recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**ערוץ IETV** (ראשי תיבות של **Israeli Ethiopian Television**, נקרא גם **ערוץ הטלוויזיה הישראלי האתיופי**) הוא ערוץ טלוויזיה ישראלי המיועד לקהילת יוצאי אתיופיה בישראל המשדר בשפות אמהרית ותיגרינית.

הערוץ, הפונה לכ-150,000 יוצאי אתיופיה החיים בישראל, החל את שידוריו ב-22 בינואר 2007 (ג' שבט התשס"ז) ונקלט בבתי הצופים באמצעות חברת הכבלים ("HOT") וחברת הלוויין ("yes") באפיק 140. 70% מהמבוגרים מבני העדה האתיופית אינם יודעים קרוא וכתוב (גם לא בשפת אמם), ולכן הרדיו והטלוויזיה הם האמצעים היחידים הנגישים עבורם שעוזרים להם להתמודד עם רשויות מדינת ישראל ומתווכים בינם לבין החברה הישראלית. ערוץ זה הוא היחידי בישראל לדוברי אמהרית ותיגרינית, ובעתות לחימה ומשבר, הערוץ נכנס למתכונת חירום ומעביר לצופיו את הוראות פיקוד העורף ועדכונים שוטפים. הערוץ אינו חלק מחבילת הצפייה הבסיסית של ערוצי הכבלים והלוויין, וצפייה בו כרוכה בתשלום נוסף עבור חבילת ערוצים. כ-17,000 משקי בית מבני העדה באתיופית (מתוך 20,000) מנויים לערוץ. הערוץ מאפשר לבני הקהילה האתיופית שסיימו לימודיהם בחוג לתקשורת, להשתלב בו: יותר מ-90% אחוז מעובדי הערוץ הם יוצאי אתיופיה. הערוץ מעסיק 50 עובדים - חלקם כשכירים וחלקם כפרילנסרים. כתב הפלילים של חברת החדשות, ברהנו טגניה, התחיל את דרכו בערוץ זה.

התקציב השנתי של הערוץ עומד על 4 מיליון ש"ח המתקבלים באמצעות דמי מנוי ומשיתופי פעולה מסחריים. בשנת 2014, ניצב הערוץ בפני סכנת סגירה עקב בעיות תקציב. נגד הערוץ הופנתה ביקורת לפיה ניהול הערוץ לקוי, אולם הבעלים והמנכ"ל של הערוץ, פסיל לגסה, טוען כי הערוץ מתנהל ביעילות.

הקמת הערוץ
----------

הערוץ נוסד ביוזמתם הפרטית של איש העסקים והיזם, פסיל לגסה, אמנון רובינשטיין ומשה קורקוס. לגסה היה ממייסדי שידורי קול ישראל באמהרית בשנת 1984. בשנת 1999, הקים את חברת ההפקות 'פסיל דן תקשורת' שהפיקה את התוכנית "דרך העיניים שלנו". תוכנית זו הייתה מיועדת לקהילת יוצאי אתיופיה ושודרה בערוץ הראשון ובערוץ השני במימון משרד הקליטה. לגסה ורובינשטיין עסקו בהפקת סרטים באתיופיה, ולאחר זמן מה, החליטו להקים ערוץ ישראלי לציבור האתיופי בישראל.

לוח השידורים
------------

לוח השידורים של הערוץ כולל שידורים ישירים מהערוץ הממלכתי האתיופי (ETV), תוכניות וסרטים בעברית המדובבים לאמהרית והפקות מקור הכוללות פאנלים באולפן, תוכנית ראיונות, תוכניות אקטואליה ודרמות קצרות. בערוץ אין תמיכה של כתוביות בשום שפה.

קישורים חיצוניים
----------------

* ערוץ IETV, ברשת החברתית פייסבוק
* ערוץ היוטיוב של IETV סרטונים
* דפנה ברמלי, ‏הערוץ האתיופי היחיד עומד בפני סגירה; "שכחתם אותנו", באתר גלובס, 7 בספטמבר 2014
* לי-אור אברבך, ‏בסכנת סגירה: עובדי הערוץ האתיופי זומנו לשימוע לפני פיטורים, באתר גלובס, 10 ביולי 2014
* תמר קנה, ישראליות אתיופית בערוץ הישראלי האתיופי, עבודת גמר מחקרית (תיזה), אוניברסיטת חיפה, פברואר 2009
* דף ערוץ IETV - אתר הוט
* ערוץ הטלוויזיה האתיופי - דף מידע, באתר אנשים ישראל - המדריך לחברה ישראלית
* גילי איזיקוביץ, הסיפור הלא ייאמן של הערוץ האתיופי, באתר הארץ, 24 במרץ 2009
**אמיתי פורת** (נולד ב-1971) הוא ראש עמותת אלומה – צעירים לשם שינוי. הוא כיהן בעבר מזכ"ל תנועת הקיבוץ הדתי.

ביוגרפיה
--------

אמיתי נולד בכפר עציון לרב חנן פורת ולאשתו רחל, שניהם בני גוש עציון בגלגולו המקורי וממחדשי ההתיישבות בו לאחר מלחמת ששת הימים. הוא למד בתיכון בישיבת נווה שמואל באפרת ולאחר מכן בישיבת הקיבוץ הדתי עין צורים. בצבא שירת בסיירת צנחנים כלוחם וקצין והשתחרר בדרגת רב-סרן.

פורת הוא בוגר תואר ראשון במדעי הרוח (עם התמחות בהיסטוריה ותנ"ך) מהאוניברסיטה העברית בירושלים ותואר שני במקרא. לאחר סיום התואר הראשון מונה למורה בתיכון הקיבוצי בקבוצת יבנה ובמקביל שימש מזכיר קיבוץ כפר עציון. לאחר קדנציה של חמש שנים במזכירות הקיבוץ מונה לרכז מחלקת הדרכה בתנועת הקיבוץ הדתי. כחלק מתפקידו זה הוביל את הקמת המכינה הקדם צבאית בעלומים. בשנת 2016 מונה לתפקיד מזכ"ל הקיבוץ הדתי במקום נחמיה רפל, תפקיד בו כיהן עד שנת 2021. לאחר מכן שימש ראש עמותת אלומה – צעירים לשם שינוי הועסקת בשירות צבאי ולאומי, בעיקר לדתיות.

לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש שהתקיימו ב-1 בנובמבר 2022 הצטרף פורת לרשימת הרוח הציונית והוצב במקום השלישי ברשימתה. לאחר פירוק הרשימה, הצטרף עם איילת שקד לרשימת הבית היהודי ושובץ בה במקום השלישי מטעם מפלגת הימין החדש אך הרשימה לא עברה את אחוז החסימה.

חיים אישיים
-----------

אמיתי פורת נשוי למיקי (מיכל), פסיכולוגית חינוכית. לזוג ארבעה ילדים והם מתגוררים בכפר עציון.

קישורים חיצוניים
----------------

* רבקי גולדפינגר, עניין אישי והפעם עם אמיתי פורת, באתר ערוץ 7, 22 בנובמבר 2018
* עטרה גרמן, אמיתי פורת: "נצטרך לגרום לכולם לוותר על החרמות", באתר מקור ראשון, 27 באוגוסט 2022
* אלישיב רייכנר, הבן ימשיך, באתר מקור ראשון, 19 ביולי 2016.
**צפיית בינג'** או **בולמוס צפייה** (**צְפִיַּת רֶצֶף** על פי החלטת האקדמיה ללשון העברית; באנגלית: **Binge-watching**, וגם: **binge-viewing**) – מושג המתאר נוהג שהפך לנפוץ בשנות האלפיים, של צפייה בסדרות טלוויזיה במשכי זמן ארוכים, ברצף, על פי רוב בסדרה ספציפית. "צפיית בינג'" הפכה לנפוצה יותר ויותר לאור התרחבותם של שירותי צפייה על פי דרישה, דוגמת VOD בחברות לוויין וכבלים, או חברות טלוויזיה באינטרנט דוגמת "נטפליקס" ו"הולו".

המקור לתופעה נעוץ בספיישלים שנהגו ערוצי טלוויזיה שונים לערוך בעבר, בו שידרו בשידורים חוזרים פרקים של סדרות אהובות או סרטים בסדרה – ברצף, במסגרת של מרתון. צופים נהגו גם לערוך מרתונים דומים, של צפייה בסדרות אהובות, בעזרת השכרה של DVD.

חברת "נטפליקס" הפכה את "צפיית הבינג'" לפופולרית במיוחד, כאשר שחררה בעת ובעונה אחת לצפייה עונות שלמות של סדרות דגל, מה ששלח צופים רבים אל המסך למרתון צפייה מרוכז. בסקר שנערך על ידי נטפליקס בארצות הברית, אמרו 73% מהנשאלים כי בעבורם, צפייה מסוג זה מוגדרת כצפייה בשניים עד שישה פרקים עוקבים של סדרת טלוויזיה ברצף.

לא מעט צופים דיווחו כי האפשרות לצפייה מרוכזת גורמת להם להתמכרות של ממש, ולקושי להתנתקות מהמסך.

הפופולריות ההולכת וגדלה של צפייה מסוג זה נחשבת לאחד הגורמים לפופולריות מחודשת שצברו סדרות עבר. הביקורות החיוביות שהן קיבלו והמלצות ששותפו ברשתות חברתיות, שלחו רבים למרתונים מרוכזים של צפייה בהן.

צפיית הבינג' גרמה לשינויים בענף הטלוויזיה: בחלק מרשתות הסטרימינג ובפרט בהפקות המקור של נטפליקס מקובל לצלם מראש עונה שלמה ולהעלות את כל פרקיה ביום אחד ביחד, במקום להעלות אותה לצפייה שבועית.

