recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**ארז אסקל** (נולד ב-1977) הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף המשמש ראש מנהלת הטרנספורמציה הדיגיטלית. קודם לכן כיהן כמפקד יחידה 9900 באגף המודיעין.

ביוגרפיה
--------

אסקל התגייס לצה"ל בשנת 1996, שובץ בחטיבת הנח"ל והתקבל לפלנ"ט נח"ל. עבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר. בסיום הקורס שב לפלנ"ט, מונה למפקד צוות ולקח חלק בלחימה בדרום לבנון.

בשנים 2005 עד 2013 שירת בחיל האוויר במגוון תפקידים בלהק המודיעין ובהם בתחום איראן. ב-2013 מונה לראש ענף בזירה הצפון-מזרחית (זיצ"מ) של חטיבת המחקר. ב-2015 מונה לקצין המודיעין של אוגדת יהודה ושומרון. ב-2017 מונה לראש הזירה הצפון-מזרחית בחטיבת המחקר.

ב-2019 מונה למפקד יחידה 9900. במהלך תפקידו הועלה באוגוסט 2021 לדרגת תת-אלוף. הוא הקים ביחידה את מנהלת הלוחמ"מ (לוחמה מועשרת מודיעין), ואת יחידת הרחפנים. בתפקידו הבא נקבע שימונה לראש מנהלת הטרנספורמציה הדיגיטלית.

אסקל נשוי ואב לארבעה אחת מהן שמה זה שיר אסקל, בת 20 אשר נכון לימים אלה משרתת בשירות ליאומי בכפר הנוער קדמה. הוא בעל תואר ראשון במשפטים מהמכללה האקדמית קריית אונו ותואר שני בלימודי המזרח התיכון מאוניברסיטת תל אביב.

קישורים חיצוניים
----------------

* ארז אסקל בכנס Geoint360 (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ארז אסקל בכנס Geoint360 (באנגלית)
2. ↑  אורי ברקוביץ', ‏הטכנולוגיה מגיעה לג'בלאות: ראיון עם מפקד היחידה הסודית שתספק מודיעין בזמן אמת לחיילים בשטח, באתר גלובס, 17 ביוני 2020
3. ↑  לילך שובל, מפקד יחידת המודיעין 9900 הועלה לדרגת תא"ל ייצוגית, באתר ישראל היום, 9 באוגוסט 2021
4. ↑   רשימת המפקדים החדשים בצה"ל, באתר צה"ל, 8 באוגוסט 2022
**שירה פליקס** (נולדה ב-1 ביולי 1973, א' בתמוז ה'תשל"ג) היא מנחה, כתבת ובמאית טלוויזיה ישראלית.

קורות חייה
----------

פליקס נולדה וגדלה ברעננה, הבכורה מבין שלושה ילדים. בוגרת תיכון אוסטרובסקי. שירתה בצה"ל כמפקדת מחלקה של טירוניות וצוערות קצונה בבה"ד 12. את לימודיה לתואר הראשון בפסיכולוגיה ובתקשורת עשתה באוניברסיטת תל אביב.

את דרכה בתקשורת החלה בשנים 1997–1999 ככתבת ברדיו 99, שם שימשה מגישה ועורכת חדשות, בתקופה בה כל תחנת רדיו אזורית הייתה מחויבת להפיק מהדורת חדשות מקומית. בשנים 1999–2001 הייתה כתבת בחברת הכבלים "תבל" והגישה בה את "תחנה מרכזית", מהדורת החדשות המקומיות.

בשנת 2002 עברה ל"חדשות ישראל", החברה שסיפקה חדשות לערוץ 10 לפני שהייתה לו חברת חדשות משל עצמו. ב-2003, עם הקמת חברת החדשות של ערוץ 10, מונתה לכתבת בכנסת, לאחר מכן לכתבת רווחה, כתבת מגזין ומגישת מהדורת החדשות בימי שבת. בין היתר נשלחה ליוסטון לסקר את פרשת התרסקות מעבורת החלל קולומביה.

פליקס ביימה את הסרט "סינדרלה" על מורן אטיאס, שהייתה אז ישראלית אנונימית שהצליחה מאוד באיטליה. ב-2005 נבחרה להגיש את תוכנית הראיונות "הסיפור שלי" - תוכנית יומית שאירחה אנשים עם סיפורי חיים מעניינים. החל משנת 2007 מגישה שירה פליקס את "המקצוענים 10", תוכנית בוקר בערוץ 10, בה היא מראיינת מומחים מתחומים שונים ומהפוליטיקה. כמו כן, היא משמשת מגישה אורחת בתוכנית הרדיו "גומרים הולכים" ברדיו תל אביב.

ב-2011 החלה פליקס להגיש סדרת כתבות ופינה קבועה בשם "איפה הם היום" בתוכניתו של אמנון לוי, "פנים אמיתיות". פליקס חוזרת במסגרת הפינה לסיפורים שהיו במרכז החדשות.

