recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**PETN** (**פנטאריטריטול טטרניטרט** או **פנתריט**, C(CH2ONO2)4) הוא אחד מחומרי הנפץ החזקים ביותר הידועים לאדם. מהירות הפיצוץ של PETN בדחיסות 1.7 גרם לסמ"ק היא כ-8,400 מטר לשנייה. החומר יוצר לראשונה על ידי הכימאים הגרמנים טולנס וויגנד. נרשם עליו פטנט של ממשלת גרמניה ב-1912, והוא היה בשימוש במלחמת העולם הראשונה.

ה-PETN רגיש יותר לחום וחיכוך מאשר TNT או טטריל, ואינו משמש לעולם כמאיץ בפני עצמו. משתמשים ב-PETN כחלק מהתערובת ההודפת (אבק שרפה) בקליעים קטני קליבר, מרעומים למוקשים, ליבות לפתיל רועם ורכיב מרכזי בחומר הנפץ הפלסטי סמטקס.

מטול ה"בזוקה" M9A1 האמריקאי בקוטר 60 מ"מ חומש בראש קרבי בן 227 גרם של פנטוליט (תערובת PETN ו-TNT), ויכל לחדור 127 מ"מ של פלדה. PETN הוא גם תרופה מרחיבת כלי דם לטיפול במחלות לב.

ייצור
-----

PETN מיוצר בתגובת ניטרציה של פנטאריטריטול באמצעות תערובת מרוכזת של חומצה חנקתית וגפרתית. שיטת ICI המועדפת משתמשת בחומצה חנקתית טהורה בלבד, למניעת יצירת תוצרי לוואי גפרתיים בלתי יציבים ומסוכנים:

C(CH2OH)4 + 4HNO3 → C(CH2ONO2)4 + 4H2O

שימוש בטרור
-----------

ב-22 בדצמבר 2001 הטרוריסט ריצ'רד ריד ניסה לפוצץ את טיסת אמריקן איירליינס 63 באמצעות מטען PETN שהסתיר בסוליות נעליו.

ב־30 באפריל 2003 2 מחבלים בריטים מוסלמים בשליחות החמאס ביצעו את פיגוע ההתאבדות בפאב "מייק'ס פלייס" בטיילת בתל אביב. חלק מהמטען הכיל PETN שהוברח מרצועת עזה בתוך קוראן.

ב25- בדצמבר 2009 הטרוריסט עומר פארוק עבדול מוטלב תכנן לפוצץ את טיסת נורת'ווסט איירליינס 253 באמצעות מטען PETN שהוסתר בכיס מיוחד בתוך תחתוניו.

בשני המקרים, הסתיימו ניסיונות הפיצוץ בהצתה בלבד.

ב-19 באוקטובר 2010, ניסה ארגון הטרור אל-קאעידה לשלוח חבילות נפץ מתימן לבתי כנסת בשיקגו. החבילות התגלו באמצעות מידע מודיעיני סעודי במבצע שכלל את סוכנויות המודיעין של ארצות הברית ובריטניה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **PETN** בוויקישיתוף
* PETN, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  סוכנויות הידיעות, מטוס אזרחי ביצע נחיתת חירום לאחר שחומרי נפץ נמצאו בנעלו של נוסע, באתר ynet, 23 בדצמבר 2001
2. ↑  רויטרס, כתב אישום נגד ריצ'רד ריד, שניסה לפוצץ מטוס "אמריקן איירליינס", באתר ynet, 17 בינואר 2002
3. ↑  יצחק בן-חורין והסוכנויות, נכשל ניסיון פיגוע טרור בטיסה מהולנד לארה"ב, באתר ynet, 26 בדצמבר 2009
4. ↑  יצחק בן-חורין, שלב אחר שלב: כך סוכלה מזימת הטרור, באתר ynet, 30 באוקטובר 2010
**ליאל דניר** (נולדה ב-25 בינואר 1985) היא דוגמנית ושחקנית ישראלית.

קורות חייה
----------

דניר נולדה וגדלה בתל אביב והיא בת זקונים למשפחה בת שלושה ילדים. הוריה התגרשו כשהייתה בת חמש ומאז נותק הקשר עם אביה. מוטי רייף היה זה שגילה אותה במפגש מקרי כשהייתה בת 17 והביא אותה לתחרות "תגלית השנה", בה זכתה במקום הראשון. זמן קצר לאחר הזכייה, השתתפה בקמפיין של מעצב האופנה ג'אנפרנקו פרה בפריז ובהפקות אופנה למגזינים מובילים. ב-2007 השתתפה בקליפ לשיר "מותק את אצלי בראש" שביצע ותרגם שלומי שבן לשיר "Mama, you have been on my mind" של בוב דילן.

בשנת 2006 הייתה מנחה של תוכנית הטלוויזיה "אקזיט", לצד איתי תורג'מן. ב-2008 גילמה את גאיה בסדרה "לאהוב את אנה". בשנת 2009 דניר דיגמנה לקולקציית בגדי החורף של חברת "קאלה".

בשנים 2007 - 2010 למדה דניר בסטודיו למשחק ניסן נתיב בתל אביב. בכיתתה למדו בין השאר יעל איתן, ג'ייסון דנינו הולט, אריאל וולף, גל לב, מגי אזרזר, יערה פלציג ואיתי זבולון.

בשנת 2010 שיחקה בסרט הקולנוע "לך יום אף לך לילה" של הבמאי אייל ציון וב"התגנבות יחידים" של הבמאי דובר קוסאשווילי. ב-2011 שיחקה בקומדיה "בובי ואני", והתארחה בסדרה הקומית "החברים של נאור".

בשנת 2011 שיחקה בסדרה האינטרנטית של ynet "במעגל סגור" בתפקיד מאיה ושיחקה לצד הנרי דוד. כמו כן השתתפה בתפקיד אורח בסדרה "סברי מרנן" ובסדרה החברים של נאור בתפקיד אורח בפרק "ויפאסנה".

בשנת 2012 גילמה דניר את דמותה של נחמה בסרט החרדי "מלאכיות בלבן". דניר הופיעה בסרט, שבויים על ידי טלי אברהמי, לצידן של ליאת אזר ואליענה שכטר.

בשנת 2013 כיכבה בקליפ לשיר "להציל אותי" של גיא ויהל. באותה שנה התארחה בסדרה "בית המשאלות" של הבמאי חיים בוזגלו לערוץ הראשון, ושיחקה בכמה פרקים בסדרת הנוער "יומני החופש הגדול" בתפקיד אביגיל.

בעבר דניר ניהלה מערכת יחסים מתוקשרת עם השחקן רן דנקר. אחיה רעואל הוא זמר ובעבר התפרסם כחבר בלהקת הפאנק "דפקט החממה". דניר נשואה לגילי בראל ואם לשלושה.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **ליאל דניר** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ליאל דניר** |

* ליאל דניר, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* ליאל דניר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* ליאל דניר, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* כתבות על ליאל דניר, באתר ynet
* יוני פרת, ‏אל תדברו על דנקר, באתר ‏מאקו‏, 22 במרץ 2009
* חגית רון-רבינוביץ', "יש לי הרבה לתקן", באתר ישראל היום, 18 במאי 2012
* מיקי לוין, ‏, באתר מעריב השבוע
* קרן נתנזון ויץ, ליאל דניר מיסטית: "בבוקר בעלי התעורר ואמרתי לו 'יש לנו בן'", באתר Xnet‏, 31 במאי 2015 סרטונים

הערות שוליים
------------

1. ↑   להציל אותי, בביצוע גיא ויהל, וידאו קליפ של השיר באתר יוטיוב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb166566303 (data)
* ISNI: 0000 0003 9962 0463
* VIAF: 294837880
* WorldCat: viaf-294837880

 |
**פסל הלבלר היושב** או **פסל הסופר היושב** הוא פסל אבן גיר שמור במצב מצוין שהתגלה ב-1850 בסקארה שבמצרים. הפסל מהווה דוגמה לסוגת פסלי לבלרים יושבים שהיו מקובלים באמנות המצרית העתיקה. הפסל מתוארך לתקופת השושלת הרביעית (2620–2500 לפני הספירה) ומוצג כיום במוזיאון הלובר בפריז. הדמות ריאליסטית מאוד בהשוואה לפסלים ייצוגיים אחרים שנוצרו באותה תקופה.

תיאור הפסל וחשיבותו
-------------------

בפסל מתואר תיאור ריאליסטי ונטורליסטי ביותר של אדם לבוש בחצאית רשמית לבנה, בתנוחת ישיבה ברגליים משוכלות. על ברכיו מונח פפירוס וידו הימנית נמצאת במצב כתיבה. ככל הנראה היה בידו של האיש קולמוס שאבד. תפקידו של הלבלר במצרים העתיקה היה תפקיד רם דרג בהיררכיה המדינית ובחצר הפרעה. המשרה הייתה שמורה לאישים ממשפחת המלך והעוסק בה נגע בניהול הממלכה, תיעוד אירועים, כתיבת מכתבים, יצירת קשרים מדיניים, קשרי מסחר חוץ ופנים, וטיפול בענייני דת בקברים ובמקדשים.

הפסל מציג דמות הנמצאת בתווך בין הדמויות המשניות של משרתים והעבדים לבין דמויות הפרעונים והפקידים הבכירים. הן מבחינת התנוחה הייחודית והן מבחינת העיצוב המוקפד עומדת הדמות בקטגוריה ייחודית.

