recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
"**התרשמות, זריחה**" (בצרפתית: **Impression, soleil levant**) הוא שמו של ציור מאת קלוד מונה, אשר בעקבותיו קיבלה התנועה האימפרסיוניסטית את שמה.

הציור מתאר נוף ימי בנמל של לה הבר שבצפון צרפת. הוא מצויר במשיכות מכחול חופשיות, ללא רישום מוקדם. אין ביצירה שימוש בפרספקטיבה מדעית. למרות זאת קו האופק מודגש בצבע כהה יותר וגם כיוון ההתקדמות של הסירות יוצר תחושה של מרחב. משיכות המכחול החופשיות אינן משרטטות דימוי ברור של האובייקטים שבציור, אלא של צורתם הכללית בלבד. עובדה זו, בשיתוף עם מגוון הצבעים המצומצם (ירקרקים-כחולים וצבע כתמתם), מעניקים תחושה של מזג אוויר ערפילי. את הביטוי להתפתחות טכניקת הציור האימפרסיוניסטית ניתן לראות בתיאור המים, שבהם משתקף צבעם של השמים הכתומים.

מונה ניסה להסביר, בדיעבד, את שמה של היצירה ואת גישתו בציורה:

> 
> "הנוף איננו אלא התרשמות, והתרשמות ראשונית, מכאן הכותרת אשר ניתנה לנו ... שלחתי את הציור מלה הבר, שאותה ציירתי דרך החלון שלי. השמש בערפל וכמה תרנים של סירות בולטים במישור הקדמי ... שאלו אותי [בקשר] לשם עבור הקטלוג, לא יכולתי להחשיב [את הציור] לנוף של לה הבר, ואמרתי: קראו לו 'התרשמות'.
> 
> 
> 
> 

מונה הציג את הציור בתערוכה הראשונה של הקבוצה האימפרסיוניסטית, שהתקיימה באפריל 1874, בסטודיו של הצלם נדאר בפריז. לואי לרואה (Louis Leroy), מבקר אמנות צרפתי, תיאר בעיתון האמנות ההומוריסטי "Le Charivari" ("המהומה") את התרשמותו מן הציור, תיאור שבזכותו נטבע שמה של הקבוצה - אימפרסיוניזם:

> 
> התרשמות - הייתי בטוח בזאת. אמרתי לעצמי שכיוון שהייתי מורשם, הייתה חייבת להיות בו קצת התרשמות ... ואיזה חופש ואיזו מיומנות! גליל טפט חדש הוא שלם יותר מאותו נוף ימי.
> 
> 
> 
> 

הציור, אשר מוצג במוזיאון מרמוטאן מונה בפריז, נגנב בשנת 1985, והוחזר למקומו רק כעבור חמש שנים, בשנת 1990.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **התרשמות, זריחה** בוויקישיתוף
**סו קו** (באנגלית: **Sue Coe**; נולדה ב-28 בנובמבר 1951) היא אמנית ומאיירת אנגליה. עיקר יצירותיה הן מתחום הציור וההדפס. היא גדלה בסמוך לבית מטבחיים ופיתחה רצון עז להפסיק את האכזריות כלפי בעלי חיים. קו למדה בקולג' המלכותי לאומנות בלונדון, וגרה בארצות הברית. יצירותיה פוליטיות מאוד ולעיתים קרובות עוסקות בביקורת נגד השיטה הקפיטליסטית ונגד התאכזרות כלפי בעלי חיים.

קריירה
------

קו נולדה בטאמוורת', סטפורדשייר. במשך 25 שנה היא חקרה סדנאות יזע, משקים תעשייתיים, משטר אפרטהייד, בתי כלא, איידס ומלחמות. האומנות שלה, המבקרת אירועים פוליטיים ועוולות חברתיות, פורסמה בעיתונים, במגזינים ובספרים, ומוצגת במוזיאונים ובגלריות. יצירותיה נמכרו במכירות פומביות על מנת לגייס כספים למטרות חברתיות, ומשנת 1998 היא מוכרת אותן כדי לגייס כספים עבור ארגונים לזכויות בעלי חיים. 

קו הושפעה בעיקר מיצירותיהם של חיים סוטין, ג'וס גואדלופה פוסאדה, קתה קולוויץ, פרנסיסקו דה גויה ורמברנדט. יצירותיה מופיעות תדיר במגזין הקומיקס הפוליטי "World War 3 Illustrated" ופורסמו בשלל עיתונים ומגזינים נוספים, ביניהם הניו יורק טיימס, הניו יורקר וטיים מגזין. 

בשנות השמונים, קו הופיעה על שער המגזין האמריקאי ARTnews ויצירות האומנות שלה הוצגו באוספים של גלריות ומוזיאונים רבים. בשנת 2002, אוניברסיטת בראון הציגה תערוכה של יצירותיה בשם 'מחויבות למאבק – האומנות של סו קו'. 

יצירותיה מופיעות בסרט ארת'לינגס העוסק בזכויות בעלי חיים, הציור שלה 'The Pecking Order' נבחר לעטיפת הספר 'כל יום הוא טרבלינקה' העוסק בקשר בין דיכוי בעלי חיים לדיכוי בני אדם, ציור נוסף שלה נבחר לעטיפת הספר **Animal Rights: The abolitionist Approach** מאת גארי פרנציון וציור נוסף שלה נבחר לעטיפת הספר **Interspecies Ethics** מאת סינתיה ווילט. נכון לשנת 2015, קו הוציאה לאור כשבעה ספרים. ספרה האחרון 'Cruel: Bearing Witness to Animal Exploitation' יצא לאור בשנת 2012. קו לימדה קורסים בנושא אמנות חברתית בבית הספר היוקרתי לעיצוב Parsons School of Design.

ביבליוגרפיה חלקית
-----------------

* How to Commit Suicide in South Africa - 1984
* X - 1986
* Dead Meat - 1996
* Pit's Letter - 2000
* Bully! - 2004
* Sheep of Fools - 2005
* Cruel: Bearing Witness to Animal Exploitation - 2012

ראו גם
------

* זכויות בעלי חיים
* קרול אדמס

קישורים חיצוניים
----------------

* סו קו - דף אמנית
* ראיון מצולם: "SUE COE: ART OF THE ANIMAL"
* הרצאה של סו קו באקדמיה לאומנות - ניו יורק
* Sue Coe - Artnet.com
* 'האמת המצוירת על בעלי החיים - עבודתה של סו קו' - באתר אנימלס
* דף הפייסבוק של סו קו

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007386197505171
* BnF: cb120936956 (data)
* GND: 119416255
* ISNI: 0000 0000 8168 2357
* LCCN: n84135177
* MusicBrainz: fb3975aa-69f7-4050-b70d-4c9983203544
* NLA: 35563514
* NTA: 172376424
* PIC: 12961
* RERO: 02-A025565638
* RKD: 377022
* SNAC: w6tb1nqc
* SUDOC: 171022505
* Trove: 997141
* ULAN: 500005739
* VIAF: 95715926
* WorldCat: lccn-n84135177

 |
**גלישה** היא פעולה של דפדוף בין דפי אינטרנט, המוצגים לרוב באמצעות דפדפן. המושג "גלישה" משמש גם לתיאור כללי של שימוש באינטרנט. הוא כולל גם שימוש במנוע חיפוש, לצורך איתור מידע.

הגלישה היא מיומנות של אוריינות דיגיטלית, שהיא חלק מאוריינות מדיה.

**גולש** הוא האדם המבצע את פעולת הדפדוף באינטרנט. בהתאם לכך הוא נתפס כמשתמש הקצה של מוצרים מקוונים רבים.
זאת הסיבה לכך שחברות מסחריות רואות בגולש את הלקוח שלהן.

אחד ההיבטים המרכזיים להבנת השפעות של שיווק באינטרנט הוא הזרימה. מונח זה יכול לשמש לתיאור חוויית הגלישה של המשתמש ואת הדרכים ליצור בו עניין ומוטיבציה להתעמק באתר מסוים.
חוויית הזרימה באתר אינטרנט יכולה להסביר את המנגנונים העומדים מאחורי התגובות הקוגניטיביות, העמדתיות וההתנהגותיות של הגולש בעקבות האינטראקציה שלו עם האתר.

ראו גם
------

* למידה מקוונת
* גלישת גלים

קישורים חיצוניים
----------------

* גולשים ושומרים על עצמנו ברשת - סרטון של המשרד לביטחון הפנים ומשרד החינוך, העוסק בגלישה בטוחה וזהירה באינטרנט.
* Jigsaw: Assembly for 8 -10 year olds - סרטון המיועד לגולשים צעירים, אשר ממחיש את המשמעות של חשיפת מידע אישי באינטרנט.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  van Noort, G. Voorveld, H. A. & van Reijmersdal, E. A. (2012). Interactivity in Brand Web Sites: Cognitive, Affective, and Behavioral Responses Explained by Consumers' Online Flow Experience. Journal of Interactive Marketing, 26(4), 223-234.
**פליפה אבדיאל באלוי רמירז** (בספרדית: **Felipe Abdiel Baloy Ramírez**; נולד ב-24 בפברואר 1981) הוא כדורגלן עבר פנמי ששיחק בעמדת הבלם. לזכותו של באלוי 99 הופעות במדי נבחרת פנמה, בה שימש גם קפטן, והוא כובש השער הראשון בהיסטוריה של נבחרתו במסגרת הגביע העולמי.

