פירוש נוסף ערך זה עוסק באלת הפריון האכדית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו עשתר (פירושונים).
 המונח "אישתר" מפנה לכאן. לערך העוסק בזמרת המכונה כך, ראו אישתאר.

**עִשְתָּר** או **אִשְתָר** היא המקבילה האכדית ל**אִינַנַ** השומרית ועשתרת השמית-מערבית. אלת הפריון, האהבה והמין. 

שורשיה אינם ברורים, אך כנראה היא גלגול מאוחר של איננ. המיתולוגיה המסופוטמית מיחסת לה גנאלוגיה סבוכה וסותרת: אחת מוצגת כבת סין ואחות שַמַש, ופעמים אחרות כבת (או אשת) אַנוּ, ולפעמים אף כבת אנליל.

התיעוד הקדום ביותר לסגידת איננ הוא בעיר המדינה השומרית ארך, שם קיבלה לראשונה את קשרה לתמרים, בשרים, צמר ותבואה.

קישרה לתבואה גם הביא לקישורה לגשמים, סערה וברקים, בדומה לאנו. ומכאן כנראה גם הקונוטציה הצבאית, עניין שהביא לעילויה בקרב התרבות האשורית המיליטנטית.
המנונים ומזמורים רבים נכתבו בשמה, וניכרת פרדוקסליות רבה באופייה. אופי שמחד גיסא רגוע וטבעי ומאידך גיסא, צבאי ואלים.

חזות אחרת של האלה קשורה לגרמי השמים, במיוחד הכוכב ונוס, ואף שם אחת היבשות שעל הכוכב הוא "טֵרַה אישתר".

המרכזים החשובים לסגידתה הם אֵאַנַ (בית אנ) בארך; אֵמַכְ (הבית הכביר) בבבל ואֵמַשְמַשְ (בית המנחות) בנינוה. כמו כן, הייתה האלה לאלת הזנות, וכנראה שבטקסים מסוימים לסגידתה התקיימו יחסי מין דמויי "הנישואים הקדושים". 

על חותמות ומונומנטים מופיעה האלה פעמים רבות עם קשת וחצים, וכתר על ראשה. סמלה הוא כוכב בן שמונה חרוטים, ונמצאו פסלים רבים המציגים את האלה במערומיה, בעוד ידיה מחובקות מנגד לחזהּ, או אוחזות בתינוק.

עשתר במיתולוגיה
---------------

מספר נכבד של מיתוסים עוסקים בעישתר ומציירים את אופייה.

האחד, אגדת גילגמש, מספר על טבעה הקנאי, והדמות המינית של עישתר. לפי המסופר במיתוס, לאחר שכוהנת עישתר בארך (עירו של גילגמש) הופכת את אנכידו לישות מתורבתת, יוצאים הוא וגילגמש למסע. לאורכו מסרב גילגמש לחיזוריה של עישתר, הנודעת באהוביה שנטשה והביאה למותם, ובכך מביא לחרון אפה. האלה שולחת אחריהם את "פר השמים", אך הצמד קוטל אותו. לבסוף נגזר דינו של אנקידו למיתה בגלל עזרתו בקטילת הפר והשד חֻמְבַּבָּ.

הגליל של המלך הבבלי נבונאיד המספר על שיקום המקדש של עשתר ושל אל השמש בעיר סיפר. המוזיאון הבריטי
במיתוס אחר יורדת עישתר לעולם התחתון, כנראה בניסיון לגזול מאחותה, אֶרֶשְכִגַל (אנ'), את השליטה בשאול. לפני יציאתה פקדה על אחד מעבדיה שבמקרה ולא תחזור במהרה, עליו לפנות למספר אלים.
בדרכה לחדר המלכות של אחותה, עברה עישתר שבעה שערים, ובכל אחד הופשטה מפריטי לבושה (שמהווים את מקור כוחה). לבסוף כשבאה לכדי עימות עם אחותה היא נהרגה, וגופתה נתלתה על קיר.
עבדה, נִנְשֻבֻּר, הבין כי ניסיונה העלה חרס, ופנה לאל אֶנְכִ. האל יצר מהסיאוב שתחת ציפורניו שני שליחים שהצילו את האלה. אך נגזר עליה למצוא מחליף למקומה בשאול. והיא מטילה זאת על בעלה דֻמֻזִ, הוא האל הבבלי תמוז.

השם עשתר
--------

השם "עשתר" הוא מקור שמו של מטבע האס הרומי.[דרוש מקור]

השם העברי אסתר הוא גרסה של השם עשתר; כמו שהשם מרדכי הוא גרסה של שם האל המסופוטמי מורדוך.

ראו גם
------

* שער עשתר

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עשתר** בוויקישיתוף
* עשתר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* עשתר, באתר אנציקלופדיית ההיסטוריה העולמית (באנגלית)
* עשתר/אננ, באתר מט"ח
* עילי תדמור, האלה הדו-מגדרית שאחרי מותה כל העולם הפסיק להזדווג, באתר הארץ, 10 בפברואר 2022

| מיתולוגיה מסופוטמית |
| --- |
| הפנתאון המסופוטמי | אבגל • אדד • איננה • אנו • אנכי (אאה) • אנליל • אשור • מרדוך • נינורתה • נינטו • נינקאסי • נינתינוגה • נסרוך • נרגל • סין (ננה) • עשתר (אישתר) • שלמנו • שמש • תיאמת • תמוז |  |
| יצירות ספרותיות | אנומה אליש • הוראות שורופק • עלילות גילגמש |
| גיבורים | אותנפישתים • אנכידו • גילגמש • זיאוסודרה |
| דתות | הדת הבבלית אשורית • הדת השומרית אכדית |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 118639846
* SELIBR: 333176
* SUDOC: 241675618
* VIAF: 67258898
* WorldCat: viaf-67258898

 |