**עין יעקב** הוא חיבור הכולל אסופה ופרשנות למרבית האגדות המצויות בתלמוד הבבלי ובתלמוד הירושלמי.

על הספר נתחברו מספר פירושים, שחלקם אף נדפסו סביב החיבור.

מחבר הספר והדפסתו
-----------------

הספר חובר על ידי רבי יעקב בן חביב, שהספיק לכתוב רק שני חלקים של הספר, סדר זרעים וסדר מועד ונפטר באמצע עבודתו. הספר הושלם בידי בנו, רבי לוי בן חביב, הרלב"ח.

הספר ראה אור בדפוס, לאחר מות המחבר, בסלוניקי בבית הדפוס של יהודה גדליה בשנת רע"ו (1516). הגעתו של החיבור לקהל קוראים רחב יותר התאפשרה רק לאחר שהחיבור ראה אור במרכז הדפוס של ונציה בשנת 1546 (ש"ו). 

### שריפת התלמוד

בעקבות הפולמוס סביב התלמוד שהתקיים באיטליה בשנות החמישים של המאה ה-16, הכריזה האינקויזיציה של ונציה על ה"עין יעקב" כספר אשר יש בו דברי כפירה והספר נידון לשריפה יחד עם עותקים של התלמוד הבבלי והירושלמי. 

כעבור עשר שנים בשנת שכ"ו (1566) הותר להוציא את הספר לאור בשנית אולם שמו שונה ל"עין ישראל", עקב איסור הדפסתו מהאפיפיור. בשם זה החיבור המשיך לראות אור במספר מהדורות. אחת ממהדורות אלו היא מהדורה שראתה אור בשני כרכים בקרקוב בדפוס יצחק בן אהרון מפרוסיץ, בין השנים 1587-1591. מהדורה זו הנגישה למעשה את יצירתו של רבי יעקב בן חביב לציבור הלמדנים שישב במרחב האשכנזי-פולני. 

לאורך השנים החיבור ראה אור בעשרות מהדורות, שזכו לתפוצה רחבה הן בקרב בני ישיבות והן בקרב ציבור הלמדנים הרחב, עד לימינו אנו ישנן קבוצות לימוד של החיבור הנקראות בשם "חברת עין יעקב".

מבנה החיבור
-----------

את החיבור ערך המחבר לפי סדר מסכתות התלמוד, כשהוא מכנס אל חיבורו את כל האגדות המופיעות בתלמוד, ומשמיט את כל הנושאים ההלכתיים שנידונו בו. בחיבורו הביא המחבר את לשון הגמרא ופירושי הראשונים שהיו לפניו כדוגמת: רש"י, בעלי התוספות, רבינו ניסים, רשב"א וריטב"א. לצידם הוסיף המחבר גם פירוש משלו, שנקרא בשם פירוש "הכותב". 

### פירושים על הספר

במהדורות מאוחרות יותר נוספו ל"עין יעקב" גם פירושו של המהרש"א - "חידושי אגדות", פירושיו של הרב חנוך זונדל בן יוסף - ה"יד יוסף" המופיע בצד החיצוני של הדף למעלה, ה"עץ יוסף" וה"ענף יוסף" המופיעים בתחתית הדף, וכן מפתחות, הפניות ומראי מקומות לספרות המקראית והמדרשית.

ייחודו של החיבור והשפעתו על הפרשנות לספרות האגדה
------------------------------------------------

"עין יעקב" הוא החיבור הראשון בספרות התורנית המודפסת המאגד את אגדות התלמוד כגוף ידע עצמאי. החיבור מסודר על פי סדר המסכתות והדפים ובכך למעשה ממצב את הספר כחיבור המיועד לתלמידי חכמים המצויים בנתיבות הלימוד של התלמוד. זאת בשונה מספרות הדרשות והמוסר, המפרשות אגדות רבות אולם הן בנויות על פי נושאים או פרשיות השבוע ולא מתייחסות לאגדה כגוף ידע העומד בזכות עצמו, אלא ככלי עזר לביסוסם של רעיונות מוסרים או מחשבתיים. 

התפיסה הרואה את האגדה כגוף ידע הראוי לפרשנות עצמאית באה לידי ביטוי דווקא בשני חיבורים של יוצרים מהמרחב הפולני-אשכנזי שהושפעו רבות מה"עין יעקב". החיבור "דרש משה" לר' משה מפיזענץ שראה אור בקרוב בשנת שמ"ט (1589) וחיבורו של ר' שמואל אידילש (המהרש"א), "חידושי אגדות" (לובלין, 1627). אף חיבורו של הראי"ה קוק, "עין איה", נחשב כפירוש על ספר "עין יעקב". חיבור זה נדפס רק על מסכתות ברכות ושבת (בהוצאת מכון הרצי"ה).

התייחסות גדולי הדורות לספר
--------------------------

בספר שתי ידות לר' מנחם די לונזנו כתב על הספר: "ועל כל ספרי החסידים הוא ספר עין יעקב שהוא מדרשי רבותינו ז"ל ואגדות הגמ' ותניא בספרי פרשת עקב דורשי רשומות אמרו רצונך שתכיר את מי שאמר והיה העולם למוד אגדה שמתוך כך אתה מכיר הקדוש ברוך הוא ומדבק בדרכיו". ועל גבי דברים אלו כתב ר' ישעיהו באסאן בספרו אמרי יושר: "והדין עמו כי ספר זה כולל כל מוסרי התנאים והאמוראים ומעשיהם הנוראים ואין לך מאמר קטן וקצר בדבריהם ז"ל שלא יהיה כלל גדול ביראת שמים ראוי לחבר עליו חיבור מלא וגדוש".

