**לוצ'יה פופ** (**Lucia Popp**, ‏12 בנובמבר 1939 - 16 בנובמבר 1993) הייתה אחת מזמרות הסופרן המוערכות ביותר במחצית השנייה של המאה העשרים. פרסומה הגדול הראשון היה ביצירות מוצרט, אך לימים הופיעה באופרות של בטהובן, ריכרד שטראוס וווגנר. שרה בבתי האופרה החשובים ביותר, בהם הלה סקאלה במילאנו, המטרופוליטן אופרה בניו יורק, האופרה הממלכתית בווינה, בבית האופרה המלכותית בקובנט גרדן בלונדון ועוד.

### ביוגרפיה

#### שנים ראשונות

לוצ'יה פופ נולדה בשם **לוצ'יה פופובה** בכפר Záhorská Ves (אנ') שבסלובקיה. למשפחה מרקע תרבותי רחב. אמה הייתה זמרת סופרן, שלוצ'יה הצעירה שרה אתה לעיתים קרובות דואטים בבית - לפעמים כפינקרטון (מאדאם בטרפלי) או רודולפו (לה בוהם). אביה היה מהנדס, שכהן בין השאר כנספח תרבותי בשגרירות צ'כיה בלונדון. כבר בצעירותה גילתה כישרונות דרמטיים והופיע בגיל 16 בשני סרטים צ'כיים. פופ למדה רפואה במשך שני סמסטרים, מתוך כוונה להתמחות ברפואת ילדים, אך עזבה את הלימודים והחלה ללמוד משחק באקדמיה לאומנות בברטיסלבה על מנת להפוך לשחקנית. כישרונה הווקלי התגלה כאשר שיחקה כניקול בקומדיה "גם הוא באצילים" מאת מולייר, תפקיד שדרש ממנה לשיר. אנה ורסובסקה-פרוסנקובה, מורה לזמרה באקדמיה, שמעה את שירתה במחזה והציעה לה ללמוד פיתוח קול. היא עזבה את האקדמיה והחלה ללמוד זמרה בקונסרבטוריונים של ברון ופראג. לאחר מכן עברה לאקדמיה למוזיקה בברטיסלבה, שם למדה ארבע שנים, במהלכן השתלמה במוזיקה כללית ובשירה אמנותית. היא התחילה את לימודיה כמצו סופרן, אך קולה התפתח לפתע למנעד הגבוה והיא הפכה לזמרת סופרן.

#### התפתחות הקריירה המוזיקלית

הופעת הבכורה שלה הייתה בשנת 1963, באופרה של ברטיסלבה, בתפקיד התובעני של מלכת הלילה באופרה חליל הקסם מאת מוצרט. ביקור אצל קרובי משפחה בווינה הביא אותה למבחן לא מתוכנן באופרה הממלכתית של וינה. המנצח הנודע הרברט פון קאראיין שמע את שירתה ומיד הזמינה להופיע עם האופרה הממלכתית של וינה. הוצע לה חוזה והיה עליה לקבל את ההחלטה הקשה לערוק ממולדתה למערב ולהישאר בווינה, מתוך ידיעה שהשלטון הקומוניסטי בצ'כיה סימן אותה כבלתי רצויה. "תמיד הרגשתי שאני סלובקית", היא סיפרה למראיין גרמני ששאל על הגירתה, "וקיוויתי שאפשר להעלות את כל העניין על בסיס רשמי אחר כך, אבל זה לא היה אפשרי. כך עבר זמן רב עד שהצלחתי לדרוך על אדמת סלובקיה ".

הופעותיה הראשונות באופרה בווינה היו כה מוצלחות שתוך זמן קצר רב הוצע לה חוזה לשלוש שנים עם מוסד זה. באותה שנה צדה את עינו של המפיק המוזיקלי הנודע וולטר לג שהמליץ למנצח אוטו קלמפרר לצרף אותה למיזם ההקלטה של "חליל הקסם" עם תזמורת פילהרמוניה וסולנים ידועים ובניצוחו. קלמפרר חשב על מישהי יותר ידועה, אך אחרי ששמע את זמרתה, הסכים מיד לצרפה להקלטה בתפקיד מלכת הלילה. באותה שנה הופיעה לוצ'יה פופ לראשונה בפסטיבל זלצבורג היוקרתי, בנוסף לתפקיד מלכת הלילה בחליל הקסם, בו נחשבה לטובה ביותר, היא הופיעה בווינה גם בתפקיד ברברינה בנישואי פיגרו ובתפקידים ראשיים אחרים.

