**עיצומים בין-לאומיים בסכסוך האוקראיני-רוסי** הוטלו על רוסיה ובלארוס במהלך הסכסוך ביניהן, שהחל בסוף פברואר 2014. העיצומים הוטלו על ידי ארצות הברית, האיחוד האירופי, ומדינות וארגונים אחרים.

העיצומים תרמו לקריסת הרובל הרוסי ולמשבר הפיננסי הרוסי. העיצומים של האיחוד האירופי וארצות הברית ממשיכים להיות בתוקף החל מפברואר 2022. בינואר 2022 הודיע האיחוד האירופי על הארכת העיצומים העדכניים עד 31 ביולי 2022. בעקבות פלישת רוסיה לאוקראינה בפברואר 2022, ארצות הברית, האיחוד האירופי, ומדינות אחרות, כולל סין, החלו או הרחיבו באופן משמעותי את העיצומים כך שיכללו את ולדימיר פוטין וחברי ממשלת רוסיה וקרובים אחרים, וניתקו את הבנקים הרוסיים מהאגודה העולמית לתקשורת פיננסית בין-בנקאית.

רקע
---

בתגובה לסיפוח חצי האי קרים, כמה ממשלות וארגונים בין-לאומיים, בראשות ארצות הברית והאיחוד האירופי, הטילו עיצומים על אנשים ועסקים רוסיים. ככל שהתסיסה התרחבה לאזורים אחרים במזרח אוקראינה, ולאחר מכן הסלימה למלחמה המתמשכת באזור דונבאס, היקף העיצומים גדל. בסך הכל, הוטלו שלושה סוגים עיקריים של עיצומים: איסור על אספקת טכנולוגיה לחיפושי נפט וגז, איסור על מתן אשראי לחברות נפט רוסיות ולבנקים ממלכתיים, הגבלות נסיעה על האזרחים הרוסיים המשפיעים המקורבים לנשיא פוטין והמעורבים בסיפוח של קרים. ממשלת רוסיה רוסיה הגיבה בעין תחת עין, עם עיצומים נגד כמה אישים קנדים ואמריקאים, ובאוגוסט 2014, באיסור מוחלט על יבוא מזון מהאיחוד האירופי, ארצות הברית, נורווגיה, קנדה ואוסטרליה.

סיפוח חצי האי קרים
------------------

### 2014

ב-6 במרץ 2014, נשיא ארצות הברית, ברק אובמה, הפעיל, בין היתר, את חוק הכוחות הכלכליים לשעת חירום וחוק החירום הלאומי, וחתם על צו ביצוע המכריז על מצב חירום לאומי והורה על עיצומים, לרבות איסורי נסיעה והקפאת נכסים בארצות הברית, נגד אנשים שלא פירט את שמם אבל אנשים אשר "הפעילו סמכות שלטונית באזור קרים ללא אישור ממשלת אוקראינה" ואשר פעולותיהם נמצאו, בין היתר, כדי "לערער תהליכים ומוסדות דמוקרטיים באוקראינה".

ב-17 במרץ 2014, ארצות הברית, האיחוד האירופי וקנדה הורו על עיצומים ממוקדים במיוחד, למחרת משאל העם בחצי האי קרים וכמה שעות לפני חתימת נשיא רוסיה ולדימיר פוטין על צו המכיר בקרים כמדינה עצמאית, שמניחה את התשתית לסיפוחה של קרים על ידי רוסיה. העיצומים הללו היו העיצומים הרחבים ביותר שהופעלו נגד רוסיה מאז התפרקות ברית המועצות ב-1991. יפן גם הכריזה על עיצומים נגד רוסיה, שכללו השעיית השיחות בנושאי צבא, חלל, השקעות ועוד. מספר ימים לאחר מכן הרחיבה ממשלת ארצות הברית את העיצומים.

ב-19 במרץ, אוסטרליה הטילה עיצומים נגד רוסיה לאחר סיפוח קרים. העיצומים הללו כוונו לעסקים פיננסיים ואיסורי נסיעה על מי שסייעו באיום הרוסי על ריבונות אוקראינה. העיצומים האוסטרליים הורחבו ב-21 במאי. בתחילת אפריל, אלבניה, איסלנד ומונטנגרו, כמו גם אוקראינה, הטילו את אותן הגבלות ואיסורי נסיעה כמו אלה של האיחוד האירופי.