קריירת מועדונים
---------------

באלוי התחיל את הקריירה שלו בקבוצת יורו קיקרס ובגיל 18 הצטרף לקבוצה הבוגרת של המועדון. בסיום העונה, הקבוצה ירדה לליגה השנייה ובאלוי חתם בספורטינג 89 בה שיחק שנה אחת.

בשנת 2001 חתם באנביגאדו מליגת העל הקולומביאנית. בשנת 2002 חתם באינדפנדיינטה מדיין עימה הגיע למקום השלישי בגביע הליברטדורס.

בשנת 2003 הצטרף לגרמיו מליגת העל הברזילאית, בה גם שימש כקפטן הקבוצה למרות גילו הצעיר. בשנת 2004 חתם באתלטיקו פרנאאנסה.

באלוי חתם בשנת 2005 במונטריי אלופת מקסיקו כמחליפו של פבלו רוטשן שפרש מכדורגל. ב-30 ביולי 2005 באלוי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 2-1 לפצ'וקה. במהלך חלון העברות של ינואר 2007, דרבי קאונטי מהפרמייר ליג הביעה עניין בבאלוי ושנה לאחר מכן זו הייתה ארסנל שהביעה בו עניין, אך באלוי נשאר במונטריי. בשנת 2009 זכה עם מונטריי באליפות מקסיקו, והפך לכדורגלן הפנמי הראשון אי פעם שזוכה בתואר זה.

בקיץ 2009 חתם בסנטוס לגונה. בלגונה, באלוי זכה באליפות הקלאסורה בשנת 2012

ב-14 בדצמבר 2013 באלוי חתם במונרקס מורליה. בעונת 2015/2016 הושאל לאטלס עד לסיום העונה.

בספטמבר 2016 באלוי עזב את מקסיקו אחר 11 שנים ששיחק בה וחתם באגילס דוראדס הקולומביאנית בה שיחק עד סיום העונה.

בפברואר 2017 חזר לפנמה וחתם בטאורו עד לסיום העונה. בקיץ 2017 חתם במוניסיפל הגואטמלית.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-23 במאי 2001 באלוי ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת פנמה בניצחון 1-2 נגד הונדורס במסגרת גביע האומות 2001. ב-17 בנובמבר 2004 באלוי הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0-2 נגד אל סלוודור במסגרת מוקדמות מונדיאל 2006.

באלוי השתתף עם הנבחרת ארבע פעמים בגביע הזהב, פעם אחת בקופה אמריקה 2016 ובמונדיאל 2018 בו אף הבקיע את שער הבכורה של פנמה במסגרת גביע העולם בכדורגל בהפסד 6-1 לאנגליה. לאחר הטורניר הודיע על פרישה מהנבחרת.

באלוי שימש גם קפטן הנבחרת.

חיים אישיים
-----------

באלוי הוא השישי מתוך שבעה אחים. הוא התחיל לשחק כדורגל ברחוב עם חבריו לשכונה שכינו אותו *"פיפה"*. באלוי מחזיק גם באזרחות מקסיקנית.

תארים
-----

אתלטיקו פרנאאנסה
* ליגת העל הברזילאית: 2005

מונטריי
* ליגת העל המקסיקנית: אפרטורה 2009

סנטוס לגונה
* ליגת העל המקסיקנית: קלאסורה 2012

אישיים
* נבחרת האליפות של גביע הזהב: 2005

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פליפה באלוי** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פליפה באלוי
* פליפה באלוי, ברשת החברתית טוויטר

* פרופיל, באתר Transfermarkt

* פרופיל, באתר Soccerway

* פרופיל, באתר BDFutbol

* פרופיל, באתר WorldFootball.net

* פרופיל, באתר National Football Teams

* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

* פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt

| **נבחרת פנמה – מונדיאל 2018** |
| --- |
| 1 פנדו • 
2 מוריאו • 
3 קומינגס • 
4 אסקובר • 
5 ר. טורס • 
6 ג. גומס • 
7 פרס • 
8 ברקנאס • 
9 ג. טורס • 
10 דיאס • 
11 קופר • 
12 קלדרון •
13 מקאדו • 
14 פימנטל •
15 דוויס •
16 ארויו •
17 אוואלה •
18 טחאדה •
19 אווילה •
20 גודוי •
21 ח. רודריגס •
22 א. רודריגס •
23 באלוי •
מאמן: ה. גומס | פנמהפנמה |
ב-25 באוגוסט 2010 מטוס **Let L-410** של חברת התעופה **פילאייר** מהרפובליקה הדמוקרטית של קונגו היה בדרכו מהבירה קינשאסה לבנדונדו. במהלך הגישה לנחיתה בשדה התעופה של בנדונדו התרסק המטוס מסיבה שעדיין אינה ברורה. הסיבות להתרסקות הן ככל הנראה כביית מנועי המטוס באוויר, או לחלופין תנין שהצליח להסתנן לקבינה. בהתרסקות נהרגו 20 נוסעים ונוסע אחד שרד.

מהלך הטיסה
----------

בסביבות השעה 13:00 זמן קונגו, מטוס L-410 תוצרת חברת LET הצ'כית היה בדרכו מנמל התעופה נ'דולו בקינשאסה אל שדה התעופה של העיר בנדונדו. המטוס התרסק אל תוך בניין במיקום של כקילומטר אחד מחוץ למסלול הנחיתה בשדה היעד. לאחר ההתרסקות לא היה כל פיצוץ או שרפה מה שהעלה את הסברה שכיבוי המנועים נגרם ממיצוי כל הדלק הזמין במטוס. טענה זאת הופרכה בידי חברת התעופה פילאייר אשר טענה שמעל 150 ליטרים של קרוסין עדיין היו במטוס בזמן ההתרסקות. חקירה נוספת העלתה את העובדה שהמטוס התרסק עקב איבוד יציבות סטטית שנגרם מתזוזת מרכז הכובד של המטוס אל מעבר למגבלה האחורית. מקרה זה אפשרי לאחר תגובה קיצונית של הטייס לאיבוד כל מערכות ההנעה באוויר.

השורד היחיד של ההתרסקות טען שלקראת הנחיתה, תנין שהוחבא בתיקו האישי של אחד הנוסעים הצליח לברוח והחל לזחול ברחבי תא הנוסעים. עקב הבהלה שנוצרה ברחו כל הנוסעים לירכתי המטוס, מה שגרם למרכז הכובד לחרוג אל מעבר למגבלה המותרת והמטוס איבד יציבות והתרסק. על פי הדיווחים, התנין שרד גם הוא את ההתרסקות אך נהרג בידי סכינו של שורד הטיסה.

בעיות בטיחות ותחזוקה לקויה מאפיינות את חברת פילאייר, מה שהוביל לחרם של האיחוד האירופי עליה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **התרסקות Let L-410 של פילאייר** בוויקישיתוף
* תיק התאונה והיסטוריית המטוס של התרסקות Let L-410 של פילאייר, באתר Aviation Safety Network (באנגלית)
**התרסקות מטוס הרפיד במישור החוף** התרחשה ב-18 בדצמבר 1950. מטוס סיור של חיל האוויר שבו נמצאו טייס ושבעה חיילים התרסק בחוף הים התיכון סמוך לגבול ישראל–רצועת עזה, בקרבת קיבוץ זיקים. כל יושבי המטוס נספו. גופת אחד מהם לא נמצאה עד היום.

ההתרסקות
--------

המטוס מדגם דה הבילנד דרגון רפיד (אנ'), שהשתייך לטייסת 100, המריא בשעה 10:00 ועליו טייס, קצין סיור ושישה סמלים מבית הספר למ"כים של הנח"ל. משימתם הייתה סיור באזור בית גוברין ואפשר שהיו אמורים להגיע עד אילת. הוא נראה בשמי קיבוץ זיקים - מחוץ למסלולו המתוכנן - בשעה 11:30 ולאחר מכן נעלם. לפיכך החלו חיפושים אוויריים וקרקעיים אחרי המטוס ויושביו, שנמשכו עד ה-20 לחודש. המחפשים היו חיילי צה"ל ותושבים מהיישובים הסמוכים לזיקים. במהלך החיפושים, ב-19 לחודש, התגלו שברי המטוס בים במרחק של מטרים אחדים מקו החוף בסמוך לגבול עם רצועת עזה, שהוחזקה אז על ידי מצרים. המחפשים לא הצליחו לאתר את יושבי המטוס או את גופותיהם.

הגורם להתרסקות המטוס לא הובהר. ייתכן שהמטוס התרסק עקב טעות אנוש או תקלה טכנית. אפשר גם שהוא הופל על ידי אש מצרית, שכן בעיתונות המצרית נכתב ימים אחדים לאחר ההתרסקות שמטוס ציוני טס מעל עזה ותותחי נ"מ ירו לעברו.

לאחר ההתרסקות
-------------

ימים אחדים לאחר ההתרסקות התברר כי חיילי הצבא המצרי ברצועת עזה הבחינו בה, הגיעו אל שברי המטוס וחילצו מהם שש גופות. הגופות הועברו על ידי המצרים לידי צה"ל בגבול רצועת עזה. בעיתון הבקר נכתב כי ההעברה נעשתה בטקס צבאי מלא, שבמהלכו ירו המצרים מטחי כבוד והניחו זרי פרחים ליד מיטות החללים.

