תופיק טובי, 1969תופיק טובי, 1969
תופיק טובי בישיבת ועדת הפנים של הכנסת בתל אביב, ספטמבר 1949
**תַּוְפִיק טוּבִּי** (בערבית: **توفيق طوبي**; 11 במאי 1922 – 12 במרץ 2011) היה פוליטיקאי ערבי-ישראלי קומוניסטי. כיהן כחבר הכנסת מטעם מפלגת השמאל הקיצוני חד"ש. כהונתו הייתה מהארוכות שידעה הפוליטיקה הישראלית, למעלה מ-41 שנות כהונה, כולן רצופות.

בית תאופיק טובי ברחוב תאופיק טובי 18 בשכונת הדר בחיפה. הבית הוא מבנה לשימור

ביוגרפיה
--------

טובי נולד בחיפה לאליאס ולאליס (לבית ח'ורי). סיים את בית הספר היסודי של הקהילה האורתודוקסית בחיפה וב-1936 עבר ללמוד בפנימיית בית הספר "אלמוטרן גובאת" (צהיון) של המיסיון הבריטי בירושלים והיה פעיל בהתאחדות התלמידים הערבים ולאחר מכן בתנועת התלמידים הערבים.

בשנת 1940 חזר לחיפה והצטרף למפלגה הקומוניסטית של פלשתינה (פק"פ). לאחר פיצול המפלגה על רקע לאומי ב-1943 היה אחד ממייסדי הליגה לשחרור לאומי, שהתנגדה תחילה לתוכנית החלוקה אולם לאחר מכן תמכה בה עקב השינוי החיובי בעמדת ברית המועצות.

לאחר פטירת אביו ב-1941 נאלץ לסייע בפרנסת המשפחה ולכן ויתר על לימודים אוניברסיטאיים. בשנים 1943–1948 עבד במחלקת העבודות הציבוריות של ממשלת המנדט הבריטי.

ב-1948 איחדו חברי הליגה הערבים וחברי הפק"פ היהודים כוחות והקימו את המפלגה הקומוניסטית הישראלית (מק"י). טובי היה חבר הוועד המרכזי של המפלגה, חבר לשכה ומזכירות, וערך את ביטאונה בשפה הערבית, "אל-איתיחאד". בנוסף, היה חבר נשיאות הוועד הארצי למען שלום מאז שנות ה-50 וחבר נשיאות מועצת השלום העולמית.

בשנת 1949 נבחר לכנסת מטעם מק"י, והיה צעיר חברי הכנסת הראשונה. באותה שנה, בעת שקבל על התנהגות צה"ל בפעולות חיפוש מסתננים בגליל, היו שטענו נגדו כי עליו להודות שמאפשרים לו לכהן בכנסת. בעקבות זה יצא להגנתו המשורר נתן אלתרמן במדורו "הטור השביעי" בשיר בשם "הנזיפה בתופיק טובי". למרות שליטתו בעברית, הקפיד לנאום בכנסת בערבית כשלאחר נאומו דבריו מתורגמים לעברית בידי מתורגמן.

בשנת 1956, לאחר טבח כפר קאסם, גבו תופיק טובי ועמיתו מאיר וילנר עדויות מהפצועים והפיצו אותן, בין השאר מעל במת הכנסת, תוך שימוש בחסינותם הפרלמנטרית. כך הצליחו להביא את המידע לידיעת הציבור כשבועיים לאחר המעשה, למרות מאמצי הצנזורה הצבאית להסתיר את התרחשות הטבח מהציבור. בשנת 1965, בעקבות ויכוחים פנימיים במק"י על מהות היותה תנועה יהודית ערבית ולא ציונית, הוחלט בחודש יוני על פילוג. טובי, יחד עם חבריו מאיר וילנר, אמיל חביבי, תאופיק זיאד וסשה חנין, הקימו את רק"ח, שהייתה תנועה יהודית ערבית ולא ציונית, בה טובי שימש כנציגה השני בכנסת ביחד עם וילנר. מצב זה המשיך משהוקמה חד"ש בשנת 1977, וטובי היה מספר שתיים ברשימתה לכנסת. בשנת 1976 נתמנה לסגן מזכ"ל המפלגה ובשנת 1989 נתמנה למזכ"ל המפלגה, תפקיד שכיהן בו עד 1993.