בשנת 2013, המושג אף נכלל ברשימת ביטויי השנה של מילון אוקספורד.

בשנת 2021 החלו ערוצי הספורט להשתמש אף הם במושג.

הערות שוליים
------------

1. ↑  West, Kelly "Unsurprising: Netflix Survey Indicates People Like To Binge-Watch TV" Cinema Blend. Retrieved February 12, 2014.
2. ↑  Gardner, Bill (2020-01-06). "Three people treated for 'binge watching' addiction to TV in first cases of their kind in Britain". *The Telegraph* (באנגלית בריטית). ISSN 0307-1235. נבדק ב-2020-06-26.
3. ↑  Oxford Dictionaries Word of the Year 2013. OxfordWords blog. Oxford Dictionariess. November 19, 2013. Retrieved December 15, 2013

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007405883705171
* LCCN: sh2014002621

 |
**מוחסן דגש** (1929–2009) היה שוטר ישראלי בדרגת סגן ניצב במשמר הגבול, מעוטר עיטור האומץ.

ביוגרפיה
--------

דגש, בן העדה הדרוזית, נולד בכפר מנסורה וגדל במע'אר. שירת בצה"ל בשנים 1949 עד אוגוסט 1951. בדצמבר 1951 התגייס למשמר הגבול כמפקד מחלקה והחל בקריירה ארוכה במשטרת ישראל. הוא כיהן כסגן מפקד פלוגה בג'נין, שימש קצין מבצעים במרחב העמקים, היה מפקד הפלוגה הדרוזי הראשון במשמר הגבול ופיקד פעמיים על פלוגה ז', שימש קצין אג"ם של מג"ב איו"ש, סגן מפקד מג"ב צפון ומפקד הכוח המשולב של משמר הגבול וצה"ל בגזרת צור וצידון בתקופת מלחמת לבנון הראשונה. במהלך שירותו ובעיקר בתקופת מלחמת ההתשה היה מעורב בהיתקלויות רבות עם מחבלים. ביוני 1970 עמד בראש צוות החילוץ של כוח סיור של מג"ב שנתקל במארב, בדצמבר 1974 פיקד על כוח מג"ב שהרג 4 מחבלים שחדרו לישראל בסמוך לקיבוץ מנרה, בתקרית בה נהרג אחד משוטרי משמר הגבול. על פועלו בתקריות אלו זכה לעיטור האומץ של המשטרה ב-1974. כמו כן זכה פעמיים בצל"ש ממפקד מג"ב צפון ובצל"ש אלוף ממפקד פיקוד הצפון רפאל איתן על אירוע התקלות עם מחבלים בטווח קצר. ב-1975 נבחר להשיא משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה-27 למדינת ישראל, ה'תשל"ה, כנציג משמר הגבול. בכך היה לדרוזי הראשון וללא יהודי הראשון להשיא משואה בטקס. הוא השתחרר משירות הקבע ב-1983 בדרגת סגן ניצב.

לאחר פרישתו היה פעיל פוליטי, שימש מזכיר סניף מפלגת העבודה במע'אר, חבר מרכז המפלגה, חבר במועצה המקומית מע'אר ויו"ר השכונה המזרחית. כמו כן שימש עוזרם של שר הכלכלה והתכנון גד יעקבי ושל שר המשטרה חיים בר-לב.

לקריאה נוספת
------------

* מיכאל פאר, **קצין ההתשה לא הותש: חייו, פעילותו ומורשתו של מוחסן דגש מפקד במשמר הגבול ותושב מג'אר**, 2005

קישורים חיצוניים
----------------

* מי זוכר את מחאסן, ידיעות הקיבוץ, יוני 2006
* מדוע נבחרו להדליק משואות יום העצמאות, דבר, 15 באפריל 1975

הערות שוליים
------------

1. ↑  יעקב ארז, "על אף היתרון שהיה למחבלים הסתערנו עליהם, וחיסלנו אותם", מעריב, 15 בדצמבר 1974
2. ↑  "עיטור האומץ" הוענק ל-16 שוטרים ואזרח, מעריב, 18 בדצמבר 1974
3. ↑  דרוזי ישתתף בהדלקת המשואות ביום העצמאות, דבר, 31 במרץ 1975

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007300095505171
* ISNI: 0000 0000 5201 8641
* LCCN: nr2007006903
* VIAF: 78745490
* WorldCat: lccn-nr2007006903

 |
**חוהלו דבורה רדיטפול** (נולדה ב־7 באוגוסט 1938) היא חברת הפרלמנט הפאן-אפריקני מלסוטו לשעבר.

רדיטפול נולדה במסרו ב־7 באוגוסט 1938. לאחר שלמדה בברית המועצות ובארצות הברית חזרה ללסוטו בשנת 1987 על פי הזמנתו של שר הבריאות טום טבאנה. היא החלה את הקריירה הפוליטית שלה כחברה במחוז הבחירות מבוטה בשנת 1993 במפלגת הקונגרס של לסוטו (BCP). בתחילה הוסמכה לשרת הבריאות והועברה למשרד משאבי הטבע. כשהועברה שוב בשנת 1996 התפטרה מתפקידה כשרה, הראשונה מסוגה בלסוטו. כשרה, היא הגדירה את האסטרטגיה לבקרת איידס בשנת 1994 וקיבלה הכרה כאחת שהשפיעה על פרויקט אגן הירדן שהפך לפרויקט סכר מטולונג.

ביוגרפיה
--------

רדיטפול נולדה במסרו ב־7 באוגוסט 1938, אביה היה עובד מדינה. בזמן שסיימה את לימודיה התיכוניים בבית הספר התיכון בסוטולנד בשנת 1959 בלסוטו, אחרי סיום התיכון התחילה את תארה הראשון בברית המועצות. היא זכתה במלגה לתואר ראשון ברוקחות בבית הספר לרפואה בלבוב בין השנים 1962–1967 וסיימה את התואר השני בארצות הברית. היא לא יכלה להיכנס ללסוטו מכיוון שהופצו עליה טענות שהיא הוכשרה לייצר פצצות. יחד עם עמיתיה האחרים היא הייתה פליטה בדאר א-סלאם, טנזניה. היא שימשה כשכירה בבית חולים להוראה בטנזניה. היא הוזמנה ללסוטו על ידי שר הבריאות טום טבאנה, שהפך לראש ממשלת לסוטו. לאחר שחזרה בשנת 1981 עבדה בתאגיד תרופות בלסוטו.

קריירה פוליטית
--------------

בתום שלטון החירום בשנת 1992, נבחרה רדיטפול לוועד הפועל הלאומי של מפלגת הקונגרס של לסוטו בקונגרס השנתי הראשון של המפלגה. היא הייתה המועמדת של מחוז הבחירה במבוטה בשנת 1993 מהמפלגה ושמרה על מקומה עד שנת 1998. היא מונתה לשרת הבריאות תחת שלטון נצו מוחלה (אנ'). היא הועברה ממשרד הבריאות למשרד המשאבים הטבעיים בשנת 1995, ושימשה כראש משרד בשנת 1996. במסגרת תפקידה היא לא הייתה מרוצה מתפקוד מוחלה והתפטרה, דבר שלא היה נדיר בלסוטו. לאחר התפטרותה שאפה להיות ראש ממשלת לסוטו הבאה והראשונה, אך מפלגתה לא הצליחה לזכות בקולות הרוב בבחירות הבאות. במהלך שנת 2003 היא התעמתה בתוך המפלגה עם מנהיג המפלגה, ח'ובלה, שזכה בטענתו בבית משפט לפיה ועידת המפלגה שערכה הייתה פסולה. אף על פי כן, היא המשיכה להיות מנהיגת המפלגה בוועידה השנתית ב־28 בפברואר 2004.

תארים בחייה
-----------

רדיטפול, כשרת הבריאות, הגדירה את האסטרטגיה לשליטה באיידס בשנת 1994, המגפה שאיימה על אזרחים רבים במדינה. היא זיכתה גם כי השפיעה על פרויקט אגן הירדן שהפך לפרויקט סכר מטולונג. הפרויקט הבטיח גישה למים נקיים ללסוטו. היא כיהנה כחברת הפרלמנט הפאן-אפריקני מלסוטו בשנת 2004.
**מיכל בין** (נולדה ב-4 באוקטובר 1994) היא כדורגלנית ישראלית, המשחקת לסירוגין כבלמית וכקשרית בקבוצת אס"א תל אביב שבליגת העל ובנבחרת ישראל.

ביוגרפיה
--------

בין החלה לשחק בגיל 8 בקבוצת הבנים של מכבי תל אביב דרום השרון בקיבוץ אייל, קבוצת כדורגל מעורבת של יהודים וערבים. במקביל התאמנה ושיחקה עם קבוצת הבנות של ממכבי כישרונות חדרה החל מגיל 10.
בעונת 2005/2006 זכתה יחד עם הקבוצה בגביע "ג'טיקס" לילדות בישראל. בעקבות הזכייה ייצגה הקבוצה את ישראל באליפות העולם בכדורגל לילדים וילדות במינכן, והגיעה למקום השני לאחר הפסד בגמר לברזיל.

בגיל 13 נאלצה לעזוב את מכבי תל אביב דרום השרון משום שחוקת הכדורגל בישראל לא מתירה לבנות לשחק בקבוצת בנים מעבר לגיל זה, והמשיכה לשחק במכבי כישרונות חדרה, בקבוצות הנערות.