מספר שבועות לאחר ההתרסקות איתר חיל הים גופה שביעית מבין הנספים בהתרסקות, והיא זוהתה בבית החולים תל השומר. גופתו של החלל השמיני, יעקב אבזץ, לא נמצאה. הוא הוכרז כחלל צה"ל שמקום קבורתו לא נודע.

קישורים חיצוניים
----------------

* אירוע ההיעדרות של יעקב אבזץ (אורכב 24.07.2020 בארכיון Wayback Machine), באתר ענף איתור נעדרים
* אלי אלון, אסון המטוס "הסודי" באזור חוף זיקים, באתר News1 מחלקה ראשונה, 6 באוגוסט 2017
* ידיעות מאתר עיתונות יהודית היסטורית:
	+ שמונה חיילים נספו בתאונת מטוס, דבר, 22 בדצמבר 1950
	+ שש גויות תאונת המטוס נמשו מהים, הבקר, 24 בדצמבר 1950
**בסיס גדנ"ע צלמון**
(למפת הגליל העליון מוגדלת)בסיס גדנ"ע צלמון**בסיס גדנ"ע צלמון**(למפת הגליל העליון רגילה)בסיס גדנ"ע צלמון**בסיס גדנ"ע צלמון**(למפת ישראל רגילה)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**בסיס גדנ"ע צלמון**בסיס גדנ"ע צלמון**(למפת ישראל מוגדלת)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**בסיס גדנ"ע צלמון**בסיס גדנ"ע צלמון**
**בסיס גדנ"ע צלמון** הוא בסיס גדנ"ע השוכן בצפון הגליל התחתון, סמוך לנחל צלמון. הבסיס נמצא במועצה אזורית משגב בין סלאמה, דיר חנא, מע'אר ולוטם.

שגרת מחנה
---------

בבסיס משרתות מפקדות נוער, ומגיעים אליו תלמידי תיכון ומכינות קדם-צבאיות, לביצוע אימון התנסות בחיי הטירונות.

האימון כולל: שגרת מחנה, מאפייני משמעת צבאית, אימוני שדאות, שיעורי נשק, מטווח ומורשת קרב לקראת הגיוס לצה"ל.

הכשרה
-----

**מפקדי הנוער** בבסיסים עוברים הכשרה הכוללת טירונות וקמ"ד (קורס מפקדי נוער) בסיס בבה"ד החינוך, שבעיר הבה"דים. ההכשרה אורכת כשלושה חודשים ובתוכם תרגיל אמצע (4 ימים) ותרגיל סוף (5 ימים).

**מ"מ גדנ"ע**- לתפקיד המ"מ בבסיסי הגדנ"ע מגיעים מפקדי נוער ומש"קיות הו"ד שנמצאו מתאימים לקצונה. בהכשרת המ"מ שני חלקים: בחלק הראשון עוברים הצוערים קורס קצינים במגמת נחשון/ מעוז בבה"ד 1 ובחלק השני עוברים השלמת מ"מ גדנ"ע בבה"ד החינוך. ההכשרה כוללת תרגיל אמצע ותרגיל סוף, כשבוע כל תרגיל.

היסטוריה
--------

* 1976 – צלמון הוקם כהיאחזות נח"ל.
* 1979 – הבסיס שימש כמפקדת גדוד 904 של הנח"ל, גדוד האחזויות בגליל.
* 1983 – צלמון שופץ והפך לבסיס גדנ"ע.
* 1991 – הבסיס חזר לפיקוד הנח"ל ושימש בסיס טירונים לעולים חדשים.
* 1997 – הבסיס הוקם שנית כבסיס גדנ"ע לביצוע שבוע אימון התנסות ומתפקד באותה צורה עד היום. תלת
* 2006 - בסיס צלמון שימש כמחנה ביניים זמני לחיילי חטיבת הנח"ל במלחמת לבנון השנייה.

קישורים חיצוניים
----------------

* שבוע אימון התנסות בגדנ"ע - מידע כללי, באתר חיל החינוך והנוער
* הכנת בית הספר לשבוע ההתנסות- מנהל חברה ונוער
* סרטון היאחזות 1978  גרעין אשד, גרעין יהד, גרעין פרוד

הערות שוליים
------------

1. ↑  צלמון, עצמון ואשחר - מצפים ראשונים בגליל, מעריב, 31 במאי 1979
2. ↑  שמעון וייס, היאחזות צלמון בגליל תפורק, דבר, 12 ביוני 1979
3. ↑  נחנך בסיס גדנ"ע בצלמון, דבר, 3 באוגוסט 1983
**התרסקות מי-8** אירעה ב-27 באפריל 2007, כאשר מסוק צבאי מיל מי-8 של הצבא הרוסי שנשא כוחות מיוחדים התרסק בשטח הררי בדרום צ'צ'ניה ליד היישוב שאטוי. כל 20 יושביו נהרגו.

זו היה האירוע הקטלני ביותר של הכוחות הרוסיים בצ'צ'ניה בשנת 2007. כמו כן היה זה האסון האווירי החמור ביותר של הצבא הרוסי מאז אוגוסט 2002, כאשר מסוק הובלה של Mil Mi-26 עמוס בחיילים התרסק לשדה מוקשים לאחר שנפגע מטיל ו-127 חיילים נהרגו.

ההתרסקות
--------

המסוק שהתרסק היה אחד משלושה מסוקי תובלה Mi-8 ושני מסוקי קרב מיל Mi-24 של חיל האוויר הרוסי אשר המריא ממנחת מסוקים ממזרח לעיר גודרמס. הוא נשא בתוכו 15 חיילי קומנדו מחטיבת הסיור של רוסטוב ושני קציני צבא רוסים בכירים מהבסיס הצבאי הרוסי הראשי חנקאלה בצ'צ'ניה.

גורמים רוסים טענו בתחילה כי המסוק הופל מירי נשק קל מצד הבדלנים הצ'צ'נים. הרשויות בצ'צ'ניה טענו כי תקלה מכנית היא הגורם לתאונה. ועדה מיוחדת שהוטל עליה לחקור את התאונה קבעה בסופו של דבר כי הסיבה הסבירה ביותר היא טעות אנוש.

קישורים חיצוניים
----------------

* Russian helicopter is 'shot down', BBC News,‏ 27 באפריל 2007
* Helicopter shot down in Chechnya kills 18, רויטרס, 27 באפריל 2007
* Chopper Goes Down in Southern Chechnya, The Jamestown Foundation, ‏3 במאי 2007

הערות שוליים
------------

1. ↑  Death toll in Chechnya copter crash reaches 20
2. ↑  3 gunmen killed in operation after helicopter crash in Chechnya
סמל הבסיס
**בסיס אספרנסה** (ספרדית: **Base Esperanza**, מילולית: בסיס התקווה) הוא בסיס מחקר אזרחי ארגנטינאי הממוקם במפרץ התקווה שבקצה חצי האי טריניטי, בארץ גרהאם, שבחצי האי האנטארקטי. הבסיס הוא אחד משני מקומות היישוב האזרחיים היחידים שביבשת (השני הוא וילה לה אסטרלאס הצ'יליאני).

הבסיס הוקם ב-17 בדצמבר 1952, והפך ליישוב קבע עשור מאוחר יותר, ב-14 ביוני 1962. נכון ל-2014 מתגוררים בו בחורף 55 תושבים, מתוכם 10 משפחות. בקיץ מספר התושבים גדול אף יותר. במקום בית-ספר ואף תחנת שידורי רדיו.

הטמפרטורה הממוצעת היא 5.5 מעלות מתחת לאפס, כשבחורף הטמפרטורה צונחת ל-10 מעלות מתחת לאפס, ובקיץ הטמפרטורה הממוצעת היא כ-2 מעלות צלזיוס. רק כחודש בשנה הטמפרטורה היא מעל לנקודת הקיפאון, ולכן האזור מוגדר על פי שיטת קפן כטונדרה ארקטית. החל מאז 1948 הטמפרטורה הממוצעת עולה ב-0.0315 מעלות צלזיוס בשנה, כשבעיקר החורפים קרים פחות. הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנמדדה במקום, הייתה ב-6 בפברואר 2020 (באמצע הקיץ האנטארקטי), כשנמדדה טמפרטורה של 18.3 מעלות צלזיוס

בבסיס נולד בינואר 1978 אמילו מרקוס פלמה, האדם הראשון שנולד באנטארקטיקה. הבסיס גם מהווה מוקד תיירותי, עם ממוצע של כ-1,100 תיירים בשנה. ב-9 במרץ 2002, הנפיק הדואר הארגנטינאי בול לכבוד הבסיס. בשנת 2008 הותקנה טורבינת רוח על האי, המייצרת חשמל עבור תושבי הבסיס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בסיס אספרנסה** בוויקישיתוף
* בסיס אספרנסה, דצמבר 2004בסיס אספרנסה, דצמבר 2004

הערות שוליים
------------

1. ↑  Antarctica just hit 65 degrees, its warmest temperature ever recorded, מאת'יו קאפוצ'י, וושינגטון פוסט, 8.2.2020. (באנגלית)
2. ↑  הבול באתר איגוד הבולאים העולמי
3. ↑  וידאו המראה את התקנת הטורבינה
**קריבדיאתריום** (שם מדעי: ***Crivadiatherium***) הוא סוג של יונק נכחד שהתקיים בסוף תקופת האאוקן עד תחילת האוליגוקן. הוא התגלה בחפירות בעיירה קריבידיה שברומניה, סמוך לנהר בעל אותו שם (אנ'). היונק הוגדר ב-1976 וקיבל את שמו מהאזור בו התגלה (מילולית: "הבהמה של קריבידיה"). ממצאיו כללו בעיקר שרידי לסת ושיניים ונכללו בו שני מינים: *Crivadiatherium iliescui* ו-*Crivadiatherium mackennai*.

