recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**אל-בודייע** היא עיירת חוף הממוקמת באזור הצפון-מערבי של האי בחריין, במחוז הצפון של ממלכת בחריין. היא שכנה לכפרים דיראז ובני ג'מרה.

היסטוריה
--------

עיירה קטנה לחופי בחריין, נוסדה על ידי שבט הדוואסירי. בשנת 1923, בעקבות סכסוך עם השלטון הקולוניאלי הבריטי, עזב רוב השבט את אל-בודייע ועבר לערב הסעודית. עם זאת, רבים מבני שבט הדוואסירי חזרו מאוחר יותר לאל-בודייע, וחלקם ממשיכים להתגורר בכפר עד היום. לפני גילוי הנפט בבחריין, רוב תושבי אל-בודייע היו מעורבים בתעשיית צלילת פנינים ודיג.

לפי כתב העת של המפרץ הפרסי, עומאן ומרכז ערב בשנת 1917, הכפר אל-בודייע היה מורכב משלושה רבעים נפרדים: פאריק-אל אמארה, סכר פאריק-אל (הממוקם על ראס-בודאיה) ופאריק-אל-בודאיה (הרובע העתיק ביותר). בעיירה התאפיינה במספר ניכר של בתי אבן ובקתות קנים. האוכלוסייה המוערכת הגיעה לכ-8,000 איש, כולם מאמיני האסלאם הסוני; רוב תושבי אל-בודייע (800 בתים) השתייכו לשבט הדוואסיר, אך לצדם חיו גם קבוצות נוספות: שבט האמארה (100 בתים), בני חוואלה (50 בתים), "כושים חופשיים" (200 בתים) ועבדים שחורים (450 בתים). תעשיית צלילת הפנינים. תפסה מקום מרכזי בכלכלת העיירה. למעלה ממחצית מ-100 הסירות בנמל שימשו לצלילה, מה שהעיד על חשיבותה של תעשייה זו לפרנסת התושבים. בעיירה היו גם 3 בתי ספר לקוראן. ענייניה הפנימיים של העיירה טופלו על ידי השייח' מהדוואסיר, ללא הפרעה של השייח' של בחריין .

גאוגרפיה
--------

אל-בודייע קיבלה באופן מסורתי את אספקת המים שלה מבארות במטעי התמרים הסמוכים בכפרים דיראז ובני ג'מרה בהתאמה. זהו כעת המיקום של מרבית החוות, האורוות והחוות המסורתיות של משפחות המפרץ. העיירה משמשת כנקודת קצה אחת של דרך אל-בודייע, העוברת למנאמה, בירת בחריין.

שתי בעיות סביבתיות עיקריות פוגעות באזור דרך אל-בודייע:

כריתת יערות: גלי בנייה גרמו לכריתת אלפי עצי דקל פראיים. עצים אלו שימשו כמסננים טבעיים מפני השמש הקופחת, והיעדרם גורם להתחממות האזור.

חדירת מי ים לאקוויפרים: תהליך הבנייה של נמל הים "מינה סלמאן" בשנות ה-50 גרם לחדירת מי ים לאקוויפרים תת-קרקעיים טבעיים. חדירה זו פוגעת באיכות מי השתייה באזור.

בעבר, דרך אל-בודייע נחשבה לאחד האזורים היחידים בבחריין שנהנו מצל טבעי. כיום, כתוצאה מכריתת העצים והתפתחות הבנייה, אופיו הייחודי של האזור הולך ונעלם.

1. 1 2  'Gazetteer of Arabia Vol. I' [449] (468/1050), British Library: India Office Records and Private Papers, IOR/L/MIL/17/16/2/1, in Qatar Digital Library <> [accessed 29 October 2016]

### לקריאה נוספת

* פואד ישאק ח'ורי (1980). *שבט ומדינה בבחריין: שינוי הסמכות החברתית והפוליטית במדינה ערבית*. ISBN 0-226-43473-7

קישורים חיצוניים
----------------
**שלמה כהן** (1921 – 18 בפברואר 2009), הידוע בכינוי **סוּלימאן הגדול**, היה זמר ישראלי, ומחלוצי השירה בציבור בישראל.

ביוגרפיה
--------

קברו של שלמה כהן בבית הקברות נחלת יצחק
שלט הנצחה לסולימאן הגדול ליד כיכר ע"ש שלמה כהן בגבעתיים
שלמה כהן נולד ב-1921 בנווה צדק, תל אביב במשפחה בת שבעה בנים ושתי בנות. אביו, יעקב שלמה כהן (1889–1964), שעלה מתימן בשנת 1912, היה פעיל ציבור בקהילת יוצאי תימן, מראשי התאחדות התימנים ומזכיר מועצת העובדים שלה בתל אביב, ציר לאספת הנבחרים וחבר הוועד הלאומי. אחיו איתמר כהן היה סולן להקת הנח"ל בשנות ה-50.

בנעוריו היה כהן חבר בלהקת בני מחול, ובפלמ"ח היה אחד מחברי "חבורת האש", שמרבית חבריה היו מהמחלקה הערבית של הפלמ"ח. אנשי החבורה נהגו לעשות קומזיצים בשעות הערב, והיו יושבים מסביב למדורה ושרים שירים עבריים, כמו: "איל, איל בן קרניים", "מה יפים הלילות בכנען", "שושנת תימן" ועוד.

לאחר קום המדינה נותרו בחבורה רק סולימאן ובני משפחתו: אשתו שרה כהן וילדיו: חופני כהן הבכור (שכינויו היה סולימאן הקטן), פנחס (פיני) כהן, שהיה סולן צוות הווי הנח"ל (וכיום חי בניו יורק), יזהר כהן וורדינה כהן.

שלמה כהן ואשתו היו מופיעים באירועים שונים והקליטו שני תקליטים: בשנת 1978, אלבום לכבוד 30 שנה למדינת ישראל: "30 שנות זמר מסביב למדורה" עם סולימאן הגדול וחבורת זמר מקיבוץ שפיים, ובשנת 1994 את האלבום "זמרת הארץ עם משפחת סולימאן הגדול".

בשנת 1992 הוענק לו תואר יקיר העיר גבעתיים.

לנכדיו מבתו ורדינה יש שמות מוזיקליים, והם קרויים מיתר, סול, קשת ותו בשל הקשר העמוק של המשפחה למוזיקה.  

עיריית גבעתיים קראה כיכר (מעגל תנועה) ברחוב ריינס על שמו. ליד הכיכר יש שלט הנצחה לזכרו.

כהן המשיך להופיע כמעט עד יומו האחרון, על אף מחלת הכליות שסבל ממנה.
הוא נפטר בשנת 2009 ממחלתו, בגיל 88. נקבר בבית הקברות נחלת יצחק.

דיסקוגרפיה
----------

* **30 שנות זמר מסביב למדורה עם סולימאן הגדול**, חיפה: התקליט, 1978. (עם אשתו וילדיהם ועם חבורת זמר מקיבוץ שפיים; הוקלט בהופעה חיה)
* **זמרת הארץ עם משפחת סולימאן הגדול**; מפיקים: ציונה לוי-לירון ודב זעירא, חיפה: התקליט, 1994. (שרים: שלמה, שרה, חופני, יזהר, ורדינה ופיני כהן)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סולימאן הגדול** בוויקישיתוף

* סולימאן הגדול, באתר Discogs (באנגלית)
* סולימאן הגדול, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט)
* סמדר שיר, ב"חאפלה" גדולה חגג "סולימן הגדול" את יום הולדתו ה-60, מעריב, 3 בדצמבר 1980
* אור ברנע, סולימן הגדול הלך לעולמו, באתר ynet, 18 בפברואר 2009
* עינב שיף‏, מת "סולימן הגדול", מחלוצי השירה בציבור בישראל, באתר וואלה!‏, 18 בפברואר 2009
* הזמר סולימאן הגדול נפטר בגיל 88(הקישור אינו פעיל), המהדורה המרכזית, ערוץ 2, 18 בפברואר 2009
* בן מיטלמן, ‏שלמה כהן הוא "סולימאן הגדול" נפטר, באתר ‏מאקו‏, 19 בפברואר 2009
* יזהר כהן נפרד מאביו - סולימאן הגדול, רבקה מיכאלי: באה לשבת, רדיו ללא הפסקה, 20 בפברואר 2009
* לימור סימון, אבי, בתו, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 5 באפריל 2009

הערות שוליים
------------

1. ↑  איתמר כהן באתר "סטריאו ומונו".
2. ↑  סולימאן הגדול באתר חברה קדישא ת"א–יפו.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007511681905171
* VIAF: 311793520
* WorldCat (עם VIAF): 311793520

 |
**בלוטת הערמונית** (בלטינית: **Prostata**; פרוסטטה) היא בלוטה אקסוקרינית במערכת הרבייה של היונקים הזכרים.

יש הבדלים ניכרים בערמונית של מינים שונים, מבחינה אנטומית, כימית ופיזיולוגית. שמה העברי של הבלוטה נגזר מפרי עץ הערמון, שצורתה דומה לו.

בלוטת הערמונית אצל האדם
-----------------------

הערמונית היא בלוטת מין הקיימת אצל זכרים בלבד. הבלוטה ממוקמת במוצא שלפוחית השתן, ובתוכה עוברת השופכה. הקשר האנטומי הקרוב ביותר של הערמונית הוא לחלחולת (רקטום), הנמצאת מאחוריה. מאחר שהערמונית נמצאת בתוך האגן, ניתן לבדוק אותה בבדיקה טרנס-רקטלית (דרך הרקטום), למשל, על ידי אולטראסאונד הנעשה דרך החלחולת.

