recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**רודה קֶלוֹג** (באנגלית: **Rhoda Kellogg**;‏ 1898–1987) הייתה אשת חינוך ופסיכולוגית ילדים אמריקאית, שנודעה בשל מחקריה על התפתחות ציורי ילדים ואבחון על פיהם, ובשל פעילותה הפמיניסטית בתחום זכויות נשים וחינוך ילדים.

ביוגרפיה
--------

קלוג נולדה למשפחה שמרנית ממיניאפוליס. היא החלה ללמוד הוראה באוניברסיטת מינסוטה ב-1916, שם הצטרפה למאבק הסופרג'יסטיות לזכות הצבעה לנשים. ב-1919, בעקבות ביקור בוושינגטון די. סי. במסגרת פעילותה, בו נכלאה למספר ימים ולמדה מהאנשים שפגשה על הפגיעה המשמעותית בזכויות נשים, החליטה להמשיך ללימודים גבוהים בחינוך באוניברסיטת קולומביה.

לאחר כן עברה קלוג להתגורר בסן פרנסיסקו, שם הקימה עם מספר אנשי חינוך את "אגודת גני הילדים שער הזהב", שנועדה לבדוק שיטות חינוך שונות ולקדם את החינוך לגיל הרך. בנוסף הקימה את "בית הספר שער הזהב" לגיל הרך, וניהלה אותו עד 1970. במקביל כתבה ספרים והרצתה בתחום החינוך בכנסים ובאוניברסיטאות, וניהלה פעילות ציבורית בתחום החינוך לגיל הרך בסקרמנטו ובוושינגטון. בין השאר טענה כי החינוך בגיל הרך מתחיל בבית, וכי תינוקות ופעוטות זקוקים גם לאבותיהם ולא רק לאמהותיהם כשותפים פעילים בגידולם וחינוכם, וכדמויות קרובות אליהם. בנוסף כתבה מדריך לגני ילדים, וטענה כי יש לנהוג בפעוטות וילדים בכבוד ובאהבה במסגרות החינוכיות שלהם. כן הצביעה על כך שכאשר הממשל הזדקק לאמהות במקומות העבודה במהלך מלחמת העולם הראשונה והשנייה, נפתחו עבור ילדיהן גני ילדים רבים, אך אלו נסגרו כאשר הסתיימה המלחמה וכבר לא נדרשו לאמהות עובדות; בפעילותה הציבורית טענה כי נדרשת הכרה קבועה של הממשל בצרכיהם החינוכיים של הילדים.

ב-1967 פורסם לראשונה ארכיון רחב היקף של כ-8,000 ציורים של ילדים בגילאי 24-40 חודשים, מתוך כמיליון ציורים שאספה קלוג ומיינה מכ-30 תרבויות, משנת 1948 עד 1966 (Rhoda Kellogg Child Art Collection). על פי הציורים שבדקה קלוג לאורך השנים, היא הסיקה כי קיים מכנה משותף אוניברסלי רחב לכלל הציורים, ללא קשר לסביבה בה גדלו הילדים. היא תיארה רצף התפתחותי של התקדמות במורכבות הציורים, הקשור לרצף שלבי ההתפתחות הפיזיולוגיים, השכליים והרגשיים של הילדים; למשל, היא קישרה בין התפתחות הילדים לבין מאפיינים כגון איכות הקו בציורים, שימוש בסמלים, תפיסת עומק וקומפוזיציה. על בסיס הקשר בין גורמים אלו ואחרים נבנו בהמשך אבחונים שונים של ילדים דרך ציוריהם. במחקריה התבססה על רעיונות מתחום פסיכולוגיית הגשטלט.

קישורים חיצוניים
----------------

* Rhoda Kellogg Child Art Collection
* רודה קלוג, מבוא לאוסף ציורי הילדים
* ציורי הילדים באוסף רודה קלוג, ממוינים לפי קטגוריות

* "Rhoda Kellogg (1898–1987)," in: Katherine H. Adams and Michael L. Keene, *After the Vote Was Won: The Later Achievements of Fifteen Suffragists*, Jefferson, NC: McFarland & Co. 2010, pp. 49-57

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Rhoda Kellogg (1898–1987)," in: Katherine H. Adams and Michael L. Keene, *After the Vote Was Won: The Later Achievements of Fifteen Suffragists*, Jefferson, NC: McFarland & Co. 2010, pp. 49-57
2. ↑  Rhoda Kellog (1953), Babies need fathers, too. New York : Comet Press Books
3. ↑  Rhoda Kellogg (1949), Nursery School Guide: Theory and Practice for Teachers and Parents. Houghton Mifflin Company

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007430585005171
* ISNI: 0000 0000 8127 5073
* LCCN: n79139702
* NTA: 072195002
* SUDOC: 031186734
* VIAF: 49280557
* WorldCat: lccn-n79139702

 |
"**Reverans**" (באנגלית: "**Reverence**"; בעברית: "**יִראַת כָּבוֹד**") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הטורקייה סילה, מתוך אלבום האולפן החמישי שלה, *Yeni Ay* (2014). הוא יצא לאור ב-29 בספטמבר 2014, בהוצאת חברת התקליטים סוני מיוזיק אנטרטיינמנט כסינגל השלישי מתוך האלבום.

השיר הגיע למקום השני בטורקיה טופ 20 והיה ליחיד מהאלבום שלא כבש את פסגת המצעד.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב על ידי סילה לבדה והופק על ידה ועל ידי אפה בהאדיר, שהייתה אחראית להפקה של הלהיט "Vaziyetler" משנת 2014. "Reverans" כשמו, מדבר על יראת כבוד ועל התשוקה של סילה לבצע פעולות שונות מבלי שיגידו לה על כך דברים. בשיר יש אזכור לשנים דברים מנוגדים; בית לוויות וחתונה.

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-5 מיליון השמעות.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הנלווה של "Reverans" הועלה לערוץ היוטיוב של סילה ב-29 בספטמבר 2014, ביום יציאתו כסינגל. בתחילתו, ניתן לראות את סילה כשמאחוריה מסך בצבעים כהים ומתחלפים. לאורכו של הקליפ ניתן לראות חברי להקה מנגנים את לחן השיר ואת סילה, כשהיא מבצעת את השיר.

נכון לאוגוסט 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-43 מיליון צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2014)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  טורקיה | טורקיה טופ 20 | 2 |

היסטוריית יציאות לאור
---------------------

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 29 בספטמבר 2014 | סטרימינג • הורדה דיגיטלית | סוני |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "Reverans" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  *Sıla – Reverans* (באנגלית), נבדק ב-2020-10-01
2. ↑  MusicTopTR on Twitter: "MusicTopTR Resmi Listesinde 49. haftanın ikincisi.. REVERANS - @SILAGencoglu @TRSonyMusic http://t.co/PXDxqciCT0", web.archive.org, ‏2016-04-04
3. ↑  *Sıla – Vaziyetler* (באנגלית), נבדק ב-2020-09-30
4. 1 2  Sıla - Reverans lyrics + English translation, lyricstranslate.com (באנגלית)
5. ↑  *Yeni Ay*, נבדק ב-2020-09-30
6. 1 2 3  Sila - Reverans (Official Music Video)
**חטיבת מכבים** הייתה חטיבה מרחבית של צה"ל שתפקידה היה לשמור על קו התפר באזור מודיעין ולמנוע אירועי פח"ע. החטיבה פעלה תחת פיקוד אוגדת אזור יהודה ושומרון.

ב־2004, במהלך האינתיפאדה השנייה הוקמה כחטיבה מרחבית שביעית באוגדת איו"ש על בסיס מפקדת האגד הארטילרי עוצבת עמוד האש, ובהמשך על בסיס מפקדות של חטיבות תותחנים ושריון סדירות בהם חטיבת האש 282 חטיבה 188 וחטיבה 401. תפקיד החטיבה היה אחזקת קו התפר באזור מודיעין. החטיבה הייתה אחראית מאזור נחל שילה שליד קלקיליה עד מבואות ירושלים. החטיבה פיקחה מטעם הממשל הצבאי מעבר לקו הירוק על 32 כפרים פלסטיניים ותשעה יישובים ישראליים. בין הכפרים הפלסטינים היו בית סירא, בידיה, חרבתא אל-מצבאח, בית עור א-תחתא, והיישובים הישראלים חשמונאים, לפיד, מתתיהו, מודיעין עילית, מבוא חורון, אורנית, מתן ואייל.
ביולי 2008 נסגרה החטיבה וחטיבת אפרים קיבלה את האחריות על רוב האזור.

מפקדי החטיבה
------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| בני מר | 2004–2005 | לימים ראש מטה פיקוד הצפון |
| דוד סויסה |  |  |
| רועי ריפטין |  |  |
| משה שטרית |  |  |
| יוני גדג' | 2005–2007 |  |
| יצחק תורג'מן |  |  |

הערות שוליים
------------

1. ↑  פליקס פריש, ‏48 התרעות לפיגועים; 10 מבוקשים נעצרו ביו"ש, באתר גלובס, 10 בפברואר 2004
2. ↑  דבר מפקד חטיבה 188 במלחמה לבנון השנייה, אל"ם (מיל') משה שטרית, באתר www.lebanonwar2.idf.il
3. 1 2  'מדוע הטיל צה"ל שטח צבאי סגור?' - חדשות מדיניות ופוליטיקה, באתר ערוץ 7 חדשות, פוליטיקה, תרבות, יהדות ועוד
4. ↑  דני זאק, ריקי הראל, אירית חודורוב, חטיבה צבאית חדשה תפעל באזור, באתר ynet, 18 בפברואר 2004
5. ↑  "כדי להיות איש אש טוב צריך להבין הקשרים רחבים" – תמיד תותחן
**יולי סקר** (נולד ב-15 בנובמבר 1983) הוא שחקן ועיתונאי ישראלי.