הקריבדיאתריום היה יונק גדול דמוי קרנף אך ללא קרניים, אך למעשה השתייך לקבוצת האפרותריה הקרובה לפילאים. לעומת סוגים דומים כמו הפלאומסיה (אנ') וההיפסמסיה (אנ') מטורקיה והארסינויתריום ממצרים, הוא היה בעל מבנה שיניים פרימיטיבי יותר שהכיל טוחנות שטוחות יותר ובעלות פחות אונות שכנראה נועדו לתזונה מצמחייה רכה. מבנה הגוף היה חביתי ומגושם עם רגליים קצרות ביחס למשקלו.

ככל הנראה היה בעל אורח חיים אמפיבי כמו היפופוטם, אשר התקיים בסמוך למקווי מים כמו אגמים וניזון בעיקר מצמחי מים שונים ורכים. הוא נכחד עם שינויי האקלים של האוליגוקן והתייבשות האגמים בהם חי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קריבדיאתריום** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  Fossilworks: Crivadiatherium, fossilworks.org
חממת הדקלים
**הגן הבוטני של פוטסדאם** (גרמנית: **Botanischer Garten Potsdam**) הוא גן בוטני וארבורטום, המשתרע על פני 85 דונם דרומית-מערבית לארמון אורנז'רי שבפארק סנסוסי בפוטסדאם. הגן מתוחזק על ידי אוניברסיטת פוטסדאם.

היסטוריה
--------

הגן הוקם ב-1950 על שתי חלקות קרקע סמוכות: חלק מפארק סנסוסי וגן פרדייז המשתרע על פני 25 דונם בקירוב. לאחר מלחמת העולם השנייה נשלט פארק סנסוסי על ידי הצבא האדום, ולמשך זמן מה היה זרוע של הגן הבוטני של האקדמיה למדעים במוסקבה. ב-1950 הוקם הגן המודרני בקצה הצפוני של סנסוסי, ורחוב מולביראלי סימן את הגבול בין שתי החלקות. גן פרדייז, בצפון, שימש כגן תצוגה ולימוד, ואילו החלק שבסנסוסי שימש כמקום מושבו של בניין ההנהלה, החממות והאזורים הפתוחים.

כיום גדלים בשטחי הגן כ-9,000 טקסונים, ובהם אוסף נרחב של סוקולנטים (880), לופיים (250 בקירוב), חיעדיים (260 בקירוב), שרכים (230), סחלביים (320), כימרות, מינים פולשים וצמחי מרפא מסין.

בשטחי הגן הפתוחים גדלים כ-4,000 טקסונים, כולל 50 מינים מאזור ברנדנבורג הנתונים בסכנת הכחדה. האזורים החיצוניים העיקריים הם הארבורטום, אוספים ממזרח אסיה והערבה האירואסייתית, היערות הנשירים של מרכז אירופה, ערבות צפון אמריקניות, גן אלפיני, רודודנדרון, פרחי בר, גן ורדים, צמחי מים ואדמת ביצה, גנים מורפולוגיים לתיאור חלקי צמח כגון עלים ושורשים, צמחים שימושיים, צמחים בעלי תכונות רפואיות וארומטיות, וצמחים מוגנים הנתונים בסיכון ברחבי גרמניה.

החממות של הגן, המשתרעות על פני 3,000 מטרים רבועים בקירוב, מכילות כ-4,600 מינים טרופיים וסובטרופיים בבית הדקליים, בית האפיפיטים, בית הסחלביים, בית השרכים, בית הצבריים, בית האקווריום, בית ויקטוריה וכדומה. בחממות הללו גדלים גם עצי קפה וקקאו, קנה סוכר, כותנה, מניהוט מצוי, גויאבה, וצמחים טורפים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הגן הבוטני של פוטסדאם** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של הגן הבוטני של פוטסדאם

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 128487882
* WorldCat: viaf-128487882

 |
**קריביצ'י** (בבלארוסית: **Крывічы́**; בפולנית: **Krzywicze**, קשיביצ'ה; ביידיש: **קריביץ**) היא עיירה במחוז מינסק שבבלארוס, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

תולדות היישוב
-------------

היישוב נזכר לראשונה במאה ה-14, ובשנת 1542 הוענקו לו זכויות לקיים ירידים שנתיים ויום שוק שבועי. בשנת 1776 הוענקו ליישוב זכויות עיר, ובחלוקת פולין השנייה, בשנת 1793, נכלל בתחום האימפריה הרוסית.

לאחר מלחמת העולם הראשונה, ובהתאם להסכם ריגה, נכלל היישוב בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

יהודי קריביצ'י
--------------

יהודים ישבו בעיירה מהמאה ה-17, אך קהילה של ממש התקיימה ביישוב רק מסוף המאה ה-18. בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-1,200 יהודים, כשני שלישים מתושביה, ופעל בה בית ספר עברי מרשת תרבות. פעילות זו נאסרה עם כיבוש האזור בידי הסובייטים בספטמבר 1939.

אנדרטה לזכר יהודי קריביצ'י ופלשצ'ניצי שנספו בשואה, בבית העלמין בחולון
ב-1 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ולמחרת אלו הטילו על יהודיה גזירות שונות, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב, הגבלות תנועה, איסור על קשר עם לא יהודים וחובת גיוס לעבודות כפייה. בד בבד, בוצעו ביהודי העיירה מעשי התעללות ורצח אקראיים. בתקופה זו הצליחו מספר מיהודי העיירה לחבור ליחידות פרטיזנים סובייטיות שפעלו באזור.

ב-28 באפריל 1942 לפנות בוקר פשטו על העיירה אנשי ס"ס, שדדו את יהודיה, וריכזו אותם באסם תבואה בשדה מרעה, מעבר לנהר סרווץ' הסמוך. לאחר מעשי עינויים ואונס שביצעו השוטרים המקומיים ביהודים, העלו אלו יחד עם הגרמנים את האסם באש, תוך שריפת כ-370 היהודים שהיו בו בחיים. יהודים שהצליחו להימלט מהאסם, או שהסתתרו בדרך אליו, נורו במקום.

לאחר הטבח, ריכזו הגרמנים את עובדי הכפייה שנותרו בעיירה ובני משפחותיהם, וכן כ-80 יהודים נוספים שאיתרו, בגטו בן שני מבנים שהוקם בעיירה, אשר הוקף בגדר תיל. מספר יהודים הצליחו להימלט מגטו זה ליערות, ובאוקטובר 1942 פוצצו אותו הגרמנים על יושביו, ורצחו את כל היהודים שנותרו בו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קריביצ'י** בוויקישיתוף
* קשיוויצ'ה (Krzywicze), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* "קשיביצ'ה", באתר השטעטל הווירטואלי
* "קריביצ'י", באתר JewishGen (באנגלית)
* סמואל פישמן ומוניקה טומקייביץ', קשיביצ'ה, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק B, עמ' 1219–1220), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987009841767705171
* LCCN: no2010132302
* VIAF: 123583686
* WorldCat (עם VIAF): 123583686

 |
הבניין הראשי של הגן הבוטני מינכן-נימפנבורג
**הגן הבוטני מינכן-נימפנבורג** (בגרמנית: **Botanischer Garten München-Nymphenburg**) הוא גן בוטני וארבורטום בן 220 דונם שנמצא ברחוב מנצינגר 65 במינכן, בוואריה, גרמניה.

היסטוריה
--------

הגן הבוטני הראשון במינכן, שנקרא כיום "הגן הבוטני הישן", הוקם ב-1809 לפי תכנונו של פרידריך לודוויג פון סקל (Friedrich Ludwig von Sckell) ליד קרלספלץ, שם ניתן עדיין לראות את שנותר ממנו.

הגן הבוטני שקיים כיום הוקם ב-1914 בפאתי מינכן, בנימפנבורג, לפי תכנונו של אדריכל הנוף הולפלד (Holfeld). ב-1966 אוחד הגן הבוטני עם העשבייה ומרכז המחקר המדעי *Botanische Staatssammlung München*, שנמצא בתחומיו, ועם המכון לבוטניקה שיטתית של אוניברסיטת מינכן. כיום הגן מחזיק בצמחים מכ-14,000 מינים שונים, הפרושים על כ-180 דונם. הוא משמש לחינוך הציבור הרחב, לצד הכשרה מקצועית לתלמידי אוניברסיטת מינכן, ושימור צמחים נדירים ומיני דבורים אירופיים. עם האזורים שבגן הבוטני ניתן למנות גן של צמחים אלפיניים (אלפינום), ארבטרום, אוסף צמחי אדמת בור וצמחי ערבות, גינת שושנת האלפים וגינת ורדים.