פליקס נשואה לאורי פכטר ולזוג שלושה ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **שירה פליקס** |

* שירה פליקס, ברשת החברתית פייסבוק
* שירה פליקס, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* יעל ישראל, תודה לך שירה פליקס, בבלוג "יעל ישראל עושה רוח" באתר רשימות, 12 באוקטובר 2006
* אהוד אשרי, די לאינטימיות, באתר הארץ, 18 בדצמבר 2006
* איריס אברמוביץ', על תבונה ורגישות, באתר ynet, 6 בפברואר 2008
* המקצוענים, באתר נענע 10
* ערן סויסה, המקצוענית: ריאיון עם שירה פליקס, באתר nrg, ‏6 בפברואר 2011
**שַׁלְהֶבֶת חַסְדִּיאֵל** (נולדה ב־15 בספטמבר 1970) היא אשת תקשורת חרדית ומנכ"לית התאגיד העירוני מרום של עיריית ירושלים.

קורות חייה
----------

חסדיאל נולדה בבני ברק ליהודה מאיר שפירא, נכד לאדמו"ר מטלוסט, אחיו של רבי מאיר שפירא מלובלין, מחולל רעיון הדף היומי.

למדה בבית הספר חורב ברמת גן ולאחר מכן בתיכון לוסטיג ברמת גן, התנדבה שנה באגודת יד שרה, והשלימה לימודים לתואר ראשון במדע המדינה, כלכלה וסוציולוגיה, באוניברסיטת בר-אילן ולימודי תקשורת בבית ספר "כותרת" שעל יד אוניברסיטת תל אביב.

הייתה הכתבת הפוליטית האישה הראשונה במגזר החרדי. החלה את דרכה המקצועית בעיתון "יום ליום", וכן שימשה עורכת פוליטית של השבועון החרדי "בקהילה" והייתה לאחת הנשים הראשונות בעולם העיתונות החרדי.
בשל כך נאלצה לחתום על כתבותיה בשם ש. חסדיאל וח. שלהבת, עד שמעסיקיה אישרו שתחתום בשמה המלא.

שידרה ברדיו קול חי מיום הקמתו תוכנית ראיונות פוליטית ואקטואליה. כמו כן השתתפה בתוכנית הטלוויזיה "המטבחון" של דן שילון, והגישה פינה שבועית בתוכנית הדת של נחום לנגנטל, בערוץ 1.

בשנת 2007 ייסדה חסדיאל מגזין לייף סטייל ראשון מסוגו בחברה החרדית בשם "Fine", העוסק בעיצוב פנים, עסקים, תיירות, אופנה, משלב כתבות קונספט, ומתאים להווי החיים הדתי-חרדי.

חסדיאל עסקה דרך חברת אריאל בייעוץ בענייני תרבות המגזר החרדי לעיריית ירושלים. כמו כן היא חברה בדירקטוריון של חברת וילי פוד השקעות ושימשה כיועצת של האו"ם לענייני מגזר החרדי.

ב-2019 מונתה חסדיאל לכהן כחברה במועצה לביקורת סרטים ומחזות של משרד התרבות.

החל מ-2020 מכהנת כמנכ"ל התאגיד העירוני "מרום" – תאגיד העירוני לקידום חוסן קהילתי בירושלים.

### חייה האישיים

הייתה נשואה לסופר והתסריטאי יאיר חסדיאל, ולאחר עזיבתו את העולם החרדי השניים התגרשו. היא אם לשלושה ילדים, ומתגוררת בבני ברק.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר מגזין "פיין"
* מתחת לשטריימל - האישה בחברה החרדית, ראיון עם שלהבת חסדיאל בסדרה של אוניברסיטת חיפה, ינואר 2010
* רותי קדוש, שלהבת קודש, באתר nrg‏, 10 ביוני 2010
* מורן מימוני, ‏שלהבת חסדיאל: הדרייב שלי כנראה לא יודע להיגמר, באתר onlife,‏ 24 בנובמבר 2016
* חנני בלייך, "ברעננה מסתובבים בלי מסיכות, אבל את החרדים בבני ברק מחפשים כל הזמן", באתר ישראל היום, 23 ביולי 2020

הערות שוליים
------------

1. 1 2  מהרבנית לעיתונאית: עשר הנשים החרדיות המשפיעות, באתר כיכר השבת, 9 ביולי 2019
2. ↑  רותי קדוש, שלהבת קודש, באתר nrg‏, 10 ביוני 2010
3. ↑  מינויים למועצה לביקורת סרטים | מספר החלטה 1800, באתר GOV.IL
4. ↑  שלהבת חסדיאל, דבר מנכ"לית מרום, באתר עיריית ירושלים
5. ↑  יצחק טסלר, גולה בארצו: מהגטו החרדי, להתבוללות החילונית, באתר ynet, 6 בפברואר 2013
**ניית'ן אדוואלה טמיטאיו טלה** (נולד ב-5 ביולי 1999) הוא כדורגלן אנגלי-ניגרי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת באייר לברקוזן.

קריירת מועדונים
---------------

ניית'ן טלה גדל בסטיבנאג', הרטפורדשייר. טלה שיחק במחלקת הנוער של ארסנל במשך 10 שנים עד שהצטרף לסאות'המפטון באפריל 2017. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת ב-19 ביוני 2020, בניצחון 0-3 עלנוריץ' סיטי. הוא כבש את שער הפרמייר ליג הראשון שלו ב-15 במאי 2021. ב-6 בינואר 2022, חתם על חוזה חדש לשלוש שנים וחצי עם סאות'המפטון עד 2025.

ב-11 באוגוסט 2022, טלה הצטרף לברנלי מהצ'מפיונשיפ בהשאלה לעונה. הוא השתלב במהירות במועדון, כשכבש שלושער ראשון בקריירה בניצחון 0-3 על פרסטון נורת' אנד בפברואר 2023. חודש לאחר מכן, הוא כבש את השלושער השני שלו בניצחון 1-3 על האל סיטי.