ב-10 באפריל, השעתה מועצת אירופה את זכויות ההצבעה של המשלחת הרוסית.

### 2015

ב-16 בפברואר 2015, האיחוד האירופי הגדיל את רשימת העיצומים שלו ללמעלה מ-150 אישים רוסים.

בספטמבר 2015, אוקראינה הטילה עיצומים על יותר מ-388 אנשים, ולמעלה מ-105 חברות וגופים אחרים.

הפלישה הרוסית לאוקראינה
-----------------------

 ערך מורחב – **הפלישה הרוסית לאוקראינה**  

לאחר שרוסיה פלשה לאוקראינה ב-24 בפברואר 2022, שתי מדינות שלא השתתפו בעבר בעיצומים, דוגמת קוריאה הדרומית, וטאיוואן שאיננה חברה באו"ם, עסקו בעיצומים נגד רוסיה. ב-28 בפברואר 2022, סינגפור הודיעה כי תטיל עיצומים בנקאיים נגד רוסיה בגין פלישתה לאוקראינה, ובכך הפכה למדינה הראשונה בדרום מזרח אסיה שמטילה עיצומים על רוסיה.

ב-28 בפברואר 2022, הבנק המרכזי של הפדרציה הרוסית נחסם מלגשת ליותר מ-400 מיליארד דולר יתרות מטבע חוץ שהוחזקו בחוץ לארץ והאיחוד האירופי הטיל עיצומים על כמה אוליגרכים ופוליטיקאים רוסים.

מדינות מערביות רבות החלו בזו אחר זו להטיל עיצומים על רוסיה לאחר שזו הכירה בעצמאותה של דונבאס, במטרה לשתק את הכלכלה הרוסית. העיצומים היו רחבי היקף, והם כוונו ליחידים, לבנקים, לעסקים, לחליפין כספיים, להעברות בנקאיות, ליצוא וליבוא.

בעקבות הפלישה הרוסית, הודיעה נאט"ו על שליחת כוחות נוספים למדינות הסמוכות לאוקראינה וחברות בברית הצבאית. עם זאת, בנאט"ו ובארצות הברית הדגישו שנאט"ו לא תשלח חיילים לאוקראינה עצמה – אשר אינה חברה בברית. מזכ"ל נאט"ו, ינס סטולטנברג, אמר כי הברית הצבאית תמשיך לשלוח נשק לאוקראינה, כולל מערכות הגנה אווירית. בנוסף, הועלתה האפשרות לצירוף פינלנד ושוודיה לברית נאט"ו, והדבר גרר איומים ב"השלכות פוליטיות וצבאיות" מצד הקרמלין.

מדינות מסוימות, ביניהן ישראל, העבירו את השגרירות ללבוב, ישנן מדינות שהעבירו שגרירות אף לפולין.

ברחבי העולם התאספו מפגינים בערים מרכזיות כדי למחות נגד השגרירויות הרוסיות במדינתם (אנ').

בריטניה, פולין, בולגריה וצ'כיה הודיעו כי לא יאפשרו למטוסים רוסיים להמריא ולנחות בשטחן, כאות הזדהות עם הסבל האוקראיני. בנוסף, גם שרי התחבורה של המדינות הבלטיות הודיעו שיצטרפו לחרם על רוסיה. ב-27 בפברואר, הודיע האיחוד האירופי על איסור גורף של מעבר מטוסים רוסיים מעל המרחב האווירי של מדינות האיחוד. ארצות הברית ואחרות הצטרפו בהמשך.

הרוגלטור הרוסי רצה שהתקשורת הרוסית "תשתמש במידע ובנתונים שהושגו על ידם רק ממקורות רוסיים רשמיים". רוסיה הגבילה את הגישה לפייסבוק בארצה. בהמשך דווח שהגישה לטוויטר הוגבלה. רגולטור התקשורת של רוסיה הורה לתקשורת העצמאית במדינה להסיר דיווחים המתארים את ההתקפה על אוקראינה כ"מתקפה, פלישה או הכרזת מלחמה". לפי ההנחיה, מי שלא יעשה כן ייחסם וייקנס. בהמשך אושר חוק שהעניש אנשים שמפיצים "חדשות מזויפות" בעד 15 שנות מאסר.

הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי הודיע כי דחה רשמית את בקשת ההצטרפות הרוסית לארגון.

ב-26 בפברואר הודיעה נשיאת הנציבות האירופית, אורסולה פון דר ליין, כי הושגה הסכמה לניתוק מספר בנקים רוסיים ממערכת התשלומים Swift.

ב-27 בפברואר רוסיה העלתה את הכוננות הגרעינית. ב-15 במרץ היא הטילה עיצומים על בכירים בארצות הברית. חלקם סמליים בעיקרם.

טורקיה הודיעה כי היא נערכת לסגור את מצרי הבוספורוס והדרדנלים בפני ספינות מלחמה רוסיות ואוקראיניות, מכוחה של אמנת מונטרו משנת 1936.

התובע בבית הדין הפלילי הבינלאומי בהאג הודיע כי בכוונתו לפתוח בחקירה בחשד לביצוע פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות מצד רוסיה במהלך הפלישה.

לאחר שנשיא רוסיה ולדימיר פוטין הכריז על סיפוח מחוזות באוקראינה, ארצות הברית הודיעה כי היא מטילה עיצומים על יותר מ־1,000 אזרחים וחברות רוסיים. האנשים עליהם הוטלו עיצומים: ראש הבנק המרכזי של רוסיה, אשת שר הביטחון ובנותיו, ועוד שורה של גורמים, בהם קרובי משפחה של בכירים רוסים, 278 חברי פרלמנט, 14 אזרחים בתעשייה הצבאית של רוסיה ושלושה גורמים מובילים בכלכלה הרוסית. הוחלט כי יוטלו גם הגבלות ויזה על 910 אזרחים.

הפרלמנט האירופי הכריז על רוסיה כ־"נותנת חסות ממלכתית לטרור". הצהרת הפרלמנט של האיחוד האירופי הייתה סמלית אך הוא קרא לעיצומים חדשים ולבידוד נוסף של רוסיה.

### כלכלה, תרבות וספורט

רבות מהחברות הבין-לאומיות הגדולות הפסיקו את פעילותן ברוסיה, ואף בבלארוס.

קבוצת הכדורסל באיירן מינכן הודיעה על ביטול המשחק מול צסק"א מוסקבה במסגרת היורוליג. ברצלונה הודיעה שלא תשחק בסנקט פטרבורג מול הקבוצה המקומית. ז'לגיריס קובנה מליטא הודיעה שתחרים את כל משחקי היורוליג על אדמת רוסיה עד סוף העונה, לאחר מכן, הנהלת היורוליג הודיעה כי המשחקים של כל הרוסיות ביורוליג יידחו וכי אם המצב יימשך, יבוטלו כל המשחקים הללו והקבוצות הרוסיות יודחו. בכדורגל, נבחרת פולין הודיעה שלא תשחק על אדמת רוסיה, במשחק הפלייאוף המתוכנן מול הנבחרת המקומית כחלק ממוקדמות גביע העולם בכדורגל לשנת 2022, משחק שתוכנן במקור לסוף מרץ. בכפוף להחלטת פיפ"א הודחה רוסיה מהמוקדמות ופולין העפילה באופן אוטומטי. אלבניה הודיעה כי לא תשחק נגד רוסיה במסגרת ליגת האומות 2022/2023.

גמר ליגת האלופות 2022 הועבר מגזפרום ארנה של זניט סנקט פטרבורג לסטאד דה פראנס של נבחרת צרפת.

קבוצת הכדורגל שאלקה 04 הודיעה כי גזפרום הרוסית המשמשת ספונסרית החולצה של הקבוצה תרד מחולצת המועדון. דווח כי מנצ'סטר יונייטד ביטלה את הסכם החסות שלה עם חברת התעופה הרוסית אירופלוט והוחלט שמרוץ פורמולה 1 לא יתקיים בעיר הרוסית סוצ'י בספטמבר 2022 כפי שתוכנן.

פיפ"א ואופ"א השעו את נבחרות רוסיה ואת הקבוצות הרוסיות מהמפעלים השונים.

