**ירוסלבה לויצקה** (בפולנית: **Jaroslawa Lewicka**; נולדה ב-21 בינואר 1935) ילידת העיר זלוצ'ב, פולין, חסידת אומות העולם, שעזרה להציל יהודים במלחמת העולם השנייה על ידי אספקת מזון והבאת תרופות ליהודים.

פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים
--------------------------------

ירוסלבה לביצקי נולדה ב-21 בינואר 1935 בעיר זלוצ'ב, פולין. היא גדלה במשפחה פולניה עם אמה וסבה. לסבה, אלכסנדר לויצקי, היו חברים יהודים להם עזר בזמן השואה. ירוסלבה עזרה לסבה להציל יהודים בתקופת השואה על ידי אספקת מזון והבאת תרופות. בזמן תקופת השואה התגוררה משפחתה של ירוסלבה בעיר זלוצ'ב בפולין. כאשר נכבש מחוז טרנופול בו נמצאת העיר ביולי 1941 התחילו הגבלות התנועה, איסור רכישת מזון על היהודים והחלו להחרים את דירותיהם, התחיל הסב לספק לחבריו היהודים מזון ותרופות.

בהמשך כאשר הוקם גטו זולצ'ב בדצמבר 1942, הוברחו האוכל והתרופות לתוך הגטו. הוא עשה זאת באמצעות נכדתו ירוסלבה ששימשה כשליחתו והבריחה את המזון הרב והתרופות מבלי לעורר את חשדם של השומרים האוקראינים. במעשים אלה סיכנה את עצמה ואת משפחתה. בנוסף לאחר חיסול הקהילה היהודית של זולוצ'ב בשנת 1943 הסתירה המשפחה שני ניצולים יהודיים ודאגה לכלכלת בונקר בו שהתה קבוצה של 25, יהודים אשר שרדו את הרצח. היהודים התגוררו במרתף של בית הרוס במרחק של 2 קילומטרים מהם, על ידי הבאת מזון בכמויות גדולות.

על פי מכתבו של אחד מהילדים היהודים שחייו ניצלו על ידי משפחת לביצקי והתגורר אצל המשפחה לאחר החיסול ועד 1944 הסב אלכסנדר היה מעביר אותו ממקום מגורים אחד לשני ומחביא אותו מהנאצים. ירוסלבה לביצקי, נכדתו, הייתה משחקת עמו כאילו הייתה אחותו. במכתבו כתב ״בכדי לא להביא חשד בפני אוקראינים וגרמנים היה הולך אלכסנדר לויצקי עם נכדתו ירוסלבה והיה מביא מדי כמה ימים מצרכי מזון ליושבי הבונקר״. כמו כן, יורם הדגיש את התדירות והמשך הרב של פעולות האספקה של אלכסנדר לויצקי יחד עם ירוסלבה - כל שבוע במשך עשרה חודשים. שני ניצולים נוספים אשר התגוררו במרתף (בונקר), העידו: "ברצוננו להעיד על חלקה של הנכדה של מר לויצקי אלכסנדר - ירוסלבה לויצקה, כי בהיותה ילדה, הייתה מתגנבת לתוך הגטו בזלוצ'ב עם תיק בית הספר ובתוכו מצרכי מזון וכך הצילה מרעב כמה משפחות. העברת אוכל לגטו הייתה כרוכה בסיכון רב והמרחק מביתה לגטו היה כ-2 קילומטרים."

כמו כן, בביתם של הלוויצקים התגוררו שני ילדים יהודים, רישרד פיירינג ויורם (יורי) מרון (שנקר) אשר שרדו את השואה.

לאחר המלחמה
-----------

לאחר המלחמה, בשנת 1952, סיימה ירוסלבה את לימודיה בתיכון. לאחר מכן, היא למדה במכללה בתחום הרפואה ועבדה כאחות במתן שירותי רפואה בקהילה. בהמשך, היא עבדה במרכז האזורי לבקרת מחלות כאחראית למניעת זיהומים. בשנת 1989 הוזמנה ירוסלבה לישראל ביוזמתו של אברהם שפירא, אחד מהיהודים הניצולים להם היא עזרה. ב-20 באוגוסט 1989 ביקשו שניים מהניצולים, אברהם שפירא וישראל פנסטר, אשר עלו לארץ, להכיר בירוסלבה לויצקה ובמשפחתה כחסידי אומות העולם.

אבן לכבוד ירוסלבה לויצקה בגן חסידי אומות העולם, רמת אלון, חיפה (צילום: ויקטוריה גולייב)

הכרה והנצחה
-----------

ב-21 בספטמבר 1989 הוכרו ירוסלבה לויצקה ומשפחתה כחסידי אומות העולם. היא קיבלה תעודת כבוד וניטע עץ לכבודה בגן חסידי אומות העולם ביד ושם. סבה אלכסנדר לויצקי ואמה קטרזינה לויצקה הוכרו גם הם כחסידי אומות העולם. בשנת 1995 היא זכתה באזרחות ישראלית, בקצבה ובמגורים בחיפה ומאז היא מתגוררת בבית הורים לקשישים בחיפה.

בינואר 2013 קיבלה ירוסלבה תעודת הוקרה מעמותת דורות ההמשך על פעילותה הנשגבת להצלת יהודים בתקופת השואה, על אומץ לב יוצא דופן בימים חשוכים, על אהבת האדם באשר הוא אדם.

במסגרת מיזם "חסד אחרון" (מיזם משותף ל"יד ושם" ושב"כ שנערך במהלך 2021, ובמסגרתו אותרו קבריהם של חסידי אומות העולם שגרו ונקברו בישראל ונאסף אודותם מידע רב), נחקר גם סיפורה של ירוסלבה ואותר מקום מגוריה. אבן לכבודה הוצבה בגן חסידי אומות העולם תושבי חיפה בשכונת רמת אלון בחיפה.

לקריאה נוספת
------------

פינצבסקי גרשון, חסד אחרון: סיפורם של חסידי אומות העולם בישראל, ירושלים: יד ושם, 2023, עמ' 41.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ירוסלבה לויצקה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  פרטי ראיון עם ירוסלבה לויצקה ועדותם של יורם מרון, ואברהם שנקר וישראל שפירא מארכיון יד ושם. חטיבה: M31. מספר תיק: 4380
2. 1 2  Lewicka Jarosława : The Righteous Among the Nations Database, Yad Vashem
3. ↑  איתן גליקמן, "מעשיה נתנו תקווה ליהודים רבים": חסידת אומות העולם האחרונה בישראל, באתר ynet, 26 בדצמבר 2022
4. ↑  אור הלר, "חסד אחרון": המבצע של שב"כ ויד ושם להנצחת חסידי אומות העולם, באתר חדשות 13, 7 באפריל 2021
5. ↑  חגית הורנשטיין, הסודות של גן חסידי אומות העולם, באתר כלבו - חיפה והקריות, ‏20.4.20