בשנת 2012, עם סיום בית הספר התיכון, ועל אף פציעה קשה של קרע ברצועה הצולבת של ברך ימין, קיבלה בין מלגה מלאה לארבע שנים באוניברסיטת CCSU בקונטיקט, במסגרת ליגת המכללות של ארצות הברית. בין החלה ללמוד לתואר ראשון בפסיכולוגיה, אולם כעבור מספר חודשים נקראה לחזור ארצה ולהתגייס לצה"ל, על אף שהמלגה שקיבלה מעניקה לה אוטומטית מעמד של "ספורטאי עילוי", משום שכל המכסות למעמד זה היו מלאות. לאחר מאבק מתמשך והפעלת לחץ ציבורי, הוגדל מספר המכסות מ-12 ל-16 ובין זכתה במעמד של "ספורטאי עילוי", אולם לאחר שנה אחת בלבד חזרה בין לישראל ונאלצה לפרוש ממשחק פעיל לאור פציעה חוזרת שחייבה אותה לעבור ניתוח נוסף בברך ימין.

בשנת 2013 ויתרה על המעמד של "ספורטאי עילוי", התגייסה לצה"ל ושירתה בתור מדריכת כיפת ברזל במערך ההגנה האווירית.

מתגוררת ביישוב צור יגאל.

קריירה מקצועית
--------------

### מועדונים

לקראת עונת 2017/2018 חזרה בין לשחק כדורגל בקבוצת הפועל רעננה, בה שיחקה במשך שתי עונות, בהן כבשה 7 שערים. בסיום עונת עונת 2018/2019 הייתה מועמדת לכדורגלנית העונה.

בשנת 2017 השלימה גם קורס מדריכי כדורגל בית ספר למאמנים של מכון וינגייט, וכן עבדה כמאמנת כדורגל בעיריית רעננה לבנות בכיתות א-ג.

בעונת 2019/2020 עברה לשחק בקבוצת אס"א תל אביב, אולם העונה לא הגיעה לסיומה המתוכנן והופסקה לאחר 14 מחזורים בשל התפרצות נגיף הקורונה בישראל.

### נבחרת ישראל

בין משחקת בנבחרות ישראל החל משנת 2009, אז זומנה לנבחרת הנערות ואף שימשה כקפטנית שלה. בסך הכל צברה 10 הופעות בנבחרת הנערות עד גיל 17 (בהן הבקיעה שער אחד) ועוד 8 הופעות בנבחרת הנערות עד גיל 19.

בשנת 2020 זומנה לסגל הבוגרות של נבחרת הנשים של ישראל. את הופעת הבכורה ערכה ב-10 במרץ נגד נבחרת גיאורגיה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיכל בין** בוויקישיתוף

* פרופיל באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל באתר אופ"א
* אחת על אחת - פרק 7, מיכל בין מתוך הפודקאסט "בכל יום נתון" - אוריאל דסקל וראם שרמן

הערות שוליים
------------

1. 1 2  טל אריאל אמיר, ליאו מסי הנשית? הכירו את הלהיט הבא של הכדורגל הישראלי, באתר מעריב אונליין,‏ 6 ביוני 2013
2. ↑  לירון שמם, ‏הכדורגלנית המצטיינת נדרשת לעזוב הכול – ולהתגייס לצה"ל, באתר ‏מאקו‏, 11 במרץ 2013
3. ↑  מיכל בין זכתה למעמד של "ספורטאית עילוי", באתר ערוץ הספורט, 24 במרץ 2013
4. ↑  ליאור ברטל, ליגת העל לנשים בכדורגל הופסקה בשל הקורונה, רמת השרון הוכרזה כאלופה, באתר דבר,‏ 13 באפריל 2020
5. ↑  מיכל בין בנבחרת ישראל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מיכל בין"**.
|  |
| --- |
| **ערך מחפש מקורות** |
| רובו של ערך זה אינו כולל מקורות או הערות שוליים, וככל הנראה, הקיימים אינם מספקים. 
אנא עזרו לשפר את אמינות הערך באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הערך בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.אם אתם סבורים כי ניתן להסיר את התבנית, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |

שלט האצולה לבית ביסמרק
הרוזן **גוטפריד אלכסנדר לאופולד פון ביסמרק-שונהאוזן** (בגרמנית: **Gottfried Alexander Leopold Graf von Bismarck-Schönhausen**;‏ 19 בספטמבר 1962 – 30 ביוני 2007) היה בנו של הנסיך פרדיננד אשר היה נינו של אוטו פון ביסמרק הקנצלר הראשון של האימפריה הגרמנית.

משפחתו
------

גוטפריד נולד בעיר אוקלה אשר בבלגיה לבית ביסמרק. דודו של אביו היה הרוזן גוטפריד גרף פון ביסמרק שונהאוזן, חבר המפלגה הנאצית אשר נחשד במזימה להתנקשות באדולף היטלר הידועה כקשר העשרים ביולי.

אחותו הצעירה של גוטפריד, הרוזנת ונסה פון ביסמרק (נולדה ב-26 במרץ 1971) ידועה כדמות ציבורית בחברת יחסי ציבור בארצות הברית. אחיו הגדול הוא הרוזן קרל אדוארד פון ביסמרק (נולד ב-16 בפברואר 1961), פוליטיקאי גרמני וחבר פרלמנט בבונדסטאג.

לגוטפריד עוד אח בשם גריגור פון ביסמרק (נולד בשנת 1964).

שנותיו הראשונות ולימודיו
------------------------

הרוזן גוטפריד גדל בעיקר באחוזה העתיקה של משפחתו ליד המבורג, לימים למד בבתי ספר בגרמניה ובשווייץ ורכש התמחות קצרה בבורסה לניירות ערך בניו יורק לפני שנרשם ללימודים באוניברסיטת אוקספורד אשר באנגליה, שם למד פילוסופיה כלכלה ופוליטיקה.

הטרגדיה באוקספורד
-----------------

באוקספורד ארעה הטרגדיה הידועה, עקב מותה של יורשת תואר האצולה אוליביה קנון, בתו של הלורד פול קנון חבר הפרלמנט הבריטי. אוליביה מתה ממנת יתר של הרואין, כאשר נמצאה ללא רוח חיים בחדרו של גוטפריד בשנת 1986. הרוזן גוטפריד הואשם בשימוש בסמים, הוא נמצא נקי מאשמה במותה של אוליביה, אך מותה רדף אותו שנים רבות. לאחר זמן מה עזב גוטפריד את אוקספורד למכון גמילה מסמים בגרמניה, בעקבות בקשתו של אביו הנסיך פרדיננד.

קריירה
------

לאחר סיום לימודיו באוניברסיטה בגרמניה (שם כתב עבודת תזה על מערכת הטלפון המזרח גרמנית) נסע גוטפריד לבקר את אחוזת משפחתו בשונהאוזן, אשר אבדה בתקופת השלטון הקומוניסטי במזרח גרמניה, שם עבר חוויה מעמיקה על מסלולה ההיסטורי של משפחתו.

לאחר זמן מה עבר גוטפריד ללוס אנג'לס שם עבד כמנהל בחברת טלמונדה (TELEMONDE), כשניסה להעלות את הון החברה עד לקריסתה בבורסה בשנת 2002.

חייו המאוחרים
-------------

באוגוסט 2006, אנתוני קייסי בן 41, נפל מגובה 20 מטרים אל מותו מדירתו של גוטפריד ברובע צ'לסי בלונדון, אנגליה. גוטפריד לא נעצר, והמשטרה מסרה כי לא נמצאו סמים בדירתו. בעקבות פרשה זו, התקרית הלא נעימה גרמה לו לקריאת התעוררות, כי "הקללה מהעבר חוזרת אליו" לפי דבריו במדורי הרכילות של אותם זמנים. בעיתון הלונדוני "הדיילי מייל" נטען כי התקרית ארעה בעקבות שימוש בקוקאין, ועוד כמה האשמות והסברים. מהמשטרה נמסר כי אומנם לא נמצא אלכוהול בגופו של קייסי, אך נמצאה כמות משמעותית של קוקאין.

מותו של גוטפריד
---------------

ב-2 ביולי 2007, נמצא גוטפריד ללא רוח חיים, ליד דירתו בצ'לסי, שעמדה למכירה תמורת 5 מיליון ליש"ט. הוא היה בן 44 במותו. חקירה על נסיבות מותו נפתחה ב-6 ביולי. תוצאותיה נמסרו על ידי הפתולוג סבסטיאן לוקס, אשר אמר כי גוטפריד הזריק קוקאין על בסיס שעתי יום לפני מותו, כמו כן גופו היה מלא בכמות גדולה של מורפיום.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר למנויים בלבד  Count Gottfried von Bismarck (Obituary), The Telegraph, 4 July 2007
המונח "דורבנים" מפנה לכאן. לערך העוסק בלהקה ישראלית, ראו הדורבנים.

זוג דורבני ג'אווה
**דורבן** (בכתיב מנוקד: דָּרְבָּן; שם מדעי: ***Hystrix***) הוא סוג של מכרסם ממשפחת הדורבניים והגדול במשפחה. תפוצתו באזורים חמימים ברחבי אפריקה ודרום אסיה. בסוג שמונה מינים שהם הגדולים במשפחה, והגדולים שבמכרסמי חצי העולם הישן. הגדול שבהם הוא דורבן הכף, המגיע לאורך 80 ס"מ ולמשקל 24 ק"ג.

המין דורבן מצוי מצוי בישראל והוא המכרסם הגדול ביותר בה, והגדול שבמכרסמי אסיה.

