**הומופון** (מיוונית: "הוֹמוֹ" שפירושו "זהה", "פֿוֹן" שפירושו "צליל") פירושו "בעל צליל זהה". לרוב משתמשים במושג הזה כדי לתאר:

1. עיצורים הומופוניים - אותיות בעלות צליל זהה (כגון כּ ו-ק).
2. תנועות הומופוניות – סימני ניקוד בעלי צליל זהה (כגון פתח וקמץ)
3. מילים הומופוניות - מילים שיש להן צליל זהה (או די דומה) אך משמעות שונה לחלוטין. לפעמים הכתיב שונה (כגון "לא" ו"לו") ולפעמים זהה (כגון "ימים" - שהיא גם צורת הריבוי של "יום" וגם של "ים"). מילים שונות הנכתבות זהה נקראות הומוגרפים (מילים זהות בכתיב, לא בהכרח גם בצליל). הומופונים שהם גם הומוגרפים קרויים "הומונימים".
4. משפטים הומופוניים - משפטים נשמעים זהים, אך משמעותם שונה. בעברית, משפטים כאלו נפוצים, למשל, באופן בו פעוטות מפרשים שירים נפוצים עם מילים מסובכות.

תפוצה וגורמים
-------------

תפוצת ההומופונים בשפה מסוימת תלויה במספר גורמים. אחד מהם הוא ההגייה המקובלת של השפה או המבטא של הדובר. לדוגמה, עבור דוברי עברית, שאינם מבדילים בין הגיית א' ו-ע', המילים "אף" ו"עף" הן הומופונים, אך עבור אלו שכן מבדילים, זהו אינו צמד הומופונים. 

גורם אחר לריבוי הומופונים בשפה הוא השאלת מילים משפות אחרות והשאלת שיטות הכתיבה משפות אחרות. דוגמה מובהקת לזה היא דמיון הצלילים k ו-q בשפות האירופיות. באלפבית הושאל לשפות אלה מן השפות השמיות, שבהן יש הבדל הגייה בין כ' דגושה לבין ק'.

גורם נוסף להומופונים הוא העושר שיש לשפות מסוימות בהטיות של פעלים או בתוספות שונות למילים המתארות שמות עצם או שמות תואר. התופעה יכולה אפילו להוביל למצב בו שתי מילים עם כתיב זהה ולא רק עם קרי זהה יהיו בעלות מובנים שונים. לדוגמה, בעברית, למשל, למילה "עלה" הוא גם חלק של צמח וגם צורת הציווי, ביחיד, של הפועל "לעלות" והמילה "ימים" היא גם הריבוי של "יום" וגם הריבוי של "ים".

גורם אחר הוא הנטייה להפיכת אותיות לאות שותקת. בשפות שיש בהן יותר אותיות שותקות, יש יותר מילים הומופוניות. באנגלית, למשל, המילים come, calm, comb נשמעות דומות יחסית, משום שה-L באחת מהן וה-B באחרת הן אותיות שותקות. שפה שיש בה הרבה אותיות שותקות, כמו בצרפתית, היא שפה שיהיו בה יותר מילים ומשפטים הומופוניים.

אותיות הומופוניות
-----------------

 ערך מורחב – **עיצור הומופוני**  

 ערך מורחב – **תנועה הומופונית**  

אותיות הומופוניות הן אותיות הנשמעות אותו דבר אך נכתבות בצורה שונה.
הגיית העברית הישראלית שונה מהגיית העברית בתקופת התקבעות האלפבית העברי וכמה מן ההבחנות המיוצגות בכתיב נעלמו בהגייה ואינן קיימות יותר, מלבד בהגייה דיאלקטית של מיעוטים המשמרים חלק מהבחנות אלה. כתוצאה מכך נוצרו בעברית הישראלית זוגות האותיות ההומופוניות הבאים:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **זוגות האותיות ההומופוניות** | ‏ ‏ **הגייה (IPA)‏** |
| * 
 | ו - ב (רפויה) | בימינו: [v]‏, | בעבר: | ו= ‏[w] |
| * 
 | ג (לא דגושה) - גּ (דגושה) | בימינו: [g]‏, | בעבר: | ג=‏[ɣ] |
| * 
 | ד (לא דגושה) - דּ (דגושה) | בימינו: [d]‏, | בעבר: | ד= ‏[ð] |
| * 
 | ח - כ (רפויה) | בימינו: [χ]‏, | בעבר: | ח= ‏[ħ] |
| * 
 | ט - ת (לא דגושה)- תּ (דגושה) | בימינו: [t]‏, | בעבר: | ט= [t’], ת‏= [s]/[θ] |
| * 
 | ק - כּ (דגושה) | בימינו: [k]‏, | בעבר: | ק= ‏[q] |
| * 
 | ס - שׂ (שמאלית) | בימינו: [s]‏, | בעבר: | שׂ=‏[ɬ] |
| * 
 | א - ע  | בימינו: [ʔ]‏, | בעבר: | ע‏= [ʕ] |
|  | (קבוצת מיעוט גדולה של דוברי עברית עדיין מבחינה בין א' ל-ע' ובין כ' ל-ח'. קבוצות קטנות מבחינות עדיין בין ק' ל-כּ', בין ט ל-ת' או בין תּ' לבין ת'.) |
|

