**ורוניקה כהן** היא פרופסור אמריטה במחלקה להוראת מוזיקה באקדמיה למוזיקה בירושלים. במשך השנים כיהנה באקדמיה כדיקנית הפקולטה לתיאוריה של המוזיקה, הלחנה, ניצוח וחינוך מוזיקלי, וכן יו"ר המחלקה להוראת מוזיקה, דיקנית סטודנטים ויועצת לשוויון מגדרי לנשיא האקדמיה. היא יועצת הנשיא ומנהלת פדגוגית ומוזיקלית של מיזם הכנה להאזנה לקונצרטים בבתי ספר, באמצעות הנחיית מורים בסדנאות. פרופ' כהן עומדת בראש מיזם זה ב-22 השנים האחרונות.

ורוניקה כהן הייתה שותפה לייסוד המחלקה למוזיקה ערבית באקדמיה, המתמקדת בהוראת מוזיקה ערבית קלאסית.

ביוגרפיה
--------

ורוניקה נולדה למשפחת וולף בשנת 1944 בגטו היהודי בבודפשט תוך כדי מלחמת העולם השניה.

הוריה רצו לקרוא לה "וורה", אבל כשניגשו לרשום אותה במשרד הפנים הפקידה הודיעה להם שאין שם כזה וש"וורה" זה קיצור של "ורוניקה" וכך היה. שם המשפחה "וולף" (זאב) הוא שם יהודי מוכר בהונגריה למרות שבהונגרית התרגום של זאב הינו "פרקש", גם כן שם נפוץ. היא הייתה בת יחידה לאישטבן, שהיה נגן כלי הקשה בתזמורת ובהמשך רואה חשבון ובעל עסק לחלקי חילוף למכונות תעשייתיות, ולאדל שהיתה אחות. 

**ילדות**

אחרי המלחמה, ורוניקה ומשפחתה גרו בבית שהיה למעשה חדר יחיד בתוך בית של משפחה אחרת. לא היה להם מטבח ולכן הם נהגו לאכול במסעדות באופן קבוע. בגיל ארבע הם עברו לבית שנחשב מרווח מאוד, שהיו בו שני חדרים (חדר עבורה וחדר הורים ששימש גם כסלון וכמטבח) שהיה ממוקם בחלק של העיר שנקרא "בודה". בתים כאלה ניתנו לרוב רק למשפחות בנות ארבע נפשות ומעלה, כך שהיה מדובר בפינוק של ממש.

בבית הספר אליו הלכה היו שתי כניסות, אחת לבנים והשניה לבנות. ורוניקה סיפרה: "הייתי מאחרת לבית הספר כל יום, בבית הספר היו ילדים שעמדו בכניסה ורשמו את המאחרים, אז אני הייתי נכנסת מהכניסה של הבנים שאף פעם לא היו רושמים את האיחור שלי ורצה משם לכיתה".  

בילדותה אהבה לקרוא ספרי הרפתקאות ובמיוחד את ספריו של ז'ול וורן. בנוסף, ורוניקה העריצה את המורה שלה לפסנתר, קלרה בנדיקט, שהופיעה בקונצרטים רבים ונתנה לה השראה להיות מוזיקאית בעצמה. לימים ורוניקה אכן הייתה למוזיקאית ואף המציאה שיטה חדשה ללימוד מוזיקה בשם "מראות מוסיקליות".

בהונגריה באותה תקופה, הייתה חובה כללית להשתתף בתנועת הנוער "החלוצים הצעירים" של התנועה הקומוניסטית. כבר בגיל צעיר היא התנגדה לתנועה זו ולכן היא סירבה להשתתף בתנועת הנוער.

כשהיתה ילדה, הוריה נהגו להזמין אנשים, שלא היתה להם משפחה, לאכול איתם ארוחת שבת. זה הפך למנהג קבוע במשפחה והיא אימצה מנהג זה לאורך שנים רבות בהמשך. 

כילדה בימי ההולדת הוריה היו מזמינים ילדים רבים שהיו הורסים לה את הצעצועים. יום הולדת אחד היא ביקשה מהוריה ללכת ללונה פארק עם שניים מהחברים הכי טובים שלה במקום להזמין את כל החבורה לביתה. היא בילתה בהנאה בלונה פארק, אך בדיעבד התברר שהילדים שהיו רגילים בתאריך זה להגיע ליום ההולדת בביתה הופיעו רק בשביל לגלות שהבית ריק.

ב 1956 הייתה התקוממות של ההונגרים כנגד הרוסים. ההתקוממות נכשלה והונגרים רבים ברחו בתקופה זו למדינות אחרות ובהם ורוניקה. "זה הרגיש כמו הרפתקה מסרט", אמרה ורוניקה כששאלתי אותה על הבריחה מהונגריה. "הלכנו באמצע הלילה  ליד הגבול וכל פעם שזרקורי הרוסים האירו לכיוונינו היינו משתטחים על הקרקע שהייתה בוצית. בשלב מסיום אמא שלי אמרה שהיא לא הרגישה טוב ולא יכולה ללכת יותר, אז לקחתי את הכסף שהחבאתי בנעליים ונתתי אותו לאיש שעזר לנו והוא סחב את אימי על גבו בהמשך הדרך.

