recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**חוסיין דהקאן** (בפרסית: **حسین دهقان**; נולד ב-2 במרץ 1957). כיהן כשר ההגנה האיראני משנת 2013 עד אוגוסט 2017. בעברו היה מפקד בחיל האוויר של משמרות המהפכה בדרגת בריגדיר גנרל.

ביוגרפיה
--------

נולד בסמוך לעיירה שהרזא במחוז אספהאן. יש לו תואר ראשון בהנדסת חומרים (מטלורגיה) ודוקטור במינהל ציבורי מאוניברסיטת טהראן.

לאחר המהפכה באיראן ב-1979 הוא הצטרף לכוחות משמרות המהפכה והיה למפקד בחיל האוויר של הארגון.

בשנת 1980 שירת בטהראן, ולאחר הפלישה הישראלית ללבנון בקיץ 1982 נשלח ללבנון. הוא שימש כמפקד יחידת ההדרכה של משמרות המהפיכה בסוריה ובהמשך בלבנון. היה אחד האחראים לביצוע הפיגועים בבסיסי הכוח הרב-לאומי בביירות.
מתוקף תפקידו היה אחראי על הקמת הכוח הצבאי של חזבאללה שזה עתה הוקמה. בין החניכים היה חסאן א-לקיס שלימים יהיה בכיר בארגון.

ב-1983 התמנה למפקד כוח משמרות המהפכה בלבנון, ופיקד על הכוחות שהתאמנו בסוריה ובלבנון. ב-1986 שירת בחיל האוויר של משמרות המהפכה, וב-1990 מונה למפקד חיל האוויר עד 1992.

בהמשך עבד במשרד ההגנה תחת שר ההגנה עלי שמח'אני, במהלך כהונתו של הנשיא מוחמד ח'אתמי בשנים 1997–2003. ב-2003 מונה כממלא מקום שר ההגנה. בין השנים 2005 עד 2009 היה לסגן הנשיא לענייני קרן השהידים וותיקי המלחמה ("Foundation of Martyrs and Veterans Affairs"). בנוסף כיהן כיועץ של הנשיא לשעבר מחמוד אחמדינז'אד. בשנים 2009–2010 שירת במרכז ללימודים אסטרטגיים של הכוחות המזוינים של איראן.

בשנת 2013 החליף את אחמד וחידי כשר ההגנה, ושימש בתפקיד עד אוגוסט 2017.

המדליה הלאומית למצוינות ותעוזה
בשנת 2017 קיבל את המדליה הלאומית למצוינות ולתעוזה מהנשיא חסן רוחאני על פעילותו במשא ומתן בהסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חוסיין דהקאן** בוויקישיתוף
ביוגרפיה של דהקאן - אתר הממשלה האיראני (בפרסית)

* חוסיין דהקאן, ברשת החברתית טוויטר
* חוסיין דהקאן, סרטונים בערוץ היוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  Who is Hossein Dehghan, Hassan Rouhani’s choice for defense minister, NCRI, 2013
2. ↑  שר ההגנה החדש של איראן עמד מאחורי הפיגועים במפקדת המרינס והצנחנים הצרפתים בביירות ב-1983, שמעון שפירא, נובמבר 2013 המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה
3. ↑  "אקספרס של חצות", ISRAEL DEFENCE, יוני 2014
4. ↑  Cordesman, Anthony H. (September 1994). "Iran's Military Forces: 1988-1993" (PDF), Center for Strategic and International Studies
5. ↑  טקס מצטיינים: רוחאני חילק מדליות לאדריכלי הסכם הגרעין, וואלה!
**אלברט הודגס** (באנגלית: **Albert Beauregard Hodges**)‏ (21 ביולי 1861 – 3 בפברואר 1944), שחמטאי אמריקאי שזכה באליפות השחמט של ארצות הברית.

הודגס הוא מהמוכרים בשחקני השחמט האמריקאים של סוף המאה ה-19, והיה לו תפקיד חשוב בהפיכת השחמט מתחביב לשעות הפנאי למוסד חברתי.

בשנת 1894 הפסיד הודגס בדו-קרב לג'קסון שוואלטר 8-10 אך ניצח בדו-קרב גומלין 5.5-3.5. שני הדו-קרבות נערכו בניו-יורק. לאחר שזכה באליפות ארצות הברית הכריז כי השיג את מטרותיו בשחמט והוא פורש מהשחמט לטובת עסקיו. בנוסף לזכייתו באליפות ארצות הברית הודגס התפרסם כמי ששיחק בבובה המכנית Ajeeb, או "המצרי", חיקוי אמריקאי לטורקי שנבנה על ידי צ'ארלס הופר. 

הזמנה לתצוגה של Ajeeb
בתחילת הקריירה השחמטאית שלו הפסיד הודגס דו-קרב למקס ג'וד 3-6 בסנט. לואיס, בשנת 1887, ניצח את אז'ן דלמאר 5-0 בשנת 1892, סיים בתיקו דו-קרב עם אדולף אלבין 4-4 בשנת 1893, ניצח בתחרות ניו-יורק 1893, הגיע שני, לאחר הרי נלסון פילסבורי בתחרות ניו-יורק 1893, 
הגיע שני בתחרות אלף האיים בשנת 1897 (ניצח: הרי נלסון פילסבורי), הגיע שלישי בתחרות ניו-יורק 1900 (ניצח: שמואל ליפשוץ) וחלק מקום 14-15 בתחרות קיימברידג' ספרינגס בשנת 1904 (ניצח: פרנק מרשל). 

הודגס השתתף שבע פעמים בדו-קרבות בין ארצות הברית ואנגליה באמצעות הכבלים בשנים 1902-1911, כמו כן שיחק מספר פעמים במסגרת מועדון השחמט של מנהטן בדו-קרבות מול שיקגו ופנסילבניה בתחילת המאה ה-20. 

הודגס חלק מקום 9-10 בתחרות ניו-יורק 1911 (ניצח: פרנק מרשל), חלק מקום 5-6 בתחרות ניו-יורק 1914 (ניצח: אדוארד לאסקר), חלק מקום 7-8 בתחרות ניו-יורק 1915 (ניצח: חוסה ראול קפבלנקה), חלק מקום 10-11 בתחרות ניו-יורק 1916 (ניצח: חוסה ראול קפבלנקה), הגיע למקום ה-11 בתחרות אגם הופטקונג בשנת 1923 (ניצח: פרנק מרשל ואברהם קופצ'יק).

לקריאה נוספת
------------

* John S. Hilbert, **Albert Beauregard Hodges: The Man Chess Made**, Library Binding, 2008.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלברט הודגס** בוויקישיתוף

* אלברט הודגס, באתר צ'סגיימס (באנגלית)
* כתבה בעיתון ניו-יורק טיימס על השתתפותו של הודגס באירוע שחמט 1918
* מידע כללי

הערות שוליים
------------

1. ↑  Bill Wall,‏ Cable Chess, באתר GeoCities

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 136805272
* ISNI: 0000 0000 5811 6840
* NTA: 274452936
* VIAF: 81088767
* WorldCat: lccn-n2008011636

 |
**יוהאן גלאוביץ** (בגרמנית: **Johann Christoph Glaubitz**; ‏1700, שווידניצה – 30 במרץ 1767, וילנה) היה אדריכל גרמני שפעל בדוכסות הגדולה של ליטא.

ביוגרפיה
--------

יוהאן גלאוביץ נולד בשווידניצה ולמד אדריכלות בדרום גרמניה. במהלך שנות ה-30 של המאה ה-18 הוא עבד בדנציג. בעקבות שרפות שהתרחשו בווילנה בשנים 1737, 1748 ו-1749 הוא הוזמן להשתתף בעבודות שיקום העיר.

בשנים 1738–1748 הוא עבד על שיקום כנסיית יוהאן הקדוש הלותרנית. במשך שנים זה היה הבניין הגבוה בעיר (עד 68 מטר כולל הצלב) ומבנה חשוב בסגנון הבארוק בעיר.

בשנים 1741–1743 הוא שיקם את כנסיית יקטרינה הקדושה הפולנית ובשנים 1749–1753 את כנסיית רוח הקודש האורתודקסית-רוסית. בתקופה זו הוא עבד על העיצוב הפנימי של בית הכנסת הגדול של העיר.

בנוסף לכך הוא תכנן בתים פרטיים ברחבי וילנה.

בשנים 1748–1765 עבד יוהאן גלאוביץ על כנסיית סופיה הקדושה בפולוצק, הבניין הגדול בבלארוס בסגנון בארוק. במקביל הוא תכנון מערך של מנזר דומיניקני בוולינצי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוהאן גלאוביץ** בוויקישיתוף
* ספר על חייו
* תיאור חייו בליטאית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 133585077
* NLP: A32492583
* ULAN: 500094367
* VIAF: 535144782708531291710
* WorldCat: viaf-535144782708531291710

 |
**דואר אוקראינה** הוא שמה של חברת מניות ציבורית משותפת (באוקראינית: **Публiчне акціонерне товариство «Укрпошта», בקיצור ПАТ «Укрпошта»**) שאחראית לכל תקשורת הדואר של אוקראינה וחברה באיגוד הדואר העולמי. מייסד החברה ומחזיק המניות היחיד בה הוא משרד התשתיות של המדינה.