### צירופי אותיות הומופוניים

באלפבית הלטיני, יש רק חמש (או שש) אותיות ניקוד: AEIOU (ולעיתים גם Y). בניגוד לזה, ברוב השפות האירופיות הנכתבות בכתב זה יש הרבה יותר מחמש או שש תנועות. אחד הפתרונות לבעיית חוסר אותיות הניקוד היא צירוף אותיות ניקוד לכדי סימן ניקודי אחד. כך יכול להיווצר מצב, בו צירופים שונים של אותיות ניקוד, הופכים, עם הזמן, לדומי הגייה או לזהי הגייה. מצב שני, הוא שמילה שאולה משפה אחרת, מושאלת עם האיות המקורי שלה וצירוף אותיות הניקוד שבה יוצר בשפה דרך נוספת לאיות אותו צליל.

דוגמאות מאנגלית:

* ee נהגה כמו ea. ראו את המילים meet (פגישה) ו-meat (בשר)
* ai נהגה כמו a\_e. ראו המילים mail ו-male או maid ו-made.

מילים הומופוניות
----------------

שלט עם שגיאת כתיב הומופונית - נועד כפנייה לקהל הלקוחות לבקשם שיתאזרו בסבלנות, אך נעשה בו שימוש במילה bare (שפירושה להיחשף) במקום במילה bear (להתאזר בסבלנות).
מילים הומופונית אלו מילים שנשמעות אותו דבר אך יש להן משמעות שונה. מילים הומופוניות יכולות להיבדל בכתיבתן או להיכתב בצורה זהה (מילים שנשמעות ונכתבות באותו אופן נקראות הומופונים-הומוגרפים).

**דוגמה למילים הומופוניות בעברית בת ימינו**:

* קרא - קרה - קרע- כרע - כרה
* בא - בה
* את - עט - עת

**דוגמה למילים הומופוניות באנגלית**:

* one - won (תרגום: אחד - ניצח)
* meet - meat (תרגום: פגישה - בשר)

### קשיים שגורמים הומופונים והתגברות עליהם

מכיוון שהגייתן של מילים הומופוניות זהה, קריאה נכונה שלהן לא בהכרח מצביעה על כך שמשמעותן הובנה. תופעה זו באה לידי ביטוי אצל מי שנמצא בשלבי רכישת שפה, או אצל אנשים בעלי סוג מסוים של דיסלקסיה (דיסלקסיית שטח). במקרה כזה ייתכן והמילה "קרה" למשל, תיקרא בצורה נכונה על ידי אדם כלשהו, אך אם נשאל אותו אדם מהי משמעותה של המילה, הוא יגיד לנו ש"הכוונה לקריעת דף לחתיכות קטנות".

אצל מי שמצוי בתהליך רכישת הכתיבה או אצל אנשים בעלי סוגים מסוימים של דיסגרפיה יוצרות האותיות ההומופוניות קושי בתהליך הכתיבה ומובילות פעמים רבות לשגיאות כתיב בשל החלפת אחת האותיות באות אחרת. לחלק מהאנשים, הלוקים בלקות למידה, זכירת הכתיב הנכון של המילים עשוי להיות קשה באופן מיוחד. לקות זה עשויה להקשות עליהם בחיבור מסמכים בהיצמדות לכתיב התקני. גם כאשר הקורא משתדל להתעלם משגיאות כתיב של החלפת הומופונים (למשל כשיש אישור לאי הורדת ציון במבחנים, בשל שגיאות כתיב) עצם הופעת שגיאות במסמך כתוב, מסיח את דעתו של הקורא מן העיקר ומפריע להבנת המסמך. על כן פותחו אסטרטגיות וטכנולוגיות להתמודדות עם התופעה.

דוגמה לסידור טכנולוגי: בגרסתו האנגלית של מעבד התמלילים מיקרוסופט וורד, מופיעים קווים מזוגזגים כחולים, תחת צירופי מילים לא סבירים. חלק מהצירופים האלו מתקבלים בבלבול בין הומופונים. אם, למשל, תקלידו במעבד התמלילים את המשפט There house is they're, שתיים מהמילים בו יסומנו כך.