הנוסח בחיבור
------------

נוסח התלמוד המובא בעין יעקב שונה לפעמים מהנוסח בדפוסי התלמודי הנפוצים, ישנם מאמרי חז"ל שמופיעים רק בנוסח התלמוד בעין יעקב. ספר דקדוקי סופרים ציין בצורה שיטתית את השינויים. כמו כן, בנוסח פירוש רש"י המופיע בספר, ישנם לעיתים שינויים מנוסח פירוש רש"י המודפס בתלמוד.

תרגומים
-------

החיבור "עין יעקב" תורגם ליידיש על ידי יוסף מאיר יעבץ, ונדפס בשנת ה'תרמ"ו בוורשה. אחר השואה נדפס עוד הפעם בהוצאת "בית מסחר ספרים ירושלים" בניו יורק. התרגום הראשון לאנגלית נעשה על ידי הרב שמואל צבי גליק ונדפס בשנת 1916 בארצות הברית.

ראו גם
------

* ספר האגדה
* עין אי"ה

לקריאה נוספת
------------

* הקר יוסף, **ר' יעקב אבן חביב : לדמותה של ההנהגה היהודית בשאלוניקי בראשית המאה הט"ז** (כרך ב, עמ' 117-127), דברי הקונגרס העולמי השישי למדעי היהדות, ירושלים, ה'תשל"ג
* הקר יוסף, **הפעילות האינטלקטואלית בקרב יהודי האימפריה העו'תמנית במאות השש עשרה והשבע עשרה** (עמ' 569-603), תרביץ, ה'תשמ"ד

* Lehman Marjorie,The ‘Ein Ya’aqov’ a collection of Aggadah in Transition", Prooftexts, 19, 1, 1999, p.21-41
* Lehman Marjorie, The En Yaaqov: Jacob ibn Habib's Search for Faith in the Talmudic Corpus. Detroit: Wayne State University Press, 2012

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עין יעקב** בוויקישיתוף
* **עין יעקב**, במאגר הספרים הסרוקים של הספרייה הלאומית
* "עין יעקב" באתר HebrewBooks: חלק ראשון, חלק שני, חלק שלישי, חלק רביעי
* עין יעקב במסורת חב"ד
* יעקב בן שלמה אבן חביב (1445-1516.), עין יעקב, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  אמנון רז-קרקוצקין, **הצנזור העורך והטקסט: הצנזורה הקתולית והדפוס העברי במאה השש עשרה** (עמ' 63-37), ירושלים, מאגנס, ה'תשס"ה
2. ↑  דף קכב, א

| ספרות המדרשים |
| --- |
| מדרשי הלכה תנאיים(בערך 200–400 לספירה) | מכילתא דרבי ישמעאל • מכילתא דרבי שמעון בן יוחאי • ספרא • ספרי במדבר • ספרי זוטא במדבר • ספרי דברים • מכילתא דברים • ספרי זוטא דברים |
| מדרשי אגדה קלאסיים:תקופת האמוראים והסבוראים (בערך 400–600 לספירה) | בראשית רבה • ויקרא רבה • איכה רבה • אסתר רבה (פרשיות א-ו) • שיר השירים רבה • פסיקתא דרב כהנא • מדרש פנים אחרות • ברייתא דישועה • אגדות התלמוד |
| תקופת הביניים:ראשית תקופת הגאונים(בערך 600–750 לספירה) | מדרשי התנחומא • שמות רבה (פרשיות יב-מ) • במדבר רבה (פרשיות טו-כג) • דברים רבה • רות רבה • קהלת רבה • קהלת זוטא • אבות דרבי נתן • אותיות דרבי עקיבא • מדרש תהילים (מזמורים א-קיח) • מדרש ויסעו • תרגום שני למגילת אסתר • פסיקתא רבתי • מדרש שיר השירים |
| המדרש המאוחר:תקופת הגאונים(בערך 750–1050 לספירה) | תנא דבי אליהו • פרקי דרבי אליעזר • שבעת פרקי רבי אליעזר • הגדה של פסח • שמות רבה (פרשיות א-יא) • במדבר רבה (פרשיות א-יד) • אסתר רבה (פרשיות ז-י) • אגדת בראשית • בראשית רבתי • פסיקתא רבתי • דברים זוטא • רות זוטא • שיר השירים זוטא • מדרש שמואל • מדרש משלי • מדרש תהילים (מזמורים קיט-קנ) • מדרש אבא גוריון • מדרש תדשא • מדרש ויושע • מדרש עשרת הדיברות • מדרש תשובת יונה הנביא • מדרש אבכיר • מדרש אספה • מדרש תמורה • פסיקתא זוטרתא (לקח טוב) |
| הילקוטים:תקופת הראשונים(בערך 1050–1500 לספירה) | פתרון תורה • פסיקתא זוטרתא • מדרש שכל טוב • מדרש אגדה (בובר) • ילקוט שמעוני • ילקוט המכירי • מדרש הגדול • מדרש הביאור • הגדות התלמוד (ילקוט) • עין יעקב • מדרשי רבי שמואל מסנות |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007523007405171
* VIAF: 315871111
* WorldCat (עם VIAF): 315871111

 |