**בועז עברון** (6 ביוני 1927 – 15 בספטמבר 2018) היה עיתונאי, סופר, פובליציסט ומתרגם ישראלי.

ביוגרפיה
--------

### שנותיו המוקדמות ונעוריו

עברון נולד בירושלים בשם **בועז המבורגר** לדוד ולשרה המבורגר, נכדתו של יואל משה סלומון. אחיו הצעיר הוא פרופסור יאיר עברון. בהיותו בן שנתיים, עברה המשפחה לתל אביב, ועברון סיים את לימודיו התיכוניים בגימנסיה הרצליה. בעת היותו בן 16 נחשף לראשונה לאתוס הילידי של יונתן רטוש והתנועה ה"כנענית".

ב-1944 הצטרף לשורות "ההגנה" ולמשטרת היישובים העבריים, והוצב לשמירה בקיבוץ ניר דוד.

ב-1946 החל בלימודי היסטוריה וסוציולוגיה באוניברסיטה העברית, ובמהלכם, על רקע פעולות הדיכוי של השלטונות הבריטים לאחר פיצוץ מלון המלך דוד, נטש את "ההגנה", והצטרף כעבור כשנה ללח"י. באותה שנה נסע ללמוד בארצות הברית, והיה פעיל בסניף לח"י שם, עד לפירוקו.

### פעילותו הפוליטית והעיתונאית

ב-1951 שב ארצה, והיה חבר התנועה ה"כנענית" למשך כחודשיים-שלושה, עד שפרש ממנה על רקע חילוקי דעות אידאולוגיים.
ב-1954 החל לעבוד בעיתון "הארץ".

ב-1956, על רקע מלחמת סיני, היה, לצד אורי אבנרי, נתן ילין-מור ואחרים, ממקימי קבוצת הפעולה השמית (שבתחילה דבק בה השם "מחתרת קפה הרלינגר", על שם בית הקפה בו נפגשו חבריה), תנועה רעיונית שדגלה בהשתלבות מדינית של מדינת ישראל עם שכנותיה הערביות ב"מרחב השמי". ב-1958 פרסמה התנועה מניפסט בן למעלה ממאה סעיפים המסכם את תפיסת עולמה בשם "המנשר העברי - עקרונות הפעולה השמית". התנועה האמינה כי במרחב המזרח-תיכוני קיים לאום/גזע משותף, הוא הלאום/גזע השמי, תחתיו קיימות תתי-קבוצות כמו הלאומים העברי והערבי. מבחינתם על הלאום השמי להתאחד במסגרת קונפדרטיבית. התנועה שאפה לכך שישראל תצטרף ל"מדינות הבלתי-מזדהות", ותשתף פעולה עם ג'ווהרלל נהרו ויוסיפ ברוז טיטו הבלתי-מזדהים ("הנייטרלים"), בהם ראתה את עמודי התווך של העולם הנייטרלי, במאבק כנגד האימפריאליזם המערבי והסובייטי. התנועה הכירה עקרונית בזכות הפליטים הפלסטינים לחזור למקומות מהם ברחו או גורשו במהלך מלחמת 1948, והאמינה שעל ישראל לנקוט מיד ביוזמה פעילה לפתרון חלקי של בעיית הפליטים, תוך התחשבות ב"שיקולים הביטחוניים" של ישראל. כמו כן, קראה התנועה לבטל את כל החוקים והנוהגים המפלים כלפי המיעוט הערבי במדינה (כולל הממשל הצבאי), לבטל את "חוק השבות", ולהקים מדינה פלסטינית ברצועת עזה והגדה המערבית, שתהיה קשורה בפדרציה עם מדינת ישראל, ובכך תהווה למעשה איחוד של ארץ ישראל הדו-לאומית בגבולותיה ההיסטוריים. עברון כתב בדו-שבועון "אתגר" שהוציאה "הפעולה השמית".