ב-27 באוגוסט 2023 חתם בבאייר לברקוזן.

קישורים חיצוניים
----------------

* ניית'ן טלה, ברשת החברתית LinkedIn
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Nathan Tella signs brand-new contract with Southampton
2. ↑  תקציר המשחק בין פרסטון לברנלי, באתר BBC
3. ↑  תקציר המשחק בין ברנלי להאל סיטי, באתר BBC
מעבורת סטטן איילנד
מעבורת "קנדי", מעבורת סטטן איילנד מפוארת בעגינה בנמל הבית סנט ג'ורג'.
אחת משתי מעבורות המיני החדשות של החברה.
**מעבורת סטטן איילנד** או **סטטן איילנד פרי** (באנגלית: **Staten Island Ferry**) הוא קו מעבורות מים המשמשות לתעבורה בין הרבעים סטטן איילנד ומנהטן בניו יורק. למעבורת נמלים שהוסבו בצורה מיוחדת עבורה, אחד בקצה סטטן איילנד ואחד בבאטרי פארק, מנהטן. תחנת הבאטרי פארק מחוברת כמעט באופן ישיר לרכבת התחתית של ניו יורק. המסע במעבורת הוא כעת בחינם.

כיום פעילות בקו 8 מעבורות. הקו יחיד במינו במערך התחבורה בעיר ניו יורק. במעבורת עוברים בממוצע 75,000 בני אדם ביום. מלבד המעבורת, ישנם קווי מונית ימית, במעבורות קטנות יותר, מסביב למנהטן. המעבורת משמשת מגוון רחב של אוכלוסיות, בין אם אלו עובדים המתגוררים בסטטן איילנד ונוסעים לעבודה במנהטן ומעדיפים תחבורה ציבורית יעילה על מציאת חנייה ברובע או תיירים.

חברת "מעבורות סטטן איילנד" נוסדה ב-1817 על ידי John De Forest, שהפעיל ספינת קיטור אחת. ב-1838 רכש את החברה איל ההון קורנליוס ונדרבילט. החברה נותרה בשליטת משפחת ונדרבילט עד מלחמת העולם השנייה. כיום מפעילה את קו המעבורת מחלקת התחבורה של עיריית ניו יורק.

אופן ההפלגה
-----------

כל פרק זמן מסוים יוצאת המעבורת מנמל הבית שלה סנט ג'ורג בסטטן איילנד. כל הפלגה מתחילה בישיבה מוחלטת של הנוסעים, אשר לרשותם עומדת בחירה היכן לשבת: בפנים או במרפסת. לאחר קריאת ה"הקשב" ושריקת הצופר, עומדים לרשות הנוסעים מזנון בו בין השאר ניתן לקנות מעדנים, בתי שימוש, מעלית לנכים ואף מרפסת ממנה ניתן להשקיף על העיר.
במעבורת מיני בנוי המזנון כמסעדה, וקירותיה עשויים זכוכית.

נתוני המעבורת
-------------

* מספר קומות - 4 במעבורת רגילה, 2 במעבורת מיני
* תכולה מקסימלית של אנשים - כאלף איש
* זמן נסיעה - 25-35 דקות
* קו - סטטן איילנד - מנהטן
* צבע המעבורת מבחוץ - כתום
* צבע המעבורת מבפנים - ירוק-כחול
* תעבורה יומית - 75,000 איש

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מעבורת סטטן איילנד** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של מעבורת סטטן איילנד (באנגלית)
* מעבורת סטטן איילנד, ברשת החברתית פייסבוק
* אתר המוקדש למעבורת (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: de2d5c1f-9154-44df-b99f-d6cff7bf3b03
* VIAF: 142061792
* WorldCat: lccn-n96037744

 |
**סנגבה פיה** (ידוע יותר בשם **ג'וזף סינקה**; **Joseph Cinqué** או **Cinquez**; סביבות 1814 - סביבות 1879), היה אדם יליד מערב אפריקה שנחטף לעבדות ולחם לחירותו. הוא וחבריו החטופים השתלטו על ספינת העבדים הספרדית לה אמיסטאד בה הובלו. הוא נתפס והובל לארצות הברית שם התנהל משפט שהיה אירוע בעל חשיבות במאבק נגד העבדות. בסופו של דבר זכו סינקה וחבריו במשפט בחירותם והוחזרו לאפריקה.

ביוגרפיה
--------

סנגבה פיה נולד בשנת 1814 בקירוב, בנו של ראש שבט מקומי במאני שבסיירה לאון. כאשר נלכד על ידי חוטפי עבדים ספרדים בשנת 1839 הוא היה חוואי שגידל אורז, נשוי ואב לשלושה ילדים.

הספרדים העניקו לו את השם סינקה, ולקחו אותו כעבד להוואנה שבקובה, ומשם נמכר והובל באוניה "אמיסטאד" לפוארטו פרינציפה (Puerto Principe, כיום: קמגואיי), יישוב בדרומה של קובה.
ב-2 ביולי 1839 הצליח סינקה להשתחרר מכבליו, שחרר את שאר העבדים ויחד הם החלו במרד במהלכו נהרג רב החובל, והספינה "אמיסטאד" עברה לידי המורדים של סינקה.