החברה מחזיקה כ-11.8 אלף סניפי דואר ברחבי אוקראינה ומעסיקה 67,069 אלף עובדים.

מידע כללי
---------

חברת דואר אוקראינה מנוהלת על ידי משרד התשתיות של אוקראינה ומהווה מפעיל הדואר הלאומי של אוקראינה על פי צו של קבינט השרים של אוקראינה מ-10 בינואר 2002. פעילות "דואר אוקראינה" מעוגנת בחוק "אודות תקשורת הדואר" מיום ה-4 באוקטובר 2001, כמו גם חוקים אחרים, הנחיות איגוד הדואר העולמי וצווים ממשלתיים.

החברה פועלת כגוף עצמאי מאז שנת 1994, כאשר הוקמה חברת "דואר אוקראינה" ("Ukrposhta"), ובחודש יולי 1998 אורגנה מחדש כחברה ממשלתית.

עד 2014 החברה העסיקה 85,000 עובדי דואר. כיום (2017) היא מעסיקה 67,069.

היסטוריה
--------

מבנה הנהלת החברה בקייב
ב-2 בפברואר 1994, על בסיס החלטת קבינט השרים של אוקראינה, נוצרו החברות "Ukrposhta" (דואר אוקראינה) ו"Ukrelectromash" (חברת טלקומוניקציה), שהיו כפופים למשרד התקשורת של אוקראינה.

בשנת 1999, חברת הדואר שוב עברה ארגון מחדש ונוספו שיטות מספור חדשות.

על פי צו של שר התשתיות של אוקראינה מ-16 בפברואר 2017 החברה הפכה מחברה ממלכתית לחברת מניות ציבורית משותפת.

### השפעת אירועי 2014

 ערכים מורחבים – **משבר אוקראינה, יברומאידן, מלחמת האזרחים באוקראינה, סיפוח חצי האי קרים (2014)**  

תיבת דואר של החברה בקייב
אירועי שנת 2014 צמצמו את שדה הפעילות הגאוגרפי של החברה: באפריל אותה שנה, "דואר אוקראינה" הפסיקה את פעילותה בחצי האי קרים ובסבסטופול, בדצמבר הפסיקה את פעילותה גם בשטחי הרפובליקה העממית של דונצק וברפובליקה העממית של לוהנסק. על בסיס התשתיות שלה באזורים אלה הופיעו, בהתאמה, חברת "דואר קרים" (ב-21 באפריל), "דואר דונבאס" (ב-2 בדצמבר) ו"דואר הרפובליקה העממית של לוהנסק".

מאז 27 במרץ 2014 חדלה החברה לחלוטין לפעול בחצי האי קרים ובעיר סבסטופול.

גלריה
-----

* סמלי החברה
* הלוגו בשנים 1992-2009הלוגו בשנים 1992-2009
* בול אוקראיני (2007) עם הלוגו של החברהבול אוקראיני (2007) עם הלוגו של החברה
* 
* לוגו החברה בשנים 2013-2016לוגו החברה בשנים 2013-2016

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דואר אוקראינה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של דואר אוקראינה
* אתר דואר קייב
* אתר דואר לבוב
* דואר אוקראינה, ברשת החברתית פייסבוק

* דואר אוקראינה, ברשת החברתית טוויטר

* דואר אוקראינה, ברשת החברתית אינסטגרם

* דואר אוקראינה, ברשת החברתית LinkedIn

הערות שוליים
------------

1. ↑  החברה הוקמה כחברת בת של חברת דואר רוסיה
אלברט מיכאל נושא דברים בכינוס של אגודת "עזרת אחים" ביפו, 1962
**אלברט מיכאל** (בבולגרית: **Алберт Михаел**; ‏12 באוגוסט 1896, פלובדיב, נסיכות בולגריה – 3 באוקטובר 1974, בת ים, ישראל) היה סופר, משורר, עיתונאי, מחזאי ומראשי התנועה הציונית בבולגריה שלאחר מלחמת העולם השנייה.

קורות חיים
----------

### הקריירה האמנותית

אלברט מיכאל נולד בפלובדיב, ובהמשך עברה משפחתו להתגורר בסופיה בירת בולגריה.
בין 1932 ל-1941 היה מיכאל העורך והמוציא לאור של השבועון הנחשב "אברייסקה ריץ'" - "הנאום היהודי" שעסק בספרות, תרבות ופולקלור יהודיים בבולגריה.

ב-1932 כתב מיכאל את המחזה בן 4 המערכות "היהודי הזקן" שעסק ביחסי אבות ובנים בקרב יהדות בולגריה וב-1935 את המחזה "הקרבן" שעסק בסוגיית הנישואין בקהילה היהודית. מחזותיו הוצגו ברחבי בולגריה וזכו להצלחה רבה והמחזה "הקרבן" הוצג גם בבלגרד, בירת ממלכת יוגוסלביה בביצועו של התיאטרון היהודי בסופיה ובבימויו של אליעזר אנסקי.

ב-1937 פרסם ספר פרוזה וסיפורים קצרים בשם "גולגוטה" העוסק בקשר בין עם ישראל לאלוהיו וב-1939 ספר פרוזה בשם "אל אלוהים למה עזבתנו", שעסק בגורלו של עם ישראל וקרא למאבק למען תקומתו.

באפריל 1950 עלה לישראל, התיישב בשכונת תל ברוך שבתל אביב ובהמשך עבר לבת ים. ב-1961 כתב רומן היסטורי בשם "לאחר הסערה", אשר עסק בקורות יהודי בולגריה במהלך מלחמת העולם השנייה וב-1967 פרסם ספר שירה בשם "השיר שלי". במקביל, ערך ופרסם מאמרים בעיתון "פָאר" שהופץ בישראל בשפה הבולגרית. ב-1974 הלך אלברט מיכאל לעולמו לאחר מאבק במחלת הסרטן, בעודו בעיצומה של עבודה על רומן המשך לספרו "לאחר הסערה".

### הקריירה הפוליטית

אלברט מיכאל נמנה עם חברי הוועד המרכזי של מפלגת הציונים הכלליים בבולגריה. בספטמבר 1944, לאחר הפיכת חזית המולדת הבולגרית וסילוק המשטר הפרו פשיסטי, חודשה הפעילות הציונית והציונים הכלליים הצטרפו להסתדרות הציונית המאוחדת בהנהגת ויטלי חיימוב, אשר כללה את כל הגופים הציוניים. בהמשך, נבחר למועצה העליונה של ההסתדרות הציונית המאוחדת. ב-29 במרץ 1949, עם סיומו של גל העלייה המרכזי לישראל, הודיעה ההסתדרות הציונית בבולגריה על התפרקותה בשל חוסר בחברים. ב-2 באפריל 1949 שלחו ששת חבריה האחרונים של המועצה העליונה וביניהם אלברט מיכאל מכתב לכל הסניפים של התנועה הציונית בבולגריה, המורה על פירוקם. במכתב הביעו ראשי התנועה הציונית את הוקרתם לגאורגי דימיטרוב אשר אישר את העלייה ההמונית לישראל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלברט מיכאל** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  אלברט רומנו, **משוררים וסופרים**, בתוך:אנציקלופדיה של גלויות – יהדות בולגריה, ירושלים, 1999, עמודים 529-530.
2. ↑  אלברט מיכאל, **היהודים באמנות**, בתוך:אנציקלופדיה של גלויות - יהדות בולגריה, ירושלים, 1967, עמוד 759.
3. ↑  חיים קשלס, **קורות יהודי בולגריה**, כרך ד' – מאחורי מסך הברזל, הוצאת דבר, תל אביב, 1969, עמודים 33, 156.
4. ↑  חיים קשלס, **קורות יהודי בולגריה**, כרך ד' – מאחורי מסך הברזל, עמוד 290.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007295050105171
* LCCN: no94024621
* VIAF: 26642265
* WorldCat: lccn-no94024621

 |
**אלברט הנרי רובינסון** ( באנגלית: **Albert Henry Robinson** ‏:  2 בינואר 1881 – 7 בספטמבר 1956) היה צייר נוף קנדי, תרם לתערוכה הראשונה של קבוצת השבעה בשנת 1920. חבר מייסד בקבוצת ביבר הול בשנת 1920 ובקבוצת הציירים הקנדית בשנת 1933.