הפסל, בגובה כ-54 ס"מ עשוי ברובו מאבן גיר צבועה. אצבעות ידיו וציפורניו מפוסלים בדייקנות ובפרטי-פרטים. גופו חזק ורחב אך רפוי בשל תנוחת הכתיבה (וניתן להשוות את שרירי הגב המתוחים מול קפלי השומן של הבטן והחזה). הפטמות עוצבו על ידי שתי פיסות עץ. פניו של האיש גלויות, נסוכה עליהן הבעת עירנות ועניין ומבטן חד ומלא חיים. מבט חד זה הושג באמצעות עיצוב העיניים תוך שילוב של אבני מגנזיט שחורות מחוררות במקומם של האישונים. החלק הלבן של העין עשוי זכוכית לבנה והיא ממוסגרת בשני פסי נחושת צבועה.

גילוי הפסל
----------

הפסל התגלה ב-19 בנובמבר 1850 בחפירה ארכאולוגית שערך אוגוסט מארייט (Auguste Mariette) בסקארה. המקום המדויק בו נמצא הפסל אינו ידוע.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **פסל הלבלר היושב** |

* דף תיאור הפסל באתר מוזיאון הלובר (באנגלית)
* מצגת אינטראקטיבית על הפסל, מוזיאון הלובר (באנגלית)
* דף הפסל באתר ערכי מורשת עולמיים (באנגלית)
**רבנו אליקים ב"ר משולם הלוי** (בערך ד'תש"צ, 1030 – ד'תת"ס, 1100) היה מגדולי חכמי אשכנז בדורו של רש"י וחותנו של רבי יצחק ב"ר אשר הלוי (ריב"א).

חייו
----

חייו של רבינו אליקים ב"ר משולם הלוי התרכזו בשלוש "ערי שו"ם" (שפירא, וורמייזא ומגנצא). הוא קיבל תורה מתלמידיו של רבנו גרשום מאור הגולה, רבי יצחק הלוי סג"ל בוורמייזא, ואחר כך גם מרבי יצחק ב"ר יהודה במגנצא. בימי שבתו במגנצא היה חלק מחבורת החכמים הנקראת "חכמי מגנצא" שעסקו בסידור תורת רבותיהם על התלמוד, הפירושים הידועים לנו כיום כפירושי רבנו גרשום על התלמוד הם פרי יצירתם של חכמים אלו.

בסוף ימיו עבר לשפירא, שם שימש כרב וראש ישיבה ושם נפטר בערך בשנת ד'תת"ס (1100), את מקומו ירש חתנו הריב"א, שהיה ראש וראשון לבעלי התוספות באשכנז.

מקום הולדתו אינו ידוע, אך מצבותיהן של בנותיו שנפטרו בחייו נמצאו בבית הקברות הישן בוורמייזא, דבר המעיד שככל הנראה הוא התגורר שם עד לעת זקנותו.

מלבד בתו שהייתה נשואה לריב"א (ששמה אינו ידוע), נמצאו גם המצבות של שתיים מבנותיו, **חנה** (נפטרה ד'תתמ"ג) ו**פריצא** (נפטרה ד'תתמ"ח).

רבותיו של רבינו אליקים היו גם רבותיו של רש"י, והמהרש"ל אף מציין שהיו חברים. גם בספר "הפרד"ס" מבית מדרשו של רש"י מובאים תקנות והנהגות ממנו, אמנם רש"י איננו מציין אליו בפירושו ואף הוא מציין לרש"י רק פעם אחת ברמז, שאף הוא מוטל בספק.

תורתו
-----

רבי אליקים חיבר פירוש לארבעה מסדרי התלמוד בבלי (פרט לסדר זרעים וטהרות) אך רובו ככולו אבד, כמו תורת רוב חכמי אותו הדור, מחמת פירושו של רש"י שהיה מצוי ושימושי יותר. פירושו לסדר קדשים היה לעיני רבינו בצלאל אשכנזי, שעשה בו שימוש בספרו שיטה מקובצת, אך רוב פירושיו אבדו ולא נשתייר מהם כמעט זכר למעט קטעים בודדים המבאים בספרי ראשונים אחרים. גורל שונה היה לפירושו על מסכת יומא שנשתייר כמעט בשלימות, ויצא לאור על ידי חברת מקיצי נרדמים בשנת תשכ"ד. שרידים מפירושו למסכת תענית יצאו לאור בשנת תשי"ט על ידי מוסד הרב קוק בשם "שרידים מפירוש הר"א".

לדעת אברהם אפשטיין רבי אליקים היה חלק מהעורכים של קונטרס מגנצא, שנקרא בטעות "פירוש רבנו גרשום". אבל חוקרים מאוחרים יותר חלקו על קביעה זו, לאור גילויי פירושיו העצמיים והשוני ביניהם לבין קונטרס מגנצא. י"מ תא-שמע אמר שרבי אליקים בסך הכל שיקע פירושים רבים מקונטרס מגנצא בפירושו, וחכמי צרפת שלא היה בידיהם קונטרס מגנצא, הביאו משם את המובאות מקונטרס מגנצא.

מלבד זאת תיקן מספר תקנות שהובאו בשמו בספרי הראשונים.

קישורים חיצוניים
----------------

* אליקים בן משולם משפירא, דף שער בספרייה הלאומית
* **פירוש ר' אליקים למסכת יומא, ירושלים, ה'תשכ"ד**, באתר הספריה הלאומית –ישראל

הערות שוליים
------------

1. ↑  כך מופיע ברוב המקורות. בשני מקומות ר' בצלאל אשכנזי קורא לו "אליקים בן קלונימוס" (הגהות למסכת בכורות כ' ע"ב; ליקוטים למסכת פסחים נ"ז ע"ב), אבל זה כנראה שיבוש.
2. ↑  כך מופיע באילן היוחסין שבשו"ת מהרש"ל סימן כט. הרא"ש כותב בתשובותיו שהוא פירש את כל הגמרא (שו"ת הרא"ש א,ח; פה,י).
3. ↑  פירוש התלמוד המיוחס לרבינו גרשום מאור הגולה, נטועים ו' (תש"ס).
4. ↑  ראה במבוא של ד' הלבני לפירושו על תענית, ושל ד' גניחובסקי לפירושו ליומא.
5. ↑  כנסת מחקרים חלק א, ירושלים תשס"ד, עמ' 13-17.

| תקופת חייו של הרב אליקים בן משולם על ציר הזמן |
| --- |
| 
ציר הזמןציר הזמן

 |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007307984505171

 |
**ערפילית שעון החול** (באנגלית: **Hourglass Nebula**, **MyCn 18**) היא ערפילית פלנטרית צעירה הנמצאת בדרום קבוצת הכוכבים זבוב במרחק של כ-8,000 שנות אור מכדור הארץ.

ערפילית שעון החול התגלתה על ידי אנני ג'אמפ קאנון ומרגרט וו. מאיאל בזמן עבודתם על סיווג הנרי-דרפר. באותו הזמן (שנות ה-20 של המאה ה-20) ערפילית שעון החול נחשבה לערפילית פלנטרית עמומה. טלסקופים וטכנולוגיות צילום מתקדמות אפשרו את זיהוי צורת שעון-החול של הערפילית על ידי רגוודרה סחאי וג'ון טרוג'ר מהמעבדה להנעה סילונית ב-18 בינואר 1996. מעריכים שצורתה הייחודית של הערפילית נוצרה על ידי התפשטות רוח כוכב בתוך ענן המתפשט באיטיות והצפוף בקו המשווה שלו יותר מבקטביו.

הערפילית צולמה על ידי טלסקופ החלל האבל.

ישנה ערפילית נוספת עם אותה צורה של ערפילית שעון החול, והיא נמצאת בערפילית הלגונה.

ערפילית שעון החול בספרות פופולרית
---------------------------------

* ערפילית שעון החול הוצגה בכריכת הירחון נשיונל ג'יאוגרפיק באפריל 1997. הופעתה הייחודית של הערפילית גרמה לעורכי הירחון להגיב "אסטרונומים צפו ביקום למרחק של 8,000 שנות אור עם טלסקופ החלל האבל, והיה נראה כאילו עין האלוהים החזירה מבט".
* ערפילית שעון החול משמשת את פרל ג'אם בכריכת אלבומו בינוראל.
* ערפילית שעון החול מופיעה במשחק הפופולרי Final Doom.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ערפילית שעון החול** בוויקישיתוף
* ערפילית שעון החול, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים
**ישראל טשרני** (נולד ב-1931) הוא פסיכולוג והיסטוריון ישראלי, פרופסור לפסיכולוגיה וטיפול משפחתי באוניברסיטה העברית בירושלים. טשרני הוא מבכירי חוקרי הרצח עם ומשמש כמנהלו של המרכז לחקר השואה ורצח-עם בירושלים.

ביוגרפיה
--------

טשרני נולד בארצות הברית. סיים תואר ראשון בפסיכולוגיה מ-Temple University בשנת 1952, ודוקטורט בפסיכולוגיה קלינית מאוניברסיטת רוצ'סטר בשנת 1957. בשנות השישים עלה לארץ.

טשרני היה בין מייסדי "האגודה לטיפול משפחתי וזוגי בישראל" בשנת 1977, ונבחר כיושב ראש הראשון שלה עם הקמתה. בשנת 1984 הוא פתח את התוכנית האקדמית הראשונה לטיפול משפחתי בארץ.