ביוגרפיה
--------

סקר נולד בחיפה לאלה סקר שחקנית תיאטרון ומורה וליובל סקר שחקן תיאטרון ומורה. הוא סיים את בית הספר הדמוקרטי בחדרה בשנת 2001. לאחר שנת שירות בגרעין נח"ל שרת בעיתון במחנה. בעיתון במחנה היה כתב העיתון ברצועת עזה וכתב המגזין ועורך. סיים את בית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים בשנת 2010. סיים תואר שני "Advanced Theatre Practice" באוניברסיטת לונדון בשנת 2014.

### קריירה

#### משחק

בילדותו הופיע באופן קבוע בתוכניות בטלוויזיה החינוכית. בין היתר הופיע בתוכניות "אוטוטו" ו"חדש בעיניים". סקר שיחק בהצגות רבות ברבים מהתיאטראות בארץ. בין היתר שיחק בתפקיד אמיר הצעיר בהצגה "רודף העפיפונים" בתיאטרון גשר, בתפקיד הורציו בהצגה "המלט", שהוצגה בתיאטרון הבימה. בתפקיד שבע בהצגה "הרדופים" בתיאטראות צוותא ותיאטרון תמונע. עוד שיחק בתפקיד עוז בהצגה "בתולים" שביים מאור זגורי בתיאטרון צוותא, הוא גילם את תפקיד "האח" בהצגה "המשפחה המתה" במוזיאון תל אביב לאמנות ובמוזיאון הרצליה לאמנות עכשווית.

בשנת 2014 כתב, ביים והשתתפות בהצגה "FLEET" שעלתה בתיאטרון "The Pleasance" בלונדון ובהצגה "Hardcorn" שעלתה בפסטיבל זלומבאס בפראג. משנת 2017 מציג עם בת זוגו צליל-חן זקס את ההצגה "ZOOG" בתיאטרון הבית ובתיאטרון תמונע. ההצגה מבוססת על מחקר שבמסגרתו שלחו בני הזוג לזוגות ברחבי הארץ והעולם ובו נשאלו על הזוגיות שלהם ועל סמך תשובותיהם נכתבה ההצגה. עם ההצגה הופיעו בפסטיבל ספרינט בלונדון בשנת 2018.

סקר הוא ממקימי קבוצות התיאטרון הבינלאומיות "VIA COLECTIVE" ו-"THE FHALLACIES". קבוצות של יוצרים מרחבי העולם שפעלו ויצרו בלונדון.

סקר השתתף בסרט הקולנוע "חיותה וברל" והשתתף במגוון פרסומות. בין היתר השתתף בפרסומות לבירה מכבי, ארגון וראייטי ושוקו יוטבתה.

#### כתיבה

סקר היה ממפתחי הסדרה "זגורי אימפריה". הוא כתב את העיבוד להצגה "מה שלא הורג" שעלתה בתיאטרון הבית בבימוי עמית לוי.

במסגרת מלגת "נקודת פתיחה" מטעם "קבוצת עבודה" ובחסות מפעל הפיס כתב את המחזה המקורי "F U-לכבוש את פאוסט".

#### דיבוב

החל משנת 2013 סקר נותן את קולו לעשרות סדרות וסרטי קולנוע. בין היתר דיבב בהפקות "קפטן תחתונים", "מעמקים", "עולמם הסודי של גמדי הגינה", "הפרוגלים", "טום וג'רי", "מפלצות העל" ו"פלאמלים".

#### עיתונות

מאז 2005 מועסק סקר בעיתון ידיעות אחרונות ובימינו הוא עורך בכיר בעיתון. את דרכו החל מיד לאחר שחרורו מהצבא ככתב מגזין ואז לערוך במוספי העיתון "24 שעות" ו-"המוסף לשבת". החל משנת 2011 משמש כראש דסק החדשות בעיתון.

### חיים אישיים

נשוי לשחקנית צליל-חן זקס ולהם שני ילדים.

פרסים
-----

בשנת 2012 זכה סקר בציון לשבח לשחקן מצטיין על תפקידו בהצגה "טוב" בפסטיבל NSDF בשפילד.

בשנת 2013 זכה בפרס השחקן הטוב ביותר בפסטיבל חיפה להצגות ילדים על תפקידו בהצגה "קיסר השכונה".

קישורים חיצוניים
----------------

* יולי סקר, ברשת החברתית פייסבוק
* יולי סקר, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* יולי סקר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  הצגות ילדים: תוצאות פסטיבל חיפה להצגות ילדים פסח 2013, באתר "קינדרלנד"
**יאיר שחל** (נולד ב-28 בפברואר 1978) הוא מזכ"ל תנועת בני עקיבא בישראל לשעבר.

ביוגרפיה
--------

למד בישיבת ירושלים לצעירים. לאחר מכן למד שנה באור עציון, התגייס לשירות מלא בסיירת גבעתי, לאחר השירות שחל המשיך ללמוד באור עציון עד גיל 26.

שחל הוא בוגר מכון מנדל למנהיגות ובעל תואר ראשון (BED) בחינוך בתחום התנ"ך והתושב"ע ותואר שני (MED) בתנ"ך ממכללת יעקב הרצוג.

שימש כראש וועדת מפעלים של מועצת תנועות הנוער בישראל ויושב ראש מועצת הקבוצות והקהילתיות המשימתיות.

בשורות בני עקיבא מילא שורה של תפקידים בכירים מאז 2003. בין היתר שימש בין 2012–2016 כסמזכ"ל כספים והגשמה, רכז מחוז דרום, ראש מחלקת מפעלים וידיעת הארץ וסמזכ"ל חינוכי. במרץ 2016 ההנהלה הארצית של התנועה קיבלה את המלצת ועדת האיתור בראשות הרב יונה גודמן - בעצמו מזכ"ל לשעבר - ומינתה את שחל למזכ"ל התנועה. כהונתו כמזכ"ל החלה בסוף קיץ 2016, אז החליף בתפקיד את דני הירשברג.

מספר שבועות לאחר כניסתו לתפקיד קרא לחברי התנועה שלא להגיע לעמונה כדי למחות נגד פינוי היישוב. בעקבות דבריו הוא ספג ביקורת מחלק מראשי המתנחלים, בהם ישראל הראל, ועד מתיישבי השומרון, תושבי עמונה ואחרים.

בכ"ה שבט תשפ"א, לקראת סוף כהונתו כמזכ"ל, לאור משבר הקורונה החליטה ועדת האיתור באופן חריג להאריך את כהונתו בשנתיים נוספות, מעבר לחמש השנים הנהוגות כמקסימום כהונה בתפקיד.. בקיץ 2022 הוחלף ביגאל קליין, ששימש כסמזכ"ל חינוך בתנועה. ב-2022 התמנה לראש מינהל מח"ר (מתנ"ס, חינוך ורווחה) במועצה אזורית מטה בנימין.

תושב כרמי צור שבגוש עציון ואב לשישה.

קישורים חיצוניים
----------------

* מזכ"ל חדש לבני עקיבא - יאיר שחל, אתר ערוץ 7.
* קובי נחשוני, מזכ"ל חדש לבני עקיבא: יאיר שחל, באתר ynet, 16 במרץ 2016
* עפרה לקס, לא רק מדורת השבט, באתר ערוץ 7, 11 בנובמבר 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלישע בן קימון וקובי נחשוני, להגיע לעמונה או למחות מרחוק? עימות בציונות הדתית, באתר ynet, 8 בדצמבר 2016
2. ↑  ישראל הראל: ליקוי מאורות בבני עקיבא
3. ↑  עפרה בוארון: אז יבואו כבר כולם
4. ↑  הוארכה כהונת מזכ"ל בני עקיבא יאיר שחל, באתר ערוץ 7, ‏כ"ה בשבט ה'תשפ"א
5. ↑  התפקיד החדש של מזכ"ל בני עקיבא, באתר ערוץ 7, 8 במרץ 2022

| בני עקיבא |
| --- |
| מזכ"לי תנועת בני עקיבא בישראל | מתתיהו רוטנברג • יעקב דרורי • אברהם שטרן • ליפא אהרוני • ידידיה כהן • שלמה סמסון • אמנון שפירא • יוחנן בן-יעקב • יהושע (שייע) אלטמן • אברהם ליפשיץ • אלחנן גלט • יונה גודמן • מרדכי (מוטי) יוגב • איתן מור-יוסף • הרב בני נכטיילר • דני הירשברג • יאיר שחל • יגאל קליין |  |
| מזכ"לי תנועת בני עקיבא העולמית | יוסקה שפירא • אברהם דובדבני • יצחק שטיגליץ • גאל גרינוולד • זאב שוורץ • הרב נעם פרל • רועי אביקסיס • אוהד טל • צבי אלון |
| מושגים | תורה ועבודה • שבט יובל • של"פ • צוותי נחשון • גרעין נח"ל • פרויקט השחר • שבט איתנים |
| אישים מרכזיים | יחיאל אליאש • הרב משה צבי נריה • הרב חיים דרוקמן |
**הדיוויזיה ה-106** הייתה דיוויזיה של צבא ארצות הברית שלחמה במלחמת העולם השנייה, והתפרסמה בעקבות כניעת רוב חייליה לגרמנים בשנה אייפל במהלך הקרב על הבליטה, במה שהיה אחת הכניעות הגדולות בהיסטוריה האמריקנית. לאחר המלחמה הוקמה הדיוויזיה מחדש בשנת 1948, אולם פורקה כעבור זמן קצר בשנת 1950.