ביוגרפיה
--------

נולד בהמילטון, אונטריו, לימודיו הראשונים של אלברט הנרי רובינסון היו אצל ג'ון ס. גורדון בבית הספר לאמנות בהמילטון. בשנים 04–1903 הוא שהה בפריז, ולמד תחילה באקדמיה ז'וליאן ואחר כך באקול דה ביו-ארטס אצל גבריאל פרייר, וגם אצל תומאס ויליאם מרשל. בסביבות 1908 החל לצייר את נוף קוויבק ועבר למונטריאול. בשנת 1910 הכיר את אלכסנדר יאנג ג'קסון ונסע איתו בשנה שלאחר מכן לצרפת, בביקור בסנט מאלו ובבריטני. בשנת 1911 הוא נבחר לעמית של האקדמיה המלכותית הקנדית באותה שנה היה שוב באירופה, ובשנת 1920 הפך לחבר מלא באקדמיה המלכותית.

הקריירה שלו כללה שירות בתעשייה כמפקח תחמושת במהלך מלחמת העולם הראשונה (1917–1919). הוא הוזמן על ידי אנדרטת המלחמה הקנדית לצייר את מפעל בניית ספינות הוויקרס במונטריאול.

אלברט הנרי רובינסון, Baie-Saint-Paul
משנת 1918 עד 1933, רובינסון צייר בטיולים לאורך נהר סנט לורנס עם אלכסנדר ג'קסון, קלרנס גאגנון, אדווין הולגייט ורנדולף היוטון. בשנת 1921 הוא צייר עם ג'קסון בקקונה, אבל פרש עקב התקף לב שכאשר התאושש חלה בדלקת פרקים.

בשנת 1982 אצרה ג'ניפר ווטסון בגלריה לאמנות קיצ'נר ווטרלו תערוכה רטרוספקטיבית שעברה לשבע גלריות אחרות, "אלברט הנרי רובינסון: השנים הבוגרות" בשנת 1994, גלריה וולטר קלינקהוף ארגנה רטרוספקטיבה עם קטלוג.

עבודתו נמצאת בגלריה הלאומית של קנדה, אוטווה; הגלריה לאמנות של אונטריו, טורונטו; הגלריה לאמנות של המילטון; אוסף האמנות הקנדית של מקמייקל, קליינבורג; מוזיאון מונטריאול לאמנויות יפות והמוזיאון הלאומי ד'ארט מודרן, פריז, בין היתר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלברט הנרי רובינסון** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Watson, Jennifer (1982). Albert H. Robinson: The Mature Years. Kitchener: Kitchener-Waterloo Art Gallery
2. ↑  MacDonald, Colin (1990). A Dictionary of Canadian Artists, vol.7 (First ed.). Canadian Paperbacks Publishing Ltd
3. ↑  Robinson, Albert H. "Overview". *www.klinkhoff.ca*. Alan Klinkhoff Gallery

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 7377 1130
* LCCN: n85804143
* RKD: 67397
* ULAN: 500009704
* VIAF: 11312421
* WorldCat: lccn-n85804143

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"אלברט הנרי רובינסון"**.
פירוש נוסף ערך זה עוסק באציל פורטוגזי שהיה מושל טנג'יר והמשנה למלך פורטוגל בתוארו מלך הודו. אם התכוונתם לסבו של נשוא ערך זה, אציל פורטוגזי שהיה מושל טנג'יר והמושבות הפורטוגזיות בהודו, ראו דוארטה דה מנזש.

דום **דוארטה דה מנזש** (פורטוגזית: **Duarte de Meneses**;‏ 6 בדצמבר 1537 – 4 במאי 1588) היה מושל טנג'יר והמושל ה-30 של המושבות הפורטוגזיות בהודו והמשנה למלך ה-14 למלך הודו.

ביוגרפיה
--------

מנזש נולד בטנג'יר למשפחת אצולה ששלטה כמעט ברצף על המושבה ופיקדה על הצבא הפורטוגזי שהיה מוצב שם. אב סבו, ז'ואאו דה מנזש, הרוזן הראשון מטרוקה משל על המושבה בשנים 1486–1489 וכן בשנים 1501–1508. סבו (בעל אותו שם) משל על טנג'יר בשנים 1508–1521 ו-1536–1539. אח סבו, אנריקה, משל בשנים 1521–1522. קרוב שאף הוא נקרא דוארטה דה מנזש (מאבורה) בשנים 1522–1533. אביו, ז'ואאו, שלט בין 1539–1546, דודו החוקי פדרו ב-1548–1550, דודו הבלתי חוקי, פרננדו ב-1533 וגם אחר כך היו מושלים מבני המשפחה כולל בנו, לואיס. דוארטה עצמו התמנה למושל ב-1574.

ב-4 באוגוסט 1578, יצא מלך פורטוגל, סבשטיאו למסע צבאי בצפון אפריקה, אך צבאו הובס בקרב אל-קסר אל-כביר וסבשטיאו נעלם בזמן הקרב. מנזש לקח את הפיקוד על הצבא כאשר המלך נעלם, נפצע ונפל בעצמו בשבי.

דוארטה עמד בראש צוות המשא ומתן על גובה כופר הנפש שישולם עבור כל האצילים הפורטוגזים שהיו בשבי והצליח להשיג תנאים נוחים. כאשר חזר לפורטוגל קיבל כהוקרה את תפקיד מושל אלגארבה ואת התואר רוזן טרוקה.

ב-18 בפברואר 1584 מונה להיות המושל השלושים של הודו הפורטוגזית וקיבל את התואר המשנה (ה-14 במספר) למלך הודו (אחד מתאריו של מלך פורטוגל). היה גם האחראי על מקאו שבתקופתו קיבלה מעמד של עיר. עמד בקשר עם הדאימיו טויוטומי הידיושי ומכתב ששלח לטויוטומי נשמר עד היום.

מנזש החזיק בתפקיד מושל הודו הפורטוגזית עד מותו ב-1588.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דוארטה דה מנזש, המשנה למלך הודו** בוויקישיתוף
פונקציית המלבן
**פונקציית המלבן** (ידועה גם כ**פולס של גל מרובע** ובאנגלית **rectangular**, **rectangle function**, **rect function** או **unit pulse**) מוגדרת כדלהלן: 

{\displaystyle \mathrm {rect} (t)=\sqcap (t)={\begin{cases}0&{\mbox{if }}|t|>{\frac {1}{2}}\\[3pt]{\frac {1}{2}}&{\mbox{if }}|t|={\frac {1}{2}}\\[3pt]1&{\mbox{if }}|t|<{\frac {1}{2}}\end{cases}}}
ישנן הגדרות שונות של ערך הפונקציה בנקודות אי-הרציפות {\displaystyle \pm 1/2} והן 0, 0.5, 1 או לא מוגדר.

אפשר לבטא את פונקציית המלבן באמצעות פונקציית הביסייד {\displaystyle \ u(t)}:

{\displaystyle \mathrm {rect} \left({\frac {t}{\tau }}\right)=u\left(t+{\frac {\tau }{2}}\right)-u\left(t-{\frac {\tau }{2}}\right)}
או לחלופין

{\displaystyle \mathrm {rect} (t)=u\left(t+{\frac {1}{2}}\right)\cdot u\left({\frac {1}{2}}-t\right)}
פונקציית המלבן מנורמלת מבחינת שטח:

{\displaystyle \int \_{-\infty }^{\infty }\mathrm {rect} (t)\,dt=1}
התמרת פורייה הרציפה של פונקציית המלבן היא

{\displaystyle {\frac {1}{\sqrt {2\pi }}}\int \_{-\infty }^{\infty }\mathrm {rect} (t)\cdot e^{-i\omega t}\,dt={\frac {1}{\sqrt {2\pi }}}\cdot \mathrm {sinc} \left({\frac {\omega }{2\pi }}\right)},
ובמונחי פונקציית sinc:

{\displaystyle \int \_{-\infty }^{\infty }\mathrm {rect} (t)\cdot e^{-i2\pi ft}\,dt=\mathrm {sinc} (f)}
ניתן להגדיר את פונקציית המשולש כקונבולוציה של שתי פונקציות מלבן:

{\displaystyle \ \mathrm {tri} (t)=\mathrm {rect} (t)\*\mathrm {rect} (t)}
כאשר מסתכלים על פונקציית מלבן כהתפלגות הסתברות, הפונקציה האופיינית שלה היא

{\displaystyle \varphi (k)={\frac {\sin(k/2)}{k/2}}\,}
והפונקציה יוצרת מומנטים שלה היא

{\displaystyle M(k)={\frac {\mathrm {sinh} (k/2)}{k/2}}\,}
כאשר {\displaystyle \ \mathrm {sinh} (t)} היא סינוס היפרבולי.

ראו גם
------

* התמרת פורייה
* גל מרובע
* פונקציית המשולש

קישורים חיצוניים
----------------

* פונקציית המלבן, באתר MathWorld (באנגלית)
**רחוב הארלי** (באנגלית: **Harley Street**) הוא שמו של רחוב ברובע הסיטי של וסטמינסטר בלונדון, הממלכה המאוחדת. הרחוב נודע במספר המרפאות הפרטיות של רופאים ורופאי שיניים הפועלים בו, והפך לכינוי לרפואה ולרופאים בממלכה המאוחדת.

