גראובינדן - שפות
**גראובינדן** (בגרמנית: **Graubünden**, להאזנה (מידע • עזרה); בצרפתית: **Grisons**; באיטלקית: **Grigioni**; ברומאנש: **Grischun**) הוא הקנטון בעל השטח הגדול ביותר של שווייץ. הוא ממוקם בדרום-מזרח שווייץ. אוכלוסייתו מונה כ-199,021 תושבים (נכון ל-2019), ובירתו היא העיר כור.

גאוגרפיה
--------

נוף טיפוסי לקנטון
שטח הקנטון הוא 7,105 קמ"ר, אך רק כשליש ממנו מעובד. חמישית משטח הקנטון מיוער. אופיו הטופוגרפי הררי ונחצה על ידי עמקי הנהרות המרכזיים ריין ואין. חלק מהשטחים הפתוחים בקנטון מהווים חלק מהפרק השווייצרי הלאומי "פארק אלה" (Parc Ela).

כמה מפסגות האלפים המרכזיים נמצאות בקנטון, בהן הטודי (Tödi) המגיעה לגובה של 3,614 מ', פסגת הברנינה המגיעה לגובה של 4,048 מ'. חלק מפסגות ההרים כולל קרחונים מהמרשימים בעולם, אשר בשנים האחרונות עוברים תהליכי המסה בשל עליית החום העולמית.

רכסי ההרים כוללים כמה מהעמקים העמוקים ביותר באירופה, אשר יושבו במקורם על ידי מתיישבים קלטים.

הקנטון גובל במדינת ליכטנשטיין מצפון, אוסטריה מצפון וממזרח ואיטליה מדרום ודרום-מזרח. הקנטון גובל בקנטונים סנט גלן וגלרוס מצפון-מערב, אורי ממערב וקנטון טיצ'ינו מדרום-מערב. עיר הבירה של קנטון גראובינדן היא כור המונה כ-35,000 תושבים.

העיירות סנט מוריץ ודבוס אשר זכו לשם עולמי ממוקמות בקנטון זה.

היסטוריה
--------

רוב שטחי הקנטון היו בעבר חלק מפרובינציה רומית שהוקמה בשנת 15 לפנה"ס ושנקראה רטיה (Raetia). מאוחר יותר הפך האזור לחלק מאדמות הבישופות של העיר כור.

בשנת 1367 הוקמה בכור "הליגה לבית אל" (Gotteshausbund), אשר התנגדה לבישוף של כור. בעקבות ההתנגדות שקמה, נוסדה בשנת 1395 "הליגה האפורה" (Grauer Bund) - שעל שמה נקרא הקנטון. 

מאוחר יותר הצטרפו ל"ליגה האפורה" שתי ליגות נוספות, ויחד הפכו למה שכונה קנטון גראובינדן. סמליהן של שלוש הליגות מרכיבים את סמל הקנטון. 

בשנת 1496 חברה הליגה לקונפדרציה השווייצרית, אך נמנעה מלהתאחד עימה עד לשנת 1803.

כלכלה
-----

הענפים העיקריים עליהם מתבססת כלכלת הקנטון הם חקלאות ותיירות. היעדים התיירותיים המרכזיים הם העיירה סנט מוריץ שבעמק אנגדין והעיירה דבוס, בה נערך מדי שנה כנס הפורום הכלכלי העולמי. עיקר התיירות מתרכז סביב אתרי הסקי היוקרתיים והמפותחים, אך היא נמשכת גם בעונות הקיץ. מספרי אתרי מרחצאות בקנטון, שהמרכזי שבהם בעיירה סנט מוריץ, מושכים אליהם קהל רב מכל רחבי העולם לאורך כל עונות השנה.

העיירה כור היא מרכז תעשייה אזורי מפותח, וכמו כן מרכז לייצור יינות מקומיים.

דמוגרפיה
--------

השפות המדוברות בקנטון הן גרמנית (54%), רומאנש (31%) ואיטלקית (15%).
הדתות הנפוצות במקום הן נצרות פרוטסטנטית ונצרות קתולית.

מחוזות ומועצות מקומיות
----------------------

הקנטון מחולק ל-11 מחוזות, שהם עצמם מחולקים ל-39 מחוזות משנה. המחוזות מחולקים בהתאם לגבולות הטופוגרפיים של הנוף. בקנטון קיימות 207 מועצות מקומיות (נכון לשנת 2006).

תמונת פנורמה של היאקובסהורן בדאבוס

תמונת פנורמה של היאקובסהורן בדאבוס

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימסע מדריך למטייל בוויקימסע: **גראובינדן** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **גראובינדן** |

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של גראובינדן
* אתר הפארק הלאומי בקנטון
* משה גלעד, אלגרה למרמיטה, באתר הארץ, 14 בספטמבר 2006
* גראובינדן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------


| הקנטונים של שווייץ |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| אובוולדןאובוולדן אובוולדן • אורי (קנטון)אורי (קנטון) אורי • אפנצל אוסר-רודןאפנצל אוסר-רודן אפנצל אוסר-רודן • אפנצל אינר-רודןאפנצל אינר-רודן אפנצל אינר-רודן • ארגאוארגאו ארגאו • בזל-לנדשאפטבזל-לנדשאפט בזל-לנדשאפט • בזל-שטאדטבזל-שטאדט בזל-שטאדט • ברן (קנטון)ברן (קנטון) ברן • גלרוס (קנטון)גלרוס (קנטון) גלרוס • גראובינדןגראובינדן גראובינדן • ואלהואלה ואלה • וו (קנטון)וו (קנטון) וו •  זולותורן • ז'ורה (קנטון)ז'ורה (קנטון) ז'ורה • ז'נבהז'נבה ז'נבה • טיצ'ינו (קנטון)טיצ'ינו (קנטון) טיצ'ינו • לוצרןלוצרן לוצרן • נידוולדןנידוולדן נידוולדן • נשאטלנשאטל נשאטל • סנט גאלן (קנטון)סנט גאלן (קנטון) סנט גאלן • פריבורפריבור פריבור • צוג (קנטון)צוג (קנטון) צוג • ציריךציריך ציריך • שוויץ (קנטון)שוויץ (קנטון) שוויץ •  שפהאוזן • תורגאותורגאו תורגאו | הקנטונים של שווייץ |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007566728405171
* BnF: cb11931604r (data)
* GND: 4021881-8
* HDS: 007391
* ISNI: 0000 0001 2348 1343
* LCCN: n81003377
* LIR: 1168
* MusicBrainz: 360dc1f1-2174-468b-8a49-4c57ce705172
* NKC: ge339113
* SELIBR: 147031
* SUDOC: 027228517
* VIAF: 142538950
* WorldCat: lccn-n81003377

 |