פסל של אורק על פי משחק האסטרטגיה וורהאמר
איור של אורק
פסל של אורק על פי סדרת "הארץ התיכונה".
**אורק** (לטינית: **Orc**[דרושה הבהרה]) הוא יצור בדיוני רשע, המופיע בספרי פנטזיה ובמשחקי תפקידים. משמעות המילה "אורק" בלטינית היא שד או יצור השייך לעולם השאול. המונח השתרש במאה העשרים בזכות סיפורי הארץ התיכונה של ג'.ר.ר. טולקין, אשר תיאר את האורקים כחיילי כוחות הרשע הצבאיים של סאורון, שר ואדון האופל. "אורק" משמש לעיתים כמילה נרדפת לגובלין.

מקור המילה "אורק"
-----------------

במיתולוגיה הרומית היה אורקוס שם נרדף לפלוטו, אל השאול. נראה שהשם אורקוס התייחס לצדדים האכזריים והמענישים של אל זה.

פליניוס הזקן תיאר אורקים כמפלצות ים גדולות שיניים. המשורר האיטלקי לודוביקו אריוסטו נתן את השם "אורק" למפלצת הים אשר שבתה את העלמה אנג'ליקה, ושבה נלחם הגיבור רוג'רו, רכוב על גבי היפוגריף.

במיתולוגיה של ויליאם בלייק ניתן השם "אורק" למפלצת דמוית אנוש, בעלת מאפיינים חיוביים דווקא.

במלחמת רוסיה-אוקראינה (2022), האוקראינים נוהגים לקרוא לרוסים "אורקים".

האורק אצל טולקין
----------------

ג'.ר.ר. טולקין חידש את המושג ונתן אותו כשם לאחד הגזעים המאכלסים את הארץ התיכונה בלגנדריום שלו, כדמויי אנוש שוכני יבשה. הם מלוכלכים ומכוערים, אכזריים ואלימים, אומללים וקודרים. ביכולתם אך ורק להרוס, והם יצורים שטופי שנאה אפילו כלפי בני מינם. מקורם המוחלט של האורקים אינו ברור. בעוד שבנו של טולקין, כריסטופר טולקין, כתב בסילמריליון שהאורקים נוצרו מבני לילית שעונו ועוותו בידי מורגות', טולקין מעולם לא קבע חד משמעית מהו מקורם. מקורות אפשריים הם אכן בני לילית, אך גם בני אדם, איינור נאמנים למורגות', או אולי הכלאה של כל השלושה. לכל אחת מן האפשרויות נקודת חוזק וחולשה. 
בהתאם, השאלה אם האורקים הם בני אלמוות או לא היא שאלה פתוחה. אם אכן מקורם של האורקים מבני לילית או מאיינור, אזי האורקים הם בני אלמוות (שכן מורגות' לא יכול היה לשנות את גורלם), אך אם מקורם הוא מבני אדם או מהכלאה בין בני אדם לבני לילית או איינור, אז יכול להיות שהם בני תמותה. עם זאת, ניתן להרוג את האורקים בלחימה.

לאחר מפלת מורגות', הן סאורון והן סארומן בשלב מאוחר יותר השתמשו בהם כחיילים. ידוע במיוחד גזע ה"אורוק-האי", זן גדול ומפותח יותר של אורקים שהופיע במהלך העידן השלישי, אותו טיפח סאורון ומאוחר יותר נוצלו גם על ידי סארומן.

ככלל, באין שר-אופל להנהיג אותם נוטים האורקים להימלט אל מקומות מסתור ומהווים איום מועט על סביבתם. עם זאת קיימת הדוגמה של עיר האורקים גונדבד, שאינה מצייתת לתבנית זו. 

בספרים מסוימים שמתארים את הארץ התיכונה האורקים נקראים גובלין, ולמרות זאת שאר הגזעים קראו להם אורקים. בשפה סינדארין נקראים אורק בשם אוֹרְךְ (ברבים: אירך).

אורקים במבוכים ודרקונים
-----------------------

במבוכים ודרקונים מגלמים אורקים כמעט תמיד דמויות של נבלים ומשמשים כאחת המפלצות הבסיסיות והנפוצות במשחק (לצד שלדים אל-מתים וגובלינים). עורם ירוק ואחיד. לשחקן יש את האופציה לשחק חצי אורק, בן תערובת בין אורק לאדם, או במקרים נדירים, בין אורק לאלף. הם נחשבים לטיפשים מאוד.