מינים בסוג
----------

בסוג זה 8 מינים חיים:

* דורבן מצוי (*Hystrix indica*)
* דורבן הכף (*Hystrix africaeaustralis*)
* דורבן מלאי (*Hystrix brachyura*)
* דורבן ג'אווה (*Hystrix javanica*)
* דורבן מצויץ (*Hystrix cristata*)
* דורבן עב-קוצים (*Hystrix crassispinis*)
* דורבן פיליפיני (*Hystrix pumila*)
* דורבן סומטרי (*Hystrix sumatrae*)

יש הממיינים את שלושת המינים האחרונים (*crassispinis*,‏ *pumila*,‏ *sumatrae*) בסוג אחר בשם *Thecurus*.

מינים נכחדים מהסוג:

* *Hystrix arayanensis*
* *Hystrix depereti*
* *Hystrix paukensis*
* *Hystrix primigenia*
* דורבן רפוסה (*Hystrix refossa*)
* *Hystrix suevica*

תיאור כללי
----------

אורך גופו של הדורבן הוא כ-90 ס"מ, אורך זנבו כ-15 ס"מ, ומשקל גופו כ-13 ק"ג. את גופו וזנבו מכסים קוצים שאורכם עד 50 ס"מ. כאשר הוא חש מאוים הוא זוקף את קוציו והם מרשרשים ומשמיעים רעש מאיים. בניגוד לדעה הרווחת - אין באפשרותו של הדורבן "לירות" את קוציו לעבר תוקפיו.

דרכי הגנה
---------

הדורבן מגן על גופו בעזרת קוציו הארוכים, המצויים על זנבו ועל גופו. בשעת סכנה הוא זוקף את קוציו והם מרשרשים ומשמיעים רעש מאיים, והוא נמלט תוך שהוא משמיע קולות נשיפה מאיימים. כשאין באפשרותו להימלט הוא זוקר את קוציו כמניפה ומנתר לעבר התוקף. במקרים אחרים בעת שהוא נמלט הוא נעצר בפתאומיות וקוציו ננעצים בתוקף, ונשארים על גופו.

תזונה
-----

הדורבנים ניזונים מפקעות ושורשים, שרובם רעילים לבני אדם. על מנת להוציא את הפקעות הם חופרים בעזרת ציפורניהם גומות ושולפים את הפקעת.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **דרבן** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **דורבן (מכרסם)** |
| ויקימינים טקסונומיה בוויקימינים: **Hystrix** |

* דורבן, באתר ITIS (באנגלית)
* דורבן, באתר NCBI (באנגלית)
* דורבן, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* דורבן, באתר GBIF (באנגלית)
* אילת חן, דרבנים מחשבים את קוציהם לאחור, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח

הערות שוליים
------------

1. ↑  דרבן – Hystrix indica, באתר רשות הטבע והגנים

| דורבניים |
| --- |
| דורבן | דורבן מצוי • דורבן הכף • דורבן מלאי • דורבן ג'אווה • דורבן מצויץ • דורבן עב-קוצים • דורבן פיליפיני • דורבן סומטרי |  |
| דורבן עב-זנב | דורבן עב-זנב אסייתי • דורבן עב-זנב אפריקני |
| דורבן ארוך-זנב (סוג ומין יחיד) | דורבן ארוך-זנב |
**הקלטות אחרונות** הוא אלבום משיריה של המוזיקאית הישראלית ענבל פרלמוטר, סולנית להקת "המכשפות", המבוסס ברובו על סקיצות שאותן כתבה והלחינה טרם מותה בתאונת דרכים בשנת 1997.

רקע
---

את הסקיצות תכננה פרלמוטר להוציא לאור כאלבום הסולו הראשון שלה אך לא הספיקה להקליטם באולפן באופן מסודר. לאחר שנהרגה בתאונת דרכים, צצו לבטים בקרב מקורביה אם לפרסם את השירים. רבים סברו שענבל לא הייתה רוצה לפרסם אותם בגרסה דלה וראשונית כזאת אלא בעיבוד מוצק יותר, אך לבסוף הגיעו להחלטה שיש לפרסם את השירים. כשנה לאחר התאונה יצא האלבום, שנקרא על שם תוכנו: הקלטותיה האחרונות של פרלמוטר.

מתוך שלושים סקיצות שהיו אמורות להרכיב שלושה אלבומים שונים נבחרו מספר סקיצות. הן הושבחו בידי מוזיקאים במהלך החודשים הבאים לאחר התאונה, והרכיבו Overdubbing מעליהן. בנוסף לסקיצות האלו הוכנסו לאלבום ארבעה שירים נוספים: הקלטה של השיר "חמדת אבות 2" מתוך התוכנית "שיר פרידה" לזכר יצחק רבין ("טלעד", 1995), גרסת הכיסוי לשיר "יש לך שמש" שעיבדה והקליטה פרלמוטר במסגרת פרויקט "עבודה עברית", "לילות בלי מילים" ששרה אורלי פרל, שיר שהועידה פרלמוטר לקאמבק העתידי של "המכשפות" ולא הספיקה להקליט לו סקיצה, ו"בתוך ערפל" ששרה יפעת נץ (שגם כתבה את המילים).

ב־2011 יצאה מהדורה חדשה, לרגל יום הולדתה ה־40.

רשימת השירים
------------

כל השירים נכתבו והולחנו על ידי ענבל פרלמוטר, מלבד היכן שמצוין אחרת.

1. חתול בשק (3:48)
2. מעכבת (2:57)
3. אם זה נגמר זה חבל (6:14)
4. חלום (3:15)
5. לא עכשיו (2:48)
6. כמה שזה נורא (3:25)
7. סיגריות לייט (4:01)
8. האמת המרה (4:08)
9. בתוך הטינופת (3:04)
10. חמדת אבות 2 (3:43)
הוקלט במסגרת התוכנית "שיר פרידה" לזכר יצחק רבין בהשתתפות עדי רנרט (פסנתר, קלידים, עיבוד והפקה מוזיקלית), עמוס הדני (גיטרה חשמלית), אילן סאלם (חליל), אלי מגן (קונטרבס) ומאיר ישראל (תופים).
11. קרח יבש (4:13)
12. זהירות מהמרווח (3:48)
13. בתוך ערפל (4:28) (מילים וביצוע: יפעת נץ)
14. לילות בלי מילים (3:22) (ביצוע: אורלי פרל)
15. יש לך שמש (5:13) (מילים: שמרית אור; לחן: דוד קריבושי, מוטי המר)

(סדר השירים מ"חתול בשק" ועד "זהירות מהמרווח" הוא סדר השירים המקורי שפרלמוטר ייעדה להם בפועל)

משתתפים באלבום
--------------

* ענבל פרלמוטר - שירה, קולות, גיטרות
* יעל כהן - תופים, קולות
* יפעת נץ - גיטרה בס, קולות
* חואן שלמברג - פסנתר וקלידים
* יניב דדון - גיטרות
* יוסי עזר - גיטרות
* אסי לוי, טינקרבל, ניצן זעירא וגליה שוץ - קולות רקע

קישורים חיצוניים
----------------

* הקלטות אחרונות במצעד האלבומים האלטרנטיביים הישראליים הגדולים של כאן 88

הערות שוליים
------------

1. ↑  על פי דבריה של מפיקת האלבום ליליאן שוץ בחוברת המצורפת
2. ↑  בן שלו, הכישוף של ענבל פרלמוטר לא פג, באתר הארץ, 25 בפברואר 2011
**וילם יוהאן "פים" קולף** (הולנדית: **Willem Johan "Pim" Kolff**; ‏14 בפברואר 1911 - 11 בפברואר 2009) היה רופא אמריקאי ממוצא הולנדי, מחלוצי הדיאליזה ופיתוח איברים מלאכותיים.

ביוגרפיה
--------

קולף נולד בליידן שבהולנד. למד רפואה באוניברסיטה בעירו והתמחה ברפואה פנימית באוניברסיטת חרונינגן. שם, בהשפעת מפגש עם חולה צעיר שגסס עקב אי-ספיקת כליות, החל לעסוק במחקר אודות פיתוח כליה מלאכותית. ב-1940 הקים את בנק הדם הראשון באירופה.

במהלך מלחמת העולם השנייה פעל קולף בשורות המחתרת ההולנדית נגד הגרמנים. במקביל פיתח את הכליה המלאכותית המתפקדת הראשונה. ב-1943 טיפל בדיאליזה בחולה הראשון ופתח את הפתח לטיפולי דיאליזה בחולי אי ספיקת כליות בעולם כולו. ב-1945 הציל טיפול הדיאליזה שלו את חייה של חולה שלקתה באי ספיקת כליות חריפה. ב-1946 קיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת חרונינגן על מחקר בתחום הדיאליזה. 

לאחר המלחמה החל קולף לתרום את מכונות הדיאליזה שפיתח למוסדות בארצו ומחוץ לה כדי להפיץ את הידע אודות הטכנולוגיה החדשה. המכונה שתרם לבית החולים מאונט סיני בניו יורק שימשה ב-1948 לביצוע טיפול הדיאליזה הראשון בארצות הברית.

ב-1950 עבר קולף לארצות הברית ולימים התאזרח בה. עבד בקליבלנד קליניק, שם היה שותף לפיתוח מכונת לב-ריאה ושיפר את מכונת הדיאליזה שלו. בבריגהאם אנד וימנ'ס הוספיטל בבוסטון פיתח את הכליה המלאכותית הראשונה להשתלה, כלית קולף-בריגהאם. ב-1967 מונה לראש מחלקת האיברים המלאכותיים והמכון להנדסה רפואית באוניברסיטת יוטה. שם היה שותף עם אחד מתלמידיו, רוברט ג'ארוויק, בפיתוח הלב המלאכותי הראשון, שהושתל לראשונה בחולה ב-1982.

ב-1976 התמנה קולף לחבר האקדמיה ההולנדית המלכותית לאמנויות ומדעים.