מאז המאה ה-19 גדל בהדרגה מספר המרפאות הנמצאות ברחוב. בשנת 1860 היו ברחוב כ-20 קליניקות ומוסדות רפואיים. מספר זה עלה ל-80 בשנת 1900, ול-200 בשנת 1914. בבדיקה שנערכה בעת שהוקם שירות הבריאות הלאומי של הממלכה המאוחדת בשנת 1948 היו ברחוב 1,500 מרפאות. כיום ברחוב כ-3,000 מרפאות וקליניקות רפואיות, וכן מספר בתי חולים.

היסטוריה
--------

רחוב הארלי שייך כולו למשפחת הברון האוורד דה וולדן. הרחוב מנוהל על ידי קרן של משפחת דה וואלדן. בשנת 1715 רכש אדוארד הארלי, רוזן אוקספורד השני ורוזן מורטימר את הרחוב והחל את פיתוחו. הבניה החלה בכיכר קאוונדיש וברחובות הסמוכים בו (אזורים שהיו קודם לכן כחלק מאחוזת מרילבון שהייתה בבעלות דוכסי ניוקסל. הנרי פלהם-קלינטון, דוכס ניוקסל שעל הנהר ליין השני, הוריש את האחוזה לביתו מרגרט קוונדיש הוליס (Margaret Holles), וזו הורישה את האחוזה לבתה הנרייטה קוונדיש הארלי. במות בעלה של הנרייטה - אדוארד הארלי, עברה האחוזה לבתו - מרגרט קוונדיש הרלי אשר נישאה לויליאם בנטינק, דוכס פורטלנד בשנת 1734, והחל משנה זו הייתה האחוזה בבעלות דוכסי פורטלנד עד שנת 1879, עת שויליאם קוונדיש-סקוט-בנדיקט, הדוכס החמישי מפורטלנד, נפטר בלי צאצאים, ונכסיו חולקו (בהתאם לצוואתו) לאחותו ולאחייניו. האחוזה הועברה לאחות לוסי ג'ואן אליס, אלמנתו של צ'ארלס אליס, הברון האוורד דה וולדן השישי, ומאז נשאר הרחוב בבעלות משפחת דה וואלדן.

ברחוב התגורר ראש ממשלת בריטניה בתקופה הוויקטוריאנית ויליאם גלאדסטון וכן האמן ויליאם טרנר. בשנת 1848 נוסד ברחוב קווינז קולג' - בית הספר לבנות הוותיק ביותר בממלכה המאוחדת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רחוב הארלי** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של רחוב הארלי
* מדריך לרחוב הארלי

| הסיטי של וסטמינסטר |
| --- |
| שכונות | בייזווטר • בלגרביה • הוברן • הייד פארק • וסט אנד • ליסון גרוב • מיידה וייל (ונציה הקטנה) • מייפייר • מילבנק • מרילבון • נייטסברידג' • סוהו וצ'יינה טאון • סנט ג'ונס ווד • סנט ג'יימס • פדינגטון • פימליקו • פיצרוביה • קובנט גרדן • קווינז פארק |  |
| אתרים בעלי חשיבות | ארמון בקינגהאם • בית הגילדות של מידלסקס • בית הסעודות • בית קלרנס • הגלריה הלאומית • וייטהול • כיכר טרפלגר • מוזיאון טייט בריטניה • מנזר וסטמינסטר • רחבת משמר הסוסים • קתדרלת וסטמינסטר • מגרש הקריקט לורדס • בית ברלינגטון • טייברן |
| פארקים | גני קנזינגטון • הייד פארק • גרין פארק • פארק סנט ג'יימס • ריג'נטס פארק |
| אזורי בחירה | ריג'נטס פארק וקנזינגטון צפון • הסיטי של לונדון והסיטי של וסטמינסטר |
| ראו גם | אתרים נוספים בווסטמינסטר |
דוגמה לפונקציית מדרגות (הגרף האדום)
**פונקציית מדרגות** היא פונקציה על המספרים הממשיים שניתן להציגה כצירוף ליניארי סופי של פונקציות מציינות של קטעים. בניסוח פחות פורמלי, פונקציית מדרגות היא פונקציה קבועה למקוטעין, על גבי מספר סופי של קטעים. הפונקציה קרויה פונקציית מדרגות משום שהגרף של הגרסה המונוטונית שלה נראה כמדרגות במבט מהצד.

הגדרה
-----

פונקציה {\displaystyle f:\mathbb {R} \rightarrow \mathbb {R} } קרויה פונקציית מדרגות אם ניתן לכתוב אותה בצורה: 

{\displaystyle f(x)=\sum \limits \_{i=0}^{n}\alpha \_{i}\chi \_{A\_{i}}(x)\,} לכל מספר ממשי \ x
כאשר {\displaystyle n\geq 0,} ו-\ \alpha \_{i} הם מספרים ממשיים, \ A\_{i} הם קטעים, {\displaystyle \ \chi \_{A}\,} היא הפונקציה המציינת של \ A:

{\displaystyle \chi \_{A}(x)={\begin{cases}1&{\mbox{if }}x\in A,\\0&{\mbox{if }}x\notin A.\\\end{cases}}}
בהגדרה זו ניתן להניח שהקטעים \ A\_{i} מקיימים שתי תכונות:

* הקטעים הם קבוצות זרות - מתקיים {\displaystyle A\_{i}\cap A\_{j}=\emptyset } לכל {\displaystyle i\neq j}.
* האיחוד של הקטעים הוא הישר הממשי כולו: {\displaystyle \cup \_{i=0}^{n}A\_{i}=\mathbb {R} }.

אם לא מתקיימות הנחות אלה, ניתן לבחור אוסף אחר של קטעים שיקיים אותן. דוגמה: את הפונקציה

{\displaystyle f=4\chi \_{[-5,1)}+3\chi \_{(0,6)}\,}
ניתן לכתוב כ:

{\displaystyle f=0\chi \_{(-\infty ,-5)}+4\chi \_{[-5,0]}+7\chi \_{(0,1)}+3\chi \_{[1,6)}+0\chi \_{[6,\infty )}\,}.

דוגמאות
-------

פונקציית מדרגה
* פונקציה קבועה היא דוגמה טריוויאלית לפונקציית מדרגות, שלה קטע יחיד {\displaystyle A\_{0}=\mathbb {R} }.
* פונקציית מדרגה היא פונקציית מדרגות חשובה.
* מדרגות המס בישראל, הקובעות את שיעור מס ההכנסה כפונקציה של ההכנסה, הן פונקציית מדרגות.

פונקציית הערך השלם אינה פונקציית מדרגות, משום שיש בה מספר אינסופי של קטעים.

תכונות
------

* סכום ומכפלה של שתי פונקציות מדרגות גם הוא פונקציית מדרגות. מכפלה של פונקציית מדרגות במספר גם היא פונקציית מדרגות. בהתאם לכך, האוסף של פונקציות המדרגות הוא אלגברה לא אסוציאטיבית מעל הממשיים.
* לפונקציית מדרגות יש מספר סופי של ערכים. אם הקטעים {\displaystyle \ A\_{i},} {\displaystyle i=0,1,\dots ,n,} בדוגמה לעיל הם זרים, ואיחודם הוא הישר הממשי, אזי {\displaystyle f(x)=\alpha \_{i}\,} לכל {\displaystyle x\in A\_{i}}.
* אינטגרל לבג של פונקציית מדרגות {\displaystyle f=\sum \limits \_{i=0}^{n}\alpha \_{i}\chi \_{A\_{i}}\,} על קטע סופי הוא {\displaystyle \int \!f\,dx=\sum \limits \_{i=0}^{n}\alpha \_{i}\ell (A\_{i})\,} כאשר {\displaystyle \ell (A)} הוא האורך של קטע \ A, ולכל אחד מהקטעים \ A\_{i} יש אורך סופי.

ראו גם
------

* פונקציית הביסייד
* פונקציה פשוטה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פונקציית מדרגות** בוויקישיתוף
* פונקציית מדרגות, באתר MathWorld (באנגלית)
**זיז** (או בלועזית **קונזולה**) הוא קורה המחוברת למבנה בצדה האחד בלבד. בהגדרה הרחבה יותר, כל מבנה או רכיב מבני הרתום בצדו האחד בלבד לקרקע או לשאר המבנה נחשב מבחינה סטטית לזיז, כדוגמת עמוד שחלקו העליון אינו מחובר לדבר. הזיז נחשב למסוים סטטית.

לרוב, נבדלת קורה זיזית מקורה רגילה בכיוון מומנט הכפיפה אשר נוצר בסמכיהן. המומנט בקורה זיזית הוא שלילי לעומת מומנט חיובי הקיים לרוב בקורה רגילה בין שני סמכים. במקרה של עמוד, מגדילה היותו של הרכיב זיז את אורך הקריסה שלו ואת מומנט הכפיפה בבסיסו במקרה של כוחות אופקיים שונים.