בלוטת הערמונית מתפתחת אצל הגבר, ובגילאים 20–30 היא מגיעה לשיא התפתחותה. קוטרה של הערמונית נע בין 3 ל-4 ס"מ ומשקלה כ-20 גרם.

מתחת לערמונית נמצאות בלוטות קאופר, אשר מפרישות נוזל שקוף לפני פליטת נוזל הזרע.

תפקיד הערמונית
--------------

הערמונית היא בעלת תפקיד חשוב בפוריות הגבר. היא מפרישה את נוזל הערמונית, שהוא חלק מהותי מנוזל הזרע. נוזל הערמונית מגן על תאי הזרע.

מחלות בערמונית
--------------

בבלוטה עלולות להתפתח מחלות שונות, החל בדלקות, הפרעות במתן שתן עקב הגדלה שפירה, וכלה בהתפתחות סרטן הערמונית.

תרשים מערכת הרבייה הזכרית| תרשים מערכת הרבייה של הגברתרשים מערכת הרבייה של הגבר

1. שלפוחית השתן
2. עצם החיק
3. פין
4. רקמה זקיפה
5. עטרה
6. עורלה
7. פתח השופכה
8. המעי הגס
9. חלחולת
10. שלפוחית הזרע
11. צינור הזרע
12. בלוטת הערמונית
13. בלוטות קאופר
14. פי הטבעת
15. צינור הזרע
16. יותרת האשך
17. אשך
18. כיס האשכים

 |

ראו גם
------

* הגדלה שפירה של הערמונית
* סרטן הערמונית
* המערכת האנדוקרינית
* בלוטת סקנה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בלוטת הערמונית** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007541096605171
* BnF: cb11933867p (data)
* GND: 4175973-4
* LCCN: sh85107605
* NDL: 00576258
* NKC: ph124653
* TA98: A09.3.08.001

 |
**יארד של אייל** או **כוס יארד** (באנגלית: **Yard of ale**) היא כוס בירה גבוהה מאוד המשמשת לשתיית בסביבות 2.5 פיינט אימפריאלי (1 פיינט אימפריאלי=568 מ"ל), כלומר כ-1.4 ליטר של בירה, תלוי בקוטר.

הכוס היא בערך 1 יארד (91 סנטימטרים) באורך, מעוצבת עם כדור בולבוסי בתחתית, ופיר מתרחב, המהווה את רוב הגובה.

מקור הכוס ככל הנראה באנגליה של המאה ה-17, שם הכוס הייתה ידועה גם בשמות "כוס ארוכה", "יארד קיימברידג' (זכוכית)" ו"כוס אל" (אל - מידת אורך אנגלית). היא מזוהה באמצעות אגדה עם נהגי קווי מרכבות, אם כי שימש בעיקר למטרות שתייה ולברכות מיוחדות. 

שתיית כוס יארד מלאה בבירה מהר ככל האפשר היא משחק פאב (Pub Game) מסורתי. השתייה המהירה ביותר של יארד אייל בספר גינס שיאי עולם היא 5 שניות.

תיאור
-----

הכוס היא בערך 1 יארד (91 סנטימטרים), מעוצבת עם מין כדור בתחתית ופיר מתרחב, המהווה את רוב הגובה. במדינות שבהן השיטה היא מערכת מטרית, הכוס עשויה להיות 1 מטר (1.1 יארד). כיוון שהכוס כל כך ארוכה ובכל מקרה אין לה בדרך כלל בסיס שטוח ויציב, היא תלויה על הקיר כשהיא לא בשימוש.

היסטוריה
--------

 הפאב The Yard of Ale, סטרטפורד על האייבון
מקור הכוס כאמור באנגליה של המאה ה-17 וכוס כזו הייתה עדות לכישוריו של מנפח הזכוכית כמו גם של השותה ממנה. ג'ון אוולין מתעד ביומנו את השתייה הרשמית, אך החגיגית של יארד של בירה לכבוד ג'יימס השני, מלך אנגליה בברומלי בקנט (כיום דרום מזרח לונדון), 1685.

ניתן למצוא כוסות יארד תלויות על הקירות של כמה פאבים אנגליים, ויש מספר פאבים בשם The Yard of Ale ברחבי הארץ.

שימוש
-----

שתיית כוס יארד מלאה בבירה היא כאמור משחק פאב מסורתי בבריטניה. לכמה מכללות עתיקות באוניברסיטת אוקספורד יש מסורות של שתיית בירה בכוס טנקארד (בערך 0.42 ליטר). ראש ממשלת אוסטרליה לשעבר, בוב הוק, היה בעבר שיאן העולם בשתייה המהירה ביותר של יארד בירה, כששתה את בירה באחת עשרה שניות כחלק מהעונש המסורתי של מכללת אוקספורד.

בניו זילנד, שם הכוס מכונה "יארדי", שתיית כוס יארד מלאה בבירה מתבצעת באופן מסורתי ביום הולדת 21 על ידי האדם החוגג.

לקריאה נוספת
------------

* מגדל בירה
* קרן לשתייה

הערות שוליים
------------

1. ↑  Rabin, Dan; Carl Forge (1998). *The Dictionary of Beer and Brewing*. Chicago: Fitzroy Dearborn. ISBN 9781579580780. נבדק ב-2010-03-10.
2. ↑  "Yard-of-ale glass (drinking glass) -- Britannica Online Encyclopedia". britannica.com. נבדק ב-2010-03-10.
3. ↑  "The Yard of Ale : Our History". theyardofale.com. אורכב מ-המקור ב-2010-03-04. נבדק ב-2010-03-10.
4. ↑  *The Guinness book of records 1999*. Guinness. 1998. p. 60. ISBN 9780851120706. נבדק ב-28 ביוני 2011. `{{cite book}}`:  (עזרה)
5. ↑  "Suffolk Glass". suffolkglass.co.uk. נבדק ב-2009-09-26.
6. ↑  Allan Seager (2004). *A frieze of girls: memoirs as fiction*. University of Michigan Press. p. 201. ISBN 0472089579. נבדק ב-28 ביוני 2011. `{{cite book}}`:  (עזרה)
7. ↑  Carbone, Suzanne (2003-12-03). "Spiffing leader? Just apply spit and polish". Melbourne: The Age. נבדק ב-2010-03-09.
8. ↑  Bob Hawke (1994). *The Hawke Memoirs*. Heinemann. p. 28. ISBN 9780434313914. נבדק ב-28 ביוני 2011. `{{cite book}}`:  (עזרה)
9. ↑  "Turning 21: doing a yardie – Birthdays and wedding anniversaries – Te Ara Encyclopedia of New Zealand". *teara.govt.nz*.
אירית בן-אבא עם סגן שר החוץ היווני לענייני אירופה, ניקוס זידאקיס. נובמבר 2015
**אירית בן-אבא ויטלה** (נולדה ב-1958) היא דיפלומטית ישראלית המשמשת כשגרירת ישראל ברפובליקה העממית של סין וכשגרירה לא-תושבת למונגוליה. בעבר כיהנה כשגרירת ישראל ביוון (2014–2019), שגרירה בפיליפינים (2000–2003) וכסמנכ"לית לעניינים כלכליים במשרד החוץ (2007–2014).

ביוגרפיה
--------

בן-אבא נולדה בתל אביב. השתחררה מהצבא ב-1978. היא בעלת תואר ראשון בלימודי המזרח הרחוק ואנגלית מהאוניברסיטה העברית בירושלים (1982) ותואר שני במנהל עסקים מהאוניברסיטה העברית בירושלים (2005). בוגרת תוכנית הסגל הבכיר של משרד החוץ.

ב-1985 סיימה קורס הצוערים של משרד החוץ. בשנים 1986 עד 1989 הוצבה בהונג קונג. לאחר מכן עבדה בדסק הסיני באגף אסיה של משרד החוץ וכן כציר בשגרירות ישראל בבייג'ינג. ב-1996 מונתה למנהלת מחלקת דרום אסיה ודרום מזרח אסיה.

בשנת 2000 מונתה לשגרירת ישראל בפיליפינים. ב-2004 מונתה לשגרירה ניידת לא-תושבת במדינות הבלקן, באלבניה, בבוסניה והרצגובינה ובמקדוניה הצפונית. ב-2006 מונתה לראש החטיבה לעניינים כלכליים של המזרח התיכון וטיפלה בנושאים הכלכליים וההומניטריים הנוגעים ליחסי ישראל והרשות הפלסטינית. ב-2007 מונתה לסמנכ"לית לעניינים כלכליים של משרד החוץ.

ב-2014 מונתה לשגרירת ישראל ביוון. ב-2020 מונתה לממונה על היחסים (שגרירה בפועל) בשגרירות ישראל בצרפת. כמו כן שימשה שליחה מיוחדת לענייני הגירה.

החל מינואר 2021, מכהנת כשגרירת ישראל בסין ובמונגוליה.