סינקה הורה לאנשי הצוות הספרדים שהושארו בחיים לשוט לכיוון אפריקה במשך היום, כך שיהיה בטוח שלא ירמו אותו, אך בניסיון להתחכם הובילו אנשי הצוות את הספינה לעבר קובה במשך הלילה. כך במשך 63 ימים שטה הספינה בזיגזגים, עד שנסחפה לכיוון לונג איילנד שבניו יורק שם משמר החופים השתלט על הספינה, והעבדים כולל סינקה, שניסה לקפוץ למים, נלקחו למאסר בניו הייבן.

הספרדים דרשו את החזרתם של העבדים לקובה. מרטין ואן ביורן, נשיא ארצות הברית, נטה להסכים אך התעקש שישפטו על רצח בארצות הברית.
שיקוליו היו לרצות את הספרדים ותומכי העבדות בדרום על מנת להיבחר לכהונה נוספת.

עורכי דין הפעילים לביטול העבדות לקחו את המקרה לטיפולם, וגייסו לצידם את התקשורת ואת דעת הקהל בניו יורק.
בבית המשפט נטען כי אף שהעבדות הייתה חוקית בקובה, הבאת העבדים מאפריקה הייתה בניגוד לחוק, כך שזאת הייתה בעצם חטיפה והייתה לחטופים הזכות הטבעית להשתמש באלימות להשתחרר ולזכות בעצמאותם.
השופט הסכים לטיעון על אף שהיה ידוע כתומך נלהב ברעיון עליונות האדם הלבן, ופסק לזכות העבדים המורדים.

אולם ממשלת ארצות הברית עתרה לבית המשפט העליון. הנשיא לשעבר ג'ון קווינסי אדמס, שאביו הנשיא ג'ון אדמס היה מחותמי הצהרת העצמאות, נטל על עצמו בגיל 73 את ההגנה בתיק מול הממשלה. למשפט ניתן סיקור עיתונאי נרחב.
נאומו המרגש בן שמונה השעות של הנשיא לשעבר, שיש הרואים אותו כרגע התהילה שלו, הביא לשחרור העבדים המורדים.

לואיס טאפאן והאגודה אמריקאית לביטול העבדות (American Anti-Slavery Society) שגייסה כספים למימון המשפט, גייסו די כספים למימון השבת 35 העבדים המורדים ששרדו בחזרה לאפריקה.
לבסוף הם חזרו לאפריקה, בינואר 1842, יחד עם חמישה מיסיונרים, שם ייסדו מיסיון נוצרי נגד עבדות. 

סינקה גילה שאשתו ושלושת בניו נהרגו בעת העדרו. לאחר שעזב את המיסיון פנה לעסוק במסחר. קיימות טענות שעסק בעצמו במסחר בעבדים, אולם נראה שאינן מבוססות.

ראו גם
------

* מרד העבדים בהאיטי

לקריאה נוספת
------------

* מרד העבדים - ויליאם א' אואנס. הוצאת עמיחי 1966. מאנגלית: שמואל שיחור.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'וזף סינקה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007428711305171
* GND: 124221920
* ISNI: 0000 0004 4887 7717
* LCCN: n88129820
* NARA: 10572749
* SUDOC: 226260402
* VIAF: 64934267
* WorldCat: lccn-n88129820

 |
דימוי של בגתן ותרש זוממים את הריגת אחשוורוש, מתוך מגילת אסתר מאויירת שנוצרה בעיר פרארה שבאיטליה בשנת 1617. מאוספי הספרייה הלאומיתדימוי של בגתן ותרש זוממים את הריגת אחשוורוש, מתוך מגילת אסתר מאויירת שנוצרה בעיר פרארה שבאיטליה בשנת 1617. מאוספי הספרייה הלאומית
תיאור של בגתן ותרש על ידי אנטואן קארון
**בִּגְתָן וָתֶרֶשׁ** הן דמויות מקראיות המופיעות במגילת אסתר שזממו להרוג את המלך אחשורוש ומזימתם סוכלה על ידי מרדכי היהודי.

בסיפור המגילה
-------------

על פי המגילה, בגתן (מופיע גם בצורה הארמית: "**בגתנא**") ותרש היו שניים משומרי הסף של מלך פרס אחשוורוש. בגתן ותרש זממו לשלוח יד במלך (להרוג). מזימה זו סוכלה לאחר שנודעה למרדכי היהודי והוא הודיע על כך לבת דודו, אסתר המלכה, שהודיעה על כך למלך בשמו של מרדכי. בגתן ותרש נתלו, ומעשהו של מרדכי נכתב ב"ספר דברי הימים" של המלך.