הוועד האולימפי הבינלאומי קרא לפדרציות הספורט להעביר או לבטל אירועי ספורט שמתוכננים להיערך ברוסיה ובלארוס. בהמשך המליצו כי אף ספורטאים או שופטים רוסיים ובלארוסיים לא יורשו להשתתף באירועי ספורט בינלאומיים.

הגוף המפקח של איגוד השידור האירופי החליט להשעות את רוסיה מאירוויזיון 2022 (בו זכתה אוקראינה).

איגוד הג'ודו העולמי הודיע כי החליט לשלול מוולדימיר פוטין נשיא רוסיה את תואר נשיא הכבוד של הארגון, שקיבל בשנת 2010. איגוד הטאקוונדו העולמי שלל את החגורה השחורה של פוטין.

ב-3 במרץ הוחלט לבטל את השתתפותם של הספורטאים המייצגים את רוסיה ובלארוס במשחקים הפראלימפיים בבייג’ין, והם לא הורשו להשתתף גם תחת דגל נייטרלי.

נגידת הבנק המרכזי של רוסיה אמרה באפריל, כי העיצומים המערביים, שעד אז פגעו בעיקר בשוקי הכספים, "יתחילו להשפיע עכשיו במידה גוברת על הכלכלה". הם "יגבילו את היבוא ואת הלוגיסטיקה של סחר החוץ, ובעתיד גם את היצוא", אמרה.

ב-21 באפריל הכריז הנשיא האמריקני ג'ו ביידן כי אף ספינה תחת דגל רוסיה לא תורשה לעגון בארצות הברית.

עיצומים רוסיים
--------------

ב-15 במרץ הודיעה רוסיה בתגובה לעיצומים של המערב נגדה, שהיא מטילה עיצומים על נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן ובכירים נוספים בוושינגטון, שלא יורשו להיכנס לרוסיה. רשימת האישים שעליהם רוסיה הטילה עיצומים כוללת גם את המועמדת לשעבר לנשיאות ארצות הברית הילרי קלינטון, בנו של הנשיא האנטר ביידן (שקושר לפרשת טראמפ-אוקראינה לפני הבחירות ב-2020), דוברת הבית הלבן ג'ן סאקי, סגן היועץ לביטחון לאומי דליפ סינג, מנהלת הסוכנות האמריקנית לפיתוח בינלאומי סמנתה פאוור, סגן מזכיר האוצר, וולי אדיימו ונשיאת הבנק לייבוא-ייצוא, רטה ג'ו לואיס. בהמשך הודיע משרד החוץ הרוסי כי עיצומים יוטלו גם על ראש ממשלת קנדה ג'סטין טרודו ובכירים בממשלתו, וכי יחול איסור על ראש ממשלת בריטניה בוריס ג'ונסון להיכנס לשטח רוסיה.

רוסיה החליטה לדרוש לשלם על גז המחצבים של חברת גזפרום הרוסית ברובל במקום לשלם ביורו או בדולר, כפי שהוסכם בחוזה עצמו. פולין ובולגריה, כמו גם שאר המדינות, סירבו.