היסטוריה
--------

ב-5 במאי 1942 הוחלט על הקמת הדיוויזיה, והחלה הקמת מטה הדיוויזיה, וב-15 במרץ 1943 הוקמה הדיוויזיה בפורט ג'קסון, דרום קרוליינה בפיקודו של אלן ג'ונס. ב-28 במרץ 1944 עברה הדיוויזיה לטנסי, שם השתתפה בתמרונים כחלק מהארמייה השנייה.

ב-11 בדצמבר 1944 הגיעה הדיוויזיה לחזית המערבית, ונפרסה בשנה אייפל בארדנים, כסיוע לדיוויזיה ה-2. על אף שלפי מדריך השירות של צבא ארצות הברית אמורה דיוויזיה לתפוס לא יותר מ-5 ק"מ של חזית, הייתה הדיוויזיה פרוסה על פני 42 ק"מ.

ב-16 בדצמבר פתחו הגרמנים במתקפת הארדנים, וכחלק מכך פתחו בהפגזה ארטילרית על עמדות הדיוויזיה ה-106. ההפגזה לא גרמה נזק רב, אך הצליחה לשבש את התקשורת בין מפקדת הדיוויזיה בסן וית, לכוחותיה הקדמיים בשנה אייפל. דיוויזיית הפולקסגרנדיר ה-18 נועדה ללכוד את הכוחות האמריקאים, שהחזיקו בבליטת שנה אייפל, באמצעות איגוף כפול, כאשר שתי הזרועות של תנועת המלקחיים נועדו לחבור באזור שנברג, על נהר אור. דיוויזיית הפולקסגרנדיר ה-62, חסרת הניסיון, נועדה לסייע לזרוע הדרומית של תנועת המלקחיים. ביום הראשון של המתקפה הצליחו הגרמנים להשיג התקדמות מועטה בלבד; בשעות הבוקר המוקדמות של ה-17 בדצמבר חידשו הגרמנים את המתקפה ועד לשעות החשיכה חברו שתי הזרועות של תנועת המלקחיים הגרמנית באזור שנברג והשלימו את כיתור שני הרגימנטים האמריקאים (ה-422 וה-423) מהדיוויזיה ה-106 שהחזיקו בשנה אייפל.

כיתור הכוחות האמריקאים בבליטת שנה אייפל
במהלך היומיים הבאים (18–19 בדצמבר), הידקו דיוויזיות הפולקסגרנדיר ה-18 וה-62 את טבעת הכיתור סביב הכוחות האמריקאים הלכודים בבליטת שנה אייפל. בשעות הבוקר של ה-19 בחודש עשו הכוחות המכותרים מאמץ אחרון לפרוץ את טבעת הכיתור, ולחצות את המרחק הקצר שנותר עד לשנברג, אך הגרמנים פתחו בהפגזה ארטילרית כבדה עליהם, והתקדמותם נבלמה באש מתותחים מתנייעים ותותחי נ"מ גרמניים. הם הותקפו מכל העברים על ידי כוחות חי"ר גרמניים, שלכדו את הארטילריה המסייעת שלהם, ועל ידי השריון של בריגדת "משמר הפיהרר" (שנשלחה לסייע להתקפת הקורפוס ה-66 על סן-וית), ומלאי התחמושת שלהם כמעט אזל. בשלב זה החליט קולונל דשנו, מפקד הרגימנט ה-422, שאין טעם להמשיך בהתנגדות, ובשעות אחר הצהריים נכנעו שרידי שני הרגימנטים, וכ-8,000-7,000 חיילים אמריקאים, נפלו בשבי הגרמני. קבוצות קטנות של חיילים אמריקאים, שכללו כ-500 איש, המשיכו בלחימה באזור שנה אייפל עד ה-21 בדצמבר.

שרידי הדיוויזיה המשיכו להילחם נגד הגרמנים, ואף השתתפו בקרב סן וית. לאחר מכן לחמו הכוחות בבלגיה, וב-16 במרץ הוקמה הדיוויזיה מחדש, על ידי צירוף הרגימנטים ה-3 וה-159 לרגימנט ה-424. הדיוויזיה עסקה בעיקר בשמירה על שבויים, ובסוף המלחמה פורקה וחייליה שבו לארצות הברית.

ב-15 באפריל הוקמו הרגימנטים ה-422 וה-423 מחדש בצרפת, וצורפו לדיוויזיה ה-66, שהייתה דיוויזיית אימונים, ולא הספיקה להשתתף בקרבות.

בשנת 1948 הוקמה הדיוויזיה מחדש בפוארטו ריקו, אולם בשנת 1950 בעקבות קיצוצים בצבא פורקה הדיוויזיה.

קישורים חיצוניים
----------------

* הדיוויזיה ה-106

ביאורים
-------

1. ↑  נהגה שְנִי אייפל
2. ↑  זו הכניעה השנייה הגדולה ביותר של חיילים של צבא ארצות הברית במלחמה, לאחר הכניעה בבטאן
הקטור יו מונרו
**הקטור יו מונרו** (באנגלית: **Hector Hugh Munro**;‏ 18 בדצמבר 1870 - 13 בנובמבר 1916), מוכר יותר בשם העט שלו "**סאקי**" (**Saki**), (בערבית: "המוזג", דמות המופיעה ברבים משירי עמר ח'יאם), היה סופר ומחזאי בריטי שנולד בבורמה.

אביו היה ליאור סורין, שאז הייתה חלק מהאימפריה הבריטית. לאחר מות אימו, נשלח מונרו בן השנתיים לאנגליה. מונרו התגייס ב-1893 למשטרה ההודית האימפריאלית והוצב בבורמה, כמו אביו לפניו, אולם לאחר שנתיים חלה במלריה ונאלץ להתפטר ולשוב לבריטניה. בבריטניה החל לעבוד כעיתונאי ובין השאר כתב עבור הדיילי אקספרס והמורנינג פוסט, עבורו פעל כמה שנים ככתב חוץ בערים אחדות באירופה. מונרו נהרג במלחמת העולם הראשונה, בצרפת, מירי צלף גרמני.

יצירתו
------

סיפוריו השנונים, ולעיתים אף מקבריים, של סאקי תיארו באופן סאטירי את התקופה האדוארדית ותרבותה. סאקי ידוע בעיקר בשל סיפוריו הקצרים, בזכותם הושווה לעיתים לאו. הנרי ולדורותי פארקר. בכתיבתו, הושפע רבות מאוסקר ויילד, לואיס קרול וקיפלינג, והשפיע בעצמו על אלן אלכסנדר מילן ופ. ג. וודהאוס. הנושא העיקרי ביצירתו היה החברה הבריטית הגבוהה, על שלל טיפוסיה המוזרים, המבלים את רוב זמנם במסיבות ובמסעות. נושא מרכזי אחר ביצירתו הוא היחסים בין בני האדם לבעלי החיים, בעיקר ניסיונו הכושל של האדם לשלוט בחיות אחרות, אפילו בחיות הבית שלו. תחום זה הוא תיאר הן בהומור, כגון ב"טוברמורי", והן בשילוב של הומור ואימה, כגון ב"גבריאל-ארנסט" וב"סרדני וואשטאר". כמו מקור ההשראה שלו, אוסקר ויילד, גם סאקי היה הומוסקסואל. ייתכן שבשל כך גם הוא תיאר בעוקצנות צינית את מוסד המשפחה המסורתית, ובעיקר שלל את האמונה ב"תמימותם" וב"טוב ליבם" של ילדים (למשל בסיפור "צעצועי שלום", המתאר ניסיון כושל לחנך את הילדים לשחק בצעצועים שאינם צעצועי מלחמה).

בנוסף לסיפוריו הקצרים חיבר מונרו מחזה באורך מלא (עם צ'ארלס מוד), שני מחזות במערכה אחת, מאמר היסטורי בשם "עלייתה של האימפריה הרוסית" (חיבורו היחיד שפורסם בשמו האמיתי), רומן קצר, ועוד כמה חיבורים.