היה גם עצוב לעזוב את הבית שלה, את החברים שלה ואת המדינה שהייתה בה ולעבור למקום עם שפה שונה ואנשים שונים", סיפרה ורוניקה.

כשהגיעו לאוסטריה, כל העולם התרשם מכך שהונגריה הייתה המדינה הראשונה שמרדה ברוסים, ולכן התייחסו מאוד יפה לפליטים מהונגריה. "יום אחד ילד בערך בגילי שאל אותי אם אני אוהבת שוקולד. עניתי לו שאני מאוד אוהבת שוקולד, אז הוא שאל אם אני רוצה קצת?. הוא הוביל אותי לחנות שוקולד עם חלון ראווה עצום ומלא מכל טוב, ואמר לי שפשוט צריך לחכות. בערך דקה לאחר מכן הגיע מישהו ושאל אותי אם אני פליטה מהונגריה, וכשעניתי לו בחיוב הציע לקנות לי שוקולד", ורוניקה מספרת.

בסופו של דבר, הם הצליחו לקבל אשרה לעבור לארה"ב, והשתקעו בבולטימור. "כשהגענו לארה"ב אנחנו נדהמנו לראות את כל גורדי השחקים וכמות הרכבים העצומה שהיו מאוד שונים ממה שהכרנו באירופה", אמרה ורוניקה.

ורוניקה היגרה ממדינה למדינה והייתה צריכה ללמוד שפות רבות, משפת אמה הונגרית היא עברה לגרמנית, לאנגלית ומאוחר יותר בחייה לעברית.

**בגרות מוקדמת**

ורוניקה התקדמה לכיוון הגשמת חלומה כשהלכה לפיבודי בבולטימור, שהוא בית- ספר למוסיקה, שם היא השלימה את התואר הראשון שלה בלימודי פסנתר והלחנה. לאחר מכן, היא למדה לתואר שני באוניברסיטת ייל בקונטיקט, שם גם פגשה את אליוט כהן. בסופו של דבר, היא קיבלה תואר שלישי בחינוך מוסיקלי מאוניברסיטת אילינוי בשמפיין. 

בתקופת הלימודים, ורוניקה לקחה חלק בהפגנות נגד המלחמה בוייטנאם. זו הייתה רק התחלה של קריירה שנייה שהיא פעילות פוליטית. 

**ורוניקה ואליוט**

בגיל 24 היא התחתנה עם ישראל (Elliot) כהן, בטקס שנערך באוניברסיטת ייל. לאחר החתונה הם נסעו לירח דבש באיטליה. 

העבודה הראשונה שלה לאחר סיום התואר היתה בקלגרי שבקנדה, שם נולד בנה יונתן. שנקרא על שם דוד של ורוניקה , יאנצ'י, שנעלם במלחמת העולם השנייה. שנים רבות אמא שלה חיפשה אחריו ללא הצלחה וורוניקה ליוותה אותה. 

**בגרות מאוחרת**

בשנת 1979 ורוניקה, אליוטי, יונתן ובקי עלו מקנדה לישראל. ורוניקה התחילה לעבוד באקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים בהכשרת מורים למוסיקה. לאורך השנים היא מילאה תפקידים רבים באקדמיה עד לתפקיד דיקן האקדמיה.

הישגים משמעותיים בקריירה המקצועית:

**מראות מוסיקליות**

את המראות המוסיקליות פיתחה בזמן הדוקטורט שלה. היא גילתה את ה"מראות" כשלימדה יום אחד בכיתה ג'. המחנך אמר לה שזו כיתה קשה ושאסור להגיד להם לקום מהכסא אחרת יפריעו כל היום. הסטודנטים שלה שאלו אותה מה תעשה. היא ניסתה למצוא דרך לעשות תנועה בלי לקום מהכסא, וגילתה שהתנועות התחברו לדרך שהרגשות והמוח שלה התארגנו בתגובה למוסיקה. היא השתמשה בשיטה הזו כדרך חדשנית ללמד מוסיקה בבית הספר. בשנת 2020 ורוניקה קיבלה פרס מפעל חיים על גילוי ה"מראות המוסיקליות", שכיום נמצאות בשימוש להוראת מוסיקה בהרבה מדינות מלבד ישראל לרבות סוריה, מצריים, סין, איטליה וגרמניה.

**קונצרטים לילדים**

לפני כ-35 שנה ביקשו ממנה לייעץ כיצד להפוך קונצרטים לילדים ליותר משמעותיים. התיאוריה שלה הייתה שנהנים ממוזיקה שמכירים ולכן צריך ללמוד את היצירות לפני הקונצרטים. הא הכניסה לתוכנית הלימודים בבתי הספר הרבה מהיצירות מתוכנית הקונצרטים וגיליתי שבאמת הילדים נהנים יותר עם ההכנה הזו.