קולף מת בפנסילבניה שלושה ימים לפני יום הולדתו ה-98.

השפעה והכרה
-----------

קולף נחשב לאבי האיברים המלאכותיים ולאחד מהרופאים הידועים ביותר במאה ה-20. הוענקו לו 12 תוארי דוקטור לשם כבוד ממוסדות בכל רחבי העולם והוא זכה ב-120 פרסים, לרבות פרס הארווי, פרס יפן ואות אלברט לסקר למחקר קליני רפואי. ב-1990 נכלל ברשימת 100 האנשים החשובים ביותר במאה ה-20 של המגזין לייף. בשנת 2003 היה מועמד לקבלת פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וילם יוהאן קולף** בוויקישיתוף
* אתר למנויים בלבד  Willem Kolff (Obituary), The Telegraph, 12 February 2009
* הספק על קולף, באתר הניו יורק טיימס
* וילם יוהאן קולף, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  תיאור המקרה, מתוך הספר Replacement of Renal Function by Dialysis: A Text Book of Dialysis, באתר Google Books.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007302521505171
* BIBSYS: 90926155
* BnF: cb145743166 (data)
* GND: 122633326
* ISNI: 0000 0000 5889 6648
* LCCN: n85273081
* NDL: 00469746
* NKC: nlk20010099511
* NTA: 068316690
* SELIBR: 314608
* SNAC: w6zg827b
* SUDOC: 079443222
* VIAF: 84830502
* WorldCat: lccn-n85273081

 |
**פליקס קולמר** (3 במאי 1922 – 5 באוגוסט 2022) היה פיזיקאי יהודי-צ'כי, ניצול השואה, שהתמחה בתחום האקוסטיקה. במהלך מלחמת העולם השנייה והשואה הוא היה פעיל במחתרת הצ'כית והיה בין הבודדים שהצליחו להימלט מאושוויץ.

ביוגרפיה
--------

קולמר נולד בפראג בשנת 1922 למשפחה יהודית מתבוללת. אביו נפטר בשנת 1932. הוא בילה חופשות באוסטריה אצל דודו. כתוצאה מכך הוא היה באוסטריה במהלך הפלישה הנאצית לצ'כוסלובקיה.

בטרזין
------

קולמר נבחר להיות חלק מעובדי הכפייה שבנו את גטו טרזיינשטט, ונשלח בטרנספורט הראשון לטרזין. הטרספורט כלל גברים יהודים צעירים בעלי כושר עבודה, מתוך כוונה שהגברים יסייעו בבניית הגטו. בטרזין הוא נאלץ במיוחד לבנות מיטות קומתיים, מכיוון שהיה לו ניסיון בנגרות. בשלב מסוים הוא נכלא במבצר הקטן, והיחס לאסירים על ידי האס אס, הביא אותו להצטרף לתנועת ההתנגדות. הוא מצא מסלול מילוט מחוץ לטרזין, אך מעולם לא השתמש בו בעצמו; המסלול שימש כמה אסירים מאוחר יותר. הוא הצליח להשתמש במעמדו כדי להגן באופן זמני על כמה מבני משפחתו, כולל סבתו, אמו וארוסתו. אמו נפטרה בטרזיינשטט בשנת 1941.

גירוש לאושוויץ ובריחה
---------------------

באוקטובר 1944 נשלח קולמר לאושוויץ-בירקנאו. על פי זיכרונותיו המאוחרים הוא הגיע לטרנספורט עם 1,500 איש, מהם 1,250 נשלחו מיד לתאי הגזים על ידי יוזף מנגלה. קולמר שרד רק את הבחירה הראשונית הזו מכיוון שאסיר שלא הכיר אמר לנאצים שהוא עובד מתכת. ביחד עם חבר הוא הצליח להימלט מאושוויץ בקפיצה לרכבת, שפניה היו למחנה גרוס-רוזן, והגיע למחנה המשנה פרידלנד.

לאחר המלחמה
-----------

לאחר המלחמה עבד קולמר כמהנדס חשמל והפך למומחה לאקוסטיקה. קולמר החל להרצות לא רק בתחום התמחותו, אלא גם על מלחמת העולם השנייה. הוא קיבל כמה פרסים על פעילותו בתנועת ההתנגדות, מחקרו המדעי וגבורתו. הוא גם סייע לקורבנות הנאצים שביקשו פיצויים. היה סגן נשיא הוועד הבין לאומי של אושוויץ.

נפטר ב-5 באוגוסט 2022.

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Prof. Ing. DrSc. Felix Kolmer (1922) - Skautsky institut". *Skautsky institut* (באנגלית אמריקאית). אורכב מ-המקור ב-2018-07-19. נבדק ב-2018-07-24.
2. ↑  "Aufbaukommando (1941) | Holocaust". *www.holocaust.cz* (בצ׳כית). נבדק ב-2018-07-24.
3. 1 2  "V tom místě nešlo počítat dny, vzpomíná český uprchlík z Osvětimi". *iDNES.cz*. 2015-01-18. נבדק ב-2018-07-24.
4. 1 2  "Felix Kolmer (1922) - Biography". *Memory of Nations* (באנגלית). אורכב מ-המקור ב-2018-07-19. נבדק ב-24 ביולי 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
5. 1 2  televize, Česká. "Felix Kolmer aneb Smrt v úsměvu doktora Mengeleho". *ČT24 - Nejdůvěryhodnější zpravodajský web v ČR - Česká televize* (בצ׳כית). נבדק ב-24 ביולי 2018. `{{cite news}}`:  (עזרה)
6. ↑  "Prof. Ing. Felix Kolmer, DrSc. – Katedra zvukové tvorby". *kzt.famu.cz* (באנגלית אמריקאית). אורכב מ-המקור ב-2018-07-24. נבדק ב-2018-07-24.
7. ↑  עלון ארגון יוצאי קרקוב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007332423505171
* GND: 122755510
* ISNI: 0000 0000 7865 6828
* LCCN: n2001029404
* NKC: jk01061387
* VIAF: 55954696
* WorldCat: lccn-n2001029404

 |
פרופסור **ליאון גרשקוביץ'** (בסרבו-קרואטית: **Leon Geršković**;‏ 2 בפברואר 1910, בוצ'יה, סלאבוניה, האימפריה האוסטרו-הונגרית – 1 באפריל 1992, זאגרב, קרואטיה) היה משפטן, עורך דין ופוליטיקאי יוגוסלבי ממוצא יהודי, אשר כיהן כחבר האספה הלאומית של יוגוסלביה והיה שותף לכתיבת חוקות המדינה, מחוקת 1946 ועד חוקת 1974.

ליאון גרשקוביץ' נולד ב-1910 בכפר בוצ'יה ובהמשך עברה משפחתו לזאגרב. במחצית השנייה של שנות ה-20 היה גרשקוביץ' ממנהיגי "ברית תנועות הנוער" היהודיות בזאגרב שאיגדה את תנועות הנוער היהודיות בעיר ובכללן השומר הצעיר ועקיבא.

ב-1933 הוסמך גרשקוביץ' במשפטים באוניברסיטת זאגרב וב-1935 הצטרף למפלגה הקומוניסטית של יוגוסלביה. הוא היה פעיל באיגוד המקצועי של פועלי הטקסטיל בזאגרב ובמקביל ניהל משרד פרטי לעריכת דין.

ב-1941, במהלך מלחמת העולם השנייה, לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית וכינון מדינת קרואטיה העצמאית בשלטון האוסטאשה, הצטרף גרשקוביץ' לכוחות הפרטיזנים של טיטו. בהמשך, ערך את ביטאון הפרטיזנים: Slobodna Dalmacija (בעברית: דלמטיה החופשית). לאחר תום המלחמה השתלב גרשקוביץ' במנגנוני הממשל היוגוסלבי ונבחר לאספה הלאומית של יוגוסלביה ולפרלמנט הקרואטי תחת יוגוסלביה. ב-1962, נמנה גרשקוביץ' עם מקימי הפקולטה למדע המדינה באוניברסיטת זאגרב וכיהן כדקאן הפקולטה עד 1965. בהמשך, לימד משפטים באוניברסיטת בלגרד. גרשקוביץ' היה שותף לכתיבת חוקת יוגוסלביה (1946, 1953, 1963, 1974).

הוא הלך לעולמו ב-1992 בזאגרב והוא בן 82 שנים ונטמן בבית העלמין מירוגוי שבזאגרב.

הערות שוליים
------------

1. ↑  **הקהילה היהודית בזאגרב**, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, הוצאת יד ושם, ירושלים, 1988, עמוד 135.
2. ↑  **הקהילה היהודית בספליט**, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, הוצאת יד ושם, ירושלים, 1988, עמוד 254.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 2353 5148
* LCCN: n82001633
* NTA: 067913741
* VIAF: 65340200
* WorldCat: lccn-n82001633

 |
|  |
| --- |
| **יש לשכתב ערך זה**. הסיבה היא: **הערך מציג רק את הדעה שלו ומה אמר בX על Y - ראוי להתייחס לעברו, פעולתו ותפקידיו הפוליטיים ולשכתב את אי-הנייטרליות כאן**. |
| אתם מוזמנים לסייע ולתקן את הבעיות, אך אנא אל תורידו את ההודעה כל עוד לא תוקן הדף. |

**דייוויד וורד** (באנגלית: **David Ward**; נולד ב-24 ביוני 1953) הוא פוליטיקאי בריטי המזוהה עם המפלגה הליברל-דמוקרטית. וורד נודע בעיקר בשל הערות רבות בעלות אופי אנטישמי ואנטי-ישראלי. הוא נבחר בבחירות הכלליות של 2010 לחבר פרלמנט של מחוז ברדפורד מזרח (Bradford East).