סכימת מיקום הפלדה בקורה זיזית מבטון מזוין
השיטות להתמודד עם האתגר ההנדסי שמהווה זיז הן רבות ומגוונות ועשויות להשתלב היטב גם בתכנון האדריכלי. מלבד הגדלת מומנט ההתמד של הקורה, ניתן לתמוך אלמנטים זיזיים כגון מרפסות או חלקי מבנה דומים במוטות אלכסוניים התומכים את קצה הקורה מלמטה על ידי לחיצה או מלמעלה על ידי מתיחה. בשימוש בבטון מזוין לדוגמה מחוזקת הקורה על ידי מוטות פלדה בחלקה העליון שתפקידם להתנגד למאמץ המתיחה הפועל בו.

כדי להקטין את מומנט הכפיפה הנקודתי הפועל בבסיס הזיז ננקטות מספר פעולות אפשריות:

* ריתום חזק ומאסיבי יותר של החיבור - בהתאם לחומר וטכנולוגיית הבניין.
* הקטנת עובי הקורה הזיזית ככל שהיא רחוקה יותר מהחיבור. באופן זה קטן המשקל הנישא ומתקבלת צורה אופטימלית מבחינה מבנית ובעלת פוטנציאל אסתטי רב. פעמים רבות משווים שיטה זו לאופן בו בנויים זיזים בטבע, כדוגמת ענפים של עץ או גפיים.
* הפעלת משקל נגד מצדה השני של הקורה כמנוף.

* גשר פורת' הפועל כגשר מסבכים זיזי.גשר פורת' הפועל כגשר מסבכים זיזי.
* בניית גשר בשיטה של שתי קורות זיזיות המאזנות אחת את השנייה תוך כדי הבנייה.בניית גשר בשיטה של שתי קורות זיזיות המאזנות אחת את השנייה תוך כדי הבנייה.
* מרפסת קונזולית יוצאת דופן ב"בית על האשד"מרפסת קונזולית יוצאת דופן ב"בית על האשד"

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זיז** בוויקישיתוף
* זיז, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מהלך המאמצים בקורה משתנה ותלוי בצורת ההעמסה של הקורה ובסוגי סמכיה. למידע נוסף ראו בערכים קורה וכפיפה.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4018372-5

 |
**זִיזַיִם חֲשׂוּפִים** (שם מדעי: *Traganum nudatum*) הוא שיח בן-שיח ממשפחת הסלקיים.

מבנה הצמח
---------

צבעו של הצמח ירוק ולו חמישה עלי כותרת ירוקים פשוטים. עלי הצמח מסודרים בצורה מסורגת, קצותיהם מעוגלים, ממרכזם יוצא חוד טיפוסי, והם גליליים ובשרניים. הצמח חסר קוצים ועלי לוואי. גבעוליו של זיזיים חשופים הם עגולים ובעלי קליפה לבנה מבריקה, והוא בעל זרעים ופירות אחידים.

תקופת צמיחה
-----------

צמח זה גדל בעיקר בחודשים פברואר, מרץ ואפריל.

בית גידול ותפוצה
----------------

צמח זה גדל במדבר ובקרקעות מלוחות והוא מצוי בדרום הנגב, במערב הנגב, במדבר יהודה, בבקעת ים המלח ובבקעת הירדן .

קישורים חיצוניים
----------------

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TPL
* EOL
* ARKive
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* צמחיית ישראל ברשת
* צמח השדה
* Tropicos
 |

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זיזיים חשופים** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  זיזיים חשופים – Traganum nudatum Delile | צמחיית ישראל ברשת, באתר צמחיית ישראל ברשת

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"זיזיים חשופים"**.
**מגדל הזבובים**, (ידוע גם בשמו הערבי "אל מנארה") הוא מבנה מבוצר השוכן על אי קטן במפרצה של העיר עכו. המגדל הממוקם סמוך אל הכניסה אל הנמל והמגדלור הנמצא סמוך למרינה של העיר עכו ניתבו על תנועתן של ספינות אשר הגיעו לנמל עכו.

היסטוריה
--------

נמל עכו נוצר על ידי בנייתם של שני מזחים אשר סגרו את מפרצה של עכו. על המזח המערבי נבנה מגדל הזבובים בתקופתם של הפיניקים. סקר ארכאולוגי, שנערך במקום על ידי אוניברסיטת חיפה מצא כי המגדל עומד על מזח שנבנה בתקופה ההלניסטית ושופץ בתקופה הרומית. ייתכן כי שובר הגלים הבנוי מדרום לנמל, והמדרגות שלמרגלות מגדל הזבובים שימשו רציף לפריקה ולטעינה לנמל עכו.

בשנות השבעים התקיים סקר ארכאולוגי שנערך על ידי המרכז ללימודי ים באוניברסיטת חיפה. במהלכו של הסקר, נחשפו יסודותיו של המבנה מתחת למגדל ובין היתר נחשפו שרידי אונייה, שייתכן וטובעה בזמן המצור של נפוליאון על העיר עכו בשנת 1799.

בשנת 2020 נפל חלק גדול מהקיר המזרחי של המגדל, וחלקו צנח לתוך המים.

מגדל הזבובים לאחר נפילת הקיר המזרחי

מקור השם
--------

השם "מגדל הזבובים" היה שגור בפי הנוצרים והמוסלמים. ייתכן כי הקריבו במקום קורבנות, והמקום היווה משכן נוח לזבובים שנמשכו לריח. שמו של המגדל אינו מופיע בכתובים המתארים את המקום מימי מסעות הצלב. שמו הערבי של המגדל: ברג' א-דבאן. בסמוך למגדל הזבובים ניצב מגדלור. שמו של המגדל ניתן לו על ידי הצלבנים, אשר טעו לחשוב את עכו לעקרון הפלשתית, ואת המבנה המבוצר למקדשו של האל בעל זבוב.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מגדל הזבובים** בוויקישיתוף
* רן שפירא, תעלומת הקרב מול מגדל הזבובים. אתר הארץ.

הערות שוליים
------------

1. ↑  **מדריך ישראל החדש : אנציקלופדיה, מסלולי טיול - כרך 3 : הגליל העליון וחופו**, ירושלים, כתר, 2001, עמ' 245-244
2. ↑  אורן טל, **הארכאולוגיה של ארץ-ישראל בתקופה ההלניסטית: בין מסורת לחידוש**, ירושלים, מוסד ביאליק, תשס"ז, 182
3. ↑  עירית זהרוני, **דרך ארץ: ארץ חרס ואדם**, תל אבחיב, משרד הביטחון, 1996, עמ' 230
4. ↑  מוטי מנדלסון, נפילת הקיר במגדל אי הזבובים, באתר חי פה, ‏01/06/2020
5. ↑  יהושע פראוור, **תולדות ממלכת הצלבנים בארץ-ישראל - כרך שני: מסעי-הצלב והממלכה השנייה**, ירושלים, מוסד ביאליק, 1984, עמ' 54
**אלברט הנרי פולווד** (באנגלית: **Albert Henry Fullwood**‏; 15 במרץ 1863 – 1 באוקטובר 1930) היה אמן אוסטרלי, שתרם תרומה משמעותית לאמנות באוסטרליה. הוא צייר עם אמני אסכולת היידלברג ברחבי מלבורן ועבר עם טום רוברטס וארתור סטריטון להתגורר ולצייר במחנה שלהם בסיריוס קוב, סידני. פולווד היה אמן מלחמה אוסטרלי רשמי בדיוויזיה החמישית במלחמת העולם הראשונה.

ביוגרפיה
--------

פולווד נולד בהוקלי, בירמינגהם, בנו של פרידריך ג'ון פולווד, תכשיטן, ואשתו אמה, לבית בר. משנת 1878 פולווד למד אמנות בשיעורי ערב במכון בירמינגהם. הוא למד אמנות בבית הספר לאמנות נוף בירמינגהם. לאחר סיום לימודיו, הוא היגר לסידני בשנת 1883 והשיג עבודה בג'ון סנדס בע"מ כשרטט ומעצב ליתוגרפי. הוא הצטרף לחברת האמנות של ניו סאות' ויילס בשנת 1884, וזמן קצר לאחר מכן קיבל תפקיד בצוות האטלס הציורי של אוסטרליה, שבשבילו הוא נסע הרבה דרך צפון אוסטרליה ועשה רישומים רבים. בהמשך עבד ב"סידני מייל" ובעיתונים מאוירים אחרים של אותה תקופה. הוא המשיך בציורו, ובשנת 1892 נרכשו שני צבעי מים עבור הגלריה הלאומית בסידני.

בשנת 1895 לקח פולווד חלק מוביל בהקמת אגודת האמנים בסידני והיה חבר במועצה הראשונה שלה. הוא חזר לאירופה בשנת 1900 דרך אמריקה, והציג תערוכה מוצלחת מאוד של עבודותיו בעיר ניו יורק. הוא הפך את לונדון למרכז עבודתו, והציג באקדמיה המלכותית ב־1901, 1904, ובשנים מאוחרות יותר, וגם בתערוכות שונות באירופה.