מכאן הייתה דרכה סלולה להופעות בבתי האופרה הנודעים ביותר ברחבי העולם. בין השנים 1966 ל 1977 היא הייתה זמרת קבועה בבית האופרה בקלן, בשנת 1966 הופיעה לראשונה בקובנט גרדן הבריטית בנשף המסכות של ורדי ומאז הופיעה בקביעות בבית אופרה זה. שנה לאחר מכן הופיעה לראשונה באופרה המטרופוליטנית בניו יורק בהפקה של הצייר מרק שגאל לחליל הקסם. היא הופיעה לראשונה בלה סקלה במילנו בשנת 1976 בתפקיד סופי, באופרה של ריכרד שטראוס, אביר הוורד. בנוסף לכך הופיעה בבתי אופרה נוספים בתפקידי כוכב אורח, ביניהם בהמבורג, במינכן, בפריז, בזלצבורג ובמקומות רבים אחרים.

אף על פי שהוזמנה והופיע כמעט בכל בית אופרה נחשב, אהבתה האמנותית הייתה לאופרה הממלכתית בווינה, שהיוותה עבורה את "נמל הבית" בשנת 1976 היא קיבלה מבית אופרה זה את התואר המכובד "זמר הבית" תואר כבוד הניתן לזמרים וזמרות יוצאי דופן על תרומתם לאופרה .

לוצ'יה פופ הופיעה במהלך הקריירה שלה עם גדולי המנצחים, ביניהם קלמפרר, הרברט פון קאראיין, ליאונרד ברנשטיין, לורין מאזל, נוויל מרינר, צ'ארלס מקארס, ניקולאוס הרנונקור, רפאל קובליק, ברנרד הייטינק, ג'ורג' שולטי ורבים אחרים.

בנוסף לתפקידיה האופראיים הרבים, לוצ'יה פופ נחלה הצלחות אמנותיות רבות הן בתחום האריות הקונצרטנטיות והן בחום השיר האמנותי. פרשנותה לשירי ריכרד שטראוס זכתה לשבחים רבים. היא הקליטה גם את קרן הפלא של הנער מאת מאהלר, בשתי הקלטות, האחת עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית והשנייה עם תזמורת הקונצרטחבאו, שתיהן בניצוח ליאונרד ברנשטיין.

#### שנות השמונים והתשעים

כבר באמצע שנות השבעים חשה לוצ'יה פופ שיכולתה להגיע לגבהים הדרושים לאריה של מלכת הלילה יורדת. מתוך הבנה שהיא לא יכולה להישאר זמרת של אריה אחת, היא החלה לשיר תפקידים של סופרן לירי, מאופרות של מוצרט וריכרד שטראוס וכן של המלחין הצ'כי המודרני לאוש יאנאצ'ק.בשנות השמונים, כשקולה הלך ונמך במידה ניכרת, היא התמקדה באריות פחות טכניות אך עמוקות רגש כגון הרוזנת בנישואי פיגרו, ארבלה של ריכרד שטראוס ותפקידים בעלי אותם מאפיינים של ווגנר (אלזה ואווה). בשנת -1982 החליטה לשיר תפקידים ליריים כבדים יותר, כגון "פידליו" מאת בטהובן ותפקידים דרמטיים ב "דער מייסטרזינגר", "טנהאוזר" ו"לוהנגרין "של ווגנר. לקראת שנות התשעים פרסומה גדל והיא הפכה לאחת מזמרות האופרה המפורסמות ביותר בעולם. אולם ב -1993, כשאביה בא לבקרה, ביקשה ממנו במפתיע להישאר במלון ולא להתארח בביתה, כרגיל. כשראה אותה לבסוף, התברר שחלתה בסרטן מוח ולא נשאר לה זמן רב לחיות. לאחר טיפולים רבים היא אושפזה בבית חולים במינכן עם מה שהיא כינתה "dumme dumme Geschichte" (זה דבר מטופש). ארבעה ימים לאחר מכן, ב -12 בנובמבר 1993, הלכה לעולמה. היא הופיעה עד ימיה האחרונים ובאותה שנה שרה ברקוויאם של דבוז'אק, באותה יכולת נשגבת של שיא יכולתה הווקלית, מעין אפילוג לקרירה המפוארת שלה.