יצירותיו שתורגמו לעברית
-----------------------

* **בחיוך קל**, סיפורים קצרים, תרגמה חמדה אלון, הוצאת כרמי, תל אביב, 1957.
* **החלון הפתוח**, סיפורים קצרים, תרגם שחר סימנטוב, הוצאת זיקית, ירושלים, 2014.
* **סרדני וואשטאר וסיפורים אחרים**, תרגם צבי חזנוב, הוצאה עצמית, 2021.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סאקי** בוויקישיתוף
* סאקי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* כתבי סאקי בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
* סאקי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* סאקי (1870-1916), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007267300005171
* BIBSYS: 90260902
* BNE: XX1004180
* BnF: cb11923428g (data)
* CANTIC: a11797800
* CiNii: DA00342387
* CWGC: 1546551
* GND: 118641239
* ISNI: 0000 0001 2095 5224
* LCCN: n81079486
* MusicBrainz: 147f93f1-3e59-4aaa-a444-0aa4d2294d76
* NDL: 00455168
* NKC: jn19981002108
* NLA: 36193201
* NLG: 84297
* NLK: KAC200408449
* NLP: a0000001093986
* NTA: 067843956
* SELIBR: 194968
* SNAC: w60g3q7m
* SUDOC: 027119386
* Trove: 1226935
* VcBA: 495/336391
* VIAF: 7396805
* WorldCat: lccn-n81079486

 |
**תסמונת האישה המוכה** מוכרת כמצב פסיכולוגי המתאר אישה שעקב התעללות פיזית עקבית וקשה על ידי בן-זוגה הופכת למדוכאת ולבלתי מסוגלת ליזום פעולה שתאפשר לה להימלט מההתעללות. מצב זה מסביר מדוע נשים שעוברות התעללות, בדרך כלל, אינן פונות לקבלת סיוע חיצוני, אינן נאבקות במתעלל, או עוזבות את הסיטואציה הקורבנית. אותן נשים סובלות מדימוי עצמי נמוך ולעיתים קרובות מאמינות שהן האשמות בהתעללות. נשים כאלה יסרבו, במרבית המקרים, להתלונן במשטרה נגד בן הזוג המתעלל ויתנגדו לכל הצעת עזרה, פעמים רבות אף יהפכו בעצמן לאלימות ומתעללות כלפי אלה המציעים להן סיוע. למרות שמצב זה בדרך כלל נוגע לנשים וילדים, לעיתים רחוקות תסמונת זו יכולה להופיע גם אצל גברים.

דבר שנוי במחלוקת הוא ההגנה שמוענקת בפני החוק לאדם שהיה קורבן להתעללות ממושכת קודם לכך שתקף, או הרג את אותו אדם שהתעלל בו, או נהג באלימות פיזית או מינית כלפי אחרים בפקודתו או בבקשתו של המתעלל.

בארצות הברית אין תמימות דעים במדע הרפואה באשר לכך שהתעללות מסוג זה סופה במצב נפשי החמור דיו כדי להגיע לקריטריון החוקי של אי-שפיות הדרוש תחת חוק McNaghten, האומר שהאדם שחווה התעללות לא היה מסוגל להבדיל בין טוב לרע ברגע ביצוע העברה.לעיתים משתמשים במושג "תסמונת האישה המוכה" גם במובן המאטפורי, כהתנהגות של קבוצה המבקשת להיכנע ולפייס את התוקפן באופן נואש.

שלבים
-----

1. הכחשה - האישה מכחישה שהיא אישה מוכה וחושבת שהאירוע האלים היה חד פעמי.
2. אשמה - האישה מאמינה שהיא זאת "שהביאה את זה על עצמה", והיא התנהגה לא כשורה והאלימות של בן זוגה הם ההשלכות לכך.
3. הארה - האישה מבינה שזה לא אשמתה ובן הזוג שלה הוא האשם בכך שהוא אדם אלים.
4. אחריות - היא מבינה שהיחיד שיש לו את האחריות והכוח זהו בן הזוג. במקרים רבים ייתכן שהאישה תנסה לברוח מן הקשר בשלב זה.

ראו גם
------

* תסמונת סטוקהולם
**מוחמד שַׁכֶּר** (בערבית: **محمد شكر**; נולד ב-14 בנובמבר 1996) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי המשחק בעמדת החלוץ בבני סכנין, בהשאלה מעירוני קריית שמונה.

קריירת מועדונים
---------------

שכר נולד וגדל בג'ת, ישראל, למשפה ערבית-מוסלמית. החל לשחק כדורגל בקבוצות הילדים של מכבי עירוני ג'ת אל-אהלי ושל מכבי ברקאי, וכשהיה בן 14 הצטרף למחלקת הנוער של הפועל רעננה. 

ב-5 במרץ 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של הפועל רעננה, בהפסד 0–2 לבני יהודה תל אביב. עד תום עונת 2015/2016 שותף בשמונה משחקים בליגת העל, וב-21 במאי 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בהפסד 1–2 לבית"ר ירושלים. בתום העונה חתם על חוזה לחמש שנים במועדון, ובעונת 2016/2017 כבש שישה שערים ב-29 הופעות.

בינואר 2018 חתם בעירוני קריית שמונה לארבע וחצי שנים. ב-1 באפריל 2018 כבש את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 2–3 לבית"ר ירושלים בחצי גמר גביע המדינה, ועד תום עונת 2017/2018 ערך 12 הופעות בליגה אך לא כבש. בעונת 2018/2019 ערך 26 הופעות ליגה וכבש שני שערים.

ב-6 ביוני 2023 עבר בהשאלה לבני סכנין תמורת 150 אלף שקל.

קריירה בינלאומית
----------------

בשנים 2017–2018 רשם שתי הופעות במדי נבחרת ישראל הצעירה עד גיל 21.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway

הערות שוליים
------------

1. ↑  רז אמיר, ‏מוחמד שכר האריך את חוזהו בהפועל רעננה, באתר ONE‏, 6 ביוני 2016
2. ↑  אופיר סער‏, ימשיך עם סלובודן דראפיץ': מוחמד שכר הושאל לבני סכנין, באתר וואלה!‏, 6 ביוני 2023
**דן סמית'** (באנגלית: **Dan Smith**; נולד ב-23 בפברואר 1989) הוא שחקן פוקר אמריקאי אשר זכה בצמיד אליפות העולם בפוקר, באירוע המרכזי בסבב הפוקר העולמי ובשני גביעי סבב טריטון.

ביוגרפיה
--------

סמית' גדל כשחמטאי מחונן, ואף זכה במלגת לימודים באוניברסיטת מרילנד, אך לאחר שנת לימודים אחת החליט לפרוש ולנסות לשחק פוקר בצורה מקצוענית. מספר חודשים לאחר מכך הגיע לכסף בפעם הראשונה בטורניר פוקר, כאשר ניצח ביוני 2008 בטורניר HPT Verona וזכה ב-102 אלף דולר. ב-2012 זכה בפעם הראשונה ביותר ממיליון דולר, כאשר ניצח טורניר עם עלות כניסה של 100 אלף דולר כחלק מסבב ה-Aussie Millions במלבורן, אוסטרליה.

ב-2013 ניצח באירוע המרכזי בסבב הפוקר העולמי אשר התקיים בבלאג'יו שבלאס וגאס. את הישג השיא שלו באירוע המרכזי של אליפות העולם בפוקר עשה ב-2014, כאשר סיים במקום ה-20.

את זכייתו הגדולה ביותר עשה ב-2019, כאשר סיים במקום השלישי בטורניר מיוחד לצדקה במסגרת סבב טריטון אשר התקיים בלונדון, בעל עלות כניסה של כמיליון ליש"ט, וזכה ב-7.2 מיליון ליש"ט, כ-8.7 מיליון דולר.

במשך שנים נחשב סמית' כאחד השחקנים הטובים בעולם שעדיין לא זכה בצמיד אליפות העולם בפוקר, עד שבמסגרת הסבב ב-2022 ניצח את אליפות ה-Heads-Up וזכה בצמיד הראשון שלו.

ב-2023 זכה בגביע סבב טריטון הראשון שלו לאחר שניצח בטורניר המוזמנים עם סך כניסה של 200 אלף דולר שהתקיים במונטה קרלו.

נכון למרץ 2024, סמית' זכה בסך של כ-53.8 מיליון דולר מטורנירי פוקר, כשמתוכם כ-12.1 מיליון דולר בסבב אליפות העולם.

### צמידי אליפות העולם בפוקר

| שנה | טורניר | פרס |
| --- | --- | --- |
| 2022 | $25,000 No Limit Hold'em - Heads-Up Championship | $509,717 |

חיים אישיים
-----------

סמית' תומך ברעיון האלטרואיזם אפקטיבי, והוא ייסד את ארגון "Double Up Drive" המקדם את רעיון הנתינה הפילנתרופי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דן סמית'** בוויקישיתוף
* דן סמית', ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* דן סמית', באתר The Hendon Mob
* דן סמית', באתר Global Poker Index
* דן סמית', באתר אליפות העולם בפוקר
* דן סמית', באתר סבב הפוקר העולמי

הערות שוליים
------------

1. ↑  The Games We Play: Dan Smith and a Rekindled Appreciation for Chess, סבב הפוקר העולמי, ‏16 בנובמבר 2022 (באנגלית)
2. ↑  2012 Aussie Millions Day 12: Dan Smith Wins $100,000 Challenge; Main Event Day 1b & More, באתר PokerNews, ‏23 בינואר 2012 (באנגלית)
3. ↑  Dan Smith Wins WPT Doyle Brunson Five Diamond World Poker Classic, סבב הפוקר העולמי, ‏12 בדצמבר 2013 (באנגלית)
4. ↑  Some of the Best Poker Players Who Haven't Won a WSOP Bracelet, באתר PokerNews, ‏12 במאי 2022 (באנגלית)
5. ↑  Dan Smith Captures 1st Bracelet; Wins 2022 WSOP Event #6: $25K Heads-Up Championship, באתר PokerNews, ‏5 ביוני 2022 (באנגלית)
6. ↑  Dan Smith Wins Monte Carlo Invitational for $3,870,000 & First Triton Title, באתר PokerNews, ‏27 באוקטובר 2023 (באנגלית)
7. ↑  צוות הארגון, באתר Double Up Drive
**כחול ולבן** הוא פזמון עברי פטריוטי, שבשנות ה-70 היה לְהמנון "יהדות הדממה" (יהדות ברית המועצות) ואסירי ציון בפרט, וזכה לפופולריות גם בישראל. השיר מבטא רגשות ודימויים הקשורים בצבעים כחול (למעשה תכלת) ולבן, צבעיה הלאומיים של מדינת ישראל:

השיר ולחנו נכתבו בראשית שנות השבעים על ידי ישראל רשל, יהודי תושב מינסק שבברית המועצות, שהיה אז כבן 21. רשל כתב את השיר בעברית על מנת לבטא את זיקתו לישראל. הוא נאבק על זכותו לעלות לישראל עד אשר זכה לממש אותה במרץ 1971.