טשרני נחשב לאחד מהחלוצים בתחום חקר הרצח עם. בשנת 1982 היה מהמתכננים של "הועידה הבינלאומית לחקר השואה והרצח עם" (International Conference on the Holocaust and Genocide) בתל אביב. לקראת הוועידה הפעילה הממשלה הטורקית לחץ במטרה לגרום לביטול הכנס, מכיוון שהוא כלל גם דיון על רצח העם הארמני במהלך הוועידה. אולם הלחץ לא הצליח והוועידה התקיימה וסוקרה בכלי תקשורת רבים, בהם הניו יורק טיימס.

בשנת 1982 יצא ספרו "איך אנו מבצעים את הבלתי-ניתן למחשבה: ג'נוסייד, הסרטן האנושי", בו הוא בוחן את הסיבות להתרחשות רצח עם וגם מציע לראשונה שיטה לגילוי מוקדם של רצח עם (Genocide early warning system). בשנת 1979 היה מהמייסדים (ביחד עם אלי ויזל ואחרים) של המרכז לחקר השואה ורצח-עם בירושלים וכיום הוא עומד בראשו.

בשנת 1985 ייסד וערך במכון את הניוזלטר "Internet on the Holocaust and Genocide", אשר נשלח לאנשי מקצוע, חוקרים, מוסדות וארגונים. מטרתו ליצור קשר בין חוקרים ופעילים בתחומים אניטרדיציפלינרים כדי לעורר מודעות לנושא הג'נוסייד ולפעול כנגד מעשי רצח עם. בשנת 1995 עבר הנויזלטר מהמכון לאוניברסיטת מקוארי (Macquarie University) באוסטרליה, ושמו שונה ל-"international network on holocaust and genocide".

בשנת 1994 ייסד ביחד עם כמה חוקרים את אגודת חוקרי הג'נוסייד הבינלאומית. הוא שימש כעורך של "האנציקלופדיה לרצח עם" (Encyclopedia of Genocide) אשר יצאה לאור בשנת 1999 בהוצאת המכון לחקר השואה ורצח-עם בירושלים.

כיום, טשרני מכהן כראש מכון ירושלים לחקר השואה והג'נוסייד לצד פרופ' יאיר אורון וחוקרים אחרים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ישראל טשרני** בוויקישיתוף
* ביוגרפיה של טשרני, באתר prevent genocide (באנגלית)
* שחר אילן, רצח עם? האוניברסיטאות לא רוצות ללמד את זה, באתר הארץ, 8 ביוני 2006
* שמעון כהן, טבחו מיליונים והשקיעו מיליונים בהשתקה, באתר ערוץ 7, 12 ביוני 2012
* ישראל טשרני, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Leadership of the Institute on the Holocaust and Genocide in Jerusalem

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007259681505171
* BIBSYS: 90626632
* BNE: XX1093248
* BnF: cb12025034c (data)
* CiNii: DA02425645
* GND: 139153772
* ISNI: 0000 0001 1745 2722
* LCCN: n81140072
* NTA: 068926758
* SUDOC: 028409922
* VIAF: 14783477
* WorldCat: lccn-n81140072

 |
**ליסה גונארסון** (בשוודית: **Lisa Gunnarsson**; נולדה ב-20 באוגוסט 1999) היא אתלטית שוודית המתחרה בקפיצה במוט. שיאה האישי הוא 4.65 מטר.

ביוגרפיה
--------

גונארסון נולדה בסטוקהולם, בתם של מאטס ואולריקה. אמה התחרתה בקפיצה לגובה. בגיל שלושה חודשים עברה משפחתה משוודיה בעקבות עבודתו של אביה ונדדה בין מדינות שונות, כשבשוודיה התגוררה שלוש שנים ושאר הזמן בצרפת, ארגנטינה, ולוקסמבורג. היא התאמנה בהתעמלות מכשירים בילדותה. בגיל 12 עברה להתאמן באתלטיקה קלה, היא התחרתה בריצת משוכות, בקפיצה לרוחק ובקפיצה במוט ענף בו החלה לעסוק במועדון ספורט בעת מגוריה בפריז.

ב-2016 סיימה במקום השביעי באליפות העולם עד גיל 20 שהתקיימה בבידגושץ' שבפולין. באליפות אירופה באתלטיקה באולם 2017 סיימה במקום השישי בתוצאה של 4.55 מטר, כמו הזוכות במדליית ארד אך עם יותר פסילות. בהמשך השנה זכתה במדליית זהב בקפיצה במוט באליפות אירופה עד גיל 20 שהתקיימה בגרוסטו שבאיטליה, בתוצאה של 4.40 מטר. באליפות העולם באתלטיקה 2017 לא עברה את שלב המוקדמות.

ב-2018 החלה ללמוד הנדסה ולהתאמן באוניברסיטת וירג'יניה טק בארצות הברית. במרץ 2018 קבעה שיא אישי של 4.60 מטר במהלך תחרות באוסטין שבטקסס. ביולי אותה שנה זכתה במדליית כסף באליפות העולם עד גיל 20 שנערכה בטמפרה

קישורים חיצוניים
----------------

* ליסה גונארסון, ברשת החברתית אינסטגרם
* ליסה גונארסון, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
* ליסה גונארסון באתר אוניברסיטת וירג'יניה טק

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 14592353

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"ליסה גונארסון"**.
החלוקה המנכלית של הכנסייה הרותנית המאוחדת עם רומא בימי האיחוד פולין-ליטא ב-1772
**הכנסייה הרותנית המאוחדת עם רומא** או **הכנסייה האוניאטית הרוטנית** או **הכנסייה האוניאטית באיחוד פולין-ליטא** (באוקראינית:**Руська Унійна Церква'** בבלרוסית:Руская Уніяцкая Царква, בפולנית:**Ruski Kościół Unicki**, בלטינית:Ecclesia Ruthena unita) הייתה כנסייה היסטורית ייחודית שפעלה במסגרת הנצרות הקתולית בשטחי האיחוד פולין-ליטא. היא קמה בשנת 1595–1596 על ידי אותם כמרים של הכנסייה אורתודוקסית באזור שאימצו את עקרונות של איחוד ברסט. כתוצאה מכך הם לא ראו את עצמם שוב כפופים לפטריארך האקומני של קונסטנטינופול אלא לאפיפיור ברומא. הקמת הכנסייה הביאה לסכסוך קשה בקרב תושבי רותניה שאחד משיאיו היה רצח הכומר הבכיר יוספאט קונצביץ' ב-1623
יריבי הכנסייה כינו אותה "אוניאטית", אף על פי שבזירה הקתולית לא השתמשו יותר בכינוי זה מכיוון שקיבל קונוטציות שליליות.

תהליכים
-------

בעקבות חלוקות פולין (1795-1772) שלטונות הממלכות המספחות נהגו באופן שונה כלפי הקהילות של כנסייה זו. בשטח שסופח לאימפריה הרוסית הכנסייה פוזרה. על רוב האפארכיות שלה נכפתה בועידת פולוצק הצטרפות לכנסייה האורתודוקסית הרוסית. בשטח שסופח לאימפריה ההבסבורגית הכנסייה הורשתה לפעול. היא אורגנה מחדש ככנסייה יוונית-קתולית תחת מרותו של המיטרופוליט הקתולי של גליציה.
מצב זה המשיך תחת השלטון הפולני ברפובליקה הפולנית השנייה (1939-1919). בשטחים שסופחו בהמשך (1939, 1945) לברית המועצות פעילותה נאסרה רשמית, לאחרונה ב-1946. ב-1989 קמה על יסודותיה הכנסייה היוונית-קתולית האוקראינית. בשטח שסופח לממלכת פרוסיה, פעל האפארכיה של סופראשל בשנים 1798–1809. בעקבות הסכמי טילסיט שטח זה סופח לאימפריה הרוסית וכתוצאה מכך הכנסייה נאסרה והאפארכיה שלה הומרה בכוח לכנסייה האורתודוקסית הרוסית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הכנסייה הרותנית המאוחדת עם רומא** בוויקישיתוף
**אנטולי וסילייביץ' פירסוב** (ברוסית: **Анатолий Васильевич Фирсов**;‏ 1 בפברואר 1941 – 24 ביולי 2000) היה שחקן הוקי קרח סובייטי ששיחק בעמדות חלוץ מרכזי וצד שמאל. פירסוב נחשב לאחד משחקניה הגדולים של צסק"א מוסקבה ונבחרת ברית המועצות, איתה זכה 3 פעמים במדליית הזהב אולימפית.

אנטולי פירסוב נולד במוסקבה. לאחר ששיחק בקבוצת הנוער של ספרטק מוסקבה, קודם פירבוס בשנת 1954 לקבוצת הבוגרים של המועדון. בשנת 1961 הוא עבר לצסק"א מוסקבה, והיה בין הכוכבים הגדולים של הקבוצה.

בשנת 1964 נכלל פירסוב לראשונה בנבחרת ברית המועצות בהוקי קרח והיה שותף לזכייתה באליפות עולם. הוא וקבצתו זכו באליפות ברציפות עד לשנת 1971. פירוסב היה ידוע בחבטותיו החזקות, ולעיתים נרשמו מקרים בהם שוערים נפגעו מהדיסקית אותה חבט למרות הציוד המגן.

בזירה הביתית זו הייתה תקופה של שליטה מלאה של מועדון צסק"א מוסקבה בהוקי הסובייטי. בהתאם לכך, פירסוב זכה 9 פעמים באליפות ברית המועצות. בתקופת השתתפותו בליגה הסובייטית הוא זכה 3 פעמים בתואר השחקן החשוב ביותר.

בשנת 1973 פירסוב הפסיק את השתתפותו בתחרויות והחל לאמן. בשנים 1976–1977 אימן את נבחרת הנוער של ברית המועצות, ובשנים 1977-1972 אימן את קבוצת האם שלו. בשנת 1987 עזב פירסוב את הספורט התחרותי והחל לאמן ילדים בלבד.