אם לבן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אירית בן-אבא** בוויקישיתוף
* אירית בן אבא (אורכב 13.10.2020 בארכיון Wayback Machine), באתר המכון למנהיגות וממשל

הערות שוליים
------------

1. ↑  שגרירי ישראל ביוון, באתר משרד החוץ
2. ↑  אלכס בן צבי מונה לשגריר במוסקבה; אירית בן אבא לשגרירה בבייג'ינג, באתר ynet, 28 ביולי 2020
3. ↑  מינויים בשירות החוץ, החלטה מספר 289 של ממשלת ישראל השלושים וחמש, משנת 2020, באתר של משרד ראש הממשלה
4. ↑  "Irit Ben-Abba Vitale, nouvelle chargée d'affaires ad interim à Paris". *The Times of Israel* (בצרפתית). 22 ביולי 2020. נבדק ב-7 בדצמבר 2020. `{{cite web}}`:  (עזרה)

| שגרירי ישראל בסין ישראלישראל הרפובליקה העממית של סיןהרפובליקה העממית של סין |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| זאב סופות • משה בן-יעקב • אורה נמיר • יצחק שלף • יהוידע חיים • עמוס נדאי • מתן וילנאי • צבי חפץ • אירית בן-אבא |

 |
**רם שטראוס** (נולד ב-28 באפריל 1992) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת השוער.

קריירת מועדונים
---------------

שטראוס התחיל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי חיפה, וערך 12 הופעות במדי נבחרת הנוער של ישראל. בגיל 19 הצטרף שטראוס לקבוצה הבוגרת של מכבי עירוני בת ים מהליגה הלאומית, ובסוף העונה ירד עמה לליגה א'. בקיץ 2012 הצטרף למכבי אחי נצרת מהליגה הלאומית, ושנה לאחר מכן חתם בהפועל רמת-גן מאותה הליגה. ב-1 באוגוסט 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו במוקדמות הליגה האירופית, בתיקו 0–0 נגד אשטוריל. בתום העונה זומן לנבחרת הצעירה, ובמדיה ערך שתי הופעות.

ב-7 באוגוסט 2014 חתם שטראוס בנאה סלמיס פמגוסטה מליגת העל הקפריסאית. ב-3 בנובמבר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 2–3 לאנורתוסיס פמגוסטה, ובסך הכל ערך בעונה זו 14 הופעות ליגה.

ב-11 בספטמבר 2015 חזר שטראוס לישראל וחתם בהפועל תל אביב כמחליפו של אריאל הרוש שנעדר בעקבות פציעה. ב-17 באוקטובר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, שהייתה להופעתו היחידה במדי הפועל תל אביב, בהפסד 0–4 לבני סכנין בו הורחק כבר בדקה השביעית של המשחק.

ב-21 בינואר 2016 חתם בעירוני קריית שמונה עד לסיום העונה וכעבור שבועיים חתם בפולי טימישוארה מליגת העל הרומנית. ב-17 באוגוסט 2016 חתם בקבוצת לוון מליגת המשנה בבלגיה. בלוון לא זכה לדקות משחק וב-2 בפברואר 2017 חזר לישראל חתם בהפועל נצרת עילית מהליגה הלאומית.

ב-25 ביוני 2017 חתם שטראוס בהפועל עכו, ולראשונה שימש כשוער ראשון בליגת העל, אך בתום העונה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית ועזב את המועדון.

ב-16 ביוני 2019, לאחר שנה שלא שיחק, חתם שטראוס בהפועל עפולה מהליגה הלאומית, אך שוחרר לפני תחילת העונה ובספטמבר 2019 חזר לקדנציה שנייה במכבי אחי נצרת.

בסוף העונה באחי נצרת נפצע בגבו, עבר שני ניתוחים שלא צלחו והוא נאלץ לפרוש מכדורגל.[דרוש מקור]

נבחרות ישראל
------------

שיחק בכל נבחרות הנוער ובנבחרת הצעירה של ישראל.

חיים אישיים
-----------

הוא אחיהם הצעיר של שוער העבר שגיא שטראוס ושל עלוית שטראוס הנשואה לכדורגלן העבר הארגנטינאי-ישראלי רוברטו קולאוטי.

כיום משמש כמאמן מנטלי.[דרוש מקור]

בשנת 2024 השתתף שטראוס בתוכנית המציאות המדוברת בערוץ רשת 13 "פקין אקספרס".

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* עומר אלנקו, ‏רם שטראוס: דחיתי הצעה מהפועל תל אביב, באתר ONE‏, 9 ביוני 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  השוער רם שטראוס חתם בסלאמינה, באתר וואלה!‏, 7 באוגוסט 2014
2. ↑  עמית גולדשטיין‏, רכש מספר 22 העונה: רם שטראוס חתם לשנתיים בהפועל תל אביב, באתר וואלה!‏, 11 בספטמבר 2015
3. ↑  שמעון אלבז, רם שטראוס חתם בעירוני ק"ש עד סיום העונה, באתר ynet, 21 בינואר 2016
4. ↑  ליגיונר חדש: רם שטראוס חתם בטימישוארה, באתר ONE‏, 5 בפברואר 2016
5. ↑  רם שטראוס חתם לעונה אחת בלובן הבלגית, באתר ONE‏, 17 באוגוסט 2016
6. ↑  קובי פורטל, ליאור אסולין חתם בהפועל נצרת עילית, באתר דאבל פס, 2 בפברואר 2017
7. ↑  שלמה וייס‏, הפועל עכו: גל שיש, בן אז'ובל, אלון נצר ורם שטראוס חתמו, באתר וואלה!‏, 25 ביוני 2017
8. ↑  אלון בן דוד, ‏רם שטראוס חתם בעפולה: שמח, מקום חם ואהוב, באתר ONE‏, 16 ביוני 2019
**קטנוצ'סמה** (שם מדעי: *Ctenochasma*; פירוש השם: "אופק הליצן") הוא סוג של פטרוזאור ממשפחת הקטנוצ'סמטיים, שבקבוצת הפטרודקטיליים, אשר חי לפני 145–150 מיליון שנה בסוף היורה. הוא הוגדר ב-1852 בידי החוקר הגרמני כריסטיאן אריך הרמן פון מייר ממאובנים שנמצאו בבוואריה, גרמניה באזור בו התגלה העוף הראשון - הארכאופטריקס. מאובנים נוספים התגלו בצרפת.

מאפיינים
--------

הקטנוצ'סמה היה פטרוזאור קטן מאוד, עם מוטת כנפיים באורך 45 סנטימטרים אצל המינים הגדולים ו-25 סנטימטרים אצל הקטנים ביותר, דומה מאוד לפטרודקטילוס. הלסת שלו הייתה מוארכת ומלאה בשיניים חלולות, דקות ומעוקלות מאוד. חלק מהפרטים היו בעלי מעל ל-400 שיניים בלסת. מבנה זה אולי עזר ללכידת טרף קטן, בדומה לזיפי הפלמינגו ולווייתני המזיפות. בכך הוא דמה לקרוב משפחתו מהקרטיקון - פטרודאוסטרו, אך בניגוד לקרובו הלסתות היו ישרות מאוד והוא לא היה יכול לשאוב את המים במעלה הגרון וכנראה השתמש בלסת בדומה למקור הכפן. השיניים היו מצויות רק בחלק הקדמי של שתי הלסתות.

מהמבנה של העיניים שכללו טבעות גדולות ייתכן מאוד שהוא היה פעיל בלילה. הדבר יכול להיות כהימנעות מתחרות עם פטרוזאורים חזקים ממנו. למרות גודלו הקטן הוא כנראה דאה בדומה לעופות גדולים על זרמי, זאת בשל מבנה הכנפיים הארוכות באופן יחסי יותר משאר הפטרוזאורים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קטנוצ'סמה** בוויקישיתוף
* קטנוצ'סמה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* קטנוצ'סמה, באתר GBIF (באנגלית)
הריסת בניין מעריב ב-29 בדצמבר 2019
**בית מעריב** היה בניין משרדים בתל אביב, ששכן בצומת הרחובות דרך בגין, יצחק שדה, קרליבך ולינקולן, והיה מוכר בשמו העממי "צומת מעריב". בשנת 2019 נהרס הבניין ובמקומו החלה בניית מגדל יעקב נמרודי.

היסטוריה
--------

בספטמבר 1953 הזמינה עיריית תל אביב גורמים מעוניינים לפתח את האזור שבו הוקם השוק הסיטונאי. בניין מעריב הוקם כשותפות של מעריב, בנק אלרן וחברת לוסטיג. המבנה תוכנן על ידי האדריכל יעקב בן-סירה. הוא משתרע על פני שטח של 1.7 דונם, ומתנשא לגובה של חמש קומות, כולל קומת הקרקע הכוללת אכסדרה. הוא ניכר בתוכניתו הייחודית, הנדמית למשולש קטום קודקוד, והכניסה הראשית אליו שוכנת בצידו הקטום, הפונה אל "צומת מעריב". הבניין זכה לשמו בשל כך ששיכן משך רוב שנות קיומו את מערכת העיתון היומי "מעריב".

המבנה הועמד למכירה במכרז בדצמבר 2008, לאור הקשיים הכלכליים אליהם נקלע העיתון "מעריב". הוא נמכר לחברת האם של העיתון, הכשרת הישוב, בינואר 2009, העיתון פינה את המבנה באוקטובר 2013. מרבית עובדי העיתון הועברו לירושלים, בסמוך למערכת "מקור ראשון", והיתר שוכנו במגדל רובינשטיין השוכן אף הוא בצומת "מעריב".

