לחצו כדי להקטין חזרה

לחצו להגדלה

לדף הקובץתמונה אינטראקטיבית (לחצו להסבר)‏

---

היישוב היהודי בחברון (מפת האו"ם)

ציר המתפללים מקריית ארבע (שמאל התמונה - צפון) למערת המכפלה (ימין - דרום מערב). "סימטת המוות" במרכז ימין פונה למעלה - דרומה ליד הבית הוורוד
**ציר המתפללים** בחברון הוא כביש באורך של כ-730 מטר המחבר בין קריית ארבע ומערת המכפלה בחברון. הציר משמש בעיקרו כדרך להולכי רגל ישראלים ותיירים הפוקדים את מערת המכפלה, ולעיתים עוברים בו גם כלי רכב. נאסר על פלסטינים לנסוע בכביש, למעט תושבי הרחוב, המורשים לנסוע בו בימי חול בלבד. הציר הוא דרך הגישה העיקרית למתפללים המגיעים ברגל למערת המכפלה בימי שבת.

ציר המתפללים הורחב לאחר הפיגוע שהתרחש בו בנובמבר 2002. לצורך ההרחבה הופקעו קרקעות ומבנים שהיו שייכים לפלסטינים. במהלך ההרחבה נהרסו מספר מבנים בעלי ערך אדריכלי והיסטורי מתקופת הסולטנות הממלוכית והאימפריה העות'מאנית.

תוואי הציר
----------

הדרך יוצאת משער הכניסה הדרומי של קריית ארבע ומשם פונה מערבה בקו ישר דרך העמק המפריד בין קריית ארבע לחברון, לאחר העמק הדרך פוגשת בציר ציון וממשיכה דרך סמטאות העיר העתיקה של חברון עד למערת המכפלה.

השימוש בציר
-----------

השימוש בציר המתפללים נועד להקל על מתפללים במערת המכפלה המגיעים אליה ברגל בימי שבת וחג, כחלופה קצרה יותר לציר ציון.

בגלל שהדרך עוברת בתוך שכונה ערבית, אירעו בה לאורך השנים עימותים רבים בין יהודים לערבים. בשנת 2002 התרחש הפיגוע בציר המתפללים בו נרצחו 12 בני אדם ובהם מפקד חטיבת יהודה אל"ם דרור וינברג.

בשנת 2004 ניתן בבג"ץ פסק דין המאפשר תפיסה של שטחי קרקע בצידי הדרך וכן הריסה חלקית של שני מבנים וחלק ממבנה נוסף כדי להרחיב ולמגן את הכביש.

על פי עדויות באתר "שוברים שתיקה" של חיילים ששירתו בציר המתפללים, תפקידם העיקרי בימי חול הוא להפריד בין יהודים לערבים העוברים בציר. בימי שבת וחג הונחו החיילים לאסור כל תנועה של ערבים בציר.

חלק מבתי הפלסטינים לאורך הציר פונו מתושביהם, ומפעם לפעם נכנסים אליהם מתנחלים מתוך כוונה להתפלל במקום ולהישאר בהם.

על פי עדות של פעילה במחסום Watch מאוגוסט 2020, לאורך ציר המתפללים הוצבה גדר המייצרת עבור המתפללים היהודים מרחב לפסוע בו בשבתות ובמועדים, ומצידה השני שביל צר עבור התושבים הפלסטינים.

הערות שוליים
------------

1. ↑  בג"ץ 10497/02 עיריית חברון ואחרים נ' ממשלת ישראל ואחרים, ניתן ב־4 במרץ 2004.
2. ↑  שוברים שתיקה › עדות › על הבוץ, באתר שוברים שתיקה, ‏2004.
3. ↑  שוברים שתיקה › עדות › היו רק הוראות לגבי ערבים, באתר שוברים שתיקה, ‏2010.
4. ↑  שוברים שתיקה › עדות › קללות, צעקות בטירוף, באתר שוברים שתיקה, ‏2010.
5. ↑  שוברים שתיקה › עדות › ראיתי כמה ילדות זורקות אבנים על ישיש פלסטיני, באתר שוברים שתיקה, ‏2004.
6. ↑  חברון, סנסנה (מעבר מיתר), באתר מחסום Watch, ‏20 באוגוסט 2020.

| היישוב היהודי בחברון |
| --- |
| שכונות | שכונת אברהם אבינו • אדמות ישי • רובע חזקיהו • בית שניאורסון • בית הדסה • בית השלום • בית רומנו • בית המכפלה • בית רחל ובית לאה • בית החירות |
| אישים ופעילים | נעם ארנון • הלל הורוביץ • בן ציון טבגר • מרים לוינגר • משה לוינגר • דוב ליאור • אליהו ליבמן • ברוך מרזל • אורית סטרוק • נועם פדרמן |
| היסטוריה | 

|  |  |
| --- | --- |
| כללי | הטבח בחברון (1517) • טבח חברון (1834) • טבח חברון (תרפ"ט) • בית הממשל הצבאי בחברון • מלון פארק |
| פיגועים | הפיגוע בבית הדסה (1980) • רצח אשר אהרן גרוס (1983) • רצח שלהבת פס (2001) • הפיגוע בציר המתפללים (2002) |

 |
| אתרים | בית העלמין היהודי העתיק בחברון • קבר ישי ורות • קבר אבנר בן נר • קבר עתניאל בן קנז • מצפה חברון • תל רומיידה • מעיין אברהם אבינו • מעיין שרה |
| מבנים | מערת המכפלה • בית הכנסת אברהם אבינו • בית שפירא • מוזיאון חברון • מרכז גוטניק • ישיבת שבי חברון • בית התקומה |
| שונות | ציר המתפללים • ציר ציון • הסכם חברון • פרשת אלאור אזריה • חברון שוברת שתיקה |