי באב אל-מנדב, שמהווה מיקום אסטרטגי וחשוב לכלל המדינות באזור.

ראו גם
------

* בסיס חיל הים הסיני בג'יבוטי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מחנה TURKSOM** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  MELVIN, NEIL (2019). "THE FOREIGN MILITARY PRESENCE IN THE HORN OF AFRICA REGION". Stockholm International Peace Research Institute.
2. ↑  van den Berg, Willem; Meester, Jos (2019). "Turkey in the Horn of Africa: Between the Ankara Consensus and the Gulf Crisis".
3. ↑  STEARNS, SUCUOGLU, JASON, GIZEM (באפריל 2017). "SOUTH–SOUTH COOPERATION AND PEACEBUILDING: TURKEY'S INVOLVEMENT IN SOMALIA". *South African Institute of International Affairs*. pp. 1–11. `{{cite web}}`:  (עזרה)
4. ↑  Shay, Shaul (6 בינואר 2020). "Turkey and the war against Al Shabaab in Somalia" (PDF). *Research Institute for European and American Studies*. נבדק ב-15 במרץ 2020. `{{cite web}}`:  (עזרה)
5. ↑  Hussein, Abdirahman; Coskun, Orhan (30 בספטמבר 2017). Lawson, Hugh (ed.). "Turkey opens military base in Mogadishu to train Somali soldiers". *Reuters*. `{{cite news}}`:  (עזרה)
6. ↑  "Somalia Joint Military Academy and NCO School Application Guide 2018" (PDF). Embassy of Turkey in Mogadishu.
7. ↑  Abdulle, Gurpinar, Abdulkarim, Bulut (21 באוגוסט 2019). "Turkey's Engagement in Somalia: A Security Perspective". *Somali Studies*. pp. 53–71. `{{cite web}}`:  (עזרה)
8. ↑  "Turkey sets up largest overseas army base in Somalia". Al Jazeera English. 1 באוקטובר 2017. נבדק ב-2 באוקטובר 2017. `{{cite news}}`:  (עזרה)
9. ↑  The Associated Press (30 בספטמבר 2017). "Turkey opens military training base in Somalia capital". *The Washington Post*. The Turkish chief of staff Gen. Hulusi Akar and Somali Prime Minister Hassan Ali Khaire inaugurated the newly-constructed facility on Saturday. `{{cite news}}`:  (עזרה)
10. ↑  Heibach, Jens (2018). "Yet Another Scramble:: Why Middle Eastern Powers Are Reaching Out to Africa".
11. ↑  MENKHAUS, KEN (2018). "East Africa AND THE HORN OF AFRICA". *Counterterrorism Yearbook 2018*. pp. 111–116.
12. ↑  ד"ר משה טרדימן, הפורום לחשיבה אזורית, המרוץ לאפריקה של ארדואן ובן סלמאן, באתר ynet, 11 בספטמבר 2018
13. ↑  "Why are Gulf countries so interested in the Horn of Africa?". *The Economist*. ISSN 0013-0613. נבדק ב-2020-05-12.
14. ↑  Özgen, Cenk (2019-11-13). "Türkiye'nin Denizaşiri Askeri Üs Kurma Girişimleri: Tespitler Ve Geleceğe Yönelik Öneriler". *Güvenlik Bilimleri Dergisi* (בטורקית). pp. 381–408. doi:10.28956/gbd.646388. ISSN 2147-2912free`{{cite web}}`: תחזוקה - ציטוט: postscript (link)