פירוש נוסף ערך זה עוסק באיש חינוך יהודי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו מלמד (פירושונים).
מלמד בסמרקנד, 1910. צילום: סרגיי פרוקודין-גורסקי
**מְלַמֵּד** (נהגה בהברה אשכנזית, במלעיל: "מְ**לַ֫**מֵּד", לפעמים "רבי"; ביהדות תימן, "מורי") הוא המורה של התלמידים בחדר המסורתי, המכונים תינוקות של בית רבן. הוא מלמד את התלמידים את התפילות על ניגוניהן, לימודי קודש: פרשת השבוע, חמישה חומשי תורה ומשנה. הוא אף יוצא עימם לטיולים קצרים בחיק הטבע.

תחילת הלימודים בחדר אצל המלמד היא בגיל שלוש, בהתאם לכתוב: "אמר רבי שמעון בן לקיש, בן שלש שנים הכיר אברהם להקדוש ברוך הוא"" (מדרש תנחומא, פרשת בהר). ההמשך כבר נקבע לפי מסכת אבות: "בן חמש שנים למקרא, בן שלש עשרה למצות וגו'".

המלמד מתמנה לתפקידו על ידי הורי התלמידים, על דעת הרב המקומי. ההורים מממנים את שכרו ומהווים, יחד עם הרב, את הרשות המפקחת על פעולותיו.

רבים מגדולי התורה היו מלמדי תינוקות, ביניהם האמורא רב שמואל בר שילת ועוד, וכן הבעל שם טוב לפני התגלותו.

ה'מלמד' בתלמוד
--------------

לפי המסורת, הראשון שמיסד את תפקיד ה'מלמד', היה רבי יהושע בן גמלא. מובא בתלמוד: זכור אותו האיש לטוב, ויהושע בן גמלא שמו, שאלמלא הוא נשתכחה תורה מישראל. שבתחילה מי שיש לו אב - מלמדו תורה, מי שאין לו אב - לא היה למד תורה. התקינו שיהיו מושיבין מלמדי תינוקות בירושלים... התקינו שיהיו מושיבין בכל פלך ופלך.... עד שבא רבי יהושע בן גמלא ותיקן שיהיו מושיבין מלמדי תינוקות בכל מדינה ומדינה ובכל עיר ועיר, ומכניסין אותם כבן שש, כבן שבע.

בתלמוד מובא מעשה המתאר את מעלתו של מלמד התינוקות האידיאלי: האמורא רב נקלע למקום שהייתה בו עצירת גשמים, גזר תענית אך היא לא הועילה. אולם כאשר שליח הציבור ירד לפני התיבה ואמר "משיב הרוח" - מיד נשבה רוח, אמר "מוריד הגשם" - ובא המטר. אמר לו: מאי מעשיך? אמר לו: מלמד תינוקות אני, ומלמד אני בני עניים כבני עשירים, וכל שלא יכול לשלם לי אינני נוטל ממנו מאומה. ויש לי מחילות של דגים, וכל מי שאינו לומד כהלכה - אני 'משחד' אותו בהן ומפייס אותו, עד שלומד כהלכה.

ה'מורי' בתימן
-------------

על תוכנית הלימודים של המלמד בחדר בתימן ("כניס"), המכונה "מוֹרִי", כותב רבי אברהם אלנדאף, מן הבודדים שתיאר את סדר לימודם של בני התורה בתימן, בספר "זכור לאברהם":

* וכשהייתי בן שלש שנים התחלתי **ללמוד א"ב** בחדר של חיים מחבוב;
* ואחר שנה נכנסתי ללמוד אצל ר' אברהם עפגין ז"ל, **מקרא עם נקודות וטעמים**;
* בשנת תרל"ג [כבן שבע] נכנסתי ללמוד תורה בבית מדרשו של ר' יוסף הכהן... **ללימוד מקרא ותרגום אונקלוס**... עד חצות היום... ואחה"צ **נביאים**...
* וכך היה עד שהייתי בן עשר שנים. ואז נוסף לי בלמוד **תפסיר רס"ג** (רבי סעדיה גאון) ו**משנה** עם רבינו עובדיה ושיעור ב**שולחן ערוך**;
* עד שנת אחת עשרה... [אז] הכניס אותי [אדוני אבי] ללמוד אצל ר' אברהם אלקארה ז"ל... ללמוד שיעור ב**תלמוד**... ואחר השיעור... הולכים החברים... ואני יושב ולומד **תנ"ך**, **עין יעקב**, **משנה עם פירוש רבינו עובדיה**;
* והיו איזה תלמידים גדולים מבן חמש עשרה שנה, שהיו לומדים **ש"ס שתים שלש שעות עם פירוש רש"י**, והייתי לומד עמהם..."

לאור כמות הספרים הקטנה בכניס, התלמידים היו לומדים בזוגות כאשר האחד קורא בספר כרגיל והשני היה יושב מולו ולמעשה, היה קורא את הספר הפוך. מיומנות זו עדיין קיימת בקרב עולי תימן המבוגרים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מלמד** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  מסכת בבא בתרא דף ח, ב
2. ↑  בבא בתרא דף כא, א
3. ↑  מסכת תענית דף כד א
4. ↑  מקור: חכמי תימן (ההדגשות לא במקור)

| חיי הקהילה היהודית |
| --- |
| תפקידים על-קהילתיים | חכם באשי • שד"ר • אדמו"ר • גדול הדור • רב ראשי | מגן דוד |
| תפקידים מקומיים | מרא דאתרא • רב • דיין • פרנס • שליח ציבור • גבאי • גבאי צדקה • בעל קורא • מוהל • שוחט • מלמד • דרשן • סופר סת"ם • בלנית • משגיח • משגיח כשרות |
| מוסדות | תלמוד תורה • ישיבה • ישיבה קטנה • ישיבה גדולה • כולל אברכים • מקווה • בית כנסת • בית מדרש • חברה קדישא |
| דברים שבקדושה | מניין • היכל/ארון קודש • חזנות • תפילת עמידה • שחרית • מנחה • ערבית • מוסף • קריאת התורה • שמע ישראל • ברכה • קידוש • רשימת תפילות וברכות |
| ניהול חיי הקהילה | בית דין • תקנות הקהילה • פדיון שבויים • כתב מגידות |
| תפקידים היסטוריים | אב הכנסת |
| כלי קודש ופרנסים • מוסדות יהודיים |