השיר בוצע סמוך לאחר כתיבתו על ידי חברי מקהלת הפולקלור היהודי בווילנה "אנחנו כאן", שעלו בעצמם לישראל ב-1971. הוא הפך לשיר מחאה ולאחד מסמלי מאבקם הממושך של יהודי ברית המועצות על זכותם לעלות לישראל. השיר זכה לביצועים נוספים, שמהם מוכר במיוחד זה של הזמרת נחמה ליפשיץ. השיר גם בוצע בתקליטון בשם "על נהרות" והושר בפי לילי שניידר ומקהלת ילדים בניצוח לסלו רוט. 

השיר זיכה את מחברו ב-1971 בפרס הוקרה מיוחד במסגרת פרס מילוא.

ראו גם
------

* הצבעים הלאומיים של ישראל

קישורים חיצוניים
----------------

* "כחול ולבן" באתר בית לזמר העברי
* מילות השיר "כחול ולבן" באתר שירונט
* אודות השיר, באתר מט"ח
* תקליט הגעגועים של יהודי רוסיה, מעריב, "ימים ולילות", 12 בפברואר 1971
* רחל פרימור, מחבר "כחול לבן" בין העולים מבריה"מ שבאו הבוקר לישראל, מעריב, 30 במרץ 1971, המשך

הערות שוליים
------------

1. ↑  רשל היה לימים לשליח הסוכנות היהודית באודסה. אשתו עירית נהרגה בפיגוע במלון פארק בשנת 2002.
2. ↑  פרסי "מלוא" לשנת 1970, דבר, 5 בפברואר 1971.
בונגלו קליפורני בסידני, אוסטרליה
**בונגלו** (באנגלית: **Bungalow**) הוא סוג של מבנה מגורים. התכונות המשותפות לבונגלו ברחבי העולם הוא שמרביתם נמוכים (בעלי קומה אחת, או אחת וחצי) עם מרפסת פתוחה.

מקור המונח "בונגלו" מגיע מהודו, הנובע מגוג'ראטית બંગલો‏ baṅgalo, אשר נובע מהינדי बंगला "באנגלה", כדי לתאר "בית בסגנון בנגלי". בתים אלה היו קטנים באופן מסורתי, בני קומה אחת עם מרפסת רחבה. המונח קיים באנגלית מ-1696, הוא שימש כדרך לתאר לימאים אנגלים מחברת הודו המזרחית הבריטית את תנאי המגורים הלא מפוארים בהודו. מאוחר יותר הוא הפך לשם של בתים מרווחים או מקום הלינה הרשמי של פקידים של הראג' הבריטי, וכן היה ידוע בבריטניה ולאחר מכן באמריקה, שבו בתחילה היה לו מעמד גבוה וקונוטציות אקזוטיות, והחל לשמש בסוף המאה ה-19 כסגנון מבני לבתים גדולים בפרברים שנבנו בסגנון תנועת האמנויות והאומנויות. בתים בסגנון זה היו בעלי גג נמוך וקורות חשופים.

הבונגלו הקליפורני בסגנון תנועת האמנויות והאומנויות היה פופולרי באוסטרליה לאחר מלחמת העולם הראשונה, הוא יובא תחילה לסידני, ולאחר מכן התפשט ברחבי אוסטרליה וניו זילנד. בבריטניה ובצפון אמריקה הוא משמש בעיקר כמבנה מגורים בעל קומה או שתיים, עם גג משופע וחלונות.

באזורים הכפריים של בנגלדש, מהם מקור שמו של הסגנון, בתי הבונגלו פופולריים מאוד. חומר הבנייה העיקרי המשמש אותם בזמן המודרני הוא יריעות פלדה גליים. בעבר הם היו בנויים מעץ, במבוק, קש, ורעפים מחרס.

בענף התיירות משתמשים בבונגלו כחלופה למוטלים או בתי מלון, בונגלו אלה הם בדומה לבונגלו בדרום אפריקה, מרביתם בתי עץ קטנים או בתי חוף, ולרוב כחלק מ"ריזורטים" לנופש.

* בונגלו על החוף באינדונזיהבונגלו על החוף באינדונזיה
* מבנה בונגלו בארצות הבריתמבנה בונגלו בארצות הברית
* בונגלו בגרמניהבונגלו בגרמניה
* מבנה בונגלו בריטי בהודומבנה בונגלו בריטי בהודו
* בונגלו לנופש בפולינזיה הצרפתיתבונגלו לנופש בפולינזיה הצרפתית
* הבונגלו של סר דניאל המילטון במערב בנגל שבהודוהבונגלו של סר דניאל המילטון במערב בנגל שבהודו

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בונגלו** בוויקישיתוף
* בונגלו, באתר Old house web (באנגלית)
* בונגלו אמריקאי 1905-1930, באתר Went worth studio (באנגלית)
* בונגלו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מקור השם בונגלו (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007292683005171
* GND: 4256216-8
* LCCN: sh85018002

 |
**קרן מרציאנו** (נולדה ב-10 ביוני 1978) היא עיתונאית ואשת רדיו וטלוויזיה ישראלית. מרציאנו משמשת כעורכת הכלכלית של חברת החדשות, ומגישה את תוכנית האקטואליה הכלכלית היומית "תוכנית חיסכון" בערוץ 12. מעת לעת היא מגישה גם את "המהדורה המרכזית", ״חדשות סוף השבוע וכן את אולפן שישי בערוץ.

ביוגרפיה
--------

מרציאנו במשדר, 2011
מרציאנו נולדה וגדלה בלוד בבית מסורתי. אמה עסקה בנדל"ן, ואביה עסק במוצרי קירור. לאחר שסיימה את לימודיה בבית הספר התיכון האזורי "רמלה-לוד", עברה משפחתה לתל אביב.

בעלת תואר ראשון במשפטים ותואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת תל אביב.

קריירה מקצועית
--------------

מרציאנו החלה את דרכה העיתונאית כששירתה בגלי צה"ל, שם שימשה כתבת לענייני תחבורה, תעופה ותיירות, חינוך ותקשורת, ולבסוף כתבת כלכלה.

מיד לאחר שחרורה מהצבא התקבלה לחברת החדשות של ערוץ 2, שם החלה לשמש ככתבת לענייני כלכלה וצרכנות.

משנת 2007 מגישה את תוכנית הכלכלה של חברת החדשות, "תוכנית חיסכון". באותה שנה גם החליפה זמנית ב"העולם הבוקר" של "רשת", ערוץ 2, את עינב גלילי שיצאה לחופשת לידה.

מרציאנו הגישה מנובמבר 2013 עד פברואר 2014 פעמיים בשבוע את המהדורה המרכזית, כמחליפה של המגישה יונית לוי שיצאה לחופשת לידה. מאז מוסיפה מרציאנו להגיש לעיתים את המהדורה המרכזית ואת חדשות סוף השבוע ואת "אולפן שישי".

מ-2019 עד 2022 הגישה בימי חמישי בגלי צה"ל את תוכנית הבוקר לצד אודי סגל.

משמשת גם כפרשנית ב"אולפן שישי" של חברת החדשות, ומשתתפת בפאנלים במהדורה המרכזית.

פרסים
-----

מרציאנו זכתה בפרס העיתונות על איכות ומצוינות בשידורי חדשות (2022).

בנוסף זכתה באות האבירות לשנת 2022 בתחום התקשורת של התנועה לאיכות השלטון. מנימוקי הפרס: "על כך שלא היססה והציגה בצורה חדה ואמיצה את הסכנות וההשלכות הכלכליות שהמשק והכלכלה הישראלית יתמודדו איתן במקרה שהמהפכה המשפטית תיושם".

חיים אישיים
-----------

מרציאנו נשואה ואם לארבעה, מתגוררת בתל אביב. בעלה הוא טייס בחברת אל על. אחיה הצעיר הוא העיתונאי מאיר מרציאנו, כתב הבריאות של חדשות 13.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרן מרציאנו** בוויקישיתוף
* הכתבות של קרן מרציאנו ב-N12

* קרן מרציאנו, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* קרן מרציאנו, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית

* קרן מרציאנו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  לי-אור אברבך, ‏קרן מרציאנו תשתלב בהגשת מהדורת חדשות 2, באתר גלובס, 12 בנובמבר 2013
2. ↑  אחרי חשיפת הסרסור בסוהרות: פרס התחקירים יוענק לכתב ynet ו"ידיעות אחרונות", לירן לוי, באתר ynet, 26 באוקטובר 2022
3. ↑  עיתונאית חדשות 12 קרן מרציאנו זכתה באות האבירות של התנועה לאיכות השלטון, באתר ‏מאקו‏, 4 ביוני 2023
4. ↑  קרן מרציאנו ילדה בייבי רביעי במספר | TMI, באתר
5. ↑  אורן פרסיקו, הכי בבית בעולם, באתר העין השביעית, 19 באפריל 2020
6. ↑  כתב הבריאות הדתי של גל"צ עובר לערוץ 13, באתר כיכר השבת, ‏2020-11-01
**מי שטוב לו ושמח** הוא שיר משחק עברי שהוא תרגום-עיבוד מאת דתיה בן דור לשיר הילדים האמריקאי "If You're Happy and You Know It".

