פירוש נוסף ערך זה עוסק בחג נוצרי. אם התכוונתם לפסטיבל הגאווה של סידני, ראו המרדי גרא ההומו-לסבי של סידני.
הכנות לפסטיבל המרדי-גרא בניו אורלינס
חגיגות המרדי גרא ברובע הצרפתי בניו אורלינס, 2003.
חגיגות המרדי גרא ברובע הצרפתי בניו אורלינס, 2008.
**מרדי גרא** (בצרפתית: **Mardi Gras**, יום שלישי השמן) הוא חג שמקורו במסורת הנוצרית, הנחוג ביישובים נוצריים רבים בעולם, כחלק מחגיגות הקרנבל. 

ישנם מקומות בהם הפך חג המרדי גרא מחג דתי לפסטיבל תרבותי חילוני, הכולל מצעדי רחוב מלאי שמחת חיים. כך למשל בעיר ניו אורלינס שבארצות הברית, בה, ברובע הצרפתי של העיר, נחוג החג זה כ-250 שנה, והפך לאחד מאירועי התרבות הייצוגיים של העיר. גם בעיר סידני שבאוסטרליה נחוג המרדי גרא כפסטיבל רחוב ואירוע תרבותי, ללא קשר לדת.

מקורות החג
----------

 ערך מורחב – **קרנבל**  

מקור החג הוא חגיגת הקרנבל. הקרנבל נחגג כאירוע נוצרי, אך אפשר לאתר את שורשי הקרנבל עוד לפני הנצרות בחגיגות היווניות לכבוד דיוניסוס ובחגיגות הרומיות לכבוד סטורנאליה. המילה "קרנבל" משמעותה "סילוק הבשר" או "פרידה מהבשר" (מלטינית: carni = בשר, vale = פרידה). באירופה נהגו הנוצרים הקתולים להתנזר מבשר ומכל הנאה גופנית אחרת במשך 40 יום או שישה שבועות לפני חג הפסחא, כהזדהות עם סבלו של ישו, תקופה הידועה כ'לנט'. לפני צום הבשר התקיימו חגיגות זלילה וחטאים, שבאיטליה, שווייץ, צרפת, פורטוגל וספרד התלוו למסיבות רחוב של ריקודים, תחפושות ומסכות. הקרנבל הגיע לשיאו בימי הביניים, אז היה נחוג במקומות רבים באירופה. בערים הגדולות התארכו החגיגות עד שלושה חודשים. אפשר למצוא סימנים לדעיכת הקרנבל האירופי, בעיקר במישור הסמלי, כבר בתקופת הרנסאנס, מאז נחוג יותר כמסורת ולא כחג דתי. 

מועד תחילת החגיגות של המרדי גרא הוא **ביום שלישי** המציין את היום האחרון לפני התענית - ההתנזרות הנוצרית מבשר במשך 40 יום לפני חג הפסחא. מקור השם "מרדי גרא" הוא מצרפתית, ותרגומו המילולי הוא "יום שלישי השמן". למחרת המרדי גרא, ביום רביעי של האפר מתחילה התענית.

שמות החג
--------

השמות הנוספים לחג, מלבד "מרדי גרא" בצרפתית, הם: 

* בממלכה המאוחדת - Shrove Tuesday (יום הווידוי)
* בגרמנית לחג מספר שמות - Schmutziger Donnerstag (יום חמישי המלוכלך), Fetter Donnerstag (יום חמישי השמן), Unsinniger Donnerstag (יום חמישי הלא הגיוני), Weiberfastnacht (חג המולד של הנשים), Greesentag (יום הברכה)
* באיטלקית - Martedì Grasso (יום שלישי השמן)
* בשוודית - Fettisdagen (יום שלישי השמן)
* ברוסית מסלניצה (Масленица) - מסלניצה היא הגרסה הסלאבית של החג, הנחוג ברוסיה, באוקראינה, בלארוס וארצות סלאביות נוספות בשבוע האחרון שלפני התענית (היינו בשבוע השביעי שלפני חג הפסחא).

החג כאירוע תרבותי בניו אורלינס
------------------------------

החג הובא לניו אורלינס על ידי המייסדים הצרפתים הקתולים כחג דתי. עד מהרה הפך החג למאפיין תרבותי שאינו דתי, והוא נחוג בעיקר באזור התיירותי של הרובע הצרפתי בעיר. במהלך החג מתמלאים רחובותיה של ניו אורלינס במשך כשבועיים בחגיגות חסרות מעצורים של ריקודים, צעדות ושכרון חושים, בתחפושות ובבגדים צבעוניים במיוחד, ולעיתים בלבוש חלקי של המשתתפים או המשתתפות בפסטיבל.

בחודש אוגוסט 2005 נפגע קשות 70% משטח העיר ניו אורלינס על ידי הוריקן קתרינה, ורוב תושביה עזבו את בתיהם. למרות זאת, בחודש פברואר 2006 צוינו אירועי המרדי גרא בתהלוכות רחוב ואירועים כמיטב המסורת, חרף האסון, חורבנה של העיר ומותם של לפחות 1,836 קורבנות. לדעת רבים, ובראשם ראש העירייה, דווקא קיומם של אירועי המרדי גרא, הוא אחד הדברים המציינים את תחילת שיקומה הממושך של העיר ניו אורלינס, ומכאן חשיבותו.

החג כאירוע תרבותי בסידני
------------------------

 ערך מורחב – **המרדי גרא ההומו-לסבי של סידני**  

בעיר סידני שבאוסטרליה, שבה חודש פברואר הוא החודש החם בשנה, החלו חגיגות המרדי גרא בשנת 1978, כתהלוכה של מפגינים למען זכויות הקהילה ההומוסקסואלית. כמו במצעד הגאווה, גם בחגיגות המרדי גרא האוסטרליות מציינים חברי קהילות הלהט"ב את מאבקם להכרה ולשוויון זכויות מצד החברה ההטרוסקסואלית, ולקבלתם כשווים. חגיגות המרדי גרא בסידני, שהחלו כמקבילה האוסטרלית של מצעד הגאווה של קהילת הלהט"ב, הפכו במהלך הזמן ליום חגיגה של רבים, והוא כיום אחד האירועים השנתיים העליזים והצבעוניים המאפיינים את סידני.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מרדי גרא** |

* משה גלעד, העיר שהדאגה שכחה, באתר ynet, 26 בפברואר 2001
* הדר פרבר, "אוסטרליה: מרדי גרא חזר לשורשיו ההומוסקסואליים", אתר nfc,‏ 6 במרץ 2005
* יערה רובינזון, והעיר צהלה ושמחה: הכול על חגיגות המרדי גרא, באתר nrg‏, 21 בפברואר 2012
* מיכאל טוכפלד, ‏גן עדן לג'אז וגולגולות: ביקור בפסטיבל "מרדי גרא", בעיתון מקור ראשון, 13 בפברואר 2018
* מרדי גרא, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  משה גלעד, אם כבר קר, אז קרנבל, באתר הארץ, 29 בינואר 2004
2. ↑  משה גלעד, באיזה קרנבלים הכי כדאי לחגוג, באתר הארץ, 23 בדצמבר 2012
3. ↑  דליה טל , ‏7,000-10,000 ישראלים יצטרכו לחפש יעד אחר, באתר גלובס, 4 בספטמבר 2005
4. ↑  מיצג העירום העולמי הגיע לחגוג עם האוסטרלים בחגיגות המרדי גרא בסידני, באתר הארץ, 1 במרץ 2010