ב-1964 עבר מ"הארץ" ל"ידיעות אחרונות", ועבד במערכת העיתון עד 1992. עברון הקים, יחד עם עמוס קינן, חיים חפר ודן בן אמוץ, את המוסף "ציפור הנפש". המוסף, שתקף את ממסד מפא"י והביע דעות שמאליות, לא עמד בקנה אחד עם נטייתו הממסדית של העיתון, ונטיותיו הימניות של העורך הרצל רוזנבלום, ולכן החליטו עורכי העיתון להפסיק את הופעתו. בתגובה, החליטו עברון, קינן, בן אמוץ וחפר להוציא אותו כעיתון עצמאי תחת השם "ציפור הנפש". העיתון יצא לאור מספר שבועות בתחילת 1965, אך לא הצליח לעמוד מבחינה כלכלית, ונסגר.
במסגרת עבודתו ב"ידיעות אחרונות" כמבקר תיאטרון ופובליציסט בכיר של העיתון, הוא היה במשך שנים רבות בין העורכים של עמודי האמצע של המוסף הפוליטי ביום שישי, לצדם של עמוס קינן וחיים חפר. עמודים אלו כונו "פתחלנד" וכן "השובך האדום" בשל אופיים השמאלי. עברון כתב מאמרים רבים בנושאים חברתיים ולאומיים.

בין 1971 ל-1972 היה מנהלו בפועל של בית הספר הגבוה לאומנויות הבמה "בית צבי". בין השנים 1972 ל-1974 היה חבר "המועצה הציבורית לתרבות ואמנות", ובמסגרתה ייסד ב-1973 את המפעל לתרגום ספרות מופת, ועמד בראשו עד 2010. יזם את הסדרה "שירת תור הזהב בספרד", היוצאת בהוצאה לאור של אוניברסיטת תל אביב.

בועז עברון לימד במשך שנים רבות בחוג לתיאטרון של אוניברסיטת תל אביב.

ספרו החשוב ביותר הוא "החשבון הלאומי", שהופיע ב-1988 לראשונה. בספר מציע עברון גישות חדשות בתנועה הציונית. לספר הופיעו מהדורות נוספות ובהן תיקונים בהתאם להתפתחויות.

### חיים אישיים

עברון נישא ב-1948 למרים רובינשטיין, ממנה התאלמן באפריל 2016. לשניים נולדו שני בנים, ובהם המחזאי גלעד עברון שנפטר באוקטובר 2016.

ב-15 בספטמבר 2018, בגיל 91, נפטר עברון.
נקבר בבית העלמין האזרחי מנוחה נכונה כפר סבא.

ספרים שכתב
----------

* **מידה של חירות**, 1975 (הספר בקטלוג ULI)
* **החשבון הלאומי**, 1988
* **אתונה וארץ עוץ**, הוצאת נהר, 2010.

ספרים שתרגם
-----------

* **ניצחון ולא בנשק** מאת ברטרנד ראסל, 1964
* **הטירה הקסומה** מאת אדית נסביט, 1996

קישורים חיצוניים
----------------

* בועז עברון, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה"
* יצחק לאור, הכנעני האחרון, באתר הארץ, 5 במרץ 2010
* בועז עברון, תגובה ליצחק לאור, באתר הארץ, 12 במרץ 2010
* אתר למנויים בלבד דוד אוחנה, תחושת המולדת שלנו, שיעמומנו היגע מ"ציונות". על דרכו הרוחנית של בועז עברון, באתר הארץ, 20 בנובמבר 2017
* עופר אדרת, העיתונאי ואיש הספרות בועז עברון מת בגיל 91, באתר הארץ, 16 בספטמבר 2018
* אתר למנויים בלבד שמעון חכים, העסק כנראה אבוד, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2022

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  אתר למנויים בלבד דוד אוחנה, העיתונאי ואיש הספרות בועז עברון מת בגיל 91, באתר הארץ, 17 באוקטובר 2018
2. ↑  משה שביט, ילין-מור: יזמנו "הפעולה השמית" נוכח ההתפתחויות באיזור, חרות, 24 ביולי 1958; נ. שלמה, "הפעולה השמית" פוזלת לערביי המרחב, חרות, 29 ביולי 1958; "הפעולה השמית" מכירה בזכות הפליטים הערבים לרפאטריאציה, דבר, 29 ביולי 1958

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007278279605171
* BnF: cb13741723f (data)
* CiNii: DA09192931
* GND: 113930612X
* ISNI: 0000 0000 7838 9141
* LCCN: n89601114
* NTA: 180713868
* SNAC: w6hx8twd
* SUDOC: 066939259
* VIAF: 120135476
* WorldCat: lccn-n89601114

 |