השיר האמריקאי התפרסם בשלהי שנות ה-50, בלחן אמריקאי עממי. על בסיס השיר כתבה בן דור את הגרסה העברית, שבוצעה ב-1977 בתוכנית הטלוויזיה "מה פתאום?" של הטלוויזיה החינוכית הישראלית בהנחייתה של נירה רבינוביץ' ובשיתוף הבובה קישקשתא (בפרק 18: "יום הולדת לקישקשתא", שהיה בסימן חגיגה). בעקבות התוכנית הקליטה רבינוביץ את התקליט "שירי משחק" שבו הופיע השיר.
השיר בוצע גם בקלטת-הווידאו לילדים **מי שטוב לו ושמח כף ימחא - שירי משחק של דתיה בן דור** (1994), שכוללת שירים ולחנים מאת דתיה בן דור, ובקלטת-וידאו נוספת לילדים, **שירים קטנים - למשחק ולימי-הולדת** (1991), ובשיר השונה "אם נעים וגם שמח" בסדרה "החברים של ברני" או "יש בלונים באוויר" בסדרת הקלטות "קסם בג'ימבורי". לאחר מכן בוצע גם בסרט "ההרפתקה הגדולה של ברני", בפרסומת לחטיף הבוטנים "שוש", בערוץ בייבי בארבע גרסאות 1. ששודרה בקלטת "השפן הקטן", השנייה הייתה באנימציה והייתה מכונה *שיר השמחה*, השלישית בגרסת קטני והרביעית בגרסת השירים בהנפשה ממוחשבת, בקלטת וסדרת הילדים "אנגלית זה איזי" עם יעל לוי טל בתפקיד ליזי וניצן זיצר בתפקיד איזי החתול, בתוכנית הטבע הישראלי בפרק צפרדע מזמרת כשלכל אחד מהדמויות לא הייתה דרך לעשות את מה שהיה בשיר, במופע הילדים "רייצ'י וסוד הריצ'רצ'ים", בסרט "סטורי של פסטיגל - אגדה מעכשיו", בפרסומת לשופרסל online בכיכובם של אילן פלד ואפי בן ישראל, בערוץ הופ! ילדות ישראלית, בפרק "ביפ" מהסדרה "ארתור", ובפרק "פיק אפ בר" מהסדרה "החברים של נאור"

תוכן השיר
---------

בשיר חמישה בתים הכוללים הוראות ל"מי שטוב לו ושמח". בבית הראשון של השיר מתבקש מי שטוב לו ושמח למחוא כף. בבית השני לרקוע ברגליו, בבית השלישי לצחוק ובבית הרביעי לקרוא "היי הופ". הבית החמישי של השיר כולל קריאה להתחיל את הכל מהתחלה.

קישורים חיצוניים
----------------

* מילות השיר באתר שירונט

הביצוע הראשון של השיר:

* השיר "מי שטוב לו ושמח" בביצוע נירה רבינוביץ' בתוכנית "מה פתאום?", פרק 18, 1977, סרטון באתר יוטיוב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: 0987f5c9-74a0-4998-95bf-56970b9fe729

 |
**פסטיבל הסרטים אל-ארד** הוא פסטיבל קולנוע בין-לאומי של סרטים אודות התרבות והאמנות הפלסטינית. הפסטיבל מתקיים משנת 2002 מדי שנה בקליארי, סרדיניה, ומאורגן על ידי "ארגון הידידות סרדיניה-פלסטין".

אחת מהאורחות הקבועות בפסטיבל הסרטים היא מוניקה מאורר, במאית גרמניה שיצרה בשנות השבעים מספר סרטים תיעודיים על התפתחות הלאומיות הפלסטינית.

היסטוריה
--------

פסטיבל הסרטים אל-ארד נערך לראשונה בקליארי בשנת 2002, ונועד לתת ביטוי אמנותי לזכות להגדרה עצמית של הפלסטינים. במהלך השנים הפך לפסטיבל קולנוע בין-לאומי פופולרי המושך אליו חובבי קולנוע רבים. משנת 2009 נערך הפסטיבל בתיאטרון מאסימו.

בפסטיבל מחולקים מספר פרסי קולנוע, בהם הסרט התיעודי הטוב ביותר, הסרט התיעודי הקצר הטוב ביותר, הסרט הטוב ביותר על נושאים פלסטיניים, ופרס הבמאי החדש. חבר השופטים מונה יוצרים מתחום הקולנוע. בשנת 2024 הפסטיבל נערך מ-21 עד 25 בפברואר.

בין הזוכים נמנית האמנית אמילי ג'אסיר, שסרטה "מכתב לחבר" זכה בשנת 2022 בפרס הסרט הטוב ביותר על נושאים פלסטיניים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פסטיבל הסרטים אל-ארד** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פסטיבל הסרטים אל-ארד (באיטלקית)

* אתר האינטרנט הרשמי של פסטיבל הסרטים אל-ארד (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Chi siamo - Associazione Amicizia Sardegna-Palestina, באתר Associazione Amicizia Sardegna-Palestina - Solidarietà internazionale con la lotta del popolo palestinese, ‏2022 (באיטלקית)
2. ↑  On Cinema and Revolutions: Tricontinental Militancy and the Cinema of the Palestinian Revolution, באתר ProQuest, ‏2021 (באנגלית)
3. ↑  Il mondo palestinese a Cagliari nei documentari "Al Ard DOC Film Festival" - L'Unione Sarda.it, באתר L'Unione Sarda, ‏12 באוגוסט 2020 (באיטלקית)
4. ↑  Cinema, storie dal Medio Oriente: per ragionare su diritti umani, la pace, oltre le bombe, i muri e l’odio, באתר לה רפובליקה, ‏29 באפריל 2019 (באיטלקית)
| דֿאד |
| --- |
| **תחילית**: |   ضـ |
| **אמצעית**: |    ـضـ |
| **סופית מחוברת**: |   ـض |
| **סופית לא מחוברת**: |    ض |
| **אלפבית ערבי** |
| ا | ب | ت | ث | ج | ح |
| خ | د | ذ | ر | ز | س |
| ش | ص | ض | ط | ظ | ع |
| غ | ف | ق | ك | ل | م |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ن | ه | و | ي |  |

 |
| סימנים נוספים |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ﺓ | ﻯ | ء | ال | ﻻ |  |

 |
| אותיות חיצוניות |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ﭖ | ﭺ | ژ | ﭪ | ڨ |  |

 |
| תשכיל |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ـَ | ـِ | ـُ | ـًا ـٍ ـٌ |  |

 |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ـْ | ـّ | ـٰ | آ | ٱ |  |

 |

האות **ד֗אד** (בערבית: **ضاد**) היא האות החמש-עשרה באלפבית הערבי. לפניה באה האות צאד ואחריה האות טא.

דאד מייצגת את העיצור /dˤ/ (‏האזנהⓘ‏?‏), כלומר גרסה מלועלעת של העיצור /d/ (מעין דל"ת משולבת עם עי"ן). דאד היא אחת מחמשת העיצורים הנחציים (האחרים הם צאד, טא, ט'א וקאף), והיא הגרסה הנחצית של דאל.

ישנן שתי דרכים לתעתק את דאד לעברית: כדל"ת (או ד֗) או כווריאנט של צד"י (צ' או צ֗). התעתיק כדל"ת מהווה קירוב טוב יותר של הצליל, בעוד שהתעתיק כווריאנט של צד"י קרוב יותר לדרך הכתיבה הערבית, ומרמז על הקשר בין שורשים ערביים למקביליהם בעברית.

נראה שבערבית הקוראנית, זו שדוברה בזמנו של מוחמד, דאד נהגתה כעיצור [ɮˤ], כלומר כעיצור [‏ɮ] מלועלע. זהו עיצור מיוחד מאוד ולא נפוץ, שהוביל את המדקדקים הערביים הראשונים לכנות את הערבית "שפת הד֗אד" (لغة الضاد), היות שהם הכירו את העיצור הזה כייחודי לערבית. כינוי זה מצוי עד היום בקרב דוברי הערבית, המִתכנים "המבטאים את האות ד֗אד" (الناطقون بالضاد, "אלנאטקון באלד֗אד").

דאד היא אחת משש האותיות הערביות שאין להן מקבילה באלפבית הפיניקי (האחרות הן ת'א, ח'א, ד'אל, ט'א וע'ין). על אף שבאלפביתים פרוטו-שמיים כמו האלפבית הדרום-ערבי מופיעה אות לייצוג פונמה זו, שהשתמרה עד היום בשפות שמיות דרומיות, דוגמת ፀ בכתב האתיופי, הרי שבאלפבית הפיניקי, שהוא המקור לאלפבית הערבי, הצליל הזה לא היה קיים. לכן עוצבה האות כגרסה של צאד.

בשחזורים של פרוטו-שמית מופיע העיצור /ɬʼ/ כַּאָב הישיר של העיצור שמייצגת דאד, אם כי הוא אינו האב של צורת האות. ברוב השפות השמיות עיצור זה התמזג עם המקבילות של צאד.

בכתיבה, האות מתחברת מצד ימין וגם מצד שמאל, כמו בשאר האותיות למעט אותיות "דוד'ארז".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ض** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  The Side of the Tongue (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TDVİA: dad

 |
**נורית קנטי** (נולדה ב-9 בינואר 1976) היא אשת תקשורת ישראלית, ויושבת ראש ארגון העיתונאים בישראל החל מיוני 2021.