זמן קצר לאחר תחילת מלחמת העולם הראשונה הצטרף פולווד לחיל האמנות של בעלות הברית; מאוחר יותר הוא היה סמל בחיל הרפואה של הצבא המלכותי בבית החולים הכללי השלישי בלונדון, וונדסוורת', ומאוחר יותר אמן מלחמה רשמי אוסטרלי. הוא חזר לסידני בשנת 1920 ועבד בעיקר בצבעי מים ותחריט.

פולווד מיוצג בגלריות רבות, כולל הגלריה לאמנות של ניו סאות' ויילס, הגלריה הלאומית של ויקטוריה, הגלריה לאמנות של דרום אוסטרליה, בדזדן, במוזיאון בודפשט לאמנויות, ובאנדרטת המלחמה באוסטרליה.  ציור משמעותי של נוף הרחוב המוקדם של בלאראט מוחזק על ידי גלריה לאמנות בלאראט וצבע מים גדול מאוד של מחצבות גיר (בערך 1910) מוחזק באוסף פרטי בדורין, ויקטוריה.

חיים אישיים
-----------

הוא התחתן עם קלייד בלאנש ניומן, בתו של הצלם ג'ון הוברט ניומן, ב-13 באוקטובר 1896 בסידני. נולדו להם שני בנים, פיליפ וג'פר ובת מרג'ורי קלייד. גם פיליפ וגם מרג'ורי נפטרו בילדותם.

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלברט הנרי פולווד** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Fullwood, Albert Henry (1863 - 1930)"
2. ↑  Serle, Percival (1949). "Fullwood, Albert Henry". Dictionary of Australian Biography. Sydney: Angus and Robertson
3. ↑  Gray, Anne (1983). A. Henry Fullwood: War Paintings. Australian War Memorial.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* AAG: 580
* ADB: fullwood-albert-henry-6259
* AGSA: 9426
* DAAO: a-henry-fullwood
* GND: 1076060501
* ISNI: 0000 0000 6706 6718
* LCCN: n84126704
* NGV: 4222
* NKC: hka20211115911
* NLA: 36515702
* RKD: 29753
* SNAC: w64j1qb4
* TePapa: 811
* Trove: 628519
* ULAN: 500009998
* VIAF: 48168288
* WorldCat: lccn-n84126704

 |
**אלברט קונרד גמקר** (בגרמנית: **Albert Konrad Gemmeker**;‏ 27 בספטמבר 1907, דיסלדורף – 1982) היה קצין אס-אס ומפקד מחנה הריכוז וסטרבורק בהולנד בתקופת השואה.

ביוגרפיה
--------

גמקר עזב את בית הספר בגיל 14 ועבד מספר שנים, בין היתר בעסקי הביטוח. לאחר מכן הגיש מועמדותו למשרת שוטר ובשנת 1927 הגיש בקשה להתקבל למסלול קצונה במשטרה. הוא סיים את לימודיו בבון ועבר לדיסבורג, שם עבד משנת 1933 כשוטר במשטרה המקומית.

ב-1 במאי 1937 הצטרף גמקר למפלגה הנאצית וב-1 בנובמבר 1940 - לאס אס.

### תפקידו בשואת יהדות הולנד

ב-25 באוגוסט 1940, כ-3 חודשים לאחר כיבוש הולנד בידי גרמניה, הוצב גמקר בהאג. שם היה מפקד אס אס בכיר, בתפקיד Befehlshaber der Sicherheitspolizei und des SD (גר'). לאחר מכן שרת במספר תפקידי פיקוד ומנהל בהולנד. מאוקטובר 1942 עד אפריל 1945 היה מפקד מחנה וסטרבורק - הגרמני השלישי, והאחרון, שפיקד על מחנה זה. בתקופת פיקודו ותוך שיתוף פעולה עם משטרת הביטחון שולחו למחנות ההשמדה כ-80,000 מיהודי הולנד, במשלוחים שבועיים של כאלף איש במשלוח.

באופיו היה גמקר רגוע ובלתי ניתן לשיחוד, בניגוד לקודמו, יוזף הוגו דישנר (Josef Hugo Dischner), שהיה אלכוהוליסט ומושחת. גמקר קידם פעילות תרבות ופנאי במחנה וציווה על הצלם היהודי רודולף ברסלאוור (Rudolf Breslauer) לצלם יום יום את המחנה כדי לתעד פעילויות אלה, ואת העיתונאי היהודי היינץ טוטמן (Heinz Todtmann) (גר') לתעד אותן בצורת תסריט. התסריט נשא פרי בצורת סרט בן 85 דקות שתיעד את המחנה, בעיקר את השילוחים לאושוויץ. האסירה אתי הילסום כתבה על גמקר שהיה ספורטיבי, בלתי מתבלט, קורקטי ובעל חיצוניות של "אנגלי השותה ויסקי". הילסום שולחה לאושוויץ ונרצחה בטרנספורט שיצא תחת הוראותיו של גמקר.

ב-11 באפריל 1945 מסר גמקר את הנהלת המחנה לקורט שלזינגר, שבאותו יום מסר את התפקיד לאדריאנוס ואן אס, נוצרי שעמד בראש מנהלת המזון במחנה מאז 1942. ב-12 באפריל 1945 שחררו חיילים קנדים את המחנה. באותה עת היו כ-900 אסירים יהודים במחנה. גמקר עבר לאמסטרדם, שם שרת בתפקיד מנהלתי.

### לאחר המלחמה

במאי 1945, לאחר יום הניצחון באירופה, נעצר גמקר. בשנת 1949 נשפט בפני בית דין מיוחד בלייוורדן לעשר שנות מאסר. הוא טען שלא ידע מה צפוי למגורשים במחנות במזרח אירופה, אליהם שולחו. אופיו הרגוע ואופן טיפולו באסירים סייעו לו במשפט והביאו להקלה בעונשו.

לאחר שחרורו המוקדם ב-1951 עבר לדיסלדורף, שם היה סוחר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלברט גמקר** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  על מעמד העברת השליטה במחנה וסטרבורק, באתר יד ושם

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007520740505171
* GND: 129088900
* ISNI: 0000 0000 8065 0142
* LCCN: no2004079842
* NTA: 258275537
* VIAF: 9560893
* WorldCat: lccn-no2004079842

 |
**זיזף גדול-עין** (שם מדעי: *Chiroderma*), הוא סוג של עטלף במשפחת הזיזפיים, הכולל 8 מינים החיים ביבשת אמריקה. הסוג הוקם בשנת 1860 על ידי הזואולוג הגרמני וילהלם פיטרס ומשמעות שמו המדעי היא "יד עור" בהתייחס לקרום התעופה האחורי הגדול והעבה.

תיאור
-----

הזיזף גדול העין מתאפיין בראש קצר, רחב ומסיבי, באוזניים עגולות וקצרות עם צפירים קטנטנים ובעיניים גדולות יחסית שהעניקו לסוג את שמו. עיטור העלה האפי שלו דמוי זיז קצר ורחב ומוקף בקמטים עבים בצדדים וסביב הנחיריים. החרטום קצר ורחב עם לוע גדול ומעוגל. עצם האף נעדרת אצל הסוג ומוחלפת בחריצים עמוקים. על השפתיים ומעליהם בליטות ויבלות קטנות.

אורך הראש והגוף של הזיזפים גדולי העין 55–87 מ"מ, אורך הזרועות: 37–58 מ״מ ומשקלם 14–45 גרם. הזנב נעדר אצל הסוג וקרום התעופה האחורי גדול, שעיר ורחב.

הפרווה של הזיזף גדול-עין צפופה וגסה. צבעה נע בין חום אפרפר לחום צהבהב, חום זית, בז', כתמתם חיוור, אוכרה או חום אפרורי. על הפנים יש שני זוגות פסים לבנים עבים: זוג מעל העיניים וזוג לאורך הלחיים. לחלק מהמינים יש פס גבי לבן שעשוי להיות דהוי לעיתים קרובות. האוזניים, הצפירים והעיטור האפי בצבע צהוב, ורוד או חום כהה עוד שהכנפיים שחורות דהויות.

ביולוגיה
--------

הזיזפים גדולי העין מצויים באמריקה הדרומית והמרכזית ובאיי האנטילים הקטנים; בית הגידול מורכב מאזורים לחים דוגמת יערות גשם, לרוב בסמיכות למקורות מים כמו ביצות, נחלים ונהרות; עם זאת, הם מאכלסים גם בתי גידול יבשים יותר דוגמת היער האטלנטי, סוואנות סראדו, אזור הצ'אקו והקטינגה.

המינים ניזונים בעיקר מפירות. עונת הרבייה משתנה מאזור לאזור. הזיזפית ממליטה צאצא יחיד לאחר 4-3.5 חודשים.