בשנת 2000 נפטרה אשתו של פירסוב והוא בילה ליד קברה מספר ימים. פירסוב לא התאושש מהאירוע ונפטר גם הוא זמן קצר לאחר מכן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנטולי פירסוב** בוויקישיתוף

* אנטולי פירסוב, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי
* אנטולי פירסוב, באתר olympedia.org
* סיכום הופעות של אנטולי פירסוב
* פירסוב במהלך משחק, סרטון באתר יוטיוב
**שלי גפני** (נולדה ב-14 בספטמבר 1971 בתל אביב) היא מאפרת, דוגמנית ואשת עסקים ישראלית.

ביוגרפיה
--------

גפני גדלה בשכונת רמת אביב בתל אביב ולה אחות אחת. היא למדה עיצוב אופנה בתיכון עירוני מקצועי י"ד - ויצו צרפת בתל אביב. היא החלה את קריירת הדוגמנות בגיל 14, לאחר שהשתתפה בתחרות "נערת השנה" של "מעריב לנוער", וזכתה במקום הראשון. היא יצאה לפריז לדגמן עבור סוכנות הדוגמנות עלית. גפני צולמה לקטלוגי וצילומי אופנה, ומגזינים (כגון "ווג" ו"Elle").

כשהייתה בכיתה י"ב, חלתה אמה במחלת הסרטן ונפטרה ממנה, ובשל מצבה המשפחתי בעקבות כך גפני לא התגייסה לצה"ל, ויצאה לדגמן בניו יורק.

לתחום האיפור הגיעה במקרה. בתקופה בה דיגמנה, נהגו הדוגמניות לאפר את עצמן על סט הצילומים. במהלך שהות בגרמניה, תוך שהיא מאפרת את עצמה, ביקשו דוגמניות נוספות שתאפר גם אותן. הכשרה נוספת בתחום רכשה כאסיסטנטית למאפרים בניו יורק.

לאחר שבע שנים בחו"ל, שבה לישראל והפכה לזכיינית של חברת האיפור האיטלקית מאדינה מילאנו, יחד עם בעלה, גיסה וגיסתה. לאחר מספר שנים הפכה הזכיינית לרשת חנויות בישראל ועד היום משמשת גפני כדוגמנית הבית של החברה ובין השנים 2001–2006 השתתפה כמאפרת בתוכנית "המהפך" עם אורנה דץ, ב-2008 הופיעה בתפקיד עצמה בטלנובלה "בובות", ב-2010 התראיינה לתוכנית התיעודית "הדוגמניות" ששודרה בערוץ 2 ועסקה במאחורי הקלעים של עולם הדוגמנות.

גפני מדגמנת לקמפיינים שונים בארץ עבור חברות כדוגמת: סטיב מאדן ופלאפון. בשנים 2008–2009 הובילה את הקמפיין של חברת האופנה "גולברי" ובשנים 2011–2012 שימשה פרזנטורית לחברת "דיסקרט".

מאז חורף 2014–2015 משמשת גפני כפרזנטורית של רשת האופנה "אריסטו שמט".

גפני מעבירה הרצאות בתחום האיפור והעצמה נשית.

חיים פרטיים
-----------

גפני נישאה בשנת 1996 לאיש העסקים אופק קאירי, ולהם שלושה בנים. 

מתגוררת בתל אביב.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **שלי גפני** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **שלי גפני** |

* שלי גפני, ברשת החברתית אינסטגרם
* שלי גפני, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* שלי גפני, באתר מתחתנים
* גיא פינס, ברוכים הבאים לביתה של שלי גפני, באתר של "רשת 13", 5 באוקטובר 2010 (במקור, מאתר "nana10")
* שרון שילוח, ‏"אני לא הטיפוס של כיכר המדינה", באתר ‏מאקו‏, 24 במאי 2011
* אביב ברטלה, שלי גפני. אוהבת להיות דוגמנית, גם בגיל 40, באתר ynet, 17 באוקטובר 2011
* זיו לנצ'נר, שלי גפני: "בלי ריטושים, אולי לא הייתי מצטלמת", באתר ynet, 23 במרץ 2012
* שרון קנת, קוגר טאון: שלי גפני מצטלמת ל"דיסקרט", באתר nrg‏, 28 באוגוסט 2011
* חגית רון רבינוביץ', החברות הכי שוות, באתר ישראל היום, 26 ביוני 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  טל פרי, יפה כמו בתמונות, מעריב, 11 במאי 1988
**חלאס** (בערבית: **خلص**) היא להקת אוריינטל מטאל ערבית-ישראלית. הלהקה התפתחה בסצנה החדשה של המוזיקה הערבית והאוריינטלית שכעת צוברת תאוצה במזרח התיכון.
הלהקה משלבת מקצבים ערביים ושירה בערבית יחד עם ריפים אגרסיביים מהמטאל.

חלאס סופגת השפעה מלהקות שונות מעולם הרוק והמטאל, כמו AC/DC, סיסטם אוף אה דאון, בלאק סבאת' וכו', ומכוכבי העולם הערבי: אום כולתום, אסמהאן ומוחמד עבד אל-והאב.

ביוגרפיה
--------

בשנת 2004 חלאס הוציאו את האלבום המקוצר הראשון שלהם, בשם "Ma Adesh Feeha" (בתרגום: נמאס לנו). האלבום הפך ללהיט במספר תחנות רדיו מקומיות ובמגזיני מוזיקה שונים.

עם השנים, הלהקה גיבשה סביבה מעריצים ממדינות שונות בעולם, שהתרחב עם יציאת הלהקה לסיבוב הופעות בספרד, איטליה ובוסניה והרצגובינה.

החל משנת 2012 החלה הלהקה להרחיב את השימוש בכלים ערביים מסורתיים, החליפה את הסולן שלה וצירפה ללהקה רקדן "סופי".

האלבום הבא של הלהקה, שלו קדם דמו באותו השם, ייקרא "Khalas – Arabic Rock Orchestra".
בשנת 2013 יצאה הלהקה לסיבוב הופעות משותף עם להקת אורפנד לנד הישראלית, שנפתח בהופעה משותפת בתל אביב.

דיסקוגרפיה
----------

אלבומים
* *Ma Adesh Feeha* 2004

מיני-אלבומים ודמואים
* *Khalas – Arabic Rock Orchestra* 2012

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של חלאס
* חלאס, ברשת החברתית פייסבוק

* חלאס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* חלאס, באתר סאונדקלאוד (באנגלית)

* חלאס, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* חלאס, באתר Discogs (באנגלית)
* ריאיון עם גיטריסט הלהקה ועם סולן להקת אורפנד לנד

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0004 7125 7559
* MusicBrainz: 45c72c99-1772-4631-9bb0-cc38a897c7c4

 |
פקיר על מיטת מסמרים, 1907, ואראנסי, הודו
**פקיר** (בערבית: **فقير**, המשמעות המקורית של המילה - אדם עני) הוא סופי המבצע מעשים המצריכים כוח סבל רב ועשויים להיראות כמאגיים. 

בתקופת שליטת האימפריה המוגולית בהודו המושג "פקיר" חדר לשפה המקומית באמצעות חצרות המלוכה דוברות הפרסית של השליטים המוסלמים. כיום, כשמשתמשים במושג ביחס לעושי-נפלאות רוחניים הכוונה בדרך כלל לסופים אך גם לנזירים הינדים. 

סטריאוטיפים רבים מיוחסים לפקיר, ביניהם תיאורו כאדם כמעט עירום המהלך ללא מאמץ יחף על גחלים לוחשות בזמן שפרות צופות בו, יושב או ישן על מיטת מסמרים, מרחף במהלך מדיטציה או "חי על אוויר" (קרי - מתנזר ממזון). 

באורדו והינדי יש המשתמשים במונח "פקיר" באופן סרקסטי ביחס לקבצנים המתמידים בזמרת שירי קודש למרות שלכאורה אין הדבר תורם להתעלותם הרוחנית. המיסטיקנים ההינדים מכונים בשמות שאינם הודים כגון סדהו, גורו, סוואמי, יוגי.

וינסטון צ'רצ'יל ביקר בבוז את מהטמה גנדי בהזדמנות מסוימת, באומרו:

> 
> "מדאיג ומבחיל לראות את מר גנדי, פרקליט במקצועו, מציג עצמו כעת כפקיר מהסוג המוכר במזרח, צועד עירום למחצה במעלה מדרגות ארמון המשנה למלך, בעודו מנהיג מערכה מתריסה של מרי אזרחי, כדי לשאת ולתת עם נציגי המלך-הקיסר."
> 
> 
> 
> 

בתורת הדרך הרביעית של גיאורג איבאנוביץ' גורדייף, המונח "פקיר" משמש לתיאור נתיב התפתחות פיזית; במקביל, המונח "יוגי" משמש לתיאור נתיב התפתחות מנטלית ו"נזיר" - לתיאור נתיב התפתחות רגשית.

ראו גם
------

* דרוויש

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פקיר** בוויקישיתוף
* פקיר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007565459605171
* BnF: cb131635510 (data)
* GND: 4194958-4
* LCCN: sh85046942
* NKC: ph120127

 |
שקנאים אוסטרליים בטזמניה
**השקנאי האוסטרלי** (שם מדעי: *Pelecanus conspicillatus*) הוא עוף ימי גדול, הנפוץ בעיקר במים הפנים-יבשתיים ובחופים של אוסטרליה ופפואה גינאה החדשה, אך גם בפיג'י, חלקים מאינדונזיה וכציפור נודדת בניו זילנד.