ביוגרפיה
--------

קנטי נולדה ב-1976 בתל אביב. שירתה כמדריכה וקצינת חי"ר בבית הספר למקצועות החי"ר בירוחם. לאחר שחרורה מצה"ל בשנת 1997 עבדה מספר שנים במשרד הביטחון בתפקידים מבצעיים.

בשנת 1999 החלה לעבוד ככתבת במחלקת החדשות של קול ישראל. במהלך השנים 1999-2004 שימשה כתבת לענייני משטרה ולאחר מכן כתבת לענייני רווחה ושדרנית ברשת ג'. בשנת 2005 עבדה ככתבת לענייני חינוך בערוץ 10.

במהלך השנים כתבה בעיתונים "דה מארקר", "גלובס", "העין השביעית" ובמוסף התרבות של "מעריב".

ערכה לפרקים את יומן הבוקר של גלי צה"ל, "בוקר טוב ישראל" ומגישה את היומן במהדורות סוף השבוע שלו ואת התוכנית "עושים צהריים". מאז חודש אוגוסט 2009 משמשת עורכת הראשית של התוכנית "מה בוער" עם רזי ברקאי.

במקביל נמנית עם מגישי התוכניות "רצועת הביטחון" ו"24 היום שהיה". עורכת ומגישה תוכניות דוקומנטריות בגלי צה"ל ומלמדת את סדנת הכתיבה הרדיופונית בבית הספר לעיתונאות כותרת.

ב-2021 זכתה בפרס בני ברית לסיקור התפוצות בתקשורת הישראלית. ביוני אותה שנה נבחרה לתפקיד יושבת ראש ארגון העיתונאים בישראל.

לקנטי תואר ראשון בספרות והיסטוריה, ותואר ראשון במשפטים. היא אם לשתיים ומתגוררת בתל אביב. בן זוגה הוא הקריין צבי סלטון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נורית קנטי** בוויקישיתוף
* נורית קנטי, ברשת החברתית פייסבוק
* נורית קנטי, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* מילה שלי - נורית קנטי, גל"צ - למה הנאנסות לא נחשפות? בתוכנית תיק תקשורת
* מאמרים מאת נורית קנטי, באתר "העין השביעית"
* מאמרי נורית קנטי, באתר "הארץ"
* נעמה תורן, "הרבה עיתונאים ישבו בסופ"ש וישאלו עצמם - איך פרסמנו את הזבל הזה", באתר אייס
* רזי ברקאי ונורית קנטי‏, הטלפון הזועם שמעולם לא הגיע לקונטרול "מה בוער", באתר וואלה!‏, 6 באפריל 2015
* דוד אברהם‏, "אני לא חושבת ששמאלן זה כינוי גנאי", באתר וואלה!‏, 18 במרץ 2016
* אתר למנויים בלבד איתי שטרן, נורית קנטי: "למדתי שאפשר להשתלט על כלי תקשורת בישראל בהמון צורות", באתר הארץ, 2 במרץ 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  נורית קנטי ודן לביא יקבלו את פרס בני ברית לסיקור יהדות התפוצות, 3 במאי 2021
2. ↑  בחירות 2021: ועד מנהל חדש ויו"ר חדש לארגון העיתונאים בישראל, באתר ארגון העיתונאים בישראל, 17 ביוני 2021
באינפי, **מעגל היחידה** הוא מעגל בעל מיסי שאורכו יחידת מידה אחת, ומרכזו בראשית הצירים של מערכת צירים קרטזית. למעגל היחידה מספר שימושים בטריגונומטריה – באמצעותו ניתן להרחיב את הגדרתן של הפונקציות הטריגונומטריות, ולהגדיר יחידת מידה טבעית לזווית – הרדיאן. מעגל היחידה מסומן לעיתים קרובות {\displaystyle \mathbb {S} ^{1}}.

העיגול ברדיוס 1 סביב הראשית, שמעגל היחידה הוא שפתו, נקרא **קרסטיאנוווווווו**.

הגדרת הפונקציות הטריגונומטריות
------------------------------

בהינתן זווית כלשהי, מגדירים אותה כרדיוס ש"מסתובב" נגד כיוון השעון ויוצר את הזווית הזאת עם הכיוון החיובי של ציר ה-x. אם הזווית שלילית, הסיבוב הוא עם כיוון השעון. אם הזווית גדולה מ-{\displaystyle 360^{\circ }} (או {\displaystyle \ 2\pi } רדיאנים), זה יותר מסיבוב אחד ועל כן הזווית עם ציר ה-x היא השארית של חלוקת הזווית ב-{\displaystyle 360^{\circ }}.

אם הזווית היא {\displaystyle \ t} ו-{\displaystyle \ (x,y)} היא הנקודה בה נוגע הרדיוס במעגל, אז נגדיר:

|  |
| --- |
| {\displaystyle \ \cos t=x} |
| {\displaystyle \ \sin t=y} |

במישור המרוכב
-------------

במישור המרוכב מעגל היחידה מורכב מכל המספרים המרוכבים שערכם המוחלט הוא 1 (ובכללם כל שורשי היחידה). לפי נוסחת אוילר כל מספר על מעגל היחידה ניתן להצגה כ-{\displaystyle \ e^{i\theta }} כאשר {\displaystyle \ \theta } היא הזווית (ברדיאנים) בין הציר הממשי למספר. איברי מעגל היחידה מהווים חבורה ביחס לכפל מספרים מרוכבים. זוהי חבורה חשובה ושימושית במתמטיקה והיא נקראת חבורת המעגל. מנוסחת אוילר נובע שהיא איזומורפית לחבורת המנה {\displaystyle \mathbb {R} /\mathbb {Z} } (כחבורות ביחס לחיבור).

### שימוש במעגל היחידה המרוכב

כאשר מעבירים סדרה עתית למרחב הפאזה נהוג להשתמש במערכת קואורדינטות של המישור המרוכב. תחת מעבר זה הפאזה של סדרה עתית משמשת על מנת להגדיר משתנה מרוכב שהארגומנט שלו הוא הפאזה של הסדרה העתית וגודלו הוא אחד. העתקה זו מעתיקה כל מקטע של סדרה עתית אל עבר רדיוס של מעגל היחידה המרוכב. המעבר אל מרחב הפאזה מאפשר הפעלה של שיטות לחקר קישוריות בין סדרות כמו phase lag index או (Inter-site phase clustering (ISPC. חקר הקישוריות חשוב במיוחד בחקר קישוריות מוחית כיוון שהמידע שנמדד מהמוח האנושי הוא לרוב סדרה עתית. וככזה מציאת הקישוריות בין סדרות עתיות שקול למציאת קישוריות בין אזורים אלקטרודות או תדרים מוחיים כתלות במידע הנמדד.

ראו גם
------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיספר ספר לימוד בוויקיספר: **מעגל היחידה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מעגל היחידה** |

* כדור (טופולוגיה)
* גאומטריה אנליטית
* קואורדינטות פולריות
* שורשי היחידה
* ריבוע יחידה
* קוביית יחידה

קישורים חיצוניים
----------------

* מעגל היחידה, באתר MathWorld (באנגלית)
* How to Remember the Unit Circle (NancyPi), סרטון באתר יוטיוב (אורך: 12:02)
**היפוך זמן** היא פעולה מתמטית או פיזיקלית של החלפת הביטוי לזמן, בשלילה שלו בנוסחאות או במשוואות, כך שיתארו אירוע בו הזמן רץ לאחור או כל התנועות מתהפכות. הנוסחה או המשוואה המתקבלת שנשארה ללא שינוי על ידי פעולה זו, טוענים שהוא מהווה היפוך זמן, מה שמרמז שאותם חוקי פיזיקה חלים באותה מידה בשני המצבים שבהם האירוע השני (ההפוך) אינו ניתן להבחנה במקור ושלזרם של הזמן אין כיוון.
מעודף באופן טבעי במקרה של אינטראקציות (הדדיות) יסודיות.
היפוך זמן מציין את היפוך התקדמות הזמן. מתמטית, היא מיוצגת על ידי הפעולה {\displaystyle T:t->-t}

דוגמאות
-------

אם למשל מצלמים משחק סנוקר, אפשר להריץ אותו קדימה ואחורה. כך או כך, הכדורים עדיין מתנגשים והצופה במתרחש לא יכול לדעת מה הכיוון הנכון.
אם מריצים סרטון של כדור מתגלגל, אין לדעת מאיזה נקודה בסרטון התחיל או נעצר.

היסטוריה
--------

היפוך הזמן התגלה על ידי שני פיזיקאים אמריקאים, ג'יימס קרונין וואל פיץ', שקיבלו על כך פרס נובל בשנת 1980.
בשנת 1955 הכיר ג'יימס קורנין את ואל פיץ' אשר הביאו בשנת 1958 לאוניברסיטת פרינסטון. בשנת 1980 זכו השניים בפרס נובל לפיזיקה, על גילוי ההפרה של עקרונות סימטריית הבסיסים (סימטריית CP היא סימטריה מקורבת בין חלקיקים לאנטי חלקיקים). בעבר חשבו שהסימטריה מדויקת ושעולם שמורכב מחומר יהיה זהה בתכנותיו לעולם של אנטי חומר אך בשנות ה-60 ג'יימס קורנין וואל פיץ' גילו זאת.
גילוי זה תרם לתאוריה של המפץ הגדול.