זהו נוסח הסיפור במגילת אסתר פרק ב', פסוקים כא–כג: 

> 
> בַּיָּמִים הָהֵם ומָרְדֳּכַי יֹשֵׁב בְּשַׁעַר הַמֶּלֶךְ קָצַף בִּגְתָן וָתֶרֶשׁ שְׁנֵי סָרִיסֵי הַמֶּלֶךְ מִשֹּׁמְרֵי הַסַּף וַיְבַקְשׁוּ לִשְׁלֹחַ יָד בַּמֶּלֶךְ אֲחַשְׁוֵרֹשׁ: וַיִּוָּדַע הַדָּבָר לְמָרְדֳּכַי וַיַּגֵּד לְאֶסְתֵּר הַמַּלְכָּה וַתֹּאמֶר אֶסְתֵּר לַמֶּלֶךְ בְּשֵׁם מָרְדֳּכָי: וַיְבֻקַּשׁ הַדָּבָר וַיִּמָּצֵא וַיִּתָּלוּ שְׁנֵיהֶם עַל עֵץ וַיִּכָּתֵב בְּסֵפֶר דִּבְרֵי הַיָּמִים לִפְנֵי הַמֶּלֶךְ
> 
> 
> 
> 

במגילה אמנם מצוין שהיה "קצף" מסוים עליו קצפו בגתן ותרש, אך לא מצוין מדוע בדיוק ואיך זממו בגתן ותרש לשלוח יד במלך. על פי מדרש אסתר רבה פרשה ו' י"ג, בעצת אסתר המלכה, העביר המלך אחשוורוש אותם מתפקידם ומינה את מרדכי במקומם. בגתן ותרש ביקשו לנקום ולהרוג את המלך באמצעות ארס נחשים, ארס זבובים שישימו בכוס המשקה שלו או תחבולה אחרת. כך, קיוו, תיפול האשמה על מרדכי שמונה תחתם. לפי תלמוד בבלי, מסכת מגילה, דף י"ג, עמוד ב', היו שניהם טרסיים (מהעיר טרסוס) ודיברו ביניהם בלשון טרסי. מרדכי, שהיה חבר בסנהדרין והכיר שבעים שפות, הצליח להבין את דבריהם ולומר לאסתר שתזהיר את המלך.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על בגתן ותרש בקטלוג הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  (מגילת אסתר, ב' כא–כג).

| פורים |
| --- |
| מצוות החג | מקרא מגילה • מתנות לאביונים • משלוח מנות • סעודת פורים ושתיית יין בפורים • פרסום הנס |  |
| מנהגים | משנכנס אדר מרבין בשמחה • זכר למחצית השקל • אוזן המן • התחפשות • רעשן |
| מגילת אסתר | אישים במגילה: אחשוורוש • ושתי • המן • עשרת בני המן • זרש • בגתן ותרש • מרדכי היהודי • אסתר • חרבונה • אבגתא • התך • הגיתוספות למגילת אסתר • חלום מרדכי • תרגומי מגילת אסתר לארמית • היעדרותו של אלוהים ממגילת אסתר • מדרש אבא גוריון |
| תפילות ופיוטים | למנצח על אילת השחר • על הנסים • אשר הניא • ויאהב אומן ("קרובץ לפורים") • מי כמוך ואין כמוך • קוראי מגילה |
| שירים | ליהודים הייתה אורה ושמחה וששון ויקר • חג פורים (שיר) • אני פורים • ליצן קטן נחמד • ככלות ייני • רשימת שירים ופיוטים לפורים • פיוטים ושירים נוספים |
| שמחת פורים | פורים שפיל • רב פורים • עדלאידע • ליל שיכורים • פרודיות לפורים |
| מאכלים | אוזן המן • פזואלוס • פלודן • קרפלך • מקרוט • ספרא (מאפה) |
| שונות | עיר מוקפת חומה מימות יהושע בן נון • בן עיר שהלך לכרך ובן כרך שהלך לעיר • פורים משולש • פורים קטן • תענית אסתר • פרשת זכור • מצוות זכירת מעשה עמלק • מחיית זכר עמלק • מסכת מגילה • סעודת אסתר • פורים שני • קבר אסתר ומרדכי |
| חגי ישראל ומועדיו |
תמונה מפיצוץ המבנה ב-1931
בריכת מוסקבה
**קתדרלת ישו המושיע** (ברוסית: **Хра́м Христа́ Спаси́теля**) היא קתדרלה של הכנסייה האורתודוקסית הרוסית, הכנסייה הנוצרית האורתודוקסית הגדולה ביותר ברוסיה והשלישית בגובהה בעולם (103 מטר). הכנסייה שוכנת על גדות נהר מוסקבה, בבירה הרוסית מוסקבה, במרחק הליכה מהקרמלין.

היסטוריה
--------

### בניית הכנסייה

ב-25 בדצמבר 1812, עם שוך מלחמת רוסיה-צרפת, הכריז הצאר אלכסנדר הראשון, כי בכוונתו להקים קתדרלה "שתציין את הכרת תודתנו להשגחה העליונה שהצילה את רוסיה מהחורבן שאיים עליה" ולאובדן שחווה העם הרוסי.

העבודות על הקתדרלה החלו מספר שנים לאחר מכן. ב-1817 אימץ אלכסנדר את תוכניתו של האדריכל אלכסנדר ויטרברג למבנה. התוכנית, בסגנון נאו-קלאסי, כללה מוטיבים רבים מארגון הבונים החופשיים. המיקום שנבחר למבנה היה "גבעת הדרורים" במוסקבה.

ב-1825 עלה לשלטון אחיו של אלכסנדר, ניקולאי הראשון. בעיני ניקולאי, שהיה פטריוט ואדוק מאוד באמונתו, לא מצאה חן תוכניתו הנאו-קלאסית של ויטרברג שאישר אחיו. הוא הזמין מהארכיטקט קונסטנטין טון עיצוב חדש, בהשראת כנסיית איה סופיה באיסטנבול. התוכנית החדשה של טון, שהייתה בסגנון נאו-ביזנטי, אושרה ב-1832. מיקום המבנה הועתק לאתר הנמצא בקרבת הקרמלין לפי החלטת ניקולאי ב-1837. העבודות על המבנה החלו בשנת 1839.