מינים
-----

בסוג זה 8 מינים:

* זיזף גדול-עין ברזילאי (*Chiroderma doriae*)
* זיזף גדול-עין גוואדלופ (*Chiroderma improvisum*)
* זיזף גדול-עין סאלווין (*Chiroderma salvini*)
* זיזף גדול-עין מקסיקני (*Chiroderma scopaeum*)
* זיזף גדול-עין קטן (*Chiroderma trinitatum*)
* זיזף גדול-עין גורגאס (*Chiroderma gorgasi*)
* זיזף גדול-עין שעיר (*Chiroderma villosum*)
* זיזף גדול-עין ויזוטו (*Chiroderma vizotto*)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זיזף גדול-עין** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007285768305171

 |
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**יעקב גלר** (29 בנובמבר 1930, כסלו תרצ"א; וסלוי, רומניה- 23 בינואר 2022; פתח תקווה), היה היסטוריון שחיבר ספרים בנושאים יהודיים בעברית וברומנית.

גלר נולד לאליעזר גלר ולאיטה (יהודית) לבית הלוי. הוא נישא לדבורה, בתו של הרב יצחק כהן, ואב לארבעה ילדים.

לימודיו ועבודתו
---------------

ראשית לימודיו היה בתלמוד תורה. במקביל למד עברית בבית הספר הקהילתי "עשה-טוב" וכבר בגיל 10 דיבר בשפה העברית ובגיל 17 היה בעצמו מורה לעברית בבית הספר המקומי (במקביל ללימודיו התיכוניים). בסיום לימודיו התיכוניים ולאחר שעמד בבחינות הבגרות, למד טרימסטר אחד בפוליטכניקה של יאשי וב-22 במרץ 1951 עלה לישראל, למעברת נהריה. על סמך ידיעותיו בעברית התמנה כמורה לעברית בבית הספר הדתי בעכו ולאחר מכן בנהריה. בהמשך, ב-1954, היה למורה חייל שניהל בית ספר דתי, תחילה במטולה ולאחר מכן, ב-1956, בשלומי. ב-1960 עבר לפתח תקווה וניהל במשך שמונה שנים את בית הספר הממלכתי דתי בשכונת מחנה יהודה. במקביל למד באוניברסיטת בר-אילן, החל מ-1964, תולדות עם ישראל, ספרות עברית ולימודי תעודת הוראה לבתי ספר תיכוניים, לימודים שסיים בהצלחה ב-1969. הוא המשיך בלימודי תואר שני בתולדות עם ישראל וסיים אותם ב-1970.

במקביל, החל מ-1969, עבד כמורה בבית ספר תיכון ולאחר סיום לימודיו לתואר שני התחיל לימודים לתואר שלישי באוניברסיטת תל אביב. לצורך לימודיו נסע ב-1973 לרומניה, שם ערך מחקר היסטורי בארכיונים שונים. וב-1982 קיבל את התואר דוקטור.

גלר לימד תולדות עם ישראל, החל מ-1974, בשלוחה האוניברסיטאית בטבריה, במכללת בית ברל ובמחלקה ללימודי יסוד של אוניברסיטת בר-אילן. בשנת 2002 יצא גלר לגמלאות.

בשנת 2020 עוטר בתואר יקיר העיר פתח תקווה.

ספריו
-----

* **מפתח לשאלות ותשובות מאת ר' אליהו מזרחי ור' אליהו ן' חיים**, אוניברסיטת בר-אילן תשל"ו.
* **היהודים הספרדים ברומניה**, תל אביב, אוניברסיטת תל אביב והמרכז לשילוב מורשת יהדות המזרח במשרד החינוך והתרבות, תשמ"ג.
* **צמיחתה ושקיעתה של קהילה, היהודים האשכנזים והספרדים ברומניה (1919-1941)**, תל אביב, מורשת תשמ"ה.
* **הרבנות ברומניה במאה העשרים**, אוניברסיטת בר-אילן, תש"ס.
* **המלבי"ם - מאבקו בהשכלה וברפורמה**. אורות יהדות המגרב, לוד, תש"ס.
* **העמידה הרוחנית של יהודי רומניה בתקופת השואה (1940-1944)**, אורות יהדות המגרב, לוד תשס"ג.

תורגם לרומנית:
Rezistenţa spirituală a Evreilor Români în timpul Holocaustului, Hasefer, Bucureşti 2004. מסת"ב 9736300668
* **חכמי רומניה וזיקתם לא"י**, פתח תקווה, תשע"ה
* **וואסלוי - "עיר ואם בישראל", תולדות יהודי העיר, העיירות והכפרים שבמחוז**, תשע"ח

ממאמריו
-------

* כולל מולדביה וולכיה בארץ-ישראל. **קתדרה: לתולדות ארץ-ישראל וישובה** 1991; 59: 56-82

קישורים חיצוניים
----------------

* ד"ר יעקב גלר
* יעקב בן אליעזר גלר (1930-), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  נושא התזה: "הישיבות בקיסרות העות'מאנית במאה השש-עשרה ((כולל א"י)), ארגונן, נהולן ושטות הלמוד".
2. ↑  נושא התזה: **הקהילה היהודית ברומניה הישנה ("הרגאט") בין שתי מלחמות העולם (1919-1941)**.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007261649705171
* BnF: cb15555474m (data)
* ISNI: 0000 0000 6698 1885
* LCCN: n83206340
* VIAF: 8770018
* WorldCat: lccn-n83206340

 |
עכבר מעבדה מזן השארים C57BL6, הנפוץ ביותר במחקר הביולוגי בעכברים.
**זן שארים** (אנגלית: **Inbred strain**, נקרא גם **inbred line**) הוא זן של אורגניזמים שכל חבריו זהים גנטית זה לזה, בדומה לתאומים זהים, כתוצאה מהכלאת שארים במשך דורות עוקבים רבים.

יצירת זני שארים נפוצה במחקר מדעי גנטי, בביולוגיה ובחקלאות. מינים שאצלם פותחו זני שארים הם בעיקר מיני מעבדה אשר משמשים כאורגניזם מודל, מהם בעלי חיים כמו עכבר המעבדה וחולדת המעבדה, וצמחים כמו תודרנית לבנה ותירס. 

בעכברים ובחולדות מעבדה, יצירת זן שארים מתבצעת על ידי זיווג אחים עם אחיות במשך לפחות 20 דורות רצופים. המגוון הגנטי בין חברי זן כזה קרוב מאוד לאפס, ולצרכים רבים ניתן להתייחס אליהם כאל "כפילים גנטיים" של אותו פרט (אינדיבידואל). ליתר דיוק, הזכרים עם כרומוזומי מין XY זהים גנטית זה לזה, והנקבות עם כרומוזומי מין XX זהות גנטית זו לזו, כאשר הגנום האוטוזומי זהה גם בזכרים וגם בנקבות. 

לשיטה זו של תקנון (סטנדרטיזציה) גנטי ישנם יתרונות רבים במחקר, כגון היכולת לחזור על הניסוי פעם אחר פעם עם אותה הגנטיקה, או להשתיל איברים, רקמות, תאים ועוברים מיצור אחד לאחר בתוך אותו זן ללא סכנת דחייה. עקב יתרונות אלו, יצורים מהונדסים גנטית תכופות שייכים לזן שארים, אף כי פיתוח זן השארים עצמו איננו מצריך הנדסה גנטית. 

בהקשר של זני שארים, זנים רגילים שאינם זני שארים מכונים באנגלית **outbred strain**. השונות והמגוון הגנטי בזנים כאלו עשויים להיות יתרון למטרות מדעיות מסוימות, ובנוסף הם בדרך-כלל בריאים ועמידים יותר מזני שארים, בזכות ההטרוזיגוטיות שלהם באתרים גנטיים רבים בגנום. לעומתם, זני שארים תכופות סובלים מתוחלת חיים קצרה יותר, ומנטייה לאי-פוריות ולבעיות בריאות שונות, שכן ההומוזיגוטיות שלהם בכל אתר גנטי איננה מגינה עליהם מפגמים גנטיים נסגניים.

בני הכלאיים מדור ראשון (F1 במינוח המקובל בגנטיקה) בין זכר מזן שארים אחד ונקבה מזן שארים שני יהיו אף הם זהים גנטית זה לזה, שכן כולם ירשו גדיל DNA זהה מאביהם וגדיל DNA זהה מאמם, וגם בהם משתמשים לעיתים קרובות במחקר גנטי. בני הכלאיים מדור שני (F2) כבר יהיו שונים גנטית זה מזה, כתוצאה מתופעת השחלוף בעת חלוקת ההפחתה היוצרת את תאי המין אצל F1. עם זאת, ניתן לזווג באקראי זכרים ונקבות מתוך F1, ולהמשיך ולזווג אחים עם אחיות מצאצאי כל אחד מזוגות אלו במשך לפחות 20 דורות, ליצירת "זני שארים שחלופיים" (אנגלית: **Recombinant inbred strains**) רבים שכל אחד מהם הוא "צאצא" של זן האב וזן האם. באופן זה ניתן ליצור "משפחות" כפילות גנטית, שאף הן שימושיות במחקר גנטי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זן שארים** בוויקישיתוף
**אלברט מאאכן** (לטינית: **Albericus Aquensis**, בגרמנית: **Albert von Aachen**) היה כרוניקן והיסטוריון של מסע הצלב הראשון, נולד בשלהי המאה ה-11, ולאחר מכן הפך לקנון והקוסטוס של כנסיית אאכן.