טקסונומיה
---------

השקנאי האוסטרלי תואר לראשונה על ידי קונרד ג'ייקוב טמינק ב-1824. שמו המדעי נגזר מהפועל הלטיני conspicere שמשמעותו "לתפוס".

תיאור
-----

השקנאי האוסטרלי הוא שקנאי בגודל בינוני בהשוואה לשקנאים אחרים: אורכו נע בין 1.6 ל-1.8 מטרים עם מוטת כנפיים של 2.3 עד 2.5 מטרים ומשקלו נע בין 4 ל-13 ק"ג. הוא בעיקרו לבן עם שחור באברות התעופה. המקור החיוור והוורדרד הוא עצום, אפילו בסטנדרטים של השקנאים. מקורו הוא המקור הגדול ביותר בעולם העופות. אורכו של המקור הכי גדול שאי פעם תועד היה 49 ס"מ.

תפוצה ובית גידול
----------------

שקנאים אוסטרליים מעדיפים שטחים גדולים של מים בלי יותר מדי צמחייה מימית. הסביבה המקיפה אינה משנה: הסביבה יכולה להיות יער, ערבות עשב, מדבר, משטחי בוץ בשפכי נהר, פארקים עירוניים או שממה תעשייתית, כל מקום שיש בו מים ויכול לתמוך בכמות מספקת של דגים.

לשקנאים האוסטרליים אין תכנון לגבי תנועות רגילות, הם פשוט עוקבים אחרי זמינות המזון והכמות. כשאגם אייר הוצף בין השנים 1974 עד 1976, רק קומץ שקנאים נותרו בערי החוף: כשהאגמים הפנים-יבשתיים הגדולים התייבשו שוב, האוכלוסייה התפזרה בשנית, להקות של אלפים נראו בחופים הצפוניים וכמה פרטים הגיעו לקיריטימטי, פלאו וניו זילנד.

המין נהיה לידוע בניו זילנד כשפרט צולם בירושלים ב-1890 וכשנמצאו תת-מאובנים נמצאו באגם גראסמר ב-1947, שאחריהם הגיעו תיעודים של פרטים תועים שהגיעו לניו זילנד. מאוחר יותר העצמות תוארו כשל תת-מין חדש *Pelecanus conspicillatus novaezealandiae* (סקארלט 1966, שקנאי ניו זילנדי), הם היו גדולים יותר, מה שמחייה חומר חדש שקובע ששתי האוכלוסיות לא היו נפרדות. המאובנים האלה נמצאו לראשונה ב-1930.

רבייה
-----

השקנאי האוסטרלי מתחיל להזדווג בגיל שנתיים עד שלוש שנים. זמני העונות מתחלפים בהתאם לאזור, בחורף באזורים הטרופיים, ובסוף האביב בדרום אוסטרליה. הקן עצמו הוא גומה באדמה או בחול, ולעיתים עם קצת עשב. משטחי דשא נבנו באגם אלכסנדרינה בדרום אוסטרליה. הקינון מתבצע בקבוצות, עם מושבות המוקמות באיים או באזורי מחסה בטווח של אגמים או הים. שקנאים אוסטרליים מתרבים יטילו אחת עד שלוש ביצים לבנות, שמידותיהן הן 93x57 מ"מ. כשהן ברובן מגורדות ומלוכלכות. לאחר בקיעתן את האפרוח שבקע מהביצה הגדולה יותר יאכילו אותו יותר, כשהאחרים בסופו של דבר ימותו מרעב. במשך השבועיים הראשונים יאכילו את האפרוחים נוזל שהועלה גירה, אבל במשך החודשיים הנותרים הוא יואכל בדגים כגון דג זהב, קרפיון מצוי שהובא למקום וגם כמה חסרי חוליות. כשהוא נפוץ בטווח תפוצתו הרחב, השקנאי האוסטרלי מוערך כללא חשש על ידי איגוד השימור העולמי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שקנאי אוסטרלי** בוויקישיתוף
* שקנאי אוסטרלי, באתר ITIS (באנגלית)
* שקנאי אוסטרלי, באתר NCBI (באנגלית)
* שקנאי אוסטרלי, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* שקנאי אוסטרלי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* שקנאי אוסטרלי, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  שקנאי אוסטרלי באתר הרשימה האדומה של IUCN
**באטל ארנה טושינדן** (באנגלית: Battle Arena Toshinden) היא סדרת משחקי-וידאו. המשחק הראשון בסדרה, ששמו כשם הסדרה, היה משחק-הלחימה הראשון בתלת-מימד שהכיל כלי-נשק. אחריו יצאו משחקים נוספים, רובם בז'אנר הלחימה, כאשר המשחק השני בסדרה קיבל גרסת "פלוס" וגרסה למכשיר הסגה. גם המשחק הראשון קיבל גרסה למכשיר הסגה.

עלילה
-----

הסדרה מתמקדת בטורניר סודי המתרחש אחת לשנים אחדות. לטורניר זה מטרה:
קביעת הלוחם החזק בעולם.
ללוחמים שבטורניר היו סיבות שונות להצטרפותם: אהבה, תהילה ונקמה.
לאורך מירב הגרסאות נכחו הלוחמים הבאים, המהווים חלק מן הדמויות בסדרה:

* אייג'י
* קיין
* פו
* סופיה
* אליס
* ראנגו
* גאיה
* מונדו

ארבעת כלי-הנשק הקדושים
----------------------

כלי נשק מסוימים בסדרה, אשר היו שייכים במקור ללוחמים כלשהם ובעלותם עברה ללוחמים אחרים, הם "כלי-נשק קדושים": 
קשת שהייתה שייכת במקור לאוראנוס שהייתה אחד הלוחמות החזקות ביותר בסדרה. אוראנוס נתנה את הקשת לבתה פואלה מריונט וזו לא יודעת עד היום מי היו בעליה הקודמים של קשת זו.
מגן שהיה שייך ללוחם חולה-נפש בשם כאוס. המגן נלקח מכאוס על ידי רוצחו, רוצח-מכשף בשם גנמה אשר גילו עולה על 2,000 שנים.
חרב קטאנה שהייתה שייכת במקור לאייג'י. הוא נתן אותה לאחיינו הצעיר סובארו.
רומח שהיה שייך במקור למונדו ושייכותו עברה למלאכית בשם אאוס. מדובר באותו כלי-נשק אולם אאוס הקנתה לו מראה שונה לחלוטין.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007561377305171
* LCCN: sh96007987
* MusicBrainz work: 1cf6c8c7-fd5c-4713-b5d6-2c0f9a645ebc

 |
מחוז **טורורו** (באנגלית, בסוואהילי: **Tororo**) הוא אחד ממחוזותיו האדמיניסטרטיביים של האזור המזרחי במדינת אוגנדה. בדומה למחוזות נוספים במדינה, המחוז נקרא על שם העיר הראשית שלו, טורורו.

מיקום
-----

המחוז גובל במחוז מבלה מצפון, במחוז מאנאפווה מצפון מזרח, ברפובליקת קניה ממזרח, במחוז בוסיה מדרום, במחוז בוגירי מדרום מערב ובמחוז בוטאליה מצפון מערב. מטה המחוז יושב בעיר הבירה של המחוז. עיר הבירה והעיר הגדולה של המחוז היא טורורו.

רקע כללי
--------

בשנת 1967 הוקם המחוז תחת השם **בוקדי** (באנגלית, בסוואהילי: **Bukedi**). שנה לאחר מכן עבר מטה המחוז ממחוז מבלה הסמוך לשטח עיר הבירה טורורו. בתקופת אידי אמין שונה שם המחוז לשמו הנוכחי.

במשך השנים התפצלו מהמחוז שטחים לצורך הקמת מחוזות חדשים, כחלק מתוכנית ממשלתית להקטין את המחוזות במדינה, ובכך יועברו הכספים גם לעיירות הקטנות, ולא יישארו בידיי הערים הגדולות במחוז, כפי שקרה עד אז. המחוזות שהוקמו הם פליסה (1990), בוסיה (1997), בוטאליה (2006).

כלכלה
-----

רוב כלכלת המחוז נשענת על חקלאות. הגידולים הנפוצים במחוז הם: דוחן, קסאווה, אפונה, שעועית, בטטה, שומשום, חמנית, כותנה, בצל ואורז. רוב התוצרת החקלאית נמכרת בשטחי המחוז ונועדת לשימוש עצמי.

אוכלוסייה
---------

קצב גידול האוכלוסייה הוא 2.5% בשנה. כ-85% מתושבי המחוז גרים באזורים כפריים.

| שנה | אומדן אוכלוסייה |
| --- | --- |
| 1991 | 285,300 |
| 2002 | 379,400 |
| 2014 | 517,100 |

גלריה
-----

* סלע טורורו מכיוון השדותסלע טורורו מכיוון השדות
* סלע טורורו מכיוון המחוזסלע טורורו מכיוון המחוז
* נוף במחוזנוף במחוז
* תחנת הרכב של המחוזתחנת הרכב של המחוז
* תופרת בשעת מלאכהתופרת בשעת מלאכה

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של טורורו
* מחוז טורורו, מדריך התיירות של אוגנדה

הערות שוליים
------------

1. ↑  Government names 14 new districts, web.archive.org, ‏2013-10-29 (באנגלית)
2. ↑  History & Background | Tororo District, www.tororo.go.ug (באנגלית)
3. ↑  Tororo (District, Uganda) - Population Statistics, Charts, Map and Location, www.citypopulation.de (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007535674905171
* LCCN: n95911419
* MusicBrainz: abee9cbd-9494-46d0-9048-8fc7cb5af5e4
* VIAF: 151434134
* WorldCat (עם VIAF): 151434134

 |
מפת דרך אמת
**מפת דרך אמת** היא הדפס אבן צבעוני שיצר אביגדור בר' מרדכי מלקוב בשנת 1894, בוורשה שבפולין. המפה נמצאת כיום באוסף הכרטוגרפיה על שם ערן לאור, בספרייה הלאומית בירושלים.