העבודות נמשכו שנים רבות, ולבסוף נערך טקס הקדשה לכנסייה ב-26 במאי 1883, ביום הכתרתו של הצאר אלכסנדר השלישי. שנה קודם לכן, נערכה השמעת הבכורה של יצירתו הפטריוטית של צ'ייקובסקי, הפתיחה 1812, בכנסייה.

### הרס ושחזור

בעקבות מהפכת אוקטובר החל ברוסיה שלטון קומוניסטי אנטי-דתי מוצהר. עם מותו של לנין הוחלט כי במקום הקתדרלה יוקם ארמון הסובייטים לתפארת הסוציאליזם. התוכנית כללה הקמת פסל עצום ממדים של לנין המנופף בזרועו. הקתדרלה פוצצה עד היסוד בעזרת מקלות דינמיט ב-5 בדצמבר 1931, בהוראת לזר קגנוביץ', שר בממשלת סטלין. במשך שנה פונו הריסות הכנסייה מן האתר. הפרויקט הוקפא בסופו של דבר עקב חוסר תקציב ובעיות ביציבות בקרקע. בשנת 1958 הוקמה במקום בריכת מוסקבה שהייתה בריכת שחייה הגדולה בעולם באותה עת. 

ב-1990, לאחר נפילת השלטון הקומוניסטי ברוסיה, קיבלה הכנסייה הנוצרית אורתודוקסית אישור לבנות מחדש את הכנסייה, וב-1991 הונחה אבן הפינה באתר. ב-1992 יוסדה קרן למטרת הבנייה מחדש של הכנסייה, שאליה הגיעו תרומות מכל רחבי רוסיה. על פרויקט השחזור הופקד זוראב צרטלי. טקס ההקדשה של הכנסייה נערך ב-19 באוגוסט 2000, יום ההשתנות של ישו לפי המסורת האורתודוקסית.

ראו גם
------

* בריכת מוסקבה
* ארמון הסובייטים
* הקתדרלה הקתולית של מוסקבה
* קתדרלת המלאך מיכאל
* הקתדרלה הראשית של הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית
* קתדרלת קאזאן

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קתדרלת ישו המושיע** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קתדרלת ישו המושיע
* קתדרלת ישו המושיע, ברשת החברתית פייסבוק

* קתדרלת ישו המושיע, ברשת החברתית אינסטגרם


| הכנסייה האורתודוקסית הרוסית  Русская православная церковь |
| --- |
| אישים | ולדימיר הראשון, נסיך קייב • פטריארך • קיריל הראשון • אנדראס הקדוש • קירילוס ומתודיוס • ניקון • אלכסיי השני |  |
| מבנים | קתדרלת העלייה לשמים • כנסיית וסילי הקדוש • לאוורת השילוש-סרגייב • קתדרלת ישו המושיע • מנזר דנילוב |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007456316305171
* ISNI: 0000 0001 2164 6140
* LCCN: n88170314
* NKC: kn20020322456
* SELIBR: 309255
* VIAF: 136151429
* WorldCat: lccn-n88170314

 |
יאחמיר היקה, במדי מכבי נתניה, 2019
**יאחמיר היקה** (באלבנית: **Jahmir Hyka**; נולד ב-8 במרץ 1988) הוא כדורגלן אלבני המשחק בעמדת הקשר בטאוטה.

קריירת מועדונים
---------------

היקה התחיל את הקריירה שלו בדינמו טירנה, אליה הצטרף בגיל 12. בשנת 2005 הצטרף לרוזנבורג בלקלאב מליגת העל הנורווגית, עוד לפני שערך הופעת בכורה בקבוצה הבוגרת של טירנה.

בשנת 2007 חתם באולימפיאקוס תמורת 600 אלף אירו, וכעבור זמן קצר הושאל לקיי אף טירנה, אלופת אלבניה.

ביוני 2008 חתם היקה במיינץ 05 מהבונדסליגה לשלוש עונות.

לאחר שרשם רק 13 הופעות בשנתיים במדי מיינץ, בשנת 2010 חתם בפאניוניוס מליגת העל היוונית תמורת 120 אלף אירו.

ב-29 בינואר 2011 חזר לקיי אף טירנה. ב-20 בפברואר רשם את משחק החזרה שלו לקבוצה בתיקו 0-0 נגד שקומביני פקין. חודש לאחר מכן, כבש את שער הבכורה שלו בקדנציה בניצחון 0–1 נגד אותה יריבה.

בקיץ 2011, חתם בלוצרן מליגת העל השווייצרית. ב-6 באוגוסט 2011 בתיקו 1-1 נגד יאנג בויז ברן.

ב-3 בפברואר 2017 חתם היקה בסן חוזה ארת'קווייקס מה-MLS. ב-25 בפברואר היקה ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק נגד סקרמנטו רפובליק, בה גם הבקיע גם שער הבכורה שלו בקבוצה.

ב-31 בינואר 2019 חתם במכבי נתניה מליגת העל.

ב-6 בפברואר 2020, היקה חתם בסקציה נס ציונה. בתום העונה, ירדה נס ציונה לליגה הלאומית והיקה שוחרר מהמועדון.