תחילה תוכנן לקום במקומו מגדל בן 55 קומות אשר ישמש למסחר, מלונאות ולמשרדים, וב-8 בינואר 2014 הפקידה עיריית תל אביב-יפו את תוכניות הבניין בוועדה המקומית לתכנון ובנייה. ב-26 ביוני 2017 אישרה הוועדה את התוכנית עם שדרוג ל-60 קומות בבניין במקום 55. המתחם צפוי להשתרע על פני שטח בנוי של 35,440 מ"ר, ולכלול חניון תת-קרקעי, ויחובר ישירות במנהרה תת-קרקעית לתחנת קרליבך של הרכבת הקלה. ביולי 2018, הוועדה המחוזית לתכנון ובנייה נתנה תוקף לתוכנית, אך קבע כי המגדל יכלול עד 42 קומות מעל הכניסה, ובגובה בינוי מרבי של 180 מטר מעל פני הים, בשל התנגדותן של רשות שדות התעופה ורשות התעופה האזרחית לגובה הבינוי המקורי. לטענתן מגדל בן 60 קומות יפגע בבטיחות הטיסה בנמל התעופה בן-גוריון מאחר שיפריע לתנועת המטוסים לעבר הנמל.

ב-29 בדצמבר 2019 הוחל בהריסת המבנה. ביוני 2021 החלו עבודות החפירה, הדיפון והביסוס של מגדל המשרדים.

ראו גם
------

* גשר מעריב

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית מעריב** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  מעריב נכנס לביתו, מעריב, 17 בפברואר 1957
2. ↑  רז סמולסקי, בית מעריב יוצא למכרז - שווי הבניין מוערך בכ-45 מיליון שקל, באתר הארץ, 3 בדצמבר 2008
3. ↑  רז סמולסקי, הכשרת היישוב קונה את בית מעריב ב-32.5 מיליון שקל, באתר TheMarker‏, 25 בינואר 2009
4. ↑  אתר למנויים בלבד נתי טוקר, עיתון "מעריב" עוזב את בית מעריב, באתר TheMarker‏, 13 באוקטובר 2013
5. ↑  אתר למנויים בלבד מגדל בן 55 קומות יחליף את בית "מעריב, באתר הארץ, 8 בינואר 2014
6. ↑  אתר למנויים בלבד נמרוד בוסו, מגדל במקום עיתון: הכשרת היישוב תקים מבנה בן 60 קומות במקום בית מעריב, באתר TheMarker‏, 26 ביוני 2017
7. ↑  אתר למנויים בלבד יעל דראל, עקב התנגדות של רשות שדות התעופה: מגדל בית מעריב יוגבל ל-42 קומות, באתר TheMarker‏, 16 ביולי 2018
8. ↑  סופו של "בית מעריב": במקומו יוקם מגדל "יעקב נמרודי", באתר גלובס, 12 בדצמבר 2019
9. ↑  אתר למנויים בלבד יעל דראל, הריסת בית מעריב המיתולוגי ברחוב קרליבך בתל אביב יצאה לדרך, באתר TheMarker‏, 12 בדצמבר 2019
10. ↑  אתר למנויים בלבד יוסף חרש, על חורבות מעריב: הכשרת הישוב החלה בבניית מגדל נמרודי, באתר TheMarker‏, 8 ביוני 2021
**יחיאל רוזנצוויג** (בפולנית: **Jechiel Rozencwajg**; ‏1895 – 1943) היה מורה ומשורר עברי יהודי-פולני.

תולדות חייו ויצירתו
-------------------

יחיאל רוזנצוויג נולד בשנת בבלחטוב שבאימפריה הרוסית (כיום בפולין), לצבי, חזן בבית כנסת מקומי, ולמטל. יחיאל היה משורר עברי ידוע ברחבי פולין, ופרסם מספר יצירות בעיתון היהודי "הצפירה" ובעיתונים נוספים. בנוסף, יחיאל לימד מספר שנים בגימנסיה הדו לשונית לבנים בלודז' שפתח וניהל מרדכי ברוידא ב-1912. בשנת 1908, כאשר יחיאל היה בן 13, פרסם לראשונה את השיר "לא בהיכלי מלכים" תחת השם י. ענף שושן בעיתון "הצעיר" שהתפרסם בפולין.

יחיאל, אשתו הלה ובנו זאב נשלחו לגטו ורשה, שם התגוררו ברחוב נובוליפקי. יחיאל המשיך בפעילותו ללימוד השפה העברית גם בגטו. במהלך מרד גטו ורשה, יחיאל ומשפחתו הועברו למחנה ההשמדה טרבלינקה, שם נרצח בשנת 1943. 
יחיאל היה מיודד שנים רבות עם המשורר המפורסם יצחק קצנלסון והכיר אותו במסגרת החוגים הספרותיים בלודז' ובוורשה שבהם הרבה להשתתף.

כתביו
-----

* יחיאל רוזנצויג, ישראל פיבישיס, **לפי עוללים**, ועד ההורים של הגמנסיה לנערות מיסוד החברה לבתי ספר עבריים, 1936.
* יחיאל רוזנצויג, **שירי ילדים**, שפרירים, תרפ"א.

לקריאה נוספת
------------

* נורית גוברין, **קריאת הדורות - ספרות עברית במעגליה, כרך ב'**, גוונים, 2002.
* אלחנן אינדלמן, **אודים, לקט דברי סופרים עברים, כרך א'**, עוגן, תש"ך.
* יצחק קצנלסון, כתבים אחרונים - בגיטו ורשה ובמחנה ויטל, בית לוחמי הגיטאות, 1988.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יחיאל רוזנצוויג** בוויקישיתוף
* יחיאל רוזנצוייג, באתר זמרשת
* יחיאל רוזנצויג, "הרצל", הצפירה, 16 ביולי 1920

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987009450481505171
* VIAF: 11161149562334940831
* WorldCat (עם VIAF): 11161149562334940831

 |
**פרלאן מנדי** (בצרפתית: **Ferland Mendy**; נולד ב-8 ביוני 1995) הוא כדורגלן צרפתי, המשחק בעמדת המגן השמאלי בריאל מדריד ובנבחרת צרפת.

קריירה
------

מנדי נולד במולאן-אן-איוולין שבצרפת, להורים ממוצא סנגלי. בגיל 15 מנדי הושב על כיסא גלגלים ונאמר לו כי לא יוכל לשחק כדורגל אי פעם בעתיד.[דרוש מקור]

בעונת 2016/2017 שיחק בקבוצת לה הבר מהליגה השנייה, בה ערך 35 הופעות. ב-19 באוגוסט 2016 כבש את שערו הראשון בקבוצה בהפסד 1–3 לטרואה במסגרת הליגה השנייה.

ב-29 ביוני 2017 חתם באולימפיק ליון מליגה הראשונה על חוזה לחמש שנים תמורת חמישה מיליון אירו. הוא כבש את שערו הראשון בקבוצה ב-15 בספטמבר במשחק מול קן במסגרת הליגה.

ב-19 ביוני 2019 חתם בריאל מדריד על חוזה לשש שנים. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בריאל מדריד ב-1 בספטמבר 2019, במשחק במסגרת הליגה הספרדית מול ויאראל אשר הסתיים בתיקו 2-2. ב-12 בינואר 2020 היה שותף לזכייה של ריאל מדריד בסופר קאפ הספרדי, כששיחק בשני המשחקים, חצי הגמר והגמר. ב-13 ביולי 2020 כבש שער בכורה במשחק מול גרנדה.

### נבחרת צרפת

בנובמבר 2018 זומן מנדי לבחרת צרפת וערך את הופעתו הראשונה ב-20 בנובמבר 2018, כאשר נכנס כמחליף במסגרת משחק ידידות מול נבחרת הולנד.

תארים
-----

### קבוצתיים

ריאל מדריד
* הסופר קאפ הספרדי (2): 2019/2020, 2021/2022
* אליפות ספרד (2): 2019/2020, 2021/2022
* ליגת האלופות: 2021/2022
* הסופר קאפ האירופי: 2022

### אישיים

* נבחרת השנה של הליגה הצרפתית הראשונה: 2017/2018, 2018/2019

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרלאן מנדי** בוויקישיתוף
* פרלאן מנדי, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרלאן מנדי הוצג בריאל מדריד: "גאה לחתום במועדון הגדול בעולם", באתר וואלה!‏, 19 ביוני 2019
**אמיל אלפונס הולם** (בשוודית: **Emil Alfons Holm**; נולד ב-13 במאי 2000 בגטבורג שבשוודיה) הוא כדורגלן שוודי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת אטאלנטה מהסרייה א' ובנבחרת שוודיה.

קריירת מועדונים
---------------

הולם גדל במחלקות הנוער של אנברגס IF וגטבורג. הוא ערך 37 הופעות ליגה בקבוצה הבוגרת של גטבורג במסגרת ליגת העל השוודית, בהן הבקיע שני שערים.

ב-27 בינואר 2021 חתם הולם בסונאוסקה פובולד מליגת העל הדנית. ב-26 באוגוסט 2021 חתם בספציה מהסרייה א', והושאל בחזרה לסונאוסקה פובולד לעונת 2021/2022. בסך הכל ערך 39 הופעות ליגה בסונאוסקה פובולד, בהן הבקיע ששה שערים.