#### חייה האישיים

לוצ'יה פופ נישאה לפסנתרן והמנצח ההונגרי גיאורג פישר, שליווה אותה בפסנתר באודיציה הראשונה שלה בווינה. לימים התגרשה ממנו ונישאה לטנור הגרמני פטר שיפרט, שהיה צעיר ממנה בחמש עשרה שנה

### הקלטות

במהלך הקריירה שלה הקליטה לוצ'יה פופ תקליטים ותקליטורים רבים, עם חברות ההקלטה הידועות ביותר ועם מיטב התזמורות בניצוחם של גדולי המנצחים. בנוסף לכך הקליטה רסיטלים רבים במגוון יצירות, ביניהן שירים מאת שוברט, ברהמס, ריכרד שטראוס, ומהלר וינאצ'ק. ההקלטה הראשונה בה השתתפה ושהביאה לה פרסום רב, הייתה האופרה חליל הקסם, בניצוחו של אוטו קלמפרר עם חברת וורנר קלסיקס, בה שרה את תפקיד מלכת הלילה. לאחר פריצת דרך זו, השתתפה לוצ'יה פופ במאות הקלטות של חברות סוני, דויטשה גרמופון, EMI, דקה, הארטהאוז מוזיק, אורפאו, RCA ואחרים. בין המנצחים אתם שיתפה פעולה בהקלטותיה המרובות היו ליאונרד ברנשטיין, רפאל קובליק, ג'ורג' שולטי, אוטו קלמפרר, לורין מאזל, גוויל מרינר, צ'ארלס מקרס ורבים אחרים. לוצ'יה פופ אהבה להשתתף בהקלטות ובאחד הראיונות עמה סיפרה שהיא עונה בחיוב על כל הצעות ההקלטה שהיא מקבלת מכיוון שהן מאפשרות לדעתה להחיות את מהרגעים היפים והקסומים בביצועה שחולפים כה מהר וכך אפשר לשמר חלק מהם, לפחות לזמן מסוים. היא השוותה את אומנותה לציור או ספרות, שם אפשר לתלות את התוצאה על הקיר או לשמרה, בניגוד למוזיקה החולפת כה מהר. הדיסק הוא לא ממש ביצוע מדויק לדעתה, אבל לפחות זה שומר משהו לזמן מסוים. חלק ניכר מהקלטותיה שרד עד עצם היום הזה ומבוקש מאוד בקרב חובבי האופרה והשיר האמנותי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לוצ'יה פופ** בוויקישיתוף

* לוצ'יה פופ, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* לוצ'יה פופ, באתר AllMovie (באנגלית)
* לוצ'יה פופ, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* לוצ'יה פופ, באתר AllMusic (באנגלית)
* לוצ'יה פופ, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* לוצ'יה פופ, באתר Discogs (באנגלית)
* לוצ'יה פופ באתר Bach Cantatas
* לוצ'יה פופ, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Kozinn, Allan. "Lucia Popp, 54, Lyric Soprano; Specialist in Mozart and Strauss" (באנגלית). נבדק ב-2018-08-10.
2. ↑  AWD Systems, Záhorská Ves - Oficiálna internetová stránka obce, www.zahorskaves.sk (בסלובקית)
3. 1 2 3 4 5 6 7  "The Rule of Threes: Lucia Popp, Arlene Auger, and Tatiana Troyanos". *Great Voices of Opera ... plus* (באנגלית אמריקאית). 2014-04-28. נבדק ב-2018-08-10.
4. 1 2 3 4 5 6  Lucia Popp (Soprano) - Short Biography, www.bach-cantatas.com
5. ↑  The Magic Flute (Mozart) - Synopsis, www.musicwithease.com
6. 1 2 3 4 5  Queen of Hearts, www.operanews.com
7. ↑  Inmagic, Inc. BiblioTech PRO V3.2b, 69.18.170.204
8. 1 2 3 4  "Obituary: Lucia Popp". *The Independent* (באנגלית בריטית). נבדק ב-2018-08-10.
9. ↑  Discography | Leonard Bernstein, leonardbernstein.com (באנגלית)
10. ↑  György Fischer - Oxford Reference (באנגלית)
11. 1 2  Lucia Popp | ArkivMusic, www.arkivmusic.com (באנגלית)
12. ↑  Mozart: Die Zauberflote / Klemperer, Gedda, Schwar ... - Warner Classics: 31472548 | Buy from ArkivMusic, www.arkivmusic.com (באנגלית)
13. ↑  "OPERA / The queen of many a night: The death of Lucia Popp has". *The Independent* (באנגלית בריטית). נבדק ב-2018-08-11.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007277606605171
* BIBSYS: 1024217
* BNE: XX858967
* BnF: cb13898610q (data)
* CiNii: DA04096602
* GND: 122068165
* ICCU: RAVV091714
* ISNI: 0000 0001 1884 2087
* LCCN: n81082516
* LNB: 000101190
* MusicBrainz: 78fb5470-e2e6-4c56-9d0d-692152c351d4
* NKC: xx0029682
* NLA: 36549055
* NLP: A24095588
* NSK: 000069427
* NTA: 112399975
* RERO: 02-A003705424
* SELIBR: 343615
* SNAC: w6805p9h
* SUDOC: 07022224X
* Trove: 1286310
* VIAF: 22328398
* WorldCat: lccn-n81082516

 |