ב-13 באוגוסט 2020, היקה חתם בגוויג'ואו האנגפנג מהליגה הסינית הראשונה, בה שיחק עונה אחת.

בינואר 2022 חתם בטאוטה, אחרי שנה בה לא שיחק כדורגל.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-7 בפברואר 2007 היקה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אלבניה במשחק ידידות נגד מקדוניה. ב-20 באוגוסט 2008, הוא הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת במשחק נגד ליכטנשטיין אותו כבש כעבור 46 שניות וזהו השער המהיר בהיסטוריה של הנבחרת.

תארים
-----

רוזנבורג
* ליגת העל הנורווגית: 2005

אולימפיאקוס
* ליגת העל היוונית: 2006/2007

טירנה
* הגביע האלבני: 2010/2011

אישיים
* שחקן החודש בליגת העל השווייצרית: אפריל 2016

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יאחמיר היקה** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  תומר לוי, ‏יחמיר היקה האלבני חתם בשורות מכבי נתניה, באתר ערוץ הספורט, 31 בינואר 2019
פירוש נוסף ערך זה עוסק באזור הסוואנה בצפון טנזניה. אם התכוונתם לפארק הלאומי סרנגטי, ראו פארק לאומי סרנגטי.
נדידה של גנואים בסרנגטי
ברדלס וצבי תומסון בנוף הסרנגטי
**סֵרֵנְגֵטִי** היא סוואנה אפריקאית גדולת ממדים, המשתרעת על כ-30,000 קילומטרים רבועים בטנזניה ובקניה.

תיאור
-----

האזור מכיל מספר פארקים לאומיים, וביניהם הפארק הלאומי סרנגטי, המשתרע על שטח של יותר מ-14,000 קילומטרים רבועים. השם "סרנגטי" מקורו בשפתם של בני המסאי, ופירושו "ערבות אין-סופיות". עולם החי שבסרנגטי עשיר, ומצויים בו למעלה מ-2 מיליוני פרטים של פרסתנים אוכלי עשב לצד אלפי טורפים ממינים שונים, בעיקר חתוליים. גנואים כחולים, צבאים, זברות ותאו אפריקני הם מבעלי החיים הנפוצים ביותר באזור.

בסמוך לסרנגטי נמצא אתר מורשת עולמית אזור השימור נגורונגורו, בו נמצאו מאובני האדם הקדומים ביותר[דרוש מקור].

באזור נפוץ מנהג ניומבה נטובהו.

הנדידה הגדולה
-------------

בסרנגטי מתקיימת "הנדידה הגדולה" הדו-שנתית של לוחכי עשב; אחת מהנדידות היבשתיות הגדולות ביותר של בעלי חיים בכדור הארץ. בסביבות חודש אוקטובר, כשני מיליון פרסתנים נודדים מהגבעות הצפוניות של הסרנגטי אל עבר הערבות הדרומיות, תוך כדי חציית נהר המארה, בעקבות הגשמים והעשב הטרי, שצומח בזכות מימיהם. בערבות הדרומיות הפוריות מעמידים רבים מהפרסתנים צאצאים. בחודש אפריל הפריטים חוזרים בנדידה לצפון, וחוצים את נהר המארה פעם נוספת. הנדידה מעמידה לבעלי החיים תלאות רבות, ורבים מהם אינם שורדים אותה. כ-250,000 גנואים מתים מדי שנה במהלך המסע מטנזניה אל מסאי מארה, מרחק של כ-800 קילומטרים. סיבות המוות הנפוצות ביותר בעת זו הן פציעות, אפיסת כוחות, או נפילה כטרף. החתולים הגדולים המצויים בסרנגטי ותניני היאור השורצים בנהר המארה מהווים עבורם טורף עיקרי. אחד ההסברים המשוערים למנגנון הניווט של בעלי החיים הנודדים הוא אוזן רגישה, המסוגלת לקלוט את התדרים הנמוכים שמחוללים גשמים וסערות, גם כאשר הללו רחוקים מהם עשרות קילומטרים.

גלריה
-----

* נוף אופייני בסרנגטי - מישור מכוסה בעשב גבוהנוף אופייני בסרנגטי - מישור מכוסה בעשב גבוה
* זוג אריות במישורי הסרנגטיזוג אריות במישורי הסרנגטי
* שני צבועים נקודים בסרנגטישני צבועים נקודים בסרנגטי
* עדרי של זברות וגנואים בסרנגטיעדרי של זברות וגנואים בסרנגטי

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **סרנגטי** |

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סרנגטי** בוויקישיתוף
* פארק סרנגטי, האתר הרשמי - באנגלית ובגרמנית
**אסקיאל אוסקר סקאריונה** (בספרדית: **Ezequiel Oscar Scarione**; נולד ב-14 ביולי 1985) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת הקשר.

קריירה
------

סקאריונה גדל במחלקת הנוער של בוקה ג'וניורס, בקבוצה הבוגרת לא קיבל דקות רבות ועבר לדפורטיבו קואנקה האקוודורית. לאחר שנתיים עבר לתון השווייצרית. בינואר 2009 הושאל לחצי עונה ללוצרן.

לאחר שכבש 45 שערי ליגה במדי תון, בפברואר 2011 חתם בסנט גאלן. ב-27 בפברואר ערך את הופעתו הבכורה בקבוצה בהפסד 0–1 לאקסית תון. ב-20 באפריל הבקיע את שערו הראשון בקבוצה בניצחון 1–3 על גראסהופרס ציריך. בעונתו הראשונה בקבוצה כבש 15 ליגה. בעונתו השנייה בקבוצה הבקיע 21 שערי ליגה, והיה למלך שערי הליגה השווייצרית.