ב-4 ביולי 1990 פרש מהכנסת לאחר למעלה מ-41 שנות כהונה רצופות, והוחלף בתמר גוז'נסקי. בבחירות לכנסת ה-18 הוצב במקום ה-119 ברשימת חד"ש לכנסת.

תופיק טובי שני רק לשמעון פרס במניין שנות הכהונה כחבר הכנסת, ושלישי רק למאיר וילנר ושמעון פרס במניין הקדנציות כחבר הכנסת (12 קדנציות).

טובי נשאר קומוניסט כל ימי חייו. עמדתו כלפי מדינת ישראל הייתה מורכבת. הוא הגדיר את עצמו כפטריוט ישראלי והדגיש שאינו רואה ניגוד בין זהותו הערבית לישראליותו. בנאומו הראשון בכנסת בשנת 1949 שיבח את העמידה הישראלית במלחמת העצמאות מול מה שכינה "מזימות והתערבות אימפריאליסטית", ראה בה מלחמת שחרור לאומי, וראה בהקמתה של מדינת ישראל "ניצחון לכל כוחות החופש והדמוקרטיה במזרח התיכון". הוא ביקר את הסכמתה של ישראל לסיפוח השטח שיועד למדינה הערבית (שהוא ציפה שתהה ידידותית ודמוקרטית) לידי מלכויות ירדן ומצרים. את אשמת הנכבה הטיל על "השליטים הערבים הריאקציוניים" שהתנגדו לתוכנית החלוקה. הוא גם קבל על האפליה בכך שהערבים אינם נקראים לשרת בצה"ל.

טובי התגורר בחיפה והיה נשוי לאולגה (אחותו של אמיל תומא). הוא היה אחרון חברי הכנסת הראשונה שנשארו בחיים. נפטר ב-12 במרץ 2011, אולגה נפטרה ב-28 בנובמבר 2016.

בנו היחיד, אליאס טובי הוא פרופסור לרפואה, מנהל המחלקה לאימונולוגיה ואלרגיה קלינית במרכז רפואי בני ציון ומנהל בית החולים האיטלקי בחיפה.

ב-2013 הוחלט להנציח את תאופיק טובי בקריאת קטע הרחוב בו הוא גר : רחוב תאופיק טובי. שם הרחוב שהוסב, היה בעבר קטע מרחוב קיסריה שהוביל לרחוב חורי. בטקס נכח הסופר סמי מיכאל. ביתו של טובי הוגדר כבית לשימור והוא נמצא ברחוב תאופיק טובי 18. בחזית הבית מוצב שלט מורשת כחול של המועצה לשימור אתרים.

לקריאה נוספת
------------

* תופיק טובי, **בדרכו**, בעריכת אליאס טובי, חיפה: ראיה, 2012.
* הארכיון של תופיק טובי, באתר הארכיון האינטרנט המרקסיסטי **(בעברית)**
*

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **תופיק טובי** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **תופיק טובי** |

* 

* תופיק טובי, באתר הכנסת (לגרסה בערבית)

* תופיק טובי, באתר כנסת פתוחה
* תופיק טובי, פורץ מחסומים באתר "התחברות-תראבוט"
* אריק בנדר, השורד האחרון מהח"כים שכיהנו בכנסת הראשונה
* הלך לעולמו ח"כ לשעבר תופיק טובי, באתר וואלה!‏, 12 במרץ 2011
* חסן שעלאן, מת תופיק טובי, אחרון הח"כים מהכנסת הראשונה, באתר ynet, 12 במרץ 2011
* הודעה על פטירתו באתר חד"ש
* דוד מרחב, נציג הקרמלין בכנסת – עם מותו של תופיק טובי, מתוך הבלוג של דוד מרחב לאחר שפורסם במוסף "יומן" של העיתון "מקור ראשון" בתאריך 18 במרץ 2011
* פרוטוקול השיחה שניהלו דוד בן-גוריון וחבר הכנסת תופיק טובי (1966)
* תאופיק טובי - בדרכו, ספר מאמרים בהוצאת המשפחה.
* תופיק טובי (1922-2011), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  נתן אלתרמן, הטור השביעי, הנזיפה בתופיק טובי, דבר, 18 בנובמבר 1949
2. ↑  נאלץ לדבר עברית, דבר, 15 בנובמבר 1949
3. ↑  אתר הכנסת
4. ↑  דן שיפטן, ‏זהותם החדשה של הח"כים הערבים, **תכלת** 13, סתיו התשס"ג 2002
5. ↑  אלכס יעקבסון על חוק הנכבה בבלוג של גדי טאוב
6. ↑  הדיון בכנסת, דבר, 17 בינואר 1950