ראו גם
------

* המלחמה הקרה השנייה
* הסכסוך האוקראיני-רוסי
* המשבר האוקראיני-רוסי (2021–2022)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Russia’s rouble crisis poses threat to nine countries relying on remittances, the Guardian, ‏18 בינואר 2015 (באנגלית)
2. ↑  Holland, Steve; Chalmers, John; Psaledakis, Daphne (2022-02-27). "U.S. allies target 'fortress Russia' with new sanctions, including SWIFT ban". *Reuters* (באנגלית). נבדק ב-2022-03-15.
3. ↑  "Russia hits West with food import ban in sanctions row". *BBC News* (באנגלית בריטית). 2014-08-07. נבדק ב-2022-03-15.
4. ↑  "UPDATE 4-Obama warns on Crimea, orders sanctions over Russian moves in Ukraine". *Reuters* (באנגלית). 2014-03-06. נבדק ב-2022-03-15.
5. ↑  Bloomberg - Are you a robot?, www.bloomberg.com
6. ↑  Japan imposes sanctions against Russia over Crimea independence, Associated Press, ‏24 במרץ 2015 (באנגלית אמריקאית)
7. ↑  JnmJournal.com is for sale, HugeDomains (באנגלית)
8. ↑  "Australia announces sanctions for Russians following Crimea annexation". *ABC News* (בAustralian English). 2014-03-19. נבדק ב-2022-03-15.
9. ↑  IANS (2022-02-24). "Russia-Ukraine crisis: South Korea to support sanctions on Russia". *Business Standard India*. נבדק ב-2022-03-15.
10. ↑  "Taiwan says it will join 'democratic countries' to sanction Russia". *Financial Post* (באנגלית). 2022-02-25. נבדק ב-2022-03-15.
11. ↑  Singapore to impose banking, trade restrictions on Russia, Nikkei Asia (באנגלית בריטית)
12. ↑  Cohen, Patricia; Smialek, Jeanna (2022-02-28). "The West's Plan to Isolate Putin: Undermine the Ruble". *The New York Times* (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2022-03-15.
13. ↑  Melander, Ingrid; Baczynska, Gabriela (2022-02-24). "EU targets Russian economy after 'deluded autocrat' Putin invades Ukraine". *Reuters* (באנגלית). נבדק ב-2022-03-15.
14. ↑  יום ראשון למלחמת רוסיה-אוקראינה: 137 הרוגים ו-100 אלף פליטים, באתר ynet, 24 בפברואר 2022
15. ↑  בריטניה וארה"ב: "ההתקדמות הרוסית מוגבלת". פיצוצים בחרקוב, באתר ynet, 25 בפברואר 2022
16. ↑  Putin reveals plan to dominate Europe beyond Ukraine: Neighbours Finland and Sweden are warned they will face 'military and political consequences' if they join NATO, דיילי מייל, ‏26 בפברואר 2022 (באנגלית)
17. ↑  ארצות הברית מעבירה את השגרירות באוקראינה לפולין, באתר זמן ישראל, 24 בפברואר 2022
18. ↑  Canada announces stronger sanctions after Russia strikes Ukraine, CityNews Ottawa (באנגלית)
19. ↑  צ'כיה, פולין, בריטניה ובולגריה יסגרו את השמיים בפני מטוסים רוסים, באתר dailysabah, ‏25 בפברואר 2022 (באנגלית)
20. ↑  שמי האיחוד האירופי ייסגרו לגמרי למטוסים רוסיים, כולל מטוסי אוליגרכים, באתר ynet, 27 בפברואר 2022
21. ↑  רוסקומנדזור, Вниманию средств массовой информации и иных информационных ресурсов, rkn.gov.ru, ‏24 בפברואר 2022
22. ↑  אתר למנויים בלבד הארץ, הדי פיצוצים נשמעים בקייב; ארה"ב הטילה סנקציות אישיות על פוטין, באתר הארץ, 26 בפברואר 2022