**דיאלוג מוסיקלי**

ורוניקה מאמינה שיש חשיבות רבה שיהודים וערבים ילמדו להכיר ולכבד אחד את השני. היא אחת מהמייסדות של תוכנית "דיאלוג מוסיקלי" של האזנה משותפת ליצירות מערביות וערביות. 

**אקטיביזם**

ורוניקה פעילה לאורך השנים בניסיון לקרב את סיום הסכסוך בין הישראלים לערבים. "התחלנו דו-שיח עם הפלסטינים בזמן האינתיפאדה הראשונה. היה חשוב להקשיב אחד לשני, ועם הזמן נוצרו חברויות של ממש. ביקרנו בבתים אחד של השני, בבית סחור המשכנו בכך במשך מעל 10 שנים, עד לבניית חומת ההפרדה שלא אפשרה להמשיך. עשינו פעולות דומות בשכם, ברמאללה, בעיר העתיקה ובירושלים. קיווינו שזה יחבר אנשים וייצר ביניהם הבנה", אמרה ורוניקה.

בשנת 2018 ורוניקה נאמה בכיכר רבין כנגד גירוש מבקשי המקלט. היא סיפרה שהיא ועוד ניצולי שואה רבים כתבו מכתב לראש הממשלה, ביבי נתניהו, שבו דרשו לבטל את גזרת הגירוש: "שלושים ושלושה ניצולי שואה ביניהם גם אני כתבנו מכתב לראש הממשלה נתניהו שבה דרשנו לבטל את גזרת הגירוש". "אני לא התכוונתי להילחם בגרוש כניצולת שואה אבל זה בא לי בטבעיות", היא אמרה גם כן. ההבנה שלה והפעילות שלה למען הפליטים הם הלקח שלה מהחויה שלה כניצולת שואה ופליטה.

לינק לכתבה על ה**התנגדות שלה לגירוש מבקשי המקלט**

ורוניקה ממשיכה להיות אקטיביסטית פוליטית ואפשר לפגוש אותה בהפגנות רבות. כמו כן, היא ממשיכה ללמד באקדמיה ולהשפיע על תוכניות הלימוד.

**סיכום**

החיים של ורוניקה כהן עד כה עוצבו על ידי לידתה בשואה, המעבר בין מדינות כולל כפליטה, המוסיקה בחייה, האנשים שפגשה והמשפחה. 

אני אוהב מאוד את התכונה של ורוניקה שאם היא רוצה משהו היא לא תנוח עד שהיא תשיג אותו. גם לי יש את התכונה הזו אבל הייתי רוצה קצת לשפר אותה.

כנסים
-----

* 2019- "מראות מוזיקליות - תאוריה ופרקטיקה" מכון קודאי, קשקמט, שבוע כיתת אמן בינלאומית
* 2018 -"|מראות מוזיקליות - ביטוי ושיקוף בדרך היצירה", סמינר באקדמיה למוזיקה של קרקוב.
* 2014 - "מראות מוזיקליות ועצבונים מראה", כנס מדעי בינלאומי "אמנות וחינוך" - פלובדיב.
* 2009 - "אופרה היא משחק ילדים", כנס בינלאומי על חידושים בחינוך למוזיקה, גדנסק
* 1996 - "חינוך לקוגניציה מוזיקלית", כנס "פרספקטיבות על מוזיקה, התודעה, וחינוך, אוניברסיטת קיימברידג'
* 1996 - "הקבלות תנועתיות לסכימות מוזיקליות: כלי למחקר קוגניטיבי", כנס על מוזיקולוגיה קוגניטיבית, ברוז'
* 1996 - "מראות מוזיקליות", סדנה בכנס הבינלאומי הרביעי על פרספציה וקוגניציה של מוזיקה, אוניברסיטת מקגיל, מונטריאול
* 1994 - "חקר הקבלות תנועתיות לסכימות מוזיקליות", כנס על מחקר איכותי, אוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין, אילינוי
* 1986 - "הקדמה לתוכנית לימודים בכיוון קוגניטיבי", ISMEת אינסברוק
* 1979 - "המלחין בגן הילדים", כנס ISME, לונדון אונטריו, קנדה

ועדות
-----

* חברה בוועדה לפיתוח תוכנית ללימודי מוזיקה לישראל
* חברה בוועדה לפיתוח תוכניות לימודי אמנויות לגיל הרך
* חברה בוועדת MISTEC (מוזיקה בבתי ספר והדרכת מורים) 2010-2006
* ועדת רפרטואר של "סל תרבות"
* חברה בוועדה המייעצת של ג'ורנל בינלאומי לחינוך לאמנויות

קישורים חיצוניים
----------------

* קורות חיים
* סרטון הענקת פרס
* מאמר של ורוניקה כהן
* קורות חיים
* כתבה על פעילות של ורוניקה כהן

הערות שוליים
------------

1. ↑  [1]
2. ↑  [2]
3. ↑  מכון קודאי, קשקמט, מראות מוזיקליות - תאוריה ופרקטיקה 2019, שבוע כיתת אמן בינלאומית
4. ↑  סמינר באקדמיה למוזיקה של קרקוב
5. ↑  כנס באקדמיה לאמנות של פלובדיב
6. ↑  IJEA Editors, www.ijea.org