בעונת 2022/2023 שיחק הולם בספציה במסגרת הסרייה א'. הוא ערך 20 הופעות ליגה בעונה זו, בהן הבקיע שער אחד.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-16 בנובמבר 2022 ערך הולם את הופעת הבכורה שלו בנבחרת שוודיה, בניצחון 2-1 על נבחרת מקסיקו במשחק ידידות.

תארים
-----

גטבורג
* הגביע השוודי (1): 2019/2020

קישורים חיצוניים
----------------

* אמיל הולם, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------
מפת אזור הכפר בשנת 1941, לרבות שלוחת מסילת הרכבת
**אל מיר** (בערבית: **المرّ**) היה כפר ערבי קטן מדרום לנחל הירקון ובסמוך למקורות הנחל. הוקם בתחילת המאה ה-19 ויושב על ידי מהגרים מצריים וסודאניים[דרוש מקור] שהובאו לאזור. חרב במהלך מלחמת העצמאות.

פירוש שם הכפר בעברית הוא "המעבר", בשל המעבר המרוצף מעל הירקון שהיה בשטח הכפר. הכפר כונה גם בשם "אל-מחמודיה", על-שם הסולטאן מחמוד השני שבמהלך תקופת שלטונו הוקם הכפר מחדש בידי מתיישבים מצריים, ביחד עם כפרים סמוכים כגון אומלבס, פג'ה ואבו כישכ. לאחר הקמת המושבה פתח תקווה בסוף המאה ה-19, הוקפו אדמות הכפר באדמות המושבה.
תושבי אל מיר היו מוסלמים ופרנסתם הייתה חקלאות. בשטח הכפר פעלה עד סוף המאה ה-19 "טחונת אל-פוקא" (הטחנה העליונה) – טחנת הקמח הראשונה לאורך הירקון; הטחנה הייתה עתיקה וגדולה, וכללה 13 זוגות רחיים. את הכפר חיברה שלוחת מסילת רכבת קצרה לקו פתח תקוה-ראש העין ובסמוך לו גשר הרכבת הבריטי על הירקון כיום בתחום גן לאומי ירקון ולצידו גשר רכבת משנות ה-90 של המאה ה-20 על מסילת הירקון. ב-1945 היה שטח הכפר 51 דונם בלבד, והוא מנה 170 נפש.

ככל הנראה נמלטו תושבי הכפר מבתיהם בפברואר ומרץ 1948 בשל מלחמת העצמאות.

ב-1956 הוקם כפר הבפטיסטים בקרבת חורבות הכפר, אך ככל הנראה לא על אדמותיו. כיום מצוי שטח הכפר בתחומי הגן הלאומי ירקון. מבתי הכפר לא נותר שריד, אך חלקים ממבנה הטחנה שרדו עד היום.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אל-מיר** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  מפת האזור 1918, עם סימון הכפר. בהוצאת צבא בריטניה, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
2. ↑  רועי מרום, מלבס: הכפר ותושביו לפני הקמת פתח-תקוה, **קתדרה** 176, 2020, עמ' 59
פירוש נוסף ערך זה עוסק בסם כללי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו סם פסיכואקטיבי.
פירוש נוסף ערך זה עוסק בסם כללי. אם התכוונתם לסם מרפא, ראו תרופה.כדורי הסם אקסטזי
משקאות אלכוהוליים
**סם** הוא חומר שנטילתו משפיעה על גוף האדם, כדוגמה סם פסיכואקטיבי, משכר או ממכר, שהשימוש בו נועד לגרום הנאה, שינוי במצב תודעתי, ושינויים במצב-רוח.

  

מי שמעשן סמים זאת אומרת שיש לו מחלה שהוא משחק יותר מדיי בראול סטארס
ופורטנייט הוא מחור ברמות(סמים)

שימושים וחקיקה
--------------

קיים מגוון רחב של סמים. מיעוט מהסמים, המשמשים כתרופות או במטרה טיפולית ניתנות לנטילה בפיקוח של מוסדות רפואיים ובתי מרקחת הממונים בנושא. כך למשך הטיפול בקנאביס רפואי, באסקטמין ובתרופות אופיאוידיות משככות כאבים.

סמי ספורט הם תרופות או חומרים כימיים לרוב סינתטיים, הניתנים לא לצורך טיפולי, אלא על מנת להשיג שיפור בהישגים ספורטיביים. למשל, על ידי השפעה על הערנות, הגדלת מסת השרירים, חמצון הדם. לחלקם, כמו סטרואידים אנבוליים או אפדרין, יש גם השפעה פסיכואקטיבית.

חלקם האחר אסורים לחלוטין לשימוש כפי שמופיעים ב"פקודת הסמים המסוכנים" ולעיתים מכונים "סמי רחוב". הם מיוצרים ממקור צמחי או סינתטי ולרב אינם מיוצרים בתנאי בקרה ופיקוח כך שאין שליטה או מינון על הכמויות המסופקות מהן.

במדינות שונות קיימים מספר סמים בעלי מקובלות חברתית רחבה, למשל הטבק, אם כי בארצות רבות נלקחו צעדים להגביל את שיווקם ואת שימושם לרעה עקב מסוכנותם הבריאותית.

במדינות רבות הם נפוצים וניתנים לרכישה בחנויות השונות, למשל משקאות אלכוהליים. השימוש בקפה ובתה ובמשקאות אנרגיה וממתקים הכוללים כמויות מסוימות של קפאין ושיווקם אינו מוגבל חוקית.

לקריאה נוספת
------------

* א. אליצור, ש. טיאנו, ח. מוניץ, מ. נוימן, **פרקים נבחרים בפסיכיאטריה** – מהדורה מחודשת ומתוקנת, הוצאת פפירוס, בית ההוצאה של אוניברסיטת תל אביב, 1990

* Jerry M. Wiener, **Behavioral Science** 2nd edition, National Medical Series, Williams & Wilkins, Baltimore, 1990
* Ethel E.Thompson, **Doctors, Doctrines, and Drugs in Ancient Times**, Bull Med Libr Assoc. Apr 1962; 50(2): 236–242

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **סם** |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **סמים** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **סם (כללי)** |

* רופאים, דוקטרינות ותרופות בזמנים הקדומים - סקירה היסטורית מאת אתל תומפסון,. בביטאון איגוד הספריות הרפואיות באתר הספרייה הרפואית הלאומית של ארצות הברית
* פקודת הרוקחים [נוסח חדש], התשמ"א-1981 (פקודת הרוקחים בישראל)
* סם, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו הפרק "שימוש בסמים ואלכוהול" ב-א.אליצור, ש. טיאנו, ח.מוניץ, מ.נוימן "פרקים נבחרים בפסיכיאטריה" 1990, עמודים 306-293

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4048610-2
* HDS: 016557
* NKC: ph119615

 |
חלון קוקיה בבניין מחוז משטרת פריז (אנ') באיל דה לה סיטה.
**חלון קוקיה** (נקרא גם **דורמר**; מאנגלית: **Dormer**) הוא מבנה מקורה, המכיל לרוב חלון, המבצבץ אנכית מעבר למישור של גג משופע (אנ'). חלון קוקיה הוא צורה של חלון גג (אנ').

מקובל להשתמש בחלונות קוקיה כדי להגדיל את החלל השימושי בלופט (אנ') וליצירת פתחי חלונות במישור הגג. חלון קוקיה הוא לעיתים קרובות אחד המרכיבים העיקריים של הסבת שימוש בלופט. כמרכיב בולט של מבנים רבים, סוגים שונים של חלונות קוקיה התפתחו כדי להשלים סגנונות שונים של אדריכלות. כאשר המבנה מופיע על צריחי הכנסיות והקתדרלות, הוא מכונה בדרך כלל לוקרנה (אנ').

היסטוריה
--------

המילה dormer מקורה ב-dormeor מצרפתית תיכונה (אנ'), שפירושה "חדר שינה", שכן חלונות סיפקו לעיתים קרובות אור ומרחב לחדרי שינה בקומת עליית הגג.

אחד השימושים המוקדמים ביותר בחלונות קוקיה היה בצורת לוקרנה, חלונות דקים אשר סיפקו אוורור לצריחי הכנסיות והקתדרלות הגותיות האנגליות. דוגמה מוקדמת הם הלוקרנים של הצריח של קתדרלת כריסט צ'רץ', אוקספורד (אנ'). חלונות קוקיה שימשו בבנייה ורנקולרית בבריטניה מאז המאה ה-16.

חלונות קוקיה זכו לפופולריות על ידי האדריכל הצרפתי פרנסואה מנסאר, שהשתמש רבות במעונות בגגות המנסארד שתכנן עבור פריז של המאה ה-17.

באדריכלות מודרנית, בניית גגות משופעים היא בדרך כלל בבתים פרטיים.

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* לוקרנהלוקרנה
* שתי לוקרנות בצריח קתדרלת כריסט צ'רץ' (אנ')שתי לוקרנות בצריח קתדרלת כריסט צ'רץ' (אנ')

ראו גם
------

* בונגלו

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חלון קוקיה** בוויקישיתוף
* חלון קוקיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Definition of dormer". ArchitecturalDictionary.org. Archived from the original on 9 August 2016. Retrieved 23 May 2016.
2. 1 2  Barr, Peter. "Illustrated Glossary - 19th Century Adrian Architecture". Sienaheights.edu. Retrieved May 23, 2016.
3. ↑  "Etymology of "dormer"". Online Etymology Dictionary. Retrieved 23 May 2016.
4. ↑  "Traditional Dormer Windows: Design Guide". tewkesbury.gov.uk. Tewkesbury Borough Council. Retrieved 23 May 2016.
5. ↑  מיטל אהרוני, מאושרים עד הגג: המדריך לתכנון גג רעפים גלוי, בניין ודיור

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007554576405171
* GND: 4148722-9
* LCCN: sh2007010579
* NKC: ph265681

 |
**ויאצ'סלב דמיטרייביץ' זודוב** (ברוסית: **Вячеслав Дмитриевич Зудов**; ‏‏נולד ב־8 בינואר 1942) הוא קוסמונאוט סובייטי שטס לחלל במסגרת תוכנית סויוז.