כיבוש ירושלים במהלך מסע הצלב הראשון, 1099. איור בלתי מזוהה של ימי הביניים המאוחרים (המאה ה-14 או ה-15) כנראה מתוך סבסטיאן ממרות, Les Passages d'oultre mer.
דבר לא ידוע עליו פרט לכך שחיבר את "Historia Hierosolymitanae expeditionis" ("תולדות המסע לירושלים") ובשמה הנוסף "Chronicon Hierosolymitanum de bello sacro" ("כרוניקה ירושלמית של מלחמת הקודש"). כרוניקה שנרשמה בלטינית בספר של 12 כרכים בין השנים 1125 עד 1150. העבודה החלה בתקופת ועידת קלרמון שדנה על האיום שמרחף על האימפריה הביזנטית מצד הסלג'וקים ושגרמה למסע הצלב הראשון לצאת לדרך, והסתיימה בפתאומיות בשנת 1121. הספר היה ידוע במהלך ימי הביניים. ויליאם מצור, הארכיבישוף של העיר צור השתמש בו באופן נרחב עבור החיבור בששת הכרכים ההיסטוריים שכתב "Belli sacri". בתקופת העת החדשה, למשך תקופה ארוכה, התקבל החיבור ללא סיג בידי היסטוריונים, כולל בידי אדוארד גיבון, אולם בשנים מאוחרות יותר, החלו היסטוריונים לפקפק במידע שבו, אך בסופו של דבר הוסכם כי הוא מכיל בתוכו פרטים מציאותיים על מסע הצלב הראשון, על אף שמשלב גם כמה סיפורים בדויים.

אלברט מאאכן מעולם לא ביקר בארץ הקודש, אולם נראה כי שוחח רבות עם הצלבנים שחזרו מהמסע ושיחות אלו היוו מקור לחומר יקר ערך. בניגוד לשאר הכרוניקות על מסעי הצלב, אלברט לא הסתמך על עלילות הפרנקים, אלא על הראיונות שלו. המהדורה הראשונה של ספרו פורסמה בהלמשטדט בשנת 1584 ומהדורה טובה יותר יצאה בכרך ד' של הספר Recueil des Historiens des Croisades (פריז, 1841-1887).

אלברט תיאר בכרוניקה שלו את העוולות שביצעו הנוצרים בימי מסע הצלב הראשון וגינה אותן. הוא כותב הכרוניקה הנוצרי האוהד ביותר לסבלם של היהודים בתקופה זו.

לקריאה נוספת
------------

* יהושע פראוור, **תולדות ממלכת הצלבנים בארץ ישראל**, א, ירושלים : הוצאת מוסד ביאליק, 1963, עמ' 181.

* Susan B. Edgington, "Albert of Aachen and the Chansons de Geste" in The Crusades and their sources: essays presented to Bernard Hamilton ed. John France, William G. Zajac (Aldershot: Ashgate, 1998) pp. 23–37
* Albert of Aachen, Historia Ierosolimitana, ed. and trans. S. Edgington (Oxford: Oxford Medieval Texts, 2007).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלברט מאאכן** בוויקישיתוף
* אלברט מאאכן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  איריס שגריר, **מסעי הצלב: היסטוריה והיסטוריוגרפיה**, האוניברסיטה הפתוחה, עמ' 224.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007434058705171
* BIBSYS: 7052089
* BnF: cb13624084v (data)
* GND: 118647598
* ICCU: MILV266691
* ISNI: 0000 0000 8160 7744
* LCCN: n2006069738
* NKC: ola2006340263
* NLP: A35445439
* NTA: 072340592
* RERO: 02-A000005298
* SUDOC: 084580151
* VcBA: 495/7008
* VIAF: 74028786
* WorldCat: lccn-n2006069738

 |
**פונטדריים** (שם מדעי: Pontederiaceae) היא משפחה של צמחים עשבוניים בעלי פרחים בסדרת הקומלינאים.
מערכת המיון APG II משנת 2003 משייכת את המשפחה תחת סדרת הקומלינאים בתת-מחלקת הקומלינידיים. זוהי משפחה קטנה של צמחי מים הטרוסטיליים הגדלים באזורים טרופיים וסובטרופיים כולל באמריקה,אפריקה הטרופית,אסיה ואוקיאניה. צ'ארלס דרווין גילה עניין בצורה מורפולוגית הטרוסטילית מסוימת הנמצאת במשפחה הידועה כ**מין הטרוסטילי**. המשפחה מכילה קרוב לוודאי פחות מתריסר מינים. המשפחה הופיעה בסוף תקופת האאוקן לפני 39 מיליון שנים.

משפחה זו ידועה בשל הצמח פונטדריה עבת-רגל, המכונה גם **יקינתון המים**, זהו מין פולש בערוצי מים רבים.

טקסונומיה
---------

ישנם שמונה סוגים הנכללים במשפחה זו:

* ~~איכהורניה (Eichornia)~~ - פוצל למספר סוגים.
* פונטדריה - ובו המין פונטדריה עבת-רגל שפלש גם לישראל.
* יוריסטמון
* הטרנתרה
* הידרותריקס
* מונוכוריה
* ראוסיה
* חולרופסיס
* זוסטרלה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פונטדריים** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* Tropicos
 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007529726605171
* NKC: ph508885

 |
**נחל נחשונים**
(למפת גוש דן מוגדלת)נחל נחשונים**נחל נחשונים**(למפת גוש דן רגילה)נחל נחשונים**נחל נחשונים**(למפת ישראל רגילה)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**נחל נחשונים**נחל נחשונים**(למפת ישראל מוגדלת)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**נחל נחשונים**נחל נחשונים**
**נַחַל נַחְשׁוֹנִים** הוא כינויו של אחד מיובלי נחל מזור הזורם דרך יער נחשונים מצפון לעיר אלעד ומדרום ומזרח לקיבוץ נחשונים, הנחל הוא **נחל אכזב** וחלק מאגן הניקוז של הירקון, לאחר גשם קיימת בנחל זרימה יפה.

נחל נחשונים לאחר גשם

מהלך הנחל
---------

תחילתו של הנחל בהדום השומרון וסופו באפיק נחל מזור במרזבה המזרחית.
יובליו העליונים של הנחל מצויים בשכונות הצפוניות של העיר אלעד, לאחר יציאתו מתחומי העיר ממשיך אפיק הנחל בגיא שבין קיבוץ נחשונים לאלעד, באזור זה זורם הנחל בתוך יער נחשונים, עם יציאתו מתחומי ההר מתרחב ערוץ הנחל והוא זורם בשדות שבמרזבה המזרחית עד פגישתו עם נחל מזור.

חי וצומח בנחל
-------------

מרבית חלקו העליון של הנחל הוא בתחום העיר אלעד, לפני בניית העיר הייתה במקום בתה של 
סירה קוצנית ושפע גאופיטים.
חלקו המרכזי של הנחל זורם ביער נחשונים שהוא יער אורנים נטוע בידי אדם ובו שרידים מפותחים של חורש ים תיכוני ובניהם עצי חרוב, אלה, קידה שעירה, עירית ורקפות.
חלקו התחתון של הנחל זורם בשדות המרזבה המזרחית, לאורכו של הנחל שדרת אקליפטוסים וכן ברכות חמצון המהוות אתר חריפה לעופות מים.

ארכאולוגיה ושרידי אדם
---------------------

כבשן סיד בחלקו התחתון של הנחל
האזור שבו נמצא הנחל שימש דורות רבים לאספקת חומרי בניין לערי מישור החוף, לאורכו של הנחל מחצבה נטושה, כבשן סיד מרשים ושרידים אחרים לפעילות החציבה שהתנהלה באזור.

חשיבות אקולוגית
---------------

הנחל והיער שסביבו מהווים מסדרון אקולוגי בין שמורת נחל שילה והדום השומרון לבין מישור החוף ואגן הירקון, בנוסף הם מהווים ריאה ירוקה לעיר אלעד הבנויה בצפיפות
סביב אזור זה התנהל בשנים האחרונות מאבק בין התומכים בשימורו לבין רשויות העיר אלעד ומשרד הפנים התומכים בהרחבת העיר בשטחים אלו.

קישורים חיצוניים
----------------

* יער נחשונים, אתר פיקניק

הערות שוליים
------------

1. ↑  חשיבות כמסדרון אקולוגי