ביולי 2013 הוא הושעה מהפרלמנט למספר חדשים, לאחר שהטיל ספק בזכות קיומה של מדינת ישראל וסירב להתנצל על דבריו אף לאחר מעשה.

שנותיו הראשונות
---------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו.

גילויים אנטישמיים ואנטי-ישראליים
--------------------------------

### הערות על השואה

בינואר 2013 המפלגה השעתה אותו על שימוש ב"שפה לא ראויה" בהערות על מדיניות ישראל כלפי הפלסטינים באומרו: "לאחר שביקרתי באושוויץ פעמיים, פעם עם המשפחה ופעם עם בתי ספר מקומיים, אני נעצב כי היהודים שסבלו מרדיפות בשואה יכולים תוך מספר שנים מהשחרור ממחנות ההשמדה לבצע פשעים איומים נגד הפלסטינים במדינת ישראל החדשה וממשיכים לבצע פשעים אלו על בסיס יומי בגדה המערבית ובעזה".

כאשר נשאל "האם הוא לא מאשים את היהודים במקום את ישראל ברדיפת הפלסטינים" ענה: "אני מאשים את היהודים שעשו זאת, כך שאם אינך יהודי ולא עשית זאת, איני מאשים אותך."

ההתבטאות גררה שלל גינויים חריפים מארגונים יהודיים וכן מאישים בכירים בפוליטיקה הבריטית וזכה לכינוי "אנטישמי" ו"גזען" בגינויים אלו.

### הערות על ישראל

ביולי 2013 פרסם הודעה בטוויטר: "האם אני טועה או צודק? סוף סוף הציונים מפסידים את הקרב - כמה זמן יכולה מדינת האפרטהייד ישראל לשרוד?"

לבסוף, לאור העובדה שסירב להתנצל על דבריו הוא הושעה לשלשה חדשים מהמפלגה הדמוקרטית. הוא נתבקש על ידי יושב ראש המפלגה, אליסטייר קרמייקל (Alistair Carmichael) הורה לו "להשתמש בשפה פרופורציונלית ומדויקת" כאשר הוא מתבטא על ישראל.

הארגון "Board of Deputies of British Jews" כינה את ההשעיה "מעט מדי, מאוחר מדי", במיוחד לאור העובדה שההשעיה הייתה ברובה על תקופת פגרה.

וורד גינה את ההשעיה באומרו כי בבריטניה, דעותיו הן דעות נפוצות על ישראל.

### הערות על שיגורי הרקטות מצד החמאס

ביולי 2014 פרסם את ההודעה: "השאלה הגדולה היא: אם הייתי חי בעזה, האם הייתי יורה רקטה על ישראל? כנראה שכן."

וורד גונה על ידי ארגונים ובכירים. יו"ר המפלגה הקונסרבטיבית, שפס (Grant Shapps), כינה את דבריו "למעשה זו הסתה לאלימות" וביקש ממנו לחזור בו מדבריו.
דובר ליברל-דמוקרטי כינה את דבריו "אכזריים ולא נבונים".

ראו גם
------

* ניק גריפין - פוליטיקאי ימין-לאומני בריטי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דייוויד וורד** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של דייוויד וורד
* הייתי משגר טילים לישראל לו גרתי בעזה, גלובס, יולי 2014
* ניק קלג תחת לחץ להדיח את וורד עקב ההערות האנטישמיות, ה-Telegraph, יולי 2014
* חבר הפרלמנט דייוויד וורד אמר שזכות השיבה הערבית צריכה להיכלל ביום הזיכרון לשואה, ינואר 2014

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* UKPARL: OdHfBQGO

 |
נחלת הטרינובנטים על מפת מחוזות אנגליה של ימינו.
מטבע שטבעו הטרינובנטים
ה**טרינובנטים** (בלטינית: **Trinovantes** או **Trinobantes**) היו בני אחד מהשבטים הקלטיים שחיו בבריטניה לפני הכיבוש הרומי. הם ישבו מצפון לשפך התמזה, בתחומי אסקס וסאפוק של ימינו, ובנחלות הנמצאות כיום בשטחה של לונדון רבתי. מצפון להם ישבו האיקנים (Iceni) וממערב הקטובלאונים (Catuvellauni). שמם הוא הלחם של התחילית tri ושם התואר novio בקלטית, ופירושו "חדש מאוד", כלומר "אלה שזה מקרוב באו", אך אפשר שהמשמעות היא "העם עז הנפש מכולם". בירתם הייתה קמולודונום (קולצ'סטר של ימינו), בה שכנה על פי אחת הגרסאות הטירה האגדית קמלוט. 

לפני פלישות יוליוס קיסר לבריטניה ב-55 וב-54 לפנה"ס נחשבו הטרינובנטים לשבט החזק ביותר באי. באותה תקופה הייתה בירתם ככל הנראה בבְּרֶפִינְג (Braughing, בהרטפורדשייר של ימינו). בכמה מכתבי היד של "מלחמת גאליה" מצוין כי שם מלכם היה אימנואנטיוס, אך באחרים שמו אינו מוזכר כלל. זמן מה לפני הפלישה השנייה של יוליוס קיסר סולק מלכם מכסאו על ידי קסיוולאונוס, שהיה ככל הנראה ראש שבט הקטובלאונים. בנו, מנדוברקיוס (Mandubracius), נמלט ומצא מקלט אצל קיסר בגאליה. במהלך הפלישה השנייה ניצח קיסר את קסיוולאונוס והשיב לשלטון את מנדוברקיוס; קסיוולאונוס הבטיח שלא להציק לו עוד ואף התחייב להעלות לרומא מס (tributum).

מלכם הבא ששמו ידוע לנו, על פי עדויות נומיסמטיות, היה אדדומרוס (Addedomarus). הוא עלה לשלטון בסביבות 20-15 לפנה"ס והעתיק את בירת השבט אל קמולודונום. מטבע שטבע טסקיובנוס מלך הקטובלאונים בקמולודונום בסביבות 10 לפנה"ס מלמד כי הכניע תחתיו את הטרינובנטים. זמן קצר אחר כך הוא נסוג, אולי בשל לחץ שהפעילו עליו הרומאים, דבר הנלמד מכך שמטבעותיו המאוחרים יותר אינם נושאים עוד את הציון "מלך" ומשום שאדדומרוס הושב אל כסאו. אחרי אדדומרוס שלט לתקופה קצרה בנו דובנובלנוס (בסביבות 5-10 לספירה), אז נכבש סופית שבט הטרינובנטים על ידי טסקיובנוס או בנו קונובלינוס. מנדוברקיוס, אדדומרוס ודובנובלנוס נזכרים בגנאלוגיות ובאגדות קלטיות-בריטיות בתר-רומיות וימי-ביניימיות בשמות "מנאווידאן" (Manawydan), "אַייד מָאוּר" (Aedd Mawr, אדדו הגדול) ו-"דיפנול מואלמוט" (Dyfnwal Moelmut, דובנובלנוס הקרח והשקט). הטריאדות הוולשיות מונות את אייד מאור עם מייסדיה של בריטניה.

הטרינובנטים מופיעים שוב על בימת ההיסטוריה ב-60 לספירה, אז נטלו חלק במרד נגד הרומאים בהנהגת המלכה בודיקה. על שמם נקראה אחת מן ה-civitates של בריטניה הרומית, שעירה הראשית הייתה קיסרומגוס (Caeasaromagus, צ'למספורד באסקס של ימינו). סגנון קברותיהם המפוארים דומה לזה שבאירופה ומלמד על קרבתם לעם הבלגי. 

ג'פרי ממונמות', ההיסטוריון האנגלי בן המאה ה-12, כותב בספרו *Historia Regnum Britanniae*, כי טרינובנטום היה שמה המקורי של לונדון, וכי הוא נגזר מן Troi-novantum או "טרויה החדשה"; שכן בריטניה נוסדה – לדבריו - על ידי ברוטוס ופליטים נוספים ממלחמת טרויה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טרינובנטים** בוויקישיתוף
* Trinovantes באתר Roman-Britain.org
* Trinovantes באתר Romans in Britain
* טרינובנטים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
ח'אלד מנצור מתראיין
**ח'אלד סעיד שחאדה מנסור** (בערבית: **خالد سعيد شحادة منصور**, תעתיק מדויק: **ח'אלד סעיד שחאדה מנצור**; 14 באוגוסט 1975 – 6 באוגוסט 2022) היה טרוריסט פלסטיני, מפקד הגזרה הדרומית של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ברצועת עזה. נהרג על ידי צה"ל בסיכול ממוקד במבצע עלות השחר.

ביוגרפיה
--------

ח'אלד סעיד שחאדה מנסור נולד ברפיח שברצועת עזה ב-14 באוגוסט 1975. הוא הצטרף לתנועת הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני במקביל לפרוץ האינתיפאדה הראשונה ב-1987. 

לאורך השנים היה מעורב בפיגועים רבים, בהם הפיגוע ביולי 2004 שבו נפצע באורח בינוני מפקד החטיבה הדרומית באוגדת עזה, אל"ם פנחס זוארץ.

בשנת 2010, כששימש כראש היחידה הרקטית של הג'יהאד, נטל מנסור אחריות על הפיגוע שבו נהרגו רס"ן אלירז פרץ וסמ"ר אילן סביאטקובסקי. החל משנת 2015 שימש מנצור מפקד המרחב הצפוני ברצועת עזה ולאחר מכן עבר לתפקיד מפקד המרחב הדרומי.

במהלך מבצע צוק איתן בשנת 2014 שרד מספר ניסיונות של חיל האוויר הישראלי להתנקש בחייו.