23. ↑  אפרת לכטר אוהד חמו עמית ולדמן, ‏דריכות ומתיחות שיא בקייב: "חשש אמיתי לנפילת הבירה", באתר ‏מאקו‏, 25 בפברואר 2022
24. ↑  Russell Brandom, Russia blocks Twitter as Ukraine invasion escalates, The Verge, ‏26 בפברואר 2022 (באנגלית)
25. ↑  אתר למנויים בלבד גרדיאן, התקדמות הפלישה הרוסית לאוקראינה: מה ידוע עד כה, באתר הארץ, 27 בפברואר 2022
26. ↑  יונתן אפולט, ‏ערך את הוויקיפדיה של פלישת רוסיה לאוקראינה - וצפוי לעונש מאסר, באתר ‏מאקו‏, 13 במרץ 2022
27. ↑  ה-OECD דחה רשמית את בקשת הצטרפות רוסיה לארגון, באתר ynet, 25 בפברואר 2022
28. ↑  רויטרס‏, האיחוד האירופי: רוסיה תנותק ממערכת SWIFT, באתר וואלה!‏, 27 בפברואר 2022
29. ↑  אתר למנויים בלבד צילומי לוויין מראים מאות רכבי צבא רוסיים ערוכים בשיירה מחוץ לקייב, באתר TheMarker‏, 28 בפברואר 2022
30. ↑  אתר למנויים בלבד אזרח ישראלי נורה למוות באוקראינה; בניינים במחוז קייב נפגעו ישירות, באתר הארץ, 1 במרץ 2022
31. ↑
32. ↑  European Parliament declares Russia a ‘state sponsor of terrorism’ as Putin launches fresh attacks on Ukraine, POLITICO, ‏2022-11-23 (באנגלית אמריקאית)
33. ↑  ויקיחדשות – מאות חברות מחרימות את רוסיה בעקבות הפלישה לאוקראינה מאות חברות מחרימות את רוסיה בעקבות הפלישה לאוקראינה, באתר ויקיחדשות, 13 במרץ 2022
34. ↑  רשמי: רוסיה הושעתה מפיפ"א ומאופ"א עד להודעה חדשה, באתר ערוץ הספורט, 28 בפברואר 2022
35. ↑  רוסיה הושעתה מגביע העולם 2022, באתר ערוץ 7, 9 במרץ 2022
36. ↑  בעקבות המצב: גמר ליגת האלופות יערך בפריז, באתר ערוץ הספורט, 25 בפברואר 2022
37. ↑  אור שקדי‏, מיננקו: "אין לאן לברוח, אני דואגת". הברזילאים של שחטאר מתחננים לסיוע, באתר וואלה!‏, 24 בפברואר 2022
38. ↑  בדשא ובמסלול המרוצים: הפלישה לאוקראינה פוגעת בספורט הרוסי, באתר כלכליסט, 25 בפברואר 2022
39. ↑  הודעה באתר אופ"א.
40. ↑  בן גולדפריינד, ‏הוועד האולימפי הבינלאומי: "אל תאשרו כניסת רוסים ובלארוסים", באתר ‏מאקו‏, 28 בפברואר 2022
41. ↑  התגובה של מוסקווה: רוסיה סוגרת את השמיים ל-36 מדינות, באתר כאן-תאגיד השידור הישראלי
42. ↑  בשל הלחימה: רוסיה לא תשתתף באירוויזיון השנה, באתר ynet, 25 בפברואר 2022
43. ↑  איגוד הג'ודו העולמי שלל תואר מפוטין, באתר ערוץ 7, 27 בפברואר 2022
44. ↑  "שיירה של הצבא הרוסי באורך 60 ק"מ נערכת ליד קייב; "70 חיילים אוקראינים נהרגו בהפגזה"". *הארץ*. נבדק ב-2022-03-01.
45. ↑  הרוסים והבלארוסים מחוץ למשחקים הפראלימפיים, באתר ynet, 3 במרץ 2022
46. ↑  יואב קרני, ‏האם הסנקציות יעילות? יום הסגריר של ולדימיר פוטין, באתר גלובס, 21 באפריל 2022
47. ↑  בארה"ב דוחים את הטענה על נפילת מריופול: "האוקראינים ממשיכים להחזיק מעמד", באתר חדשות 13, 21 באפריל 2022
48. ↑  ynet והסוכנויות, התגובה של רוסיה: הטילה סנקציות על ביידן. זלנסקי מודה: "לא נהיה בנאט"ו", באתר ynet, 15 במרץ 2022
49. ↑  ארז רביב, ‏למרות האיומים, הקרמלין דחה את הפסקת הזרמת הגז לאירופה, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 2 באפריל 2022
50. ↑  עדי זריפי, ‏מהלך נוסף של הרוסים במשחק השחמט מול אירופה: הדרישה החדשה של פוטין - והתגובה באיחוד, באתר ‏מאקו‏, 29 באפריל 2022
51. ↑  יוסף ישראל, פוטין עשה טעויות רבות באוקראינה – ייתכן שזאת הטעות הגדולה ביותר שלו, באתר חדשות 13, 29 באפריל 2022