ביוגרפיה
--------

ויאצ'סלב זודוב נולד בכפר במחוז ניז'ני נובגורוד למשפחת פקיד. בשנת 1949 המשפחה עברה להתגורר בעיר אלקטרוסטל בה הוא סיים בית הספר. לאחר גיוס לצבא ברית המועצות הוא עבר קורס טייס והוצב ביחידת הובלה של החיל.

בשנת 1965 הוא נכלל ביחידת הקוסמונאוטים והחל בהכנות לטיסת חלל. 

בשנת 1976 ויאצ'סלב זודוב ביצע את הטיסה על סיפון חללית סויוז 23. המטרה של הטיסה היה ביצוע התחברות לתחנת החלל סליוט 6 ועריכת ניסויים ומחקרים שונים בהמשך. במהלך התקרבות לתחנת החלל התרחש כשל במערכת האוטומטית. ביצוע התחברות בצורה ידנית ניתן רק ממרחק של 1200 מ' ובאותו עת המרחק בין החלליות היה כ-2 ק"מ. הניסיון בכל זאת להמשיך בתהליך ולסיימו לא הצליח. לאחר שהתברר שמלאי הדלק הולך ואוזל סוכם על סיום המשימה. לאור כך שעברו כבר כ-48 שעות מתחילת הטיסה ויכולת החללית לאפשר תנאי מחיה לקוסמונאוטים הייתה ל-3 יממות בלבד היה צורך לבצע נחיתת חרום. הנחיתה בוצע בלילה והקוסמונאוטים נחתו באגם. הדבר אומנם היה אפשרי אך לאור מזג האוויר הקשה באזור (סופת שלגים עזה) והפעלה לא מתוכננת של מערכת המצנחים פתחי מערכת האוורור כוסו במים. כתוצאה מכך הופסקה אספקת אוויר טרי לתא הנחיתה. לקראת בוקר קוסמונאוט ויאצ'סלב זודוב איבד את הכרתו. בסופו של דבר אחד ממסוקי של צוות חילוץ הצליח להתחבר לתא הנחיתה ולגרור אותה לשפת האגם.

בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 זודוב היה חבר צוות משנה של מספר משימות חלל. בשנת 1987 הוא עזב את יחידת הקוסמונאוטים אך כיהן במערכת הכנת הקוסמונאוטים במספר תפקידי ניהול. הוא עזב את הצבא בשנת 1992.

לאחר שחרור מהצבא, ויאצ'סלב זודוב כיהן במספר תפקידים במערך המכס ויצא לגמלאות.

קישורים חיצוניים
----------------

* תקציר נתונים באתר ספייספאקטס
* נתונים מאנציקלפדיית החלל
* ביוגרפיה באתר רוסקוסמוס (ברוסית)
* ביוגפריה מפורטת (ברוסית)
**זכויות האדם באבחזיה** מוענקות על ידי חוקת אבחזיה, המתייחסת לדבקותה של אבחזיה בהכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם, ובאמנה הבין-לאומית בדבר זכויות אזרחיות ומדיניות ובאמנה הבין-לאומית בדבר זכויות כלכליות, חברתיות ותרבותיות (סעיף 11). עם זאת, אבחזיה אינה מדינה חברה באו"ם ואינה בצד של אמנות זכויות אדם של האו"ם, בניגוד לגאורגיה, שהריבונות שלה על אבחזיה מוכרת על ידי חלק גדול יותר מהקהילה הבין-לאומית.

אבחזיה סווגה כחופשית בחלקה על ידי בית החירות, הדו"ח שלו משנת 2009 מנה שחיתות, בעיות במערכת המשפט ובעיית הפליטים הגיאורגים הבלתי פתורה כסוגיות זכויות האדם העיקריות.

בשנות ה-90 התרחש טיהור אתני של גאורגים באבחזיה; גאורגים אתניים רבים נותרו עקורים עד היום.

מוסדות מקומיים ובינלאומיים
--------------------------

* תפקיד של נציב זכויות אדם (נכון לשנת 2008 – גיאורגול אוטירבה) תחת נשיא אבחזיה.
* משרד זכויות האדם של האו"ם אבחזיה, גאורגיה (**HROAG**), הוקם בשנת 1996 כדי להגן ולקדם את זכויות האדם שם.

כלי תקשורת
----------

ישנם מספר עיתונים עצמאיים ותחנת רדיו SOMA עצמאית אחת ומדיה אלקטרונית נשלטת חלקית על ידי המדינה.

ב-21 בספטמבר 2009 נידון העיתונאי אנטון קריבניוק על ידי בית המשפט בעיר סוחומי לשלוש שנות מאסר על תנאי בגין הוצאת דיבה של הנשיא סרגיי בגאפש. ב-8 ביוני כתב קריבניוק מאמר לאתר רוסי שפורסם מחדש בהרחבה בעיתונים אבחזים, בו מתח ביקורת על החלטתו של בגאפש להעביר את השליטה על מסילת הברזל האבחזית לידי רוסיה. קריבניוק היה העיתונאי הראשון שהועמד לדין באבחזיה מאז נפילת ברית המועצות, והרשעתו נתפסה על ידי כמה עיתונאים אחרים כחלק מתקיפה ממשלתית נגד תקשורת עצמאית לקראת הבחירות לנשיאות אבחזיה בדצמבר 2009.

חוקה ואתניות
------------

החוקה מאפשרת רק לאנשים ממוצא אבחזי להיות נשיאי רפובליקת אבחזיה (סעיף 49; במילות התרגום הנ"ל משמשות לאום אבחזי, אולם עבור אזרחים נעשה שימוש במונח אחר - אזרח הרפובליקה של אבחזיה, כמו בסעיף 38. חוץ מזה, בטקסט של החוקה בשפה הרוסית הרשמית נעשה שימוש במילה **национальность** המציינת בבירור אתניות).

ראו גם
------

* זכויות להט"ב באבחזיה

הערות שוליים
------------

1. ↑  חוקת הרפובליקה של אבחזיה, ‏3 באוקטובר 1999
2. 1 2  freedom-house-1992-annual-report-28-pp, Human Rights Documents online
3. ↑  **2. The High Commissioner for Human Rights**, Toronto: University of Toronto Press, 2009-01-31
4. ↑  ICNM'09 Referees, **2009 International Conference on Networking and Media Convergence**, IEEE, 2009-03 doi: 10.1109/icnm.2009.4907172
5. ↑  Screenshot of Itunes Library - Archived Platform Itunes 2010, dx.doi.org
**אנטל "טוני" וייס-ואגו** (בהונגרית: **Antal Vágó**; פאסטו, 9 באוגוסט 1891 – בודפשט, דצמבר 1944) היה כדורגלן יהודי-הונגרי, שחקן נבחרת הונגריה בכדורגל. זכה עם קבוצתו ב-8 תוארי אליפות הונגריה (1914, 1917–1923). ייצג את הונגריה באולימפיאדת סטוקהולם (1912). בימים האחרונים של שנת 1944 בעת מלחמת העולם השנייה נרצח, נורה ככל הנראה למוות ונזרק לדנובה על ידי אנשי מפלגת צלב החץ.

הוא אחיו המבוגר של הכדורגלן והמאמן זולטאן ואגו.

קורות חיים
----------

נולד בשם **אנטל וייס** בפאסטו, למשפחה יהודית. אנטל היה אחד מ"נערי וייס" עם אחיו, זולטאן, שהיה צעיר ממנו בשנה. אנטל בעט ברגל שמאל וזולטאן בעט ברגל ימין. באליפות הונגריה של 1908/09 הוא כבר שיחק בקבוצת הנוער של "מועדון התעמלות של הבירה" ומייד לאחר מכן בקבוצה הבוגרת.

בשנת 1911 הוחתמו שני האחים על ידי מ.ט.ק. בודפשט, שנחשבה למועדון של יהודים. הוא שיחק ב-180 משחקים עד לשנת 1924. בגיל 18 צורף לנבחרת הונגריה בכדורגל שניצחה את אוסטריה ושיחק בתפקיד קשר שמאלי. בין 1908 ל-1917 הופיע בנבחרת הכדורגל של הונגריה 17 פעמים, כולל באולימפיאדת סטוקהולם (1912).

לקריאה נוספת
------------

* Antal Vágó Bio, Stats and Results
* Antal Zoltán – Hoffer József: Alberttől Zsákig, Budapest, Sportkiadó, 1968
* Rejtő László – Lukács László – Szepesi György: Felejthetetlen 90 percek, Budapest, Sportkiadó, 1977, ISBN 963-253-501-4

קישורים חיצוניים
----------------

* אנטל ואגו, באתר olympedia.org

הערות שוליים
------------

1. ↑  ביום הזה נרצח אנטל ואגו קורבן הפשיזם ההונגרי (בהונגרית)
2. ↑  "A holokauszt és a magyar labdarúgás". Magyar Labdarúgó Szövetség.
3. ↑  נערי וייס הנפלאים, מאמר מעיתון אוי קלט, עיתון הקהילה היהודית בהונגריה. (בהונגרית)
פירוש נוסף ערך זה עוסק ברבה של מגדל העמק. אם התכוונתם לרב ליטאי, מהדיר ספר העיטור וספרות הראשונים שנודע בעיקר בשמו הפרטי 'רבי מאיר יונה', ראו מאיר יונה ברנצקי.