ראו גם
------

* ויקיפדיה:עריכה טכנית

לקריאה נוספת
------------

*

קישורים חיצוניים
----------------

* 
* 
*
שלט בכניסה לאתר הנצחה של דרוביצקי יאר
**דרוביצקי יאר** (באוקראינית: **Дробицький Яр**, ברוסית: **Дробицкий Яр**) הוא גיא הנמצא בקצה המזרחי של העיר חרקוב, שבו רצחו הנאצים כ-20,000 איש, רובם יהודים, בשנים 1941-1942.

מעשי הרצח
---------

לפני הפלישה הנאצית לברית המועצות התגוררו בעיר חרקוב כ-135 אלף יהודים. עם התקרבות הצבא הגרמני לעיר, עזבו מרבית היהודים את חרקוב והתפנו מזרחה. לפי הערכות שונות, בעת כיבוש העיר ב-24 באוקטובר 1941, נותרו בה כ-11,000 יהודים. 

ב-14 בדצמבר פרסם המושל הצבאי של העיר, גנרל פוטקמר, פקודה ליהודי העיר לעזוב את בתיהם ולהתייצב ליד המפעל לייצור טרקטורים בעיר. בקרבת המפעל נותרו צריפים זמניים, בהם התגוררו הפועלים שבנו את המפעל. במתחם הצריפים הוקם גטו ליהודי העיר. כל יום הוצאו מהגטו כ-200-300 יהודים. הם הובלו לדרוביצקי יאר ושם הוצאו להורג ביריות. כבר בתחילת פברואר 1942 חדל הגטו מלהתקיים – כל יושביו הוצאו להורג ביאר. 

גם לאחר חיסול הגטו נמשכו מעשי הרצח בדרוביצקי יאר – הנאצים הרגו בו שבויי מלחמה סובייטים וחולים מבתי חולים פסיכיאטריים. לפי הערכת ההיסטוריונים הסובייטים, במהלך המלחמה נרצחו בדרוביצקי יאר 16-20 אלף בני אדם – יותר ממחצית מהנרצחים היו יהודים. 

אנדרטה בצורת מנורה לזכר היהודים שנרצחו בדרוביצקי יאר

הנצחת זכר הנספים
----------------

בשנת 1954, לאחר מאבק ארוך, התירו השלטונות הסובייטים לחברי הקהילה היהודית להקים במקום לוח זיכרון. לפי דרישת השלטונות על הלוח נחרט כי הוא הוקם לזכר קורבנות הנאצים. אבל נאסר לציין כי רוב הנרצחים היו יהודים. 

לאחר התפרקות ברית המועצות וכינון אוקראינה העצמאית החליטה עיריית חרקוב (בלחץ הקהילה היהודית) להקים במקום אתר הנצחה. בשנת 1994 התקיים טקס הנחת אבן פינה לאתר, בנוכחותם של ראש העיר וראשי הקהילה היהודית של חרקוב. עבודות לבניית האתר הופסקו בשנת 1995, בשל בעיות כספיות. העבודות התחדשו בשנת 2000. ב-13 בדצמבר 2002 הסתיים השלב הראשון בבניית האתר - הקמת אנדרטת הזיכרון הראשית ואנדרטה בצורת מנורה, לזכר היהודים שנרצחו במקום. באוגוסט 2005 הושלמה בניית האתר לאחר הקמת אולם זיכרון ובו לוחות עם שמות הנספים.

במרץ 2022 כלי תקשורת אוקראיניים דיווחו שאנדרטת המנורה ניזוקה במהלך הקרב על חרקוב במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דרוביצקי יאר** בוויקישיתוף
* - אתר רשמי של האנדרטה המורכבת "דרוביצקי יאר". (ברוסית)
* - אתר אינטרנט רשמי של אתר ההנצחה בדרוביצקי יאר. (באנגלית) ו(ברוסית)
* "אל דרוביצקי יאר" - יצירה מוזיקלית (בעברית וברוסית) לזכרם של הנרצחים במקום. בביצוע החזן יצחק חלפון ובהשתתפות דמיטרי קוצ'ין, צאצא לאחת ממשפחות הנספים.

הערות שוליים
------------

1. ↑  נטע בר, דיווח באוקראינה: רוסיה החריבה אנדרטה לזכר השואה, באתר ישראל היום, 26 במרץ 2022
**צבי (גרגוריו) פרידלנדר** (נולד ב-27 בפברואר 1969) הוא רופא מומחה ברפואה פנימית ובמחלות ריאה, והוא המייסד והמנהל של מחלקה פנימית ד' בבית החולים הדסה עין כרם. במסגרת פעילותו באיגוד הישראלי לרפואת ריאות, שימש בין היתר כמזכיר האיגוד (2013–2019) ובשנת 2022 נבחר לעמוד בראשו. בנוסף, פרופ' פרידלנדר משמש כיו"ר ועדת הקבלה של הפקולטה לרפואה באוניברסיטה העברית החל משנת 2017.

פרופ' פרידלנדר הוא חוקר בעל שם בינלאומי בתחום תאי הנויטרופילים ובעיקר תפקידם בסרטן, ובהמשך למחקריו הוא מייסד-שותף של חברת אימוניקס (Immunyx).

במהלך שנת 2020, בזמן התפרצות מחלת נגיף קורונה 2019, מונה במקביל למנהל מחלקות פנימית וקורונה שונות בבית החולים, והיה לאחד ממנהלי המחלקות המובילים של המאבק בקורונה, וכן התראיין מספר פעמים רב בתקשורת בנושא זה.

ביוגרפיה
--------

נולד בקליפורניה, ארצות הברית לרוסי וברטולד פרידלנדר ועלה ארצה לירושלים עם משפחתו כשהיה בן שבע. לאחר שירותו הצבאי (רס"ן מיל'), הוא החל את לימודי הרפואה באוניברסיטה העברית בירושלים, אותם סיים בהצטיינות בשנת 1998. במקביל, סיים בהצטיינות יתרה תואר מוסמך בביולוגיה התפתחותית ואימונולוגיה. הוא המשיך להתמחות ברפואה פנימית, ולאחר מכן התמחה במחלות ריאה, שניהם במרכז הרפואי הדסה עין כרם.

בין השנים 2007–2009 התגורר עם משפחתו בארצות הברית במסגרת פוסט-דוקטורט, כחוקר במעבדה לאימונולוגיה ואימונותרפיה של לסרטן ריאות באוניברסיטת פנסילבניה.

עם שובו ארצה, ייסד מעבדת מחקר מקבילה בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית, בעודו ממשיך לשמש כרופא בהדסה עין-כרם.

החל משנת 2010 שימש כחבר ועד באיגוד הישראלי למחלות ריאה, ובין השנים 2013–2019 שימש כמזכיר האיגוד. משמש כמרכז נושא ועדת סל הבריאות באיגוד.

בשנים שלאחר מכן היה המייסד והמנהל של מרכז הדסה ל-COPD ונזקי עישון, עד לשנת 2017.

הוא משמש משנת 2015 כנציג ישראל בארגון העולמי לטיפול ב-COPD (Global Initiative for chronic Obstructive Lung disease – GOLD).

בשנת 2016 מונה להקים ולעמוד בראשה של מחלקה פנימית חדשה בבית החולים, פנימית ד', תפקיד אותו הוא ממלא עד היום.

בשנת 2017 מונה כיו"ר ועדת הקבלה ללימודי רפואה בפקולטה לרפואה.

בשנת 2020 נבחר לרשימת "הרופאים הטובים ביותר בישראל" בתחום מחלות הריאה של הירחון "פורבס".

באותה שנה, בשל התפרצות מחלת נגיף הקורונה, מונה להקים ולנהל לסירוגין את מחלקות הפנימית-קורונה שנפתחו במרכז הרפואי הדסה וניהל במקביל את המחלקה הפנימית ומחלקות הקורונה.

בשנת 2022 נבחר ליו"ר האיגוד הישראלי לרפואת ריאות.

על בסיס מחקריו בתחום הנאוטרופילים בשיתוף עם פרופ' צבי גרנות מהאוניברסיטה העברית הוקמה בשנת 2021 חברת Immunyx כחברת חממה שעוסקת בטיפול מכוון לנאוטרופילים במחלות דלקתיות וגידוליות.

מתגורר בצור הדסה, נשוי לעלמה ואב לשלושה ילדים.

לקריאה נוספת
------------

* פרופסור פרידלנדר באתר "דוקטורים"

קישורים חיצוניים
----------------

* יניר מטווח עם יניר קוזין - 14.9.20, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 15:29)
* שרון ואורי 05.03.21 | הממשלה טרם אישרה את התקנות להמשך פתיחת המשק, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 1:01:05)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ועדות הפקולטה לרפואה, באתר הפקולטה לרפואה, האוניברסיטה העברית
2. ↑  "להטיף נגד חיסונים זה רוע" אמר פרופ' צבי פרידלנדר, באתר פייסבוק
3. ↑  רופא בכיר מרגיע: "אנחנו לא קרובים כרגע לסף הספיקה", באתר מעריב אונליין, 15 באוגוסט 2021
4. ↑  התמודדות עם אסתמה (אסטמה), באתר פורטל נשימה
5. ↑  פרופ' צבי פרידלנדר: מתלבטים אם להתקדם להנשמה בחולה הקשה, שנמנע מחיסון, באתר ערוץ החדשות הרפואיות של ישראל, ‏2022-02-08
6. ↑  דן לביא, "הייתה אהבה ממבט ראשון", באתר ישראל היום