| מלחמת אוקראינה–רוסיה |
| --- |
| אירועים מקדימים | אירועי יברומאידאן • ההתקוממות הפרו-רוסית באוקראינה • סיפוח חצי האי קרים (2014) • המלחמה בדונבאס • משאל העם על מעמד דונבאס (2014) • התקרית במצר קרץ' (2018) • המשבר האוקראיני-רוסי (2021–2022) |
| עימותים צבאיים | 

|  |  |
| --- | --- |
| המתקפה על מזרח אוקראינה | קרב מריופול • קרב סטרובילסק • קרב וולנובאחה • המתקפה על הורליבקה • קרב רוביז'נה • קרב פופסאנה • קרב סוורודונצק • קרב ליסיצ'נסק • קרב סולדר • קרב ווילדר • הקרב על באחמוט |
| המתקפה בצפון-מזרח אוקראינה | המתקפה על בסיס הטיסה צ'והוייב • קרב חרקוב • קרב קונוטופ • קרב אוחטירקה • קרב סומי • קרב איזיום • קרב בלקליה• קרב קופיאנסק • מתקפת הנגד של מחוז חרקוב • טבח איזיום • קרב דונבאס |
| המתקפה בדרום אוקראינה | קרב ברדיאנסק • קרב אנרהודר • קרב חרסון • קרב מליטופול • קרב מיקולאייב • קרב זפוריז'יה • קרב חוליאפולה • הפיצוץ בגשר קרים (2022) • הפיצוץ בגשר קרים (2023) |
| המתקפה על קייב | הקרב על נמל התעופה אנטונוב • קרב בוצ'ה • טבח בוצ'ה • קרב צ'רניהיב • קרב צ'רנוביל • קרב אירפין • קרב איוואנקיב • קרב ואסילקיב • קרב קייב • השיירה הרוסית לקייב (אנ') • טבח בורודיאנקה |
| אירועים על אדמת מדינות חברות בנאט"ו | פגיעת הטילים בפולין (2022) |
| אחרים | המתקפה על בסיס הטיסה מילרובו • המתקפה על אי הנחשים • הקרב על נמל התעופה ז'יטומיר • מעורבות צ'צ'נית בפלישה הרוסית לאוקראינה • מעורבות בלארוסית בפלישה הרוסית לאוקראינה (אנ') • מוסקבה (סיירת טילים) • ניסיונות התנקשות בוולודימיר זלנסקי • עינויים של חיילים רוסים על ידי חיילים אוקראינים במלה רוהן במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה • מתקפות הטילים הרוסיות באוקראינה (2022) • מתקפת הנגד האוקראינית |

 |
| תוצאות | 

|  |  |
| --- | --- |
| משבר פליטים | משבר הפליטים האוקראיני (2022) • קליטת הפליטים מאוקראינה בישראל (2022) • מבצע עולים הביתה |
| החלטות בינלאומיות | החלטה ES-11/1 של העצרת הכללית של האו"ם • חקירת בית הדין הפלילי הבין-לאומי בעניין אוקראינה • ועדת החקירה הבין-לאומית העצמאית של האו"ם על הפלישה הרוסית לאוקראינה • עיצומים בין-לאומיים בסכסוך האוקראיני-רוסי |
| סיפוחים | משאלי העם על סיפוח שטחים אוקראיניים לרוסיה • סיפוח דרום ומזרח אוקראינה • הרפובליקה העממית של דונצק • הרפובליקה העממית של לוגנסק • הכרה ברפובליקה העממית של דונצק וברפובליקה העממית של לוגנסק |
| אחרים | המשבר הפיננסי ברוסיה (2022) • החזרה למלחמה הקרה (אנ') • קריסת סכר נובה קחובקה • ההשפעה הסביבתית של הפלישה הרוסית לאוקראינה (אנ') • משא ומתן להפסקת הפלישה הרוסית לאוקראינה • הגיוס ההמוני ברוסיה (2022) • מעורבות איראן במלחמת אוקראינה–רוסיה |

 |
| מחאות והפגנות | הפגנות נגד הפלישה הרוסית לאוקראינה • המחאות ברוסיה נגד הפלישה לאוקראינה • טענות לפשעי מלחמה בפלישה הרוסית לאוקראינה • תנועת הפרטיזנים בבלארוס וברוסיה |
| שונות | רוח הרפאים של קייב • ספינת מלחמה רוסית, לכו תזדיינו • הו המורן האדום אשר באחו • סלבה אוקראיני • Z (סמל צבאי) • ביקור נשיא אוקראינה זלנסקי בארצות הברית • אני רוצה לחיות (קו חם) • מצעד יום הניצחון במוסקבה (2023) • מרד קבוצת וגנר • חטיפת ילדים בפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022 |
|  |