הגן כולל אף מתחם חממות נרחב (בן 4,500 מ"ר ב-11 מבני חממה). אוסף הסחלביים כולל מעל 2,700 מינים מ-270 סוגים, לרבות צמחי כלאיים.

תחת הגן הבוטני של מינכן פועל גם מתחם גן אלפיני נפרד, קטן יותר, *Alpengarten auf dem Schachen*, השוכן דרומית לגרמיש-פארטנקירכן (במרחק של כשעה וחצי נסיעה מן הגן הבוטני). גן זה משתרע על שטח של 10 דונמים וממוקם בגובה 1,860 מטרים.

הגן הבוטני מינכן-נימפנבורג פתוח על בסיס יומי, והכניסה אליו היא בתשלום.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הגן הבוטני מינכן-נימפנבורג** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של הגן הבוטני מינכן-נימפנבורג
* הגן הבוטני מינכן-נימפנבורג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 2039679-X
* LCCN: n83120709
* SUDOC: 260267961
* VIAF: 126707105
* WorldCat: lccn-n83120709

 |
דורובנץ
דורובנץ בתמונה של ניקולאה גריגורסקו
**דורובנץ** (ברומנית: **dorobanț**, ברבים: dorobanți) היה בנסיכויות הרומניות וברומניה הכינוי, שניתן לחייל רגלי שכיר בצבא הלאומי.

המילה מקורה ב-Trabant הגרמנית, שעברה דרך ההונגרית לרומנית.

אזכורים לקיום החיילים האלה מתחילים מ-1657. היחידה פורקה ב-1668, והוקמה מחדש באמצע המאה ה-19. על פי תקנון המדים, שאומץ ב-1873,היו הדורובנצים חלק מיחידות "ההחלפה", ששירתו ברוטציה שבוע בחודש, כשיתר הזמן היו חופשיים לעסוק במשק שלהם. באביב 1877 היו בצבא רומניה 33 בטליונים של דורובנצים.

מדי הדורובנצים היו צריכים להיות פשוטים, מבוססים על לבוש האיכרים ומיוצרים על חשבון החייל מחומרים זמינים לו ומושפעים מהמקובל באזורים השונים של רומניה. הדורובנצים נהגו לחבר לכובעי הפרווה שלהם נוצה של תרנגול הודו, לכן גם כונו "קורקני" (תרנגולי הודו ברומנית).

ישובים, שכונות ואתרים שונים קרוים בשם דורובנץ והטיותיו: דורובנצי, דורובנצו ודורובנצול, כולל שכונה בבירת רומניה, בוקרשט. משוררים רומנים כתבו שירים בהם פיארו את הדורובנץ האלמוני, כפי שעשה גאורגה קושבוק או דורובנץ מסוים, כפי שעשה וסילה אלכסנדרי בשיר "Peneș Curcanul", שהוקדש לדורובנץ קונסטנטין צורקאנו.

קישורים חיצוניים
----------------

* דורובנץ במילון הרומני - רומני dexonline (ברומנית)
**ננסי איילין מקאלדוני** (באנגלית: **Nancy Eileen McEldowney**; נולדה ב-6 באוקטובר 1958) היא דיפלומטית אמריקאית ואקדמאית בסגל אוניברסיטת ג'ורג'טאון, שכיהנה כיועצת לביטחון לאומי של סגנית נשיא ארצות הברית. מקאלדוני מילאה שורה של תפקידים בשירות החוץ של ארצות הברית, הייתה שגרירת מדינתה בסופיה ועמדה בראש מכון שירות החוץ (FSI) בשנים 2013–2017. בראשית דצמבר 2020 הכריזה קמלה האריס, סגנית הנשיא הנבחר של ארצות הברית, כי בכוונתה למנות את מקאלדוני ליועצת לביטחון לאומי שלה.

ביוגרפיה
--------

מקאלדוני נולדה וגדלה בקלירווטר שבפלורידה. לאחר שסיימה את לימודיה בבית הספר התיכון בקלירווטר, המשיכה מקאלדוני ללימודי תואר ראשון במכללת ניו קולג' השוכנת בעיר סרסוטה. בהמשך השלימה לימודי תואר שני בבית הספר ליחסים בין-לאומיים ומדיניות ציבורית של אוניברסיטת קולומביה ובאוניברסיטה לביטחון לאומי. מקאלדוני למדה מספר שפות, בהן צרפתית, ספרדית, רוסית ולטינית, ועברה הכשרה מקצועית בערבית, אזרית, גרמנית וטורקית. לראיה, ב-2001 הוענק לה הפרס הלשוני ע"ש סינקלייר.

מעבר לים כיהנה מקאלדוני כשגרירת ארצות הברית בבולגריה בין השנים 2008–2009, כמו גם כסגנית ראש המשלחת האמריקאית בטורקיה (2008-2005) ובאזרבייג'ן (2004-2001). בשנת 2009 עוטרה במדליית הכבוד של מסדר סטרה פלנינה (Stara Planina) מידי נשיא בולגריה גאורגי פרבאנוב. בתשע פעמים שונות זכתה בפרס הביצועים הבכיר של מחלקת המדינה האמריקאית ואת פרס הכבוד המצטיין בחמש הזדמנויות. היא קיבלה את פרס הביצועים הבכיר של משרד החוץ בתשע הזדמנויות ואת פרס הכבוד המצטיין בחמש הזדמנויות.

בין השנים 2011–2013 הייתה נשיאה זמנית וסגנית נשיא בכירה באוניברסיטה לביטחון לאומי. קודם לכן, מ-2009 עד 2011, הייתה הסגנית הראשית לעוזר מזכירת המדינה של ארצות הברית לעניינים אירופיים.

בראשית פברואר 2013 החלה את כהונתה כמנהלת מכון שירות החוץ (Foreign Service Institute). במסגרת תפקיד זה, שימשה מקאלדוני כקצינת הלימוד הראשית של מחלקת המדינה האמריקאית. מכון שירות החוץ מספק הכשרה מקצועית לדיפלומטים אמריקאים בנושאים הנעים בין שפות זרות לכישורי מנהיגות, כולל מיומנויות ליבה דיפלומטיות כגון ניהול משא ומתן והסברה. בשנת 2013 קיבלה את פרס השירות האזרחי המצטיין מאת יושב ראש המטות המשולבים.

בנובמבר 2020 מונתה מקאלדוני לחברה מתנדבת בצוות המעבר הנשיאותי של הנשיא הנבחר של ארצות הברית ג'ו ביידן לתמיכה במאמצי המעבר השלטוני הקשורים למחלקת המדינה של ארצות הברית.

ב-3 בדצמבר 2020 הוכרז כי תהיה היועצת לביטחון לאומי של סגנית נשיא ארצות הברית הנבחרת קמלה האריס. ב-21 במרץ 2022 התפטרה מהתפקיד והוחלפה בפיליפ גורדון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ננסי מקאלדוני** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  אמה קירני ובלומברג, Another first: All three top posts in Kamala Harris’ office will be filled by women, באתר פורצ'ן, 3 בדצמבר 2020 (באנגלית)
2. ↑  רובי גראמר, Kamala Harris Taps Ex-Diplomat to Be Her National Security Advisor, באתר Foreign Policy‏, 3 בדצמבר 2020 (באנגלית)
3. ↑  ג'סמין רייט, קווין ליפטק וקייט סאליבן, Harris' national security adviser to step down, באתר CNN‏, 21 במרץ 2022 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0003 7027 7526
* LCCN: no2012073359
* VIAF: 249608281
* WorldCat (עם VIAF): 249608281

 |
**דורה מאר עם חתול** (בצרפתית: **Dora Maar au Chat**) הוא ציור משנת 1941 של הצייר פבלו פיקאסו. הוא מראה את דורה מאר, המאהבת הארגנטינאית-צרפתיה של פיקאסו, ישובה על כיסא עם חתול קטן נח על כתפיה. הציור מפורסם בעיקר בשל היותו אחד מהציורים היקרים ביותר בעולם.

בציור, דורה מאר ישובה על כיסא עם חתול שחור על כתפיה. פיקאסו אהב להשתמש במשטחי צבע גדולים ובצבעים ניגודיים כדי ליצור את הרושם העז והמיוחד של ציוריו. הציור מדגים את סגנון החיים באותה התקופה. למשל, אופן לבושה של דורה מאר, ציפורניה החדות והכחולות כשל ציפורני חתול, מדגימים את סגנון ציוריו של פיקאסו באותה תקופה. ציור קוביסטי זה מראה את דורה מאר כאישה כפולת פנים" – הוא מראה את חוכמתה ואת נטייתה לבכות. מאר לא אהבה חתולים, והכללתו של חתול בציור מראה את שליטתו של פיקאסו בה. "ציפורני החתול" שנוספו למאר מראים שהיחסים שלה ושל פיקאסו הגיעו לסופם. בנוסף, מלחמת העולם השנייה, שהתחוללה באותה תקופה, ומשתקפת בזמן הקשה שעבר על בני הזוג שחיו בפריז.