תיאור המפה
----------

המפה מתארת את מסלול נדודיהם ותחנותיהם של בני ישראל במדבר לאחר יציאת מצרים, וחלוקת הארץ בין השבטים. היא ממחישה חשיבותו של סיפור יציאת מצרים כמוטיב מרכזי בתודעתו הלאומית של עם ישראל, בזמן יצירת המפה. 

בחלקה הימני העליון, מתאר המחבר את המפה: 
"ראו זה דבר חדש מפת ארצנו הקדושה... ודרך אמת לעלית בני ישראל מארץ מצרים מסעיהם וחניותיהם: המדבריות, הארצות והימים, אשר עברו עד בואם לארץ ישראל... ותמצאו דבר דבר לאשורו, מזוקק שבעתיים על פי חז"ל וגאוני עולם... וגם קרבתי דעותיהם לחוכמת מדידת הארץ. שנת "ודבר באמת"."

במפה מופיעים גם סממנים של אהבת ציון, המופיעים בפסוקים במסגרת המפה: "והיית עטרת תפארת ביד ה' וצניף מלוכה בכף אלוהיך. לא יאמר לך עוד עזובה ולארצך לא יאמר עוד שממה כי לך יקר חפצי- בה... וארצך תבעל."; "אהבת ציון חבת ירושלים אל תשכח לנצח".

ייחודה של המפה
--------------

פרט מהמפה - אזור תעלת סואץ המכונה במפה "סועצקי קאנאל".
פרט מהמפה - אזור מרכז הארץ. ניתן לראות במפה את מסילת הרכבת העות'מאנית בין יפו לירושלים, וכן את המושבות הראשונות ובהן זכרון יעקב, פתח תקווה, ראשון לציון, באר טוביה, נחלת ראובן.
כותרת המפה כתובה בעברית וברוסית. 

במפה יש מיזוג ייחודי של ישן וחדש: הן בשיטות הסימול הקרטוגרפי, והן בנתונים ההיסטוריים והגאוגרפיים המתוארים. שבטי בני ישראל מסומנים במספרים המפנים למקרא למטה משמאל. 

כמו כן המפה מציינת מקומות ישוב מקראיים רבים, חלקם פרי פרשנות, שיבושי שמות או דמיון. עם זאת, היא מביאה כמה חידושים גדולים, כמו סימון תעלת סואץ, מסילת הרכבת יפו–ירושלים, ומיקום המושבות העבריות החדשות. סימנן של המושבות מיוחד- בית עם גג משופע וארובה. גם אם מיקומן אינו מדויק, זוהי אחת המפות הראשונות המציינת ערים כמו פתח תקווה, מקוה ישראל וזכרון יעקב. המחבר אימץ שיטת קווקוו מיוחדת לסימון הערים, כמעגלים או כצורות אליפטיות סגורות.

לקריאה נוספת
------------

* אריאל תשבי (עורך), **ארץ ישראל במפות ממידבא ועד הלוויין**, הוצאת מוזיאון ישראל, ירושלים, ומשרד הביטחון – ההוצאה לאור.

קישורים חיצוניים
----------------

* המפה (צפיה בסריקה זמינה מתוך בנין הספרייה הלאומית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  היא שנת תרנ"ה, 1894
2. ↑  ישעיה סב, ג-ד
3. ↑  בתקופת יצירתה של המפה הייתה ורשה חלק מן האימפריה הרוסית
מחוז **בוליסה** (באנגלית, בסוואהילי: **Buliisa**) הוא אחד ממחוזותיו האדמיניסטרטיביים של האזור המערבי במדינת אוגנדה. בדומה למחוזות נוספים במדינה, המחוז נקרא על שם העיר הראשית שלו, בוליסה.

מיקום
-----

המחוז גובל במחוז ניאווה מצפון מזרח, במחוז מאסינדי ממזרח, במחוז הוימה מדרום, ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו על פני אגם אלברט ממערב, ובמחוז נבי מצפון מערב.

רקע כללי
--------

במקור נחשב המחוז לחלק ממחוז מאסינדי. בשנת 2006, התפצל המחוז והפך למחוז עצמאי, כחלק מתוכנית ממשלתית להקטין את המחוזות במדינה, ובכך יועברו הכספים גם לעיירות הקטנות, ולא יישארו בידיי הערים הגדולות במחוז, כפי שקרה עד אז. בעשור הראשון של המאה ה-21 כמות ניכרת של נפט התגלתה במחוז.

אוכלוסייה
---------

קצב גידול האוכלוסייה הוא 4.86% בשנה. כ-95% מתושבי המחוז גרים באזורים כפריים.

| שנה | אומדן אוכלוסייה |
| --- | --- |
| 1991 | 47,700 |
| 2002 | 63,400 |
| 2014 | 113,200 |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בוליסה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בוליסה

הערות שוליים
------------

1. ↑  Buliisa (District, Uganda) - Population Statistics, Charts, Map and Location, www.citypopulation.de (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: n2016231078
* VIAF: 159147270583835700006
* WorldCat (עם VIAF): 159147270583835700006

 |
**דניאל בורחל** (נולד ב-14 ביוני 1991) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן השמאלי בהפועל קלנסווה.

קריירה
------

בורחל התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מכבי השקמה/רמת חן, וב-7 במאי 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 0–1 למכבי יבנה במסגרת ליגה א'. את עונת 2011/2012 התחיל בקבוצה הבוגרת, אך כעבור זמן קצר חתם בבית"ר כפר סבא מליגה א'. ב-2 בדצמבר 2011 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 2–4 נגד מכבי עמישב פתח תקווה.

בקיץ 2012 סיכם בהפועל תל אביב מליגת העל אך בסופו של דבר המעבר לא יצא לפועל, אבל בהמשך חתם בורחל בהפועל ניר רמת השרון. ב-15 בדצמבר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשפתח בהרכב הקבוצה בניצחון 0–1 על מועדון ספורט אשדוד. לאחר שלא זכה לדקות משחק רבות ברמת השרון, בקיץ 2013 חזר בורחל לליגה א' כאשר חתם במכבי עירוני קריית מלאכי, בה שיחק כחודשיים לפני שחזר לבית"ר כפר סבא.

בקיץ 2014 הושאל להפועל ירושלים מהליגה הלאומית בה שיחק עד דצמבר של אותה שנה. בורחל חזר לבית"ר כפר סבא וכעבור חודש הושאל להפועל עכו עד לסיום העונה. בורחל היה שותף להישארות של המועדון בליגת העל לאחר שהיה במקום האחרון בפער של 13 נקודות מהקו האדום.

בקיץ 2015 חתם בורחל בעירוני קריית שמונה, במדיה ערך 22 הופעות בליגה וזכה עמה בתואר אלוף האלופים לאחר שפתח בהרכב הקבוצה בניצחון על האלופה מכבי תל אביב. בקיץ 2016 חזר לקדנציה נוספת בהפועל עכו, לאחר שירדה בעונה הקודמת לליגה הלאומית.

בתחילת ינואר 2018 חתם בורחל בהפועל חדרה מהליגה הלאומית, אך בסוף החודש עבר להפועל רמת השרון.

ב-6 ביוני 2018 חתם בהפועל מרמורק.

ב-15 בינואר 2019 בורחל חתם בהפועל פתח תקווה.

ב-7 ביולי 2019 בורחל חתם בהפועל אשדוד מליגה א'.

בספטמבר 2021 הצטרף להפועל קלנסווה מליגה ב'.

תארים
-----

עירוני קריית שמונה
* אלוף האלופים: 2015/2016

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway

הערות שוליים
------------

1. ↑  שירלי בר דיין, ‏"דניאל בורחל חתם לעונה בעירוני רמת השרון", באתר ערוץ הספורט, 20 בספטמבר 2012
2. ↑  מיכאל וייסרמן, "דניאל בורחל חתם בהפועל ירושלים", באתר דאבל פס, 13 באוגוסט 2014
3. ↑  מיכאל וייסרמן, "דניאל בורחל חתם בהפועל עכו", באתר דאבל פס, 1 בפברואר 2015
4. ↑  אסי ממן, ‏החלון נפתח בלאומית: דניאל בורחל סגר בחדרה, באתר ONE‏, 2 בינואר 2018
5. ↑  קובי פורטל, דניאל בורחל חתם בהפועל מרמורק, באתר דאבל פס, 15 ביוני 2018
6. ↑  לירן ביטון, דניאל ברוחל חתם באדומים אשדוד, באתר גולר, 7 ביולי 2019

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"דניאל בורחל"**.
**תחיה שפירא** (נולדה בשנת 1947) היא משפטנית ישראלית, כיהנה כסגן נשיא בתי משפט השלום לנוער במחוז תל אביב ושופטת בית המשפט המחוזי בתל אביב. מכהנת כיו"ר ועדת העזבונות במשרד המשפטים.