הרב **מאיר יונה** (ה'תרע"ח - כ"ב אדר ב' ה'תדש"מ, 26 במרץ 1984), היה הרב הראשי הספרדי הראשון של עיירת הפיתוח מגדל העמק.

מוצא משפחתו
-----------

אביו, הרב מוסה יונה, היה מוהל ובנו של הרב זכריה יונה. הסב נולד בשנת ה'תר"ל לערך באלכסנדריה שבמצרים להורים ילידי תימן, ובגיל ארבע עלה לארץ ישראל וגר בירושלים. בשנת ה'תרנ"ו לערך, בגיל 26, עבר לג'רבה שבתוניסיה, שם נשא את ורידה, בתו של רב משה עידאן, אחד מגדולי המקובלים באי. בהמשך חייו הפך הרב זכריה למקובל גדול בעצמו, וגם היה סופר סת"ם שכתב 98 ספרי תורה מלבד תפילין ומזוזות.

ביוגרפיה
--------

מאיר יונה נולד בג'רבא, ובצעירותו למד אצל רבני העיר, הרבנים מקיקץ דידי, מקיקץ שלי, חיים חורי, ורחמים חי חויתה הכהן, בשעות הערב למד אצל הרב אוזיפה הכהן.

בגיל 19 עבר מג'רבא לגאבס, ובגיל 21 התחתן עם מישה חדאד. בגאבס עסק ברבנות ובהוראה ולימד תורה לתלמידים. כן שימש ברבנות בעיירה 'דוז' הסמוכה, ועסק גם בשחיטה.

בגיל 26 חזר לג'רבא כדי להתארגן לעלייה לארץ ישראל, ואחרי חצי שנה יצא לדרכו. הוא הגיע לעיר מרסיי שבצרפת וכיהן שם ברבנות באופן לא רשמי. אנשי המקום רצו שיישאר עימם, אך כעבור שנים מספר הוא המשיך בדרכו, ובשנת ה'תש"י הגיע עם משפחתו לישראל. הוא השתכן במעברות בפרדס חנה וסבל מעוני וקשיי קליטה, עסק בתלמודו ובין היתר גם לימד את ילדי המעברות תורה.

בהמשך שימש כרב של 'רמת ישי - בית שערים' מספר שנים, והיה ממניחי היסוד ואבן הפינה להקמת היישוב מגדל העמק, והמפעלים שקמו בו בראשיתו. עם יסוד היישוב עבר להתגורר בו. ומונה על ידי הראשון לציון הרב בן ציון חי עוזיאל לרב המקומי (בכתב המינוי כונה היישוב 'מוג'דיל' כשמו בערבית), ומאז כיהן כרב המקום כ-31 שנים, מתוכן 26 שנים כראש המועצה הדתית בהתנדבות. הוא הקים ביישוב את התשתית הדתית, וסירב לעזוב אותו גם כשהוצע לו לכהן ברבנות בערים פתח תקווה, ואשקלון.

בשנותיו האחרונות סבל ממחלה, עד שנפטר בגיל 66, בכ"ב אדר ב' ה'תשמ"ד.

בשנותיו האחרונות מילא את מקומו הרב אברהם מנחם, שמכהן אחריו כרב העיר.

חיבוריו
-------

* **מי ומי** - על הגדה של פסח, ה'תשמ"ד.
* **בית מאיר** - שו"ת, חידושי ש"ס ודרשות, ה'תשמ"ו, נדפס על ידי בניו אברהם ומשה.

קישורים חיצוניים
----------------

* מאיר יונה, באתר "החכם היומי"

הערות שוליים
------------

1. ↑  נפטרה בב' סיון ה'תשס"ו (29 במאי 2006)
2. ↑  שלום פרוינד, נר הצפון: ריאיון עם הרב אברהם מנחם ממגדל העמק, באתר הידברות/יום ליום, ‏ט"ז חשון התשע"ז | 17.11.16

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007438333505171
* ISNI: 0000 0000 5073 1304
* LCCN: nr91020263
* VIAF: 17078933
* WorldCat: lccn-nr91020263

 |
חיילי הנדסה פולנים בפקיסטן
**רעידת האדמה בקשמיר** התרחשה ב-8:50:38 בבוקר לפי שעון פקיסטן ב-8 באוקטובר 2005 באזאד קשמיר בפקיסטן. הרעש גרם למותם של כ־80,000 אנשים ולכשלושה מיליון מחוסרי בית. 

הקושי להגיע לכפרים הנידחים (גם שלושה שבועות לאחר הרעידה היו כפרים שלא הגיעו מהם אפילו דיווחים ראשוניים) כמו גם ההתקררות של האזור שנמצא על מורדות ההימלאיה לקראת החורף הקשו מאוד על הניצולים. העיירה בלקוט בה התגוררו כ-30 אלף תושבים נפגעה קשה וכ-90% מהבתים נהרסו.

רעידת האדמה
-----------

רעידת האדמה גרמה נזק רב בצפון פקיסטן ופגעה גם באפגניסטן וצפון הודו.

לפי השירות הגאולוגי של ארצות הברית, עצמת הרעידה הוא 7.7 בסולם מגניטודה לפי מומנט. רעידה זו הייתה הרעידה החזקה ביותר בתת-היבשת ההודית משנת 1937.

קשמיר נמצאת בחיבור שבין הלוחות הטקטוניים האסיתיים וההודים שהחל להיווצר בהימליה לפני כ-50 מיליון שנים ועדיין ממשיך להגביה את הרי ההימלאיה בכ-5 מ"מ לשנה.

### רעידות משניות

לאחר רעידת האדמה החזקה, התרחשו רעידות משניות רבות באזור. 19 מהן בעצמה של יותר מ-5 בסולם מגניטודה לפי מומנט ב-18 השעות שלאחר הרעידה המקורית. (הרשימה המלאה)

השפעות פוליטיות
---------------

לעובדה כי הרעידה התרחשה באזור קשמיר שהוא אזור שישנה מחלוקת לגביו בין הודו לפקיסטן נודעו השפעות לא מעטות. הודו שלחה סיוע רב לפקיסטן (למרות שהתקשתה לסייע לאזורים שנפגעו בתחומה) והאסון אף הביא לחידוש שיחות לא רשמיות לגבי עתיד החבל (לאחר ששנתיים קודם לכן התפוצץ תהליך השלום בין המדינות).

השפעות צדדיות יותר של הרעידה היו הסכמה לסיוע של פקיסטן מישראל ככל הנראה בעקבות כינון יחסים בלתי רשמיים ביניהן שהחלו כמה חודשים לפני הרעידה, וכן מותם של רבים מלוחמי אל-קאעידה שהסתתרו בגבול פקיסטן־אפגניסטן.

ראו גם
------

* רעידת האדמה בקשמיר (2019)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רעידת האדמה בקשמיר** בוויקישיתוףרויטרס‏, חשש לאלפי הרוגים ברעידת אדמה בתת היבשת ההודית, באתר וואלה!‏, 08 באוקטובר 2005סוכנויות הידיעות, יותר מ-25 אלף הרוגים וכ-40 אלף פצועים ברעידת האדמה בדרום אסיה - רובם בפקיסטאן, באתר TheMarker‏, 9 באוקטובר 2005

* רעידת האדמה בקשמיר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  סוכנויות הידיעות, "30 אלף בני אדם נהרגו ברעש האדמה", באתר ynet, 9 באוקטובר 2005
2. ↑  סוכנויות הידיעות, פקיסטן הסכימה לקבל סיוע מישראל, באתר ynet, 15 באוקטובר 2005
3. ↑  רועי נחמיאס ודיאנה בחור-ניר, פריצת דרך ביחסי ישראל-פקיסטן: שרי החוץ נפגשו, באתר ynet, 1 בספטמבר 2005

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007564046705171
* LCCN: sh2006004869
* NDL: 01093800

 |
**לורה אוגה** (בצרפתית: **Laura Augé** נולדה ב-17 בינואר 1992) היא שחיינית צורנית צרפתייה. השתתפה במשחקים האולימפיים (ריו דה ז'ניירו 2016), ב-4 אליפויות עולם (שאנגחאי 2011, ברצלונה 2013, קאזאן 2015 ובודפשט 2017) ובשלוש אליפויות אירופה (דברצן 2012, ברלין 2014 ולונדון 2016).

ביוגרפיה
--------

אוגה נולדה וגדלה במרסיי, צרפת. היא למדה פיזיותרפיה. היא החלה להתאמן בשחייה צורנית כשהייתה בת שבע בקבוצת Pays d'Aix Natation (צר'). היא ניסתה ענפי ספורט רבים לפני שבחרה בשחייה צורנית כספורט המועדף עליה.

### 2011

באליפות העולם, שנערכה בשאנגחאי, הרפובליקה העממית של סין ביולי 2011 היא סיימה פעמיים במקום שמיני בתחרות הקבוצתית בתרגיל הטכני ובתרגיל החופשי.