היה אחראי בין היתר על תיק המנהרות ופיקד על היחידה הרקטית של הג'יהאד. במהלך מבצע שומר החומות במאי 2021 היה אחראי על ירי רקטי כבד לעבר העורף הישראלי, בעיקר לעבר הערים אשדוד ואשקלון, ופעל לממש מתווים התקפיים נגד כוחות צה"ל ונגד ישראלים.

ב-6 באוגוסט 2022 נהרג בתקיפה אווירית של צה"ל ב"מבצע עלות השחר". עמו נהרגו ככל הנראה שני מחבלים נוספים ששהו לצדו בזמן התקיפה: ח'טאב עמאצי, מפקד חטיבת רפיח בג'יהאד האסלאמי, וזיאד אל-מדלל, סגנו של מנסור.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ח'אלד מנסור** בוויקישיתוף
* צה"ל ושב"כ סיכלו את מפקד מרחב דרום ברצועת עזה, באתר צה"ל, 7 באוגוסט 2022
קוצ'וק קאינרג'ה
**הסכם קוצ'וק קאינרג'ה** (בטורקית: **Küçük Kaynarca Antlaşması**) הוא הסכם שנחתם בין האימפריה העות'מאנית לבין האימפריה הרוסית ב-21 ביולי 1774 בבולגריה.
במהלך המאה ה-18 הפכה רוסיה לאויבת העיקרית של האימפריה העות'מאנית. בסדרת קרבות שנמשכו לסירוגין במשך כמה עשרות שנים הצליחו הרוסים לכבוש שטחים נרחבים, ובסופו של דבר נאלצו העות'מאנים המותשים לחתום על הסכם משפיל עם הרוסים. ההסכם, שנחתם בכפר קוצ'וק קאינרג'ה (בשמו המודרני קאינרג'ה(אנ'), בבולגרית Кайнарджа), סיים את המלחמה העות'מאנית-רוסית (1768–1774)

סעיפי ההסכם
-----------

* חצי האי קרים יזכה לאוטונומיה נרחבת.
* רוסיה תפוצה בסכום כולל של 4.5 מיליון רובל.
* רוסיה תזכה בגישה לים השחור באמצעות שני נמלים שיהיו תחת חסותה הישירה.
* זכותה המלאה של רוסיה על ים אזוב מאושררת.
* ספינות תחת דגל של האימפריה הרוסית יוכלו לנוע בים השחור ובמים טריטוריאליים של הטורקים בחופשיות.
* תיבנה כנסייה אורתודוקסית באיסטנבול (מעולם לא קוים).

משמעות ההסכם
------------

ההסכם היה מכה קשה לאימפריה העות'מאנית ולעומד בראשה באותה עת - הסולטאן אבדילהמיט הראשון. ראשית ויתרה האימפריה בהסכם על שליטתה הכלכלית בים השחור שנחשב מאז ימי מהמט השני ל"אגם עות'מאני". המונופול על הים השחור היה אחת מהכנסותיו של האוצר האימפריאלי. כמו כן חצי האי קרים היה ידוע בלוחמיו המעולים שגויסו לצבא העות'מאני בשיטת הדוושירמה. בנוסף נאלצה האימפריה לראשונה להסכים להתערבות של מעצמה אירופית בתוך שטחה ובתוך אוכלוסייתה (אוכלוסיית הנוצרים האורתודוקסים).

אך הדבר המשפיל ביותר עבור האימפריה העות'מאנית בהסכם היה הוויתור חסר התקדים על שטחים שבהם חיו מוסלמים. אחד מתפקידיה המרכזיים של האימפריה היה להגן על המאמינים המוסלמים ועל האומה האסלאמית. הוויתור על שטחים "מוסלמים" הוכיח כי האימפריה אינה מסוגלת עוד למלא את התפקיד שנטלה לעצמה, דבר שפגע ביוקרתה בתוך העולם האסלאמי ומול אירופה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הסכם קוצ'וק קאינרג'ה** בוויקישיתוף
* טקסט ההסכם
* הסכם קוצ'וק קאינרג'ה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007287353005171
* LCCN: sh85073354

 |
**משה אליסף** (ביוונית: **Μωυσής Ελισάφ**;‏ 17 ביולי 1954 – 17 בפברואר 2023) היה פרופסור לרפואה ופוליטיקאי יהודי-יווני שכיהן מאז יוני 2019 ועד מותו בפברואר 2023 כראש עיריית יואנינה. אליסף הוא היהודי הראשון שכיהן כראש עירייה ביוון.

ביוגרפיה
--------

נולד ביואנינה להורים ניצולי שואת יהודי יוון מקהילת הרומניוטים בעיר. למד רפואה באוניברסיטת אתונה, סיים את לימודיו ב-1979, והוסמך כפתולוג.

### קריירה רפואית

הוא עבד כמרצה במחלקה לרפואה פנימית בבית הספר לרפואה ביואנינה (אנ'), וניהל בו את המחלקה לליפידים, טרשת עורקים, השמנת יתר וסוכרת.

בשנת שבתון בין 1993 ל-1994 לימד בפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב.

היה חבר פעיל בכ-23 איגודים וחברות רפואיים, בהם החברה האירופית ליתר לחץ דם, החברה האירופית לטרשת עורקים והחברה הבינלאומית ליתר לחץ דם. בנוסף, הוא כיהן כנשיא המחלקה היוונית של האגודה האמריקאית לאנגיולוגיה. הוא היה סגן נשיא מכון המחקר וההדרכה לסוכרת ומחלות מטבוליות.

שימש כעורך או חבר מערכת בלמעלה מ-30 כתבי עת רפואיים וכשופט במעל 100 כתבי עת בינלאומיים.

חיבר יותר מ-450 מאמרים במחקר בסיסי וקליני בתחומי התמחותו, וארגן כנסים רבים בנושאים אלו. בנוסף, הוא חיבר שלושה ספרי לימוד מדעיים לאבחון וטיפול ביתר לחץ דם, דיסליפידמיות וכן הפרעות באלקטרוליטים.

### פעילות ציבורית ופוליטית

כיהן כנשיא הקהילה היהודית הרומניוטית ביואנינה, כנשיא "הוועד המרכזי של הקהילות היהודיות ביוון" (יוו') וכחבר מועצת העיר. ב-2019 התמודד כמועמד עצמאי על תפקיד ראש עיריית יואנינה. במהלך מסע הבחירות הואשם כי הוא סוכן של המוסד, טענות שאותן הוא הכחיש והגדיר כאנטישמיות. הוא זכה ב-23.82 אחוזים ועלה לסיבוב השני מול ראש העיר המכהן תומאס ביגאס. בסיבוב השני זכה אליסף בכ-50.33% מהקולות, לעומת 48.9% לביגאס, ונבחר לתפקיד. אליסף היה ראש העיר היהודי הראשון ביוון.

נפטר ב-17 בפברואר 2023, זמן קצר לאחר שאובחן כחולה סרטן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **משה אליסף** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של משה אליסף (ביוונית)
* משה אליסף, ברשת החברתית פייסבוק

* משה אליסף, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* משה אליסף, ברשת החברתית אינסטגרם

* משה אליסף, סרטונים בערוץ היוטיוב
* משה אליסף, בפורטל האירופי לערים (באנגלית)
* הודיה כריש חזוני, ‏ראש העיר היהודי היחיד ביוון לא אופטימי לגבי עתיד הקהילה היהודית במדינה, בעיתון מקור ראשון, 29 בנובמבר 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  משה אליסף, אתר בית החולים ביואנינה (באנגלית)
2. ↑  דן לביא, לראשונה ביוון: ראש עיר יהודי, באתר ישראל היום, 3 במרץ 2019
3. ↑  Moisis Elisaf, Greece’s first Jewish mayor, dead at 68, ekathimerini.com, February 17 2023

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1131114132
* NLG: 191059
* NLP: a0000002970688
* ORCID: 0000-0003-0505-078X
* VIAF: 311812169
* WorldCat: viaf-43149415073689551838

 |
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**קווין לינדזלי אייזקס** (באנגלית: **Kevin Isaacs**; נפטר ב-10 במאי 2019) היה אונקולוג, מומחה באונקולוגיה קלינית ורדיותרפיה, מנהל המכון האונקולוגי בבית חולים העמק בעפולה.

תחום המחקר העיקרי וההתמקדות המקצועית של אייזקס היה גידולים נדירים.

ביוגרפיה
--------

אייזקס סיים התמחות באונקולוגיה בבית החולים רמב"ם.

אייזקס התמחה באונקולוגיה קלינית ורדיותרפיה.

לאחר סיום התמחותו יצא אייזקס להשתלמות ברדיותרפיה, באוניברסיטת דיוק, בעיר דרהאם, בצפון קרוליינה, ארצות הברית.

בחזרו לישראל, נתמנה אייזקס למנהל המכון האונקולוגי במרכז הרפואי העמק בעפולה.

המכון האונקולוגי במרכז רפואי העמק
---------------------------------

המכון האונקולוגי במרכז הרפואי העמק מטפל במחלות הסרטן,.

לרשות המכון כ-15 מיטות לטיפול במסגרת אשפוז יום.

הטיפולים כוללים טיפולים כימותרפיים הנעשים במסגרת אשפוז יום של המכון.

מרכז רפואי העמק מטפל בכ-4,000 חולי סרטן וחולים במחלות ממאירות מדי שנה.

נכון ליוני 2016, במכון האונקולוגי לא מסופק קנאביס רפואי,.