היסטוריה
--------

הבד, 128.3 על 95.6 ס"מ גודלו, הוא אחד ממספר רב של פורטרטים של דורה מאר שצייר פיקאסו לאורך יחסיהם שנמשכו כמעט כעשור. 
פיקאסו התאהב במאר בת ה-29 כשהיה בן 55 שנים, והם עברו במהרה לגור יחדיו. ציור זה נעשה במהלך שנת 1941, בעת שהנאצים כבשו את צרפת. בשנות ה-40 של המאה ה-20 נרכש הציור על ידי האספנים לי ומארי בלוק משיקגו. הם מכרו את הציור בשנת 1963. לאחר שנה זו לא הוצג עוד הציור, אלא רק בתחילת המאה ה-21.

קישורים חיצוניים
----------------

* סותביס: על הציור ומאפייניו (באנגלית)
* סותביס: הסיפור המלא של המכירה הפומבית בניו יורק, ב-3 במאי 2006 (באנגלית)

| פבלו פיקאסו |
| --- |
| תקופות באמנות | התקופה הכחולה • התקופה הוורודה • מודרניזם • קוביזם • סוריאליזם |  |
| יצירות אמנות מפורסמות | העלמות מאביניון • גרניקה • הטרגדיה • נער עם מקטרת • דורה מאר עם חתול • האישה הבוכה |
| בנות זוג | אולגה קוקלובה • מארי-תרז וולטר • דורה מאר • פרנסואז ז'ילו • ז'קלין רוק |
| מוזיאונים | מוזיאון פיקאסו (פריז) • מוזיאון פיקאסו (ברצלונה) • מוזיאון פיקאסו (אנטיב) |
| בתרבות הפופולרית | תעלומת פיקאסו • אהבותיו של פיקאסו • נקמתו המתוקה של פיקאסו • מגדל פיקאסו |
פירוש נוסף ערך זה עוסק ביישוב מקראי בנחלת שבט יהודה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו קריות (פירושונים).
**קריות**
(למפת צפון הנגב מוגדלת)קריות**קריות**(למפת צפון הנגב רגילה)קריות**קריות**(למפת ישראל רגילה)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**קריות**קריות**(למפת ישראל מוגדלת)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**קריות**קריות**
מראה כללי של בקעת קריות
**קְרִיּוֹת** היא יישוב מקראי הנזכר בספר יהושע כמשתייך לנחלת שבט יהודה:

> 
> זֹאת, נַחֲלַת מַטֵּה בְנֵי-יְהוּדָה--לְמִשְׁפְּחֹתָם. וַיִּהְיוּ הֶעָרִים, מִקְצֵה לְמַטֵּה בְנֵי-יְהוּדָה, אֶל-גְּבוּל אֱדוֹם, בַּנֶּגְבָּה--קַבְצְאֵל וְעֵדֶר, וְיָגוּר. וְקִינָה וְדִימוֹנָה, וְעַדְעָדָה. וְקֶדֶשׁ וְחָצוֹר, וְיִתְנָן. זִיף וָטֶלֶם, וּבְעָלוֹת. וְחָצוֹר חֲדַתָּה **וּקְרִיּוֹת**, חֶצְרוֹן הִיא חָצוֹר.
> 
> 
> 
> — יהושע,ט"ו, כ'-כ"ה
> 

על פי אחת הסברות, קריות שביהודה היא עירו של יהודה איש קריות, השליח שבגד בישו על פי הברית החדשה. בברית החדשה, הכתובה במקורה ביוונית, מכונה יהודה Ισκάριωθ (אִיסְקַרְיוֹת) או Ισκαριώτης (אִיסְקַרְיוֹטֵס). השם תורגם לעברית כאיש-קריות.

עם זאת, יש חוקרים המטילים ספק בזיהוי "קריות" בשמו של יהודה השליח כשם של מקום ספציפי, ורואים בו מונח גאוגרפי בעל משמעות כללית ("כפרים"). דבר זה, וכן העובדה שקיימים מקומות נוספים ששמם "קריות", מקשים על ההנחה שמוצאו של יהודה איש קריות הוא מהיישוב קריות שביהודה. גם העובדה שישו וכל יתר תלמידיו הגיעו מן הגליל אינה מקלה על תאוריה זו.

תל קריות, או בשמו הערבי ח'ירבת אל-קרייתין, הנמצא ליד הר עמשא, על גבול מדבר יהודה, מזוהה עם היישוב קריות. חורבת קריות נחפרה בשנים 1991–1992 על ידי יהודה גוברין, ונחשפו בה שרידי כנסייה ביזנטית. על פי הארכאולוגים שחפרו באתר, התקיים בו יישוב בתקופת בית שני.

יישוב בשם קריות שכן גם במואב (ירמיהו מ"ח, כ"ד).

הערות שוליים
------------

1. ↑  יהודים ונוצרים בדרום הר חברון לאור החפירות בחורבת יתיר, תשנ"ה- תשנ"ט

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007467844805171

 |
**דורה גרשון** (בגרמנית: **Dora Gerson**;‏ 23 במרץ 1899 – 14 בפברואר 1943) זמרת קברט ושחקנית ראינוע יהודייה-גרמנייה. נספתה בשואה במחנה אושוויץ.

ביוגרפיה
--------

נולדה בברלין כ"דורותיאה גרשון" למשפחה יהודית שהיגרה מפולין. היא החלה בקריירה כזמרת ושחקנית בלהקת תיאטרון נודדת. בשנת 1922 פגשה בבעלה הראשון פייט הרלן, שהיה אף הוא שחקן. גרשון התגרשה מהרלן בשנת 1924. לימים יביים הרלן את הסרט האנטישמי "היהודי זיס", אשר שימש כחלק ממתקפת התעמולה הנאצית שהכשירה את הלבבות לרצח העם היהודי בשואה.

בשנת 1920 הופיעה גרשון בסרט האילם הפופולרי "בחורבות גן העדן" שהיה עיבוד לספרו של קרל מאי, ולאחר מכן בסרט נוסף על פי סיפור של מאי, "קרוואן המוות". שני הסרטים זכו לפופולריות רבה, ולצידה של גרשון שיחק השחקן ההונגרי הנודע בלה לוגוסי אשר היגר לאחר הצלחת הסרטים להוליווד וזכה שם להצלחה בסרטי אימה, בדמותו של הערפד דרקולה. כיום אבדו סרטים אלו. גרשון המשיכה בקריירה כזמרת קברט פופולרית במהלך שנות ה-20, והמשיכה להופיע בסרטים.

בשנת 1933 עלתה המפלגה הנאצית לשלטון בגרמניה. גרשון חשה בסכנה. הקריירה שלה במשחק ובשירה נפסקה, ונאסר עליה להמשיך ולהופיע. גרשון הקליטה עבור חברת תקליטים יהודית קטנה בשפת היידיש, ושיריה היו ללהיטים בקרב יהודי אירופה.

בשנת 1936 הצליחה גרשון לברוח עם קרוביה להולנד. בשנת 1940 נכבשה הולנד על ידי הנאצים. בשנת 1942 נתפסה גרשון כאשר ניסתה להימלט לשווייץ. גרשון ומשפחתה נשלחו למחנה המעבר ווסטרבורק, ומשם לאושוויץ, שם נספתה גרשון ב-14 בפברואר 1943.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דורה גרשון** בוויקישיתוף

* דורה גרשון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* דורה גרשון, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* דורה גרשון, באתר AllMusic (באנגלית)
* דורה גרשון, באתר Discogs (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007391122105171
* BnF: cb15508199t (data)
* GND: 135453658
* ISNI: 0000 0000 5525 5386
* LCCN: nr2005009653
* NTA: 37162214X
* SUDOC: 259790400
* VIAF: 74158093
* WorldCat: lccn-nr2005009653

 |
**קריטולאוס** (ביוונית: **Κριτόλαος**; בערך 200 - 118 לפנה"ס) היה פילוסוף יווני.

קריטולאוס נולד בעיר פסאליס שהייתה אחת המושבות היווניות באנטליה (כיום בטורקיה). הוא למד פילוסופיה באתונה אצל אריסטו מכיוס, ובשל מיומנותו כנואם וכמטיף של דברי מוסר, הפך לאחד מראשי האסכולה הפריפטטית.

ב- 155 השתתף במשלחת לרומא ביחד עם הפילוסופים קרנאדס ודיוגנס מבבל - משלחת שמטרתה הייתה לבטל את הקנס שהוטל על האתונאים אחרי שהחריבו את עיר הנמל אורופוס באטיקה שביוון. לאחר שמטרתה של משלחת זו הוכתרה בהצלחה רומאים רבים, ובהם אנשי שם כסקיפיו אפריקנוס וגאיוס לאליוס, התקבצו כדי לשמוע את דבריהם של פילוסופים אלה. אולם, קאטו הזקן והסנאט הרומי טענו כי דבריהם מסכנים את המוסר הרומאי, ושלחו אותם בחזרה לאתונה.

מכל כתביו של קריטולאוס שרדו קטעים בלבד, אך נראה כי הקדיש תשומת לב מרובה לרטוריקה. קריטולאוס התרכז גם בתורת המוסר והרחיב את זו של אריסטו. הוא גינה את ההנאה החושנית ושיבח את ההנאה הרוחנית. קיקרו שיבח את מיומנותו של קריטולאוס כנואם וייחס לו את ההשקפה כי הנאותיה של הנפש הן הגדולות שבהנאות. קריטולאוס הגן על השקפת האסכולה הפריפטטית שלפיה היקום הוא נצחי, וטען גם לנצחיותו של המין האנושי.