| חברי הכנסת הראשונה |
| --- |
| מפא"י | דוד בן-גוריון • משה שרת • אליעזר קפלן • (דוד רמז) • יוסף שפרינצק\* • גולדה מאיר • יצחק בן-צבי • זלמן שזר • דב יוסף • חיים בן אשר • אברהם הרצפלד • עדה מימון • שלמה לביא • שמואל דיין • יוסף ברץ • יחיאל דובדבני • בבה אידלסון • פרץ נפתלי • פנחס לבון • זלמן ארן • בן-ציון דינור • אליהו הכרמלי • נטע הרפז • (יהודית שמחוני) • (אבא חושי) • יזהר סמילנסקי • ראובן שרי • יונה כסה • אפרים תבורי • (יוסף מיכאל לם) • (אריה שפטל) • (אברהם טביב) • צבי יהודה • עקיבא גוברין • יוסף אפרתי • אריה בהיר • חסיה דרורי • אליעזר ליבנה • דוד הכהן • ישראל גורי • עמי אסף • מאיר ארגוב • דבורה נצר • שרגא גורן • השל פרומקין • דוד בר-רב-האי • (יצחק קנב) • (הרצל ברגר) • (ז'ניה טברסקי) • (ישראל ישעיהו-שרעבי) • (ברוך אזניה) • (מנחם כהן) • (רפאל בש) |
| מפ"ם | (יצחק טבנקין) • מאיר יערי • יעקב חזן • נחום ניר-רפאלקס • אהרן ציזלינג • מרדכי בנטוב • ישראל גלילי • יעקב ריפתין • משה סנה • ברל רפטור • אליעזר פרי • משה ארם • חנה למדן • חנן רובין • ישראל בר-יהודה • מנחם בדר • פייגה אילנית • יצחק בן-אהרן • (דב בר-ניר) • (מנחם רצון) • (דוד ליבשיץ) |
| החזית הדתית המאוחדת | יהודה לייב פישמן מימון • יצחק מאיר לוין • חיים משה שפירא • משה אונא • בנימין מינץ • דוד צבי פנקס • מאיר דוד לוונשטיין • זרח ורהפטיג • אליהו-משה גנחובסקי • קלמן כהנא • מרדכי נורוק • יוסף בורג • אהרן-יעקב גרינברג • אברהם יהודה גולדראט • אברהם-חיים שאג • (משה קלמר) • (אליהו מזור) |
| תנועת החירות | מנחם בגין • אורי צבי גרינברג • יעקב מרידור • אריה בן-אליעזר • אברהם רקנאטי • יוחנן בדר • הלל קוק • חיים לנדאו • שמואל מרלין • חיים כהן-מגורי • אליהו לנקין • שמואל כץ • ערי ז'בוטינסקי • אסתר רזיאל-נאור |
| הציונים הכלליים | פרץ ברנשטיין • ישראל רוקח • שושנה פרסיץ • יוסף ספיר • יעקב קליבנוב • יעקב גיל • יוסף סרלין |
| המפלגה הפרוגרסיבית | פנחס רוזן • אברהם גרנות • אידוב כהן • יזהר הררי • ישעיהו פורדר |
| ספרדים ועדות מזרח | בכור-שלום שטרית • אליהו אלישר • אברהם אלמליח • משה בן-עמי |
| מק"י | שמואל מיקוניס • תופיק טובי • אליעזר פרמינגר • מאיר וילנר |
| הרשימה הדמוקרטית של נצרת | סיף א-דין א-זועבי, אמין-סלים ג'רג'ורה |
| מפלגת הלוחמים | נתן ילין-מור |
| ויצו | רחל כהן-כגן |
| התאחדות התימנים בישראל | זכריה גלוסקא |
| בסוגריים - כהונה חלקית, \* יו"ר הכנסת |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007304100305171
* BnF: cb169419541 (data)
* ISNI: 0000 0003 6997 8528
* VIAF: 234834772
* WorldCat: viaf-234834772

 |