ביוגרפיה
--------

שפירא נולדה וגדלה בתל אביב, להוריה הרב שלמה וצפיה גורן. שירתה שירות סדיר בצה"ל. בשנת 1970 סיימה לימודי משפטים בבית הספר הגבוה למשפט וכלכלה בתל אביב, ובשנת 1973 סיימה תואר שני במשפטים. את ההתמחות עשתה בבית המשפט המחוזי בתל אביב, ובשנת 1972 הוסמכה כעורכת דין. 

בין השנים 1972-1975 שימשה כעוזרת ליועץ המשפטי במשרד העבודה והרווחה. בין השנים 1975-1980 שהתה עם משפחתה בארצות הברית, שם עבד בעלה ד"ר אהוד שפירא בתפקיד בכיר בבנק לאומי והיא עבדה כעורכת דין שכירה בניו יורק. בשנת 1980 שבה לישראל ולתפקידה הקודם במשרד העבודה והרווחה. בשנת 1984 שבה עם משפחתה לניו יורק, שם המשיך בעלה בעבודתו בבנק לאומי והיא עבדה כעורכת דין. בשנת 1986 התקבלה כחברה בלשכת עורכי הדין בניו יורק.

בשנת 1989 שבה עם משפחתה לישראל. במאי 1990 נבחרה כשופטת בית משפט השלום לנוער, וביולי 1997 מונתה כסגן נשיא בתי משפט השלום לנוער במחוז תל אביב. ביולי 2002 מונתה לכהונת שופטת בית המשפט המחוזי בתל אביב. בתחילת העשור השני של המאה ה-21 פרשה לגמלאות. 

בשנת 2011 התמנתה ליו"ר ועדת העזבונות במשרד המשפטים. באותה שנה הייתה חברה בוועדה לבחינת מצב הבנייה ביהודה ושומרון, שקבעה כי מבחינה משפטית בשטחי יהודה ושומרון לא שורר שלטון של כיבוש. כמו כן היא מרצה למשפטים באוניברסיטת תל אביב.

משפחתה
------

נשואה לכלכלן ד"ר אהוד שפירא, ואם לשלוש בנות, בהן אפרת שפירא רוזנברג ועינת ישפה (מנהלת השירות הפסיכולוגי של עיריית בני ברק). מתגוררת בתל אביב.

קישורים חיצוניים
----------------

* תחיה שפירא, באתר הרשות השופטת

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007416548405171

 |
–

*המדונה של המלכים הקתוליים*, 1490–1495 (במקורב); פרננדו וחואן הילד מימין למדונה, איזבלה מימינה.
שלט האצולה של המלכים הקתולים - כולל את סמלי כתר קסטיליה, כתר אראגון, ממלכת סיציליה, ממלכת גרנדה, החצים, העול, והעיט (סמלו של יוחנן האוונגליסט.)
**המלכים הקתוליים** (בספרדית: **los Reyes Católicos**) הוא תוארם המשותף של בני הזוג פרננדו השני מלך אראגון ואיזבלה הראשונה מלכת קסטיליה. התארים "מלך קתולי" ו"מלכה קתולית" הוענקו להם בידי האפיפיור אלכסנדר השישי, כפיצוי ואיזון להכתרתו את שושלת מלכי צרפת בתואר "מלך נוצרי".

בני הזוג נישאו ביום ה-19 באוקטובר 1469 בוואיאדוליד ובנישואיהם איחדו את ספרד לישות פוליטית אחת, ממלכת ספרד. למלכים הקתוליים היו חמישה ילדים: איזבלה, חואן, חואנה, מריה וקתרין.

המלכים הקתוליים נודעו כמלכיה של ספרד בתקופת המעבר מימי הביניים לעת החדשה. הם ייסדו את האינקוויזיציה הספרדית, ביססו את כוחם של הכתר והמדינה לעומת הכנסייה והאצולה, השלימו את הרקונקיסטה עם כיבוש ממלכת גרנדה, גירשו את יהודי ספרד, אישרו את מסעותיו של כריסטופר קולומבוס, שבראשון שבהם גילה את העולם החדש, וניצחו על שלביה הראשונים של הקמת המערכת הקולוניאלית בעולם החדש. בפעולותיהם אלו הם הפכו את ספרד לכוח עולה ודומיננטי באירופה ובעולם כולו למשך מאתיים השנים שלאחר מכן.

סמלם של המלכים הקתוליים היה עול ואגודת חיצים (בספרדית: El Yugo y las Flechas), אשר מהווים גם את ראשי התיבות של שמות המלכים הקתוליים (האיות הארכאי של השם איזבלה הוא עם האות Y).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המלכים הקתוליים** בוויקישיתוף
* המלכים הקתוליים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ספרד, היסטוריה, פרדיננד ואיזבלה, 1479-1516, דף שער בספרייה הלאומית

| מלכי ספרד |
| --- |
| המלכים הקתוליים | פרננדו השני ואיזבלה הראשונה |  |
| בית הבסבורג | פליפה הראשון • קרלוס הראשון • פליפה השני • פליפה השלישי • פליפה הרביעי • קרלוס השני |
| בית בורבון | פליפה החמישי • לואיס הראשון • פליפה החמישי • פרננדו השישי • קרלוס השלישי • קרלוס הרביעי • פרננדו השביעי • קרלוס הרביעי |
| בית בונפרטה | ז'וזף בונפרטה |
| בית בורבון (שיבה ראשונה) | פרננדו השביעי • איזבלה השנייה |
| בית סבויה | אמדאו הראשון |
| בית בורבון (שיבה שנייה) | אלפונסו השנים עשר • אלפונסו השלושה עשר |
| בית בורבון (שיבה שלישית) | חואן קרלוס הראשון • פליפה השישי |

| היסטוריה של ספרד |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| היספניה • הממלכה הוויזיגותית • ממלכת אסטוריאס • הכיבוש המוסלמי של ספרד • אל-אנדלוס • רקונקיסטה • ממלכת ספרד • ספרד ההבסבורגית • עידן ההארה • ספרד הבונפרטית • המאה ה-19 • קרליזם • אנרכיזם בספרד • הרפובליקה הראשונה • הרסטורציה • הרפובליקה השנייה • מלחמת האזרחים • שלטון פרנקו • ספרד המודרנית | ספרדספרד |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007563376105171
* GND: 4442746-3
* LCCN: sh85126075

 |
**דייוויד מרקט קופיי** (באנגלית: **David Marquette Kopay**; נולד ב-28 ביוני 1942) הוא שחקן פוטבול אמריקני בעבר.

בשנת 1975 היה קופיי לספורטאי המקצועני הראשון בעולם שיצא מהארון.

ביוגרפיה
--------

קופיי נולד בשיקגו, אילינוי וגדל למשפחה קתולית אדוקה. בילדותו היה בנער מזבח. הוא למד בתיכון נוטר דם בשרמן אוקס, בלוס אנג'לס, קליפורניה. בשנת 1961 הוא למד באוניברסיטת וושינגטון. בשנתו האחרונה זכה בתואר **אול אמריקן** בתפקיד ראנינג בק (רץ אחורי).

בשנת 1964 החל קופיי לשחק בסן פרנסיסקו 49'. הוא שיחק ב-NFL (ליגת הפוטבול הלאומית והמקצוענית של ארצות הברית) עד לשנת 1972. לאחר שפרש הוא נחשב כמועמד מוביל לעסוק באימון פוטבול, אך לדעתו הוא נידחה בגלל זהותו המינית ולכן עבד אצל דודו במכירות בהוליווד.

הוא חבר במועצת המנהלים של הקרן למען אתלטים הומואים ולסביות.

בשנת 1977 יצא לאור ספר אודותיו בשם "**הסיפור של דייוויד קופיי**" שנכתב על ידי פרי דין יאנג. 

בשנת 1986 חשף קופיי את הרומן הקצר שהיה לו עם שחקן הפוטבול המקצועני ג'רי סמית' (1986-1943) ששיחק אף הוא בוושינגטון רדסקינס בשנים 1977-1965 ונפטר מאיידס. סמית' מעולם לא יצא מהארון בפומבי.

בשנת 2006 שימש קופיי בתור הקריין בטקס הפתיחה של הגיי גיימס שנערכו בשיקגו.

בשנת 2007 הודיע קופיי שהוא תורם מיליון דולר לקיו סנטר שבאוניברסיטת וושינגטון, מרכז מידע ותמיכה עבור תלמידים הומואים, לסביות, ביסקסואלים וטרנסג'נדרים ואנשי סגל.

בשנת 2008 שיחק קופיי את עצמו בסרט "*Tru Loved*".

קישורים חיצוניים
----------------

* David Kopay's Homecoming (באנגלית)
* ג'ים בוזינסקי, Dave Kopay: Still Going Strong,‏ outsprts.com‏, 1.9.2002 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007404790605171
* BIBSYS: 4018342
* ISNI: 0000 0003 7433 3281
* LCCN: n88299487
* NTA: 068660979
* SNAC: w6b5933n
* VIAF: 50797649
* WorldCat: lccn-n88299487

 |
**פופי אנג'לה דלווין** (אנגלית: **Poppy Angela Delevingne**; נולדה ב-3 במאי 1986) היא דוגמנית ושחקנית קולנוע בריטית.

ביוגרפיה
--------

דלווין נולדה בלונדון, אנגליה, הממלכה המאוחדת. בתם של פנדורה אן דלווין ויזם הנדל"ן צ'ארלס האמר דלווין. היא למדה בבית הספר הפרטי בית הספר בידלס בהאמפשייר. יש לה שתי אחיות- קלואי, והדוגמנית והשחקנית קארה דלווין. 