קישורים חיצוניים
----------------

* קריטולאוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 95000949
* BnF: cb12348201m (data)
* CANTIC: a10182287
* GND: 118724509
* ICCU: RMSV109913
* ISNI: 0000 0000 0031 0894
* RERO: 02-A003144146
* SUDOC: 03245564X
* VcBA: 495/178355
* VIAF: 51764002
* WorldCat: viaf-51764002

 |
מזבח בתחנה החמישית בוויה דולורוזה בירושלים - שמעון מקירנה עוזר לישו לשאת את הצלב
תהלוכת יום שישי הקדוש במלטה ושחזור נשיאת הצלב בידי שמעון מקירנה
ויטראז' בכנסייה באוסטריה תחתית המתאר את נשיאת הצלב בידי שמעון מקירנה
**שמעון מקירנה** (יוונית **Σίμων ο Κυρηναίος**) הוא דמות המופיעה בשלוש הבשורות הסינופטיות בברית החדשה, ולפיהן, בפקודת הרומאים סייע לישו לשאת את הצלב בדרך הייסורים.

זהותו
-----

המידע אודות שמעון מקירנה מועט, והבשורה על-פי מרקוס היא המפורטת ביותר בעניינו: 

> 
> "וְאִישׁ אֶחָד עָבַר וְהוּא בָא מִן־הַשָׂדֶה וּשְׁמוֹ שִׁמְעוֹן הַקּוּרִינִי אֲבִי אֲלֶכְסַנְדְּרוֹס וְרוּפוֹס וַיֶּאֶנְסוּ אֹתוֹ לָשֵׂאת אֶת־צְלוּבוֹ"
> 
> 
> 
> 

לפי הבשורות, שמעון היה איש קירנה, עיר יוונית בצפון אפריקה אשר נשלטה על ידי האימפריה הרומית מאז שנת 96 לפנה"ס. בעיר התגוררה קהילה יהודית גדולה שתחילתה, ככל הנראה, בראשית המאה ה-3 לפנה"ס, והיא התקיימה לפחות עד מרד התפוצות, בתחילת המאה ה-2. רבים מיהודי קירנה שבו לירושלים והקימו בה, יחד עם יהודים מערים אחרות, קהילה ובית כנסת שכונה "בית הכנסת של החופשיים": 

> 
> וַיָּקוּמוּ אֲנָשִׁים מִבֵּית־הַכְּנֶסֶת הַנִּקְרָא עַל־שֵׁם הַלִּיבֶרְטִינִים וְשֶׁל־קוּרִינִים וַאֲלֶכְסַנְדְּרִיִּים וּמִן־בְּנֵי קִילִיקְיָא וְאַסְיָא וַיִּתְוַכְּחוּ עִם־אִסְטְפָנוֹס."
> 
> 
> 
> 

לכן ייתכן כי שמעון התגורר בקירנה ועלה לרגל לירושלים כדי לחגוג את הפסח, ולחלופין, כי התגורר בירושלים דרך קבע. 

קיימת מסורת לפיה שני בניו של שמעון, אלכסנדרוס ורופוס, היו לימים למסיונרים, ואזכור שמם בבשורה תומך בסברה כי נודעה להם חשיבות מסוימת בנצרות המוקדמת, וכי שמותיהם לא היו זרים לקוראיה. מסורת נוספת גורסת כי רופוס אשר נזכר באיגרת פאולוס אל הרומאים, הוא רופוס בנו של שמעון מקירנה.

נשיאת הצלב
----------

נשיאת הצלב בידי שמעון מונצחת בקפלה שבתחנה החמישית בוויה דולורוזה, במפגש הרחובות ויה דולורוזה והגיא ברובע המוסלמי. למרות שהדבר נכפה על שמעון בידי הרומאים, מעשהו נתפס בקרב נוצרים רבים כאצילי וכראוי להנצחה, והוא מייצג נקודת אור ותקווה בסבלו של ישו במהלך הפסיון. יש הגורסים כי הרומאים בחרו בשמעון מאחר שגילה סימפתיה או רחמים כלפי ישו, ולכן אף רואים בו כנמנה עם ראשוני הנצרנים; בעוד שאחרים נצמדים לכתוב ומדגישים כי לא עמדה בפניו ברירה. בסרט הפסיון של ישו כופים הרומאים על שמעון לשאת את הצלב נגד רצונו, אך עם התקדמות התהלוכה לעבר גולגותא, מגלה שמעון רחמים כלפי ישו ומסייע לו להעפיל אל הגבעה.

בסילידס הגנוסטיקן גרס בראשית המאה ה-2, כי לא היה זה ישו אשר סבל במהלך הפסיון, אלא שמעון מקירנה, וכי הוא, ולא ישו, נצלב לבסוף בשל טעות.

התנועה הקירנית שמרכזה בממלכה המאוחדת ובאירלנד (Cyrenian movement) בחרה בשמה בהשראת מעשיו של שמעון מקירנה, המראים כי לבני אדם מן השורה יש יכולת לשאת במעמסה הרובצת על כתפיהם של אחרים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שמעון מקירנה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  הבשורה על-פי מרקוס 15, 21.
2. ↑  "Who was Simon of Cyrene?".
3. ↑  מעשי השליחים 6, 9.
4. ↑  מעשי השליחים 6, 9.
5. ↑  "Who was Simon of Cyrene?"
6. ↑  "שַׁאֲלוּ לִשְׁלוֹם רוּפוֹס הַנִּבְחָר בַּאֲדֹנֵינוּ וְלִשְׁלוֹם אִמּוֹ שֶׁהִיא כְּאֵם לִי" (האיגרת אל הרומאים 16, 13).
7. ↑  Basilides, New Advent.
8. ↑  Our History.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007268202605171
* GND: 118765469
* LCCN: n87874461
* NKC: pna20221141436
* NLG: 22073
* SUDOC: 187450358
* VIAF: 11372425
* WorldCat (עם VIAF): 11372425

 |
**Brainfuck** (בתרגום חופשי מאנגלית: "זיון מוח"), ובקיצור **BF**, היא שפת תכנות אזוטרית המורכבת משמונה פקודות בלבד, אך יחד עם זאת ממָמשת מכונת טיורינג אוניברסלית, ובנוסף, פונקציות קלט ופלט. את השפה פיתח אורבן מילר, בשנת 1993. השפה לא נועדה לשרת צורך מעשי כלשהו, אלא למטרת שעשוע והדגמה של מינימליזם.

מטעמי נימוס, השפה מכונה גם \*\*\*Brainf או Brainf\*ck.

המכונה שעליה פועלת שפת BF כוללת: 

* זיכרון לאחסון התוכנית.
* זיכרון נפרד לאחסון הנתונים שעליהם פועלת התוכנית. זהו מערך של תאים, שגודל כל אחד מהם בית אחד והערך ההתחלתי של כל אחד מהם הוא 0.
* מצביע על התא הנוכחי בזיכרון הנתונים. בערכו ההתחלתי המצביע מצביע על התא הראשון בזיכרון הנתונים.
* מחרוזת קלט.
* מחרוזת פלט.

הפקודות של BF
-------------

| הפקודה | המשמעות |
| --- | --- |
| < | קדם את המצביע לתא הבא |
| > | החזר את המצביע תא אחד לאחור |
| + | הוסף 1 לתא הנוכחי |
| - | חסר 1 מהתא הנוכחי |
| , | קרא תו ממחרוזת הקלט והכנס את ערך ה-ASCII שלו לתוך התא הנוכחי |
|. | כתוב את ערך ה-ASCII של התא הנוכחי למחרוזת הפלט |
| ] | דלג קדימה לפקודה שאחרי ה-[ המתאים אם התא הנוכחי שווה ל-0 |
| [ | דלג אחורה לפקודה שאחרי ה-] המתאים אם התא הנוכחי שונה מ-0 |
| כל תו אחר | כל תו אחר, כולל רווחים ושורות חדשות, נחשב להערה, ופרשן או מהדר השפה מתעלם ממנו |

ניתן להוכיח ששפת תכנות זו מממשת מכונת טיורינג אוניברסלית שלמה (במידה ויש מספר אינסופי של תאים או שאין הגבלה על גודל התא). אוצר הפקודות הדל של השפה, ופשטותן של הפקודות, עושים את התכנות באמצעותה למשימה מייגעת (עניין המסביר את שמה). 