### 2012

באליפות אירופה שנערכה בדברצן, הונגריה במאי 2012 היא סיימה במקום רביעי עם נבחרת צרפת בתוצאה של 87.590 נק'.

### 2013

באליפות העולם שנערכה בברצלונה, ספרד בסוף יולי 2013 היא סיימה במקום עשירי בתחרות דואט חופשי ביחד עם מרגו כרטייה בתוצאה של 86.620 נק'.

### 2014

באליפות אירופה שנערכה בברלין, גרמניה באוגוסט 2014 היא סיימה פעמיים במקום חמישי, בתחרות דואט ביחד עם מרגו כרטייה בתוצאה של 86.0667 נק' ועם נבחרת צרפת בתוצאה של 86.5667 נק'.

### 2015

באליפות העולם שנערכה בקאזאן, בוסיה בסוף יולי 2015 היא סיימה במקום שמיני בתחרות דואט חופשי ביחד עם מרגו כרטייה בתוצאה של 87.3667 נק' ובמקום תשיעי ביחד עם כרטייה בתרגיל טכני בתוצאה של 84.7751 נק'. 

### 2016

#### מקום רביעי באירופה

באליפות אירופה שנערכה בלונדון, הממלכה המאוחדת במאי 2016 היא סיימה 3 פעמים במקום רביעי, ביחד עם מרגו כרטייה, בדואט חופשי בתוצאה של 86.2000 נק', בדואט טכני בתוצאה של 85.4442 נק' ועם נבחרת צרפת בתרגיל טכני בתוצאה של 84.1392 נק'.

#### מקום שמיני באולימפיאדה

שלושה חודשים לאחר מכן, באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו סיימה במקום שמיני בתחרות דואט ביחד עם מרגו כרטייה בתוצאה של 174.2491 נק'.

### 2017

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביולי 2013 היא סיימה במקום שמיני בתחרות הקבוצתית עם נבחרת צרפת בתוצאה של 85.0667 נק'.

### 2019

במסגרת סבב הגביע העולמי היא השתתפה ב-4 תחרויות עם נבחרת צרפת. בתחרות שנערכה בפריז במרץ היא זכתה במדליית זהב עם נבחרתה בתרגיל חופשי לפני ברזיל וישראל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לורה אוגה** בוויקישיתוף

* לורה אוגה, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי
* לורה אוגה, באתר olympedia.org

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Laura Augé". les-sports.info. נבדק ב-30 ביולי 2013. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  "Nat'synchro : Margaux Chrétien et Laura Augé" (PDF). *Natation Magazine*. **141**: 20–21. באפריל 2013. `{{cite journal}}`:  (עזרה) (בצרפתית)
3. ↑  תוצאות רשמיות (באנגלית)
4. ↑  תוצאות רשמיות (באנגלית)
5. ↑  תוצאות רשמיות (באנגלית)
**מוחמד דאוד ח'אן** (בפשטו: **سردار محمد داود خان**, נולד ב-18 ביולי 1909 ונרצח ב-28 באפריל 1978) היה פוליטיקאי אפגני ממשפחת המלוכה האפגנית אשר שימש כראש ממשלת אפגניסטן בשנים 1953–1963 וכנשיא אפגניסטן משנת 1973 ועד הירצחו בהפיכה צבאית בשנת 1978. הוא עלה לשלטון כשהדיח בשנת 1973 את המלוכה של בן דודו מוחמד זאהיר שאה והצהיר על עצמו כנשיא המדינה.

ח'אן היה ידוע בשל גישתו הפרוגרסיבית ותמכתו בזכויות נשים, לאומיותו הפתאנית ותוכניות המודרניזציה שקידם בכלכלה האפגנית אשר העלו בכעשרות אחוזים את כוח העבודה המקומי.

ביוגרפיה
--------

נולד בקאבול בשנת 1909 למשפחת המלוכה. אביו כיהן כשגריר אפגניסטן בגרמניה ונרצח בברלין בשנת 1933. ח'אן עצמו התחנך בצרפת. בשנת 1939 קודם לדרגת סגן-אלוף בצבא ופיקד על גדוד בסמוך לקאבול. בשנים 1946–1948 כיהן כשר הביטחון, ולאחר מכן כשר הפנים בשנים 1949–1951. ב-1948 הוא שירת כשגריר אפגניסטן בצרפת. בשנת 1951 הועלה לדרגת גנרל.

בשנת 1953 ח'אן החל לכהן כראש ממשלה. כהונתו בת עשר השנים התאפיינה בחיזוק הקשר עם ברית המועצות, קידום הכלכלה וחיזוק זכויות הנשים. בנוסף על כך, הוא תמך בסיפוח הטריטוריות הפשטוניות בפקיסטן לשטח אפגניסטן. תמיכה זו הובילה לעימותים ומתיחויות בין שתי המדינות.

ב-27 באפריל 1978 המפלגה הקומוניסטית בהובלת נור מוחמד תרכי הדיחה את מוחמד דאוד שאה מהשלטון. כחלק מהפיכה צבאית אלימה התנקשו בחייו של דאוד והוציאו להורג את משפחתו. המפלגה הקומוניסטית קראה להפיכה בשם מהפכת סאור ("מהפכת אפריל").

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מוחמד דאוד ח'אן** בוויקישיתוף
* מוחמד דאוד ח'אן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מוחמד דאוד ח'אן, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  המורדים שולטים בבירת אפגניסטן, דבר, 30 באפריל 1978
2. ↑  מלך אפגניסטן הודח, הצבא הקים רפובליקה, על המשמר, 18 ביולי 1973

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 130215708
* ISNI: 0000 0001 1762 0757
* LCCN: no95025730
* VIAF: 48810736
* WorldCat: lccn-no95025730

 |
**אָמְבַּסֵל** (געז: ኣምባስል, מבוטא גם כ: **אָמְבַּ סֵל**) היא נפה במדינת אמהרה שבאתיופיה, שם הנפה לקוח משם המבצר הררי (ראו: **אמב**) הממוקם באזור. בעברו כונה גם "אמבה ישראל". נפת אמבסל ממוקמת במחוז דרום וולו. אמבסל גובלת ממערב בטאנטה, בצפונה במחוז דרום וולו, במזרחה בנפת ווארה בבו ובדרומה בקוטבאר. העיירה אוצ'ילי היא היישוב הגדול בנפה.

בין הנהרות הזורמים באמבסל נמנה נהר וואחה טיטו. בנפה ישנם מצבורי פחם גדולים שנוצלו לראשונה בהיקף תעשייתי בתקופת הכיבוש האיטלקי

על שם נפת אמבסל נקרא גם אחד הסולמות המוזיקליים האופייניים למוזיקה האתיופית המסורתית ולנעימות יהדות אתיופיה שהתפתחו באזור. בסולם זה מסופרות עלילות מסורתיות והיסטוריות, המועברות מאב לבן.

היסטוריה
--------

בתקופה הפיאודלית אמבסל הייתה תחת שליטה של אחת ממשפחות האצולה החשובות באימפריה האתיופית. למרות שהם שלטו על חלק קטן מהנפה באזור המבצר ההררי, שליטי המבצר היו ידועים בתואר ג'נטיראר, תואר העובר בירושה מאב לבן. הקיסרית מאנאן אספוו אשתו של הקיסר היילה סלאסי הייתה בתו של שליט המבצר הג'נטיראר אספוו. האזור ההררי של אמבסאל מזוהה על ידי ההיסטוריון ר.ס ווחיטאווי כ-"הרי היהודים" שלשם נמלטו החיילים הפורטוגזים לאחר קרב וופלה במלחמת אתיופיה-אדאל שבו נהרג מפקדם כריסטובאו דה גאמה שהיה גם בנו של הספן הנודע ואסקו דה גאמה, הזיהוי של ר.ס ווחיטאווי הוא הוכחה להתיישבות יהודית באזור וולו.

סטטיסטיקה
---------

על פי נתוני הסוכנות המרכזית לסטיסטיקה של אתיופיה לשנת 2007, אוכלוסיית הפלך מונה כ- 121,899 תושבים שמתוכם כ-4.83% החיים באזורים עירונים. שטחו הכולל של הפלך הוא כ- 882.24 קמ"ר, צפיפות האוכלוסייה בפלך הוא כ- 138.17 איש לקמ"ר.

אתנית, רוב תושבי הנפה הם אמהרים (99.91%). החלוקה הדתית בנפה מתחלקת לנוצרים אורתודוקסים (73.92%) ומוסלמים (25.85%)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Eloi Ficquet, "Ambasäl" in Siegbert Uhlig (Editor), **Encyclopaedia Aethiopica: A-C**, Otto Harrassowitz Verlag, 2003, ISBN 3447047461, p. 224
2. ↑  "היסטוריה מקומית באתיופיה" אתר המכון הנורדי ללימודי אפריקה
3. ↑  ר.ס ווחיטאווי, המסע הפורטוגזי לחבש 1441 - 1543, עמוד 56.
4. ↑  Census 2007 Tables: Amhara Region, Tables 2.1, 2.4, 2.5, 3.1, 3.2 and 3.4.
5. ↑  *1994 Population and Housing Census of Ethiopia: Results for Amhara Region*, Vol. 1, part 1, Tables 2.1, 2.7, 2.10, 2.13, 2.17, Annex II.2 (accessed 9 April 2009)