דוגמה לסידור אסטרטגי - שימוש בבלשנות השוואתית. כאשר משווים מילים משפות דומות, קל להבין את הכתיב הדרוש להן. לדוגמה: קל להיווכח כי מבין המילים "לא" ו"לו", בעברית, זו המסתיימת באות א' היא מילת השלילה, כי בערבית ה-א' הופכת לאם קריאה ולכן בערבית המילה נהגת "לַא". באותו אופן, ניתן להבחין באנגלית בין המילים eight ו-ate על ידי השוואתן למילים המקבילות בגרמנית. בגרמנית הוגים צליל דומה ל-כ' הבלתי דגושה בעברית, בכל מקום שבו באנגלית מאייתים gh. לכן המילה המקבילה ל-eight בגרמנית, מבוטאת "אַכְט".

### שימוש בהומור ושנינה

הומור ושנינה משתמשים, לא פעם, בכפל לשון ותופעת ההומופונים יוצרת כפל לשון כזה. אחת הדוגמאות המפורסמות לשימוש כזה בעברית היא "אישה נעלה נעלה נעלה/ נעלה את הדלת בפני בעלה". בדוגמה זו, למילה "נעלה" יש בכל אחד מהמופעים שלה משמעות שונה לחלוטין. פירוש השנינה הוא "אישה בעלת חשיבות הרכּיבה את הנעל שלה וסגרה את הדלת בפני בעלה".

דוגמה אחרת היא הבדיחה-חידה האנגלית: Why was number ten afraid? Because seven ate nine. או הבדיחה "איש אחד נכנס לבית מרקחת עם חוט וביקש קרם לחות".

### פסאודו-הומופון

מילים פסאודו-הומופוניות אלו מילות תפל (מילים לא לקסיקליות) שנשמעות כמו מילים לקסיקליות.

דוגמה לפסאודו-הומופון בעברית היא המילה כרא, מילה זו לא קיימת בשפה העברית אך אופן הגייתה יכול להיות זהה למילים שכן קיימות בשפה. פסאודו-הומופונים ממלאים תפקיד חשוב באבחון סוגי דיסלקסיה ודיסגרפיה שונים, בטיפול בהם, ובמחקרים בתחום הבלשנות הקוגניטיבית (ובמחקרים בלשניים וקוגניטיביים אחרים).

פסוקיות ומשפטים הומופוניים
--------------------------

פסוקיות משפטים הומופוניים, הם יחסית, נדירים בעברית. אולם, ישנן שפות, כמו צרפתית, שבהן הם נפוצים יותר. משפטים כאלה נוצרים לרוב הן בשל שילוב מילים הומופוניות בהן והן בחלוקה שונה של רצף הצלילים למילים.

דוגמאות:

* האם יש לך רוטב בטטה קרה? / האם יש לך רוטב בתת-הכרה?
* בצרפתית: La police d'Ecublens (משטרת אקובלן - המשטרה של הפרוור של לוזאן, שנקרא "אקובלן") / La peau lisse des culs blancs (העור הרך של הישבנים הלבנים). המשפטים האלה הם הומופוניים בזכות העובדה, שכֹּל המילים שנגמרות בהם באות S, נגמרות ב S שותקת ובזכות העובדה, שצירוף האותיות eau יוצר צליל דומה מאוד לאות O (הצירוף יוצר צליל של O מודגשת).

השימוש בהומופוניה מקורבת נפוץ כהומור עממי וכתופעת רשת ליצירת מילים חלופיות לשירים מוכרים באותה שפה מונדגרין (en) או בשילוב עם שפה אחרת סורמימי (en). כך לדוגמה השיר "אהבתיה" של שלמה ארצי שונה ל"אבטיח" והשיר Dragostea Din Tei נערך מחדש בקליפ פלאש ישראלי בתור "דראג עושה לי תה".

ראו גם
------

* שה שה שה שה שה
* מילה נרדפת
* פונטיקה

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **הומופון** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **הומופון** |

* עמית קוטלר, נגיף ברשת: דורי עדיין חי, באתר ynet, 18 באוקטובר 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  עברית וחיות אחרות, מבוא לתרבות איראן הקדומה, תמר עילם גידין
2. ↑  גרסה שגויה לשיר "שישו את ירושלים" - אתר "אבטיח"
3. ↑  עיבוד תמלילים קולח למרות ריבוי שגיאות כתיב, עדו בן צבי, אתר קשב ADHD, 2012
4. ↑  סורמימי, באתר מילון קולינס

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4160609-7

 |