דוגמה לתוכנית Hello world (כמובן, זו לא הדרך היחידה לייצר פלט זה):

```
+++++ +++++ מאתחל את האוגר (תא מס' 0) ב 10
[ משתמש בלולאה כדי להוסיף לכל אחד מהתאים הבאים את הערכים 7/10/3/1
 > +++++ ++ מוסיף 7 לתא מס' 1
 > +++++ +++++ מוסיף 10 לתא מס' 2 
 > +++ מוסיף 3 לתא מס' 3
 > + מוסיף 1 לתא מס' 4
 <<<< - מחזיר את הרגיסטר לתא מס' 0
]
 :לאחר 10 מעברים על הלולאה שבשורות 2–8 תאים 1–4 מכילים את הערכים הבאים
 תא מס' 1 מכיל 70
 תא מס' 2 מכיל 100
 תא מס' 3 מכיל 30
 תא מס' 4 מכיל 10
 
> ++. מדפיס 'H' מוסיף לתא 1 שמכיל 70 עוד 2 ומדפיס את קוד האסקי 72 שהוא האות
> +. מדפיס 'e' המצביע מתקדם לתא 2 שמכיל 100 מוסיף לו 1 ומדפיס את קוד האסקי 101 שהוא האות
+++++ ++. מדפיס 'l' מוסיף 7 ומדפיס את קוד אסקי 108
. מדפיס 'l' קוד אסקי 108
+++. מדפיס 'o' קוד אסקי 111
> ++. עובר לתא 3 שמכיל 30 מוסיף לו 2 ומדפיס את קוד אסקי 32 ומדפיס רווח 
<< +++++ +++++ +++++. מדפיס 'W' 
>. מדפיס 'o' 
+++. מדפיס 'r'
----- -. מדפיס 'l'
----- ---. מדפיס 'd'
> +. מדפיס '!'
>. יורד שורה

```

כאמור, רווחים, שורות חדשות, וכל תו פרט לשמונת התווים המרכיבים את השפה נחשב להערה. את אותה תוכנית ניתן לרשום, בלי כל ההערות, כך:

```
++++++++++[>+++++++>++++++++++>+++>+<<<<-]>++.>+.+++++++..+++.>++.<<+++++++++++++++.>.+++.------.--------.>+.>.

```

  

ניתן "לתרגם" בין שפת BF ובין חלק משפת C לפי הטבלה הבאה:

| Brainfuck שפת | C שפת |
| --- | --- |
| `>` |  `++ptr;`  |
| `<` |  `--ptr;`  |
| `+` |  `++*ptr;`  |
| `-` |  `--*ptr;`  |
| `,` |  `*ptr = getchar();`  |
| `.` |  `putchar(*ptr);`  |
| `[` |  `while (*ptr) {`  |
| `]` |  `}`  |

כמובן שתרגום זה איננו מלא, ולא ניתן ליצור כך תוכנית תקינה בשפת C.

ראו גם
------

* JSFuck
* Ook, שפת תכנות פארודית לאורנגאוטנים המבוססת על BF.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Brainfuck** בוויקישיתוף
**ננסי אלן** (באנגלית: **Nancy Allen**; נולדה ב-1954) היא נבלאית ידועת שם מארצות הברית.

קורות חייה
----------

ננסי אלן, בתו של מורה למוזיקה בבית ספר ציבורי בכרמל, מחוז ניו יורק, זכתה כבר מגיל צעיר בתחרויות בינלאומיות רבות, ביניהן תחרות הנבל הבינלאומית לשנת 1973. מוריה לנבל היו לילי לאסקין, מרסל גרנדיאני וקודמתה בג'וליארד, סוזן מקדונלד.

מאז 1999 היא הנבלאית הראשית בתזמורת הפילהרמונית של ניו יורק ובקריירת ההוראה שלה בת עשרים השנה אימנה תלמידים מצליחים רבים, בד בבד עם היותה ראש מחלקת הנבל בבית הספר למוזיקה ג'וליארד (שם קיבלה את התואר הראשון והשני שלה), בבית הספר למוזיקה של אוניברסיטת ייל ובפסטיבל ובית הספר למוזיקה של אספן.

ננסי אלן הוציאה הקלטות רבות (אחת מהן מועמדת לפרס גראמי) ומופיעה בקונצרטים בנגינת סולו.

קישורים חיצוניים
----------------

* ננסי אלן, באתר AllMusic (באנגלית)
* ננסי אלן, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* ננסי אלן, באתר Discogs (באנגלית)
* ננסי אלן באתר הפילהרמונית של ניו יורק

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007448860005171
* BnF: cb13937553d (data)
* GND: 134705564
* ISNI: 0000 0000 7249 1516
* LCCN: n79052770
* MusicBrainz: 5ce35341-dd3a-41dd-8013-0cb7a8289ee4
* NTA: 09781086X
* SUDOC: 086456563
* VIAF: 100316676
* WorldCat: lccn-n79052770

 |
**טיסה 103 של יטי איירליינס** הייתה טיסה פנימית של חברת התעופה הנפאלית יטי איירליינס במטוס דה הבילנד קנדה דאש 6 טווין אוטר שהתרסק בעת שניסה לנחות בתנאי מזג אוויר לא נאותים בדרכו משדה התעופה הבינלאומי טריבהוואן, קטמנדו לנמל התעופה שבעיירה לוקלה. המטוס היה מסוג דה הבילנד קנדה דאש 6 טווין אוטר של דה הבילנד הקנדית תחת הרישום 9N-AFE. כל 18 הנוסעים ואנשי הצוות על סיפון המטוס נהרגו מלבד הקברניט.

המטוס
-----

המטוס מסוג דה הבילנד קנדה דאש 6 טווין אוטר שהיה מעורב בתאונה, טס לראשונה ב-1980 וב-1997, נרכש על ידי חברת לומביני איירוייז. ב-1998 רכשה יטי איירליינס את המטוס.
עוד לפני ההתרסקות, המטוס היה מעורב בשתי תקריות מזעריות כאשר ב-2006 פגע בגדר הבטיחות בנמל התעופה בג'ורה בעת נחיתה וב-2007 כשסטה ממסלול הטיסה בנמל התעופה סורקט.

ההתרסקות
--------

ערפל כבד פקד את לוקלה בבוקרו של אותו יום ובהתחשב בזה שנמל התעופה לוקלה אינו מצויד במערכות נחיתה מותקנות, נאלצו הטייסים לבצע נחיתה ויזואלית (VFR) בערפל ללא כל ראות.
המטוס הנמיך גובה מוקדם מדי וסטה שמאלה ממסלול הנחיתה, מה שגרם להתרסקות המטוס בהר. ההרוגים הגיעו משלושה לאומים, הם היו נפאלים, גרמנים ואוסטרלים.

ראו גם
------

* טיסה 103 של בודהה אייר

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טיסה 103 של יטי איירליינס** בוויקישיתוף
**נטשה בדמן** (גרמנית: **Natascha Badmann**; נולדה ב-6 בדצמבר 1966) היא טריאתלתית מקצוענית משווייץ והייתה האישה האירופאית הראשונה שניצחה באליפות העולם של  איש הברזל. היא ניצחה באליפות העולם באיש הברזל בקאילואה-קונה, הוואי ב-1998, 2000, 2001, 2002, 2004 ו-2005.

ביוגרפיה
--------

בדמן עובדת בשווייץ כעובדת סוציאלית, ודוברת גרמנית, אנגלית, צרפתית ואיטלקית. כעת היא מתגוררת בוינצנאו, שווייץ ביחד עם בעלה טוני ובתה אנסטסיה.

בתה אנסטסיה נולדה מספר ימים לפני שמלאו לה 18.

היא מכונה "הגברת השווייצרית" (Swiss Miss) בדמן זכתה באליפות איש הברזל העולמית שלה בהיותה בת 29, כשמלאו לבתה 13 שנים. בעלה הוא המאמן והתזונאי טוני הסלר. 

באיש הברזל הוואי 2007, נחבלה בדמן בחלק האופניים ופצעה את כתפה ואת עצם הבריח שלה. בעוד היא התכוונה להמשיך לרוץ, הסלר שכנע אותה לנשור על מנת למנוע מהפציעה להחמיר. באותו המרוץ ב-2006, בעיות קיבה כמעט גרמו לה לפרוש שוב. משלב מוקדם במירוץ, עצרה בדמן והקיאה. היא נאבקה כדי להמשיך והחלה ללכת. ברגע דרמטי ובסיוע תמיכה רבה ממעריציה המריעים, בדמן הבוכה החלה לרוץ. היא סיימה במקום העשירי עם הזמן הגרוע ביותר שלה במרתון 3:27:54.

למרות שהיא סיימה במקום השני באליפות העולם של איש הברזל 2004, הרי שבדמן נחשבת כמנצחת במירוץ היות שהמנצחת הראשונה, הגרמניה נינה קראפט, נפסלה, אחרי שהיא הודתה בשימוש במשפרי ביצועים האסורים מסוג אריתרופויאטין.

בדמן נודעת ביכולתה המובילה בקטע האופניים באיש הברזל, ובשל גישתה החיובית (בדמן תכופות נראית מחייכת ומגיבה באופן פעיל לצופיה במהלך חלק גדול מהמרתון).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נטשה בדמן** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של נטשה בדמן (בגרמנית)
* דיוקן של נטשה בדמן
* תוצאות הטריאתלון

הערות שוליים
------------

1. ↑  עמוד עובדות של פאוורמן על נטשה בדמן, powerman.com
2. ↑  "עבור נטשה בדמן, "אמונה עמוקה" היא המפתח להצלחה באיש הברזל", ironman.com‏ 28 בנובמבר 2001
3. ↑  "מתיו דייל מספר על נטשה בדמן: שש פעמים אלופת עולם באיש הברזל", ironman.com‏ 11 באוקטובר 2007
4. ↑  "נטשה בדמן: האלופה חמש פעמים מדברת על קונה", ironman.com‏ 19 בנובמבר 2004

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 105972961X
* ISNI: 0000 0004 3950 9234
* NKC: xx0204167
* VIAF: 311416434
* WorldCat: viaf-311416434

 |