סביה מצד אמה של דלווין הוא סיר ג'וסלין סטיבנס, לשעבר יושב הראש של המורשת האנגלית. סבתה מצד אמה הייתה העוזרת האישית של הנסיכה מרגרט. סבי סביה מצד אימה הם הברונטים לבית פאודל-פיליפס, ודרכם יש לדלווין שורשים אנגלו-יהודיים.

באוקטובר 2012 היא התארסה לג'יימס קוק, והם נישאו במאי 2014.

קריירה
------

דלווין הוחתמה על ידי סוכנות הדוגמנות סטורם ב-2008.

היא דיגמנה למותגים כמו שיאצי צ'ן, לורה אשלי, אניה הינדמרץ', מנגו, אלברטה פרטי וברברי. היא הלכה בתצוגות אופנה של מותגים שונים, ביניהם ג'וליאן מקדונלד, ועבדה עם צלמים, ביניהם טרי ריצ'רדסון. היא הייתה הפנים של לואי ויטון בקולקציה של קיץ 2012. 

דלווין היא השגרירה הצעירה של מועצת האופנה הבריטית וכן שגרירת המותג של שאנל.

בנוסף לקריירת הדוגמנות, דלווין שיחקה בתפקיד זוטר בסרט האפוס-היסטורי "קינג ארתור: אגדת החרב" שביים וכתב גאי ריצ'י, ושיחקה בסרט האקשן "קינגסמן 2: מעגל הזהב" לצידה של האלי ברי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פופי דלווין** בוויקישיתוף
* פופי דלווין, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* פופי דלווין, ברשת החברתית אינסטגרם
* פופי דלווין, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* נעמה ביבי, ריאיון עם פופי דלווין, הדוגמנית שגדלה בחצרות מלכים, באתר את, 12 בדצמבר 2016

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1172521441
* VIAF: 9046154387402430970003
* WorldCat: viaf-9046154387402430970003

 |
**ברייט דאטה** (באנגלית: **Bright Data**) היא חברה ישראלית לשירותי כריית נתונים, אשר נוסדה בשנת 2014, בשם לומינטי נטוורקס (Luminati Networks) במטרה לספק פתרונות לאיסוף וניהול מידע ציבורי ברחבי הרשת. לחברה פלטפורמה שמטרתה העיקרית היא לאפשר לעסקים לקבל החלטות ממוקדות על סמך מאגרי מידע גדולים.

היסטוריה
--------

החברה החלה כחטיבה בחברת הולה (Hola VPN) ב-2014, בשם לומינטי נטוורקס ועסקה באיסוף דאטה גלוי מהאינטרנט. ב-2017, לומינטי נטוורקס נמכרה בנפרד מהולה ל־EMK Capital, קרן השקעות פרטית מלונדון, על פי שווי של כ-200 מיליון דולר.

בשנת 2020, הקימה החברה ארגון בשם The Bright Initiative במטרה להנגיש דאטה ללא עלות עבור עמותות, ארגונים וגופי מחקר. הארגון משרת יותר מ-700 חברות וביניהן 300 מוסדות אקדמאים.

בספטמבר 2022, רכשה החברה את הסטארט-אפ הישראלי Market Beyond, שעסק בניתוח נתוני מסחר אלקטרוני מבוסס בינה מלאכותית.

בינואר 2023, הגישה חברת ברייט דאטה תביעה נגד חברת מטא לאחר שזו הגישה לבית המשפט בקליפורניה תביעה נגדם בדרישה שחברת ברייט דאטה תחדל מלסרוק את המידע הפומבי שמתפרסם בפלטפורמות השונות של החברה – בעיקר פייסבוק ואינסטגרם.

קישורים חיצוניים
----------------

 אתר האינטרנט הרשמי של ברייט דאטה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  דורון אביגד, ‏המנכ"ל שהתחיל לנהל בגיל 14 ומתנגד ללימודים אקדמיים ולישיבות של יותר מ-5 דקות, באתר גלובס, 7 בינואר 2023
2. ↑  הגר רבט, EMK קונה חטיבה של Hola Networks בכ-200 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 10 באוגוסט 2017
3. ↑  אושרית גן-אל, המטרה: להשתמש בדאטה כדי לשנות את העולם, באתר ynet, 17 בינואר 2022
4. ↑  Bright Data 2023 Impact Report Highlights the Use of Public Web Data for Public Good, Business Wire, ‏11 May 2023
5. ↑  Bright Data to Launch Bright Insights, with the Acquisition of Top eCommerce Digital Analytics Provider Market Beyond, Yahoo Finance, ‏12 September 2022
6. ↑  Bright Data Files Lawsuit Against Meta to Protect Everyone’s Access to Public Web Data for Public Good, Business Wire, ‏6 January 2023

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"ברייט דאטה"**.
**חגי דותן** (נולד ב-1959) הוא ניצב בדימוס במשטרת ישראל, מפקדו הראשון של מחוז חוף, שפוצל ממחוז הצפון. הודח מתפקידו בגין התנהגות שאינה הולמת שוטר והטרדה מינית.

ביוגרפיה
--------

דותן שירת בצה"ל בחיל המודיעין והתגייס לשורות המשטרה ב-1981, תחילה כקצין משמר הגבול עד 1987, אחר כך עבר למשטרה הכחולה והיה קצין סיור במרחב דן ב-1991 קודם לדרגת רב-פקד ומונה למפקד תחנת גבעתיים, ב-1993 מונה לראש לשכת תנועה במרחב דן וב-1994 מונה למפקד משטרת בת ים בדרגת סגן ניצב. בשנים 1996 עד 1998 שירת כקצין ביטחון (קב"ט) בשגרירות ישראל בארגנטינה, לאחר חזרתו ארצה מונה לראש ענף תנועה במחוז תל אביב.

ב-1999 קודם לדרגת ניצב משנה ולמפקד מרחב מוריה במחוז ירושלים ואחר כך שימש מפקד מרחב ציון במחוז זה. בשנים 2003 עד 2005 היה מפקד המרכז ללימודי משטרה בשפרעם, כשבתקופת ביצוע תוכנית ההתנתקות עמד דותן בראש מפקדת שליטה ופיקוד שהייתה אחראית על פינוי היישובים בצפון רצועת עזה.

בדצמבר 2005 קודם לדרגת תת-ניצב וקיבל לפיקודו את מרחב ירקון במחוז תל אביב וביולי 2007 מונה לסגן מפקד המחוז הצפוני.

במאי 2009 נכנס לתפקידו כמפקד מחוז ש"י (יהודה ושומרון) בדרגת ניצב (שוקי זיסו מונה לסגנו). ב-2011 מונה למפקדו הראשון של מחוז חוף, מחוז חדש שהוקם בעקבות פיצול מחוז הצפון של המשטרה ונחנך בחודש יולי.

במאי 2009 פורסם כי חגי דותן סגר בעצמו תיק תאונת הדרכים שהיה מעורב בה במרץ 2008. דותן טען בתגובה כי הדבר נעשה בתום לב וכי "הביאו לי לחתום על טפסים ואני אפילו לא בטוח שזיהיתי שמדובר בתאונה שלי".

בפברואר 2015 נחקר במח"ש כחלק מפרשת הניצבים, בחשד להטרדה מינית של שוטרות ושוחרר לביתו בתנאים מגבילים למשך שבועיים. מפכ"ל המשטרה הודיע לדותן על פיטוריו, בכפוף לשימוע ולאישורו של השר לביטחון הפנים. המחלקה לחקירות שוטרים החליטה להעמידו לדין משמעתי ולא פלילי בגין התנהגות שאינה הולמת שוטר ובהטרדה מינית. ב-7 ביולי 2016 הורשע ובסוף החודש נגזר דינו: נזיפה והורדה בדרגה למשך חצי שנה.

בנובמבר 2015 מונה למנהל מתחם סינמה סיטי ראשון לציון, וכיום הוא בעליו של בית קפה באזור חולון.

דותן נשוי ואב לארבעה. בעל תואר ראשון בקרימינולוגיה ותואר שני במנהל עסקים.

קישורים חיצוניים
----------------

* מפקד מחוז חוף, אתר משטרת ישראל

הערות שוליים
------------

1. ↑  מפקד מחוז במשטרה ביצע תאונת דרכים – וסגר את התיק לעצמו, באתר nrg.
2. ↑  יוסי אלי‏, הניצב החשוד בהטרדה מינית: מפקד מחוז חוף חגי דותן, באתר וואלה!‏, 05 בפברואר 2015
3. ↑  nrg חדשות, המפכ"ל פיטר את ניצב דותן ונצ"ם ואבגי, באתר nrg‏, 18 בפברואר 2015
4. ↑  יהושע בריינר‏, ניצב בדימוס חגי דותן יודה שהטריד מינית שוטרות - ולא יועמד לדין, באתר וואלה!‏, 24 בפברואר 2016
5. ↑  יוסי אלי‏, הג'וב החדש של בכיר המשטרה שהודח בשל חשד לעבירות מין, באתר וואלה!‏, 18 בנובמבר 2015

| מפקדי מחוז יהודה ושומרון של משטרת ישראל |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אליק רון • יוסי סדבון • יצחק אהרונוביץ' • מיקי לוי • שחר איילון • ישראל יצחק • שלומי קעטבי • חגי דותן • עמוס יעקב • קובי כהן • שלומי מיכאל • משה ברקת • עוזי לוי |

 |

| מפקדי מחוז חוף של משטרת ישראל |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| חגי דותן • זהר דביר (ממלא מקום) • עמוס יעקב • פרץ עמר • יורם סופר |

 |