ראו גם
------

* רדיותרפיה

קישורים חיצוניים
----------------

* קווין אייזקס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

הערות שוליים
------------

1. ↑  תאריך פטירתו
2. ↑  מרכז רפואי העמק, ד"ר קווין אייזקס מנהל המכון האונקולוגי
3. ↑  פורום סרטן הערמונית, הכליה ושלפוחית השתן האגודה למלחמה בסרטן
4. ↑  מרכז רפואי העמק - אונקולוגיה
5. ↑  מרכז רפואי העמק - הקרן לפיתוח בית החולים
6. ↑  איתי עמיקם, קנאביס רפואי לחולי סרטן? לא בבי"ח העמק, באתר ynet, 26 ביוני 2017
7. ↑  בעפולה אפילו חולי סרטן לא מקבלים קנאביס מגזין קנאביס, 26 ביוני 2017
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**מרדכי (מוטי) גוטמן** (נולד ב-1954) הוא רופא כירורג, פרופסור לכירורגיה בפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב. מנהל מחלקה כירורגית ב' (כירורגיה כללית והשתלות) בבית החולים שיבא.

גוטמן היה הכירורג שניתח את יצחק רבין וניסה להצילו לאחר ההתנקשות בחייו, ב-4 בנובמבר 1995.

ביוגרפיה
--------

גוטמן בוגר תיכון עירוני א' במגמה ביולוגית (1972), ולאחר שרות בצה"ל למד רפואה באוניברסיטת תל אביב.

בשנת 1981 סיים גוטמן את למודי הרפואה, והתמחה בכירורגיה בבית החולים הדסה שבתל אביב במחלקתו של פרופסור רוני רוזין. 

עם סגירת בית החולים "הדסה" בשנת 1991 עבר גוטמן עם צוות המחלקה כרופא בכיר לבית החולים איכילוב. 

בשנת 1992 נסע לשתי שנות השתלמות במרכז הסרטן הידוע M.D.Anderson ביוסטון שבטקסס, שם עסק בעיקר במחקר במנגנוני התפשטות גרורתית של סרטן. 

עבודות המחקר שביצע שם, יחד עם מחקרים רבים שביצע בישראל, זיכו אותו בשנת 1998 במינוי של פרופסור חבר באוניברסיטת תל אביב.

כירורג בכיר
-----------

בשנת 1994 התמנה פרופ' גוטמן לסגן מנהל מחלקה כירורגית ב' בבית חולים איכילוב, בניהולו של פרופ' יוסף קלאוזנר. בנוסף לתפקידו כסגן מנהל, הוא הקים את היחידה לכימותרפיה אזורית שהתמחתה בטיפולים מיוחדים בגידולים מתקדמים בגפיים ובחלל הבטן. 

בשנת 2002 התמנה גוטמן למנהל מחלקה כירורגית א' במרכז רפואי מאיר ובשנת 2009 למנהל מחלקה כירורגית ב' בבית חולים תל-השומר. 

גוטמן פעיל בוועדות אוניברסיטאיות וארציות, משמש כיו"ר ועדת היגוי לכירורגיה כללית של מכבי שירותי בריאות וחבר במועצות הלאומיות לכירורגיה, הרדמה ו-טיפול נמרץ ול-אונקולוגיה. בשנת 2008 התמנה לפרופסור מן המניין בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב.

גוטמן עוסק ברוב תחומי הכירורגיה הכללית אך בעיקר בתחום של כירורגיה אונקולוגית. עיקר עיסוקו בשנים האחרונות הוא במחלות השד ומערכת העיכול. בתחום סרטן השד גוטמן מתמחה בניתוחים משמרי שד, וגם בכריתות שד עם או בלי שחזור מיידי. 

תחום ייחודי של עיסוקו של גוטמן הוא גרורות סרטן בחלל הבטן, בעיקר ממקור המעי הגס, בטיפול כירורגי מורכב המשולב בכימותרפיה היפרתרמית תוך צפקית (HIPEC).

בנוסף, עוסק גוטמן בניתוחי בקעים מכל הסוגים.

גוטמן הוא חבר נלווה באיגוד האונקולוגי.

גוטמן מכהן כיו"ר איגוד הכירורגים הישראלי.

גוטמן דורג על ידי מגזין "פורבס" כבין הרופאים הטובים בישראל בתחום הכירורגיה.

רצח יצחק רבין והניסיון להצילו
-----------------------------

רבין הובהל ירוי לאחר ההתנקשות בחייו ב-4 בנובמבר 1995 למרכז הרפואי תל אביב. גוטמן ריכז את פעולות ההחייאה הכירורגיות וניתח את רבין, אבל רבין נפטר כעבור כ-40 דקות מפצעיו.

לקריאה נוספת
------------

* מחקריו של מרדכי גוטמן באתר PubMed
* פרופ' מרדכי גוטמן באתר אסיא מדיקל
* "הדקות האחרונות בחייו של רבין" גל אוחובסקי מראיין את ד"ר מ. גוטמן, 3 בנובמבר 2000, nrg מעריב

הערות שוליים
------------

1. ↑  הפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר - חברי סגל הפקולטה - פרופ' מרדכי גוטמן
2. ↑  פרופ' מוטי גוטמן - מנהל כירורגית ב' (כירורגיה כללית והשתלות) בבית חולים תל-השומר
3. ↑  ריאיון עם ד"ר מוטי גוטמן הרופא שניתח - שנתיים אחרי (חקר רצח רבין - רויטל ברכה, זמן תל אביב, 31 באוקטובר 1997)
4. ↑  איך מטפלים בבקע טבורי וואלה ניוז, יוסי אליאס, 11 באוגוסט 2011
5. ↑  פרופ' מ. גוטמן - יו"ר איגוד הכירורגים הישראלי
6. ↑  דרוג הרופאים הטובים בישראל על ידי מגזין פורבס - מרדכי גוטמן
7. ↑  רצח רבין (ריכוז מסמכים) - מסמכים רפואיים (גיליון הטיפול ברבין הראשון שנכתב על ידי ד"ר מרדכי גוטמן, גיליון חדר מיון, גיליון חדר ניתוח, סיכום המחלה הקליני, דו"ח הנתיחה הפתלוגית) אתר א.א. קונספירציות
**הַבִּיטוּאציה**, ובעברית **התרגלות**, היא ירידה בעוצמת התגובה לגירוי מסוים בעקבות חשיפה מתמשכת אליו.
זהו תהליך של ניתוק הקשר בין הגירוי לתגובה והוא יכול להתרחש במשך שעות עד שבועות.
ההתרגלות מסייעת לאדם להתמקד באירועים חדשים בסביבה, על ידי הפחתת הצורך לבזבז מאמץ התנהגותי בהגבה חוזרת ונשנית לגירויים ישנים.

היבטים נוירולוגיים
------------------

ההביטואציה באה לידי ביטוי בפלסטיות של מערכת העצבים.
תהליך ההביטואציה קשור לפעילות בסינפסה שדרכה מועברים האותות בין תא עצב לתא המטרה שלו. נמצא שגירוי חוזר גורם להחלשה של התקשורת על ידי הפחתת ההעברה הסינפטית (depression synaptic).
כאשר העוצמה של הפוטנציאל הסינפטי יורדת מתחת למתח המנוחה של תא המטרה הוא לא יופעל בעקבות הגירוי.

למידה התרגלותית
---------------

תהליכי ההביטואציה מקושרים לזיכרון המרומז, אשר מכיל ידע שלא בהכרח יכול לבוא לידי ביטוי בצורה מילולית.
בהתאם לכך, ההביטואציה היא אחד מצורות הביטוי ההתנהגותי של למידה לא הקשרית, כך שהפחתת עוצמת התגובה שמעורר הגירוי מעידה על למידתו. 
למידה מסוג זה מכונה **למידת התרגלות**.

מחקר
----

ישנן פרדיגמות מחקריות המבוססות על תופעת ההביטואציה.

ההביטואציה משמשת ככלי מדידה והערכה נפוץ עבור מחקרים אודות גילאים הינקות המוקדמת, אשר בהם לא ניתן לקבל תשובה מילולית מהנבדקים מפאת גילם הצעיר.
דרך למידת התרגלות ניתן לבחון יכולות מוקדמות של תינוקות. למשל, ניתן לבחון בדרך זו את יכולת ההבחנה של תינוק בין גירויים מסוימים. לצורך כך אחד הגירויים מוצג לתינוק באופן חוזר עד שהוא מתרגל אליו כך שהתגובתיות הראשונית שלו פוחתת. לאחר מכן מוצג לתינוק גירוי אחר הדומה לראשון. אם התינוק אינו מבחין בין הגירויים לא יהיה שינוי בתגובה שלו בעקבות הצגת הגירוי החדש. לעומת זאת, אם הוא כן מבחין ביניהם הוא יגיב באופן המצביע על עניין בגירוי החדש.

ראו גם
------

* סבילות
* הרגל

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **הביטואציה** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **התרגלות** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **הביטואציה** |

* הביטואציה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  הִתְרַגְּלוּת במילון פסיכולוגיה (תש"ב), באתר האקדמיה ללשון העברית
2. 1 2 3 4  רמי רחמימוב (2004). מהפכת המוח: תקשורת, מחלות נפש וסמים. רעננה: מכון ון ליר בירושלים הקיבוץ המאוחד.
3. 1 2  גריג ר. ג. וזימברדו פ.ג. (2010). מבוא לפסיכולוגיה. הוצאת האוניברסיטה הפתוחה.
4. ↑  יונתן גושן-גוטשטיין ודן זכאי (2006). פסיכולוגיה קוגניטיבית - כרך ב – זיכרון. רעננה: האוניברסיטה הפתוחה.
5. 1 2 3 4  שרה דרויאן (1999). עקרונות אבולוציוניים בהתפתחות החשיבה. רעננה: רמות.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007545834005171
* GND: 4157298-1
* LCCN: sh85058163

 |