אורקים בסדרת משחקי המחשב Warcraft
---------------------------------

בסדרת משחקי המחשב המצליחה Warcraft, אשר נוצרו בידי חברת המשחקים Blizzard, האורקים משחקים תפקיד מרכזי. בעולם של וורקראפט האורקים משתייכים לסיעת ההורד לה משתייכים גם אלפי הדם, האלמתים, הטאורנים, הגובלינים והטרולים.
האורקים, לפי העלילה באו מהכוכב אאוטלנד בהנהגתו של גולד'אן, המכשף האורקי הראשון.
השער לאאוטלנד נוצר על ידי הקוסם העוצמתי מדיו, דרכו האורקים הגיעו לאזורות לראשונה.
כשהאורקים הגיעו התחילה המלחמה הראשונה מול בני האדם, שעליה מבוסס המשחק "וורקראפט: אורקים נגד בני אדם".
האורקים כמו בשאר הסיפורים עליהם (בשר הטבעות למשל) הם האויבים הנצחיים של האדם.
להבדיל מהאורקים הידועים לשמצה אצל טולקין ובמבוכים ודרקונים, בוורקראפט האורקים הם יצורים מפותחים ותרבותיים, אם כי תרבותם, המבוססת על שאמאניזם, שונה מתרבות בני האנוש באזרות'. הם עשויים לחיות במושבות, וניחנים ביכולת בנייה, לחימה, אימון וכישוף, שאינה נופלת מזו של בני האדם.
עורם ירוק או שחום, ובפיהם ניבים בולטים, הקטנים במעט מאלו של חזיר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אורק** בוויקישיתוף
* אורקים באנציקלופדיה של ארדה
* אורק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| הלגנדריום של טולקין: עולם הפנטזיה של ג'. ר. ר. טולקין |
| --- |
| ספרים | **ראשית הימים והעידן הראשון**: הסילמריליון (שלושת הסיפורים הגדולים: ילדי הורין • מפלת גונדולין • סיפורם של ברן ולות'יין) **העידן השני**: סיפורים שלא נשלמו **העידן השלישי**: ההוביט • שר הטבעות **כרכים נוספים**: הרפתקאות תום בומבדיל • עץ ועלה • תולדות הארץ התיכונה |
| עיבודים קולנועיים וטלוויזיוניים | ההוביט (1977) • שר הטבעות (1978) • שיבת המלך (1980) • המצוד אחר גולום • ניצוץ של תקווה • טרילוגיית שר הטבעות (אחוות הטבעת • שני הצריחים • שיבת המלך) • טרילוגיית ההוביט (מסע בלתי צפוי • מפלתו של סמאוג • קרב חמשת הצבאות) • שר הטבעות: טבעות הכוח • סדרת הטלוויזיה "ההוביטים" • שר הטבעות: מלחמת הרוהירים |
| דמויות | אארנדיל • אורוון • אזוג • אילובטר • איסילדור • אלרונד (משפחת אלרונד) • אראגורן • ארוון • בולג • בורומיר • בילבו בגינס • בלג קותליון • ברד הקשת • ברן • גולום • גיל גלד • גילדור • גימלי • גלדור הגבוה • גלדריאל • גנדלף • הואור • הורין תליון • טואור • טורין טורמבר • לגולאס • מורגות' • מורוון אלדוון • מיגלין • מים הגמד • מלכי רוהאן • מריאדוק ברנדיבאק • נאזגול • ניינור ניניאל • סאורון (העין) • סארומן • סמאוג • סמוויז גמג'י • פינווה • פינרוד • פרגרין טוק • פרודו בגינס • פרמיר • קירדן • רדגסט • תום בומבדיל • תורין צינת-אלון • תינגול**סיעות העלפים**: האברי • האלדר • הנולדור • הטלרי • הסינדר |
| מקומות | **מקומות כלליים**: אאה • ארדה • הארץ התיכונה • אמן • בלריאנד • ולינור • ים בלגיר
**מהעידן הראשון**: ממלכות הארץ התיכונה • ההרים הכחולים • הימרינג • אנפאוגלית • היתלום • אנגבנד • הלקרקסה(שלוש ממלכות העלפים: גונדולין • דוריאת • נרגותרונד)**מהעידן השני והשלישי**: נומנור • גונדור • ארנור • מינס טירית • מורדור • ים נורנן • רוהן • מוריה (קהזד דום) • לות'לוריין • ריוונדל • הפלך • ארבור • יער-אופל • קירית אונגול • מיתלונד • הארצות הדרומיות • אוסגיליאת • ארץ ר'ון • ימת ר'ון • ברד דור |
| יצורים אגדיים וגזעים | אורק • אדם (אדין • דונאדין) • עלפים • גמד • דרקון • הוביט • וארג • ולאר • מיאר (איסטרי) • בלרוג |
| קרבות | **מהעידן הראשון**: מלחמות בלריאנד (דגור-נואין-גיליאת • דגור אגלרב • דגור ברגולך • נירנית ארנוידיאד • מלחמת החרון)**מהעידן השני**: מלחמת הברית האחרונה**מהעידן השלישי**: האסון בשדות הסיפנים • קרב חמשת הצבאות • מלחמת הטבעת (קרב שדות הפלנור) |
| שפות | קווניה • סינדרין • הלשון השחורה |
| שונות | מושגים • מושגים בארץ התיכונה • המועצה הלבנה • הברית האחרונה • טבעות הכוח • מיתריל • פלנטיר • תורין ושותפיו • Into the West • כריסטופר טולקין • טולקין (סרט) • השיר האחרון של בילבו |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 12064794X
* VIAF: 69764976
* WorldCat: viaf-69764976

 |