בקיץ 2013 חתם בקסימפשה הטורקית. ב-17 באוגוסט ערך את הופעתו הבכורה בקבוצה בהפסד 0–2 לקוניאספור. ב-24 באוגוסט הבקיע את שערו הראשון בקבוצה בניצחון 1–3 על קייסריספור. בעונתו הראשונה בקבוצה הבקיע 16 שערים ובישל שישה. בשלוש עונותיו בקבוצה הבקיע 40 שערים.

ב-20 ביולי 2016 חתם סקאריונה במכבי תל אביב ושב לשתף פעולה עם המאמן הגאורגי שותא ארבלדזה, תחתיו התאמן גם בימיו בקסימפשה.

ב-4 באוגוסט 2016 כבש את שער הבכורה שלו בניצחון 2:1 על פאנדורי טרגו ז'יו במסגרת סיבוב המוקדמות השלישי של הליגה האירופית.

אוסקר סקאריונה עזב את מכבי תל אביב וב-14 ביולי 2017 חתם בעולה החדשה לליגת העל הטורקית גוזטפה. ב-31 בינואר 2019 חתם באנקרגוצ'ו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוסקר סקאריונה** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
**יבגני סרגייביץ' שאחוב** (ברוסית: **Евгений Сергеевич Шахов**; נולד ב-6 ביולי 1962) הוא כדורגלן עבר סובייטי ואוקראיני ששיחק בעמדות הקשר וחלוץ בקבוצות מטאלורג זפוריז'יה ודנייפר דנייפרופטרובסק בתקופת ברית המועצות, ובשנות ה-90 שיחק חמש עונות בקבוצת מכבי פתח תקווה הישראלית. אחרי פרישתו ממשחק פעיל עבר לאימון, ושימש כעוזר מאמן במספר קבוצות בליגה האוקראינית.

קריירה
------

שאחוב התחיל את הקריירה שלו בקבוצת "מטאלורגז זפוריז'יה" מליגת המשנה הסובייטית. בשנת 1981 התגייס לשירות חובה בצבא הסובייטי. במהלך שירותו שיחק בקבוצה הצבאית סק"א אודסה. לאחר סיום שירות החובה חזר לשחק במטאלורג זפוריז'יה. בשנת 1987 עבר לקבוצת דניפרו דניפרופטרובסק. בעונת 1988 זכה עם הקבוצה באליפות ברית המועצות. באותה עונה היה שאחוב מלך השערים של ליגת העל הסובייטית. שנה לאחר מכן זכה עם דניפרו בגביע ברית המועצות.
בשנת 1990 שיחק זמן קצר בקבוצת פ.צ. קייזרסלאוטרן מהבונדסליגה.

בשנת 1991 הגיע לישראל. שיחק בקבוצת מכבי פתח תקווה עד לסוף עונת 1994/1995. לאחר מכן שיחק במשך עונה אחת במכבי יפו ועונה אחת במכבי נתניה. בשנת 1997 פרש ממשחק פעיל. שאחוב ניסה לקבל מעמד של תושב קבע בארץ, אך בקשותיו נדחו על ידי משרד הפנים. הוא נאלץ לעזוב את ישראל ולחזור לאוקראינה.

באוקראינה אימן קבוצות מליגת המשנה. בשנים 2008 - 2014 היה עוזר מאמן של קבוצת דניפרו דניפרופטרובסק מהליגה הבכירה באוקראינה.

תארים
-----

* אליפות ברית המועצות : 1988
* הגביע הסובייטי: 1989
* מלך השערים של הליגה הסובייטית : 1988

משפחתו
------

ליבגני שאחוב יש שני בנים - סרגיי ויבגני, שניהם כדורגלנים מקצועיים. יבגני שאחוב הבן משחק בקבוצת טובול הקזחית בעמדת קשר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יבגני שאחוב** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt
**אלי בבייב** (נולד ב-1 בנובמבר 1990) הוא כדורגלן עבר ישראלי-אזרי ששיחק בעמדת הקשר האחורי.

קריירת מועדונים
---------------

בבייב התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל רעננה. בקיץ 2010 הושאל להפועל מרמורק מליגה א'. ב-1 באוקטובר 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 1-2 נגד הפועל כפר שלם. כעבור שבועיים הבקיע את שערו הראשון בקריירה, בניצחון 0-1 נגד הפועל ערד. בבייב שיחק במרמורק במשך שנתיים ובתום התקופה חזר לרעננה.

בעונת 2012/2013 השתלב בבייב בסגל הפועל רעננה, והיה ממצטייני הקבוצה שעלתה בתום העונה לליגת העל. ב-26 באוקטובר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף במשחק מול בני יהודה תל אביב שהסתיים בתיקו 0-0, ובסך הכל ערך 15 הופעות בעונה זו. בעונה שלאחר מכן מונה חיים סילבס למאמן הקבוצה ובבייב הפך לשחקן הרכב קבוע. כבר במשחק הפתיחה של העונה כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 0-4 נגד הפועל פתח תקווה, ובסך הכל בעונה זו כבש שלושה שערים ב-26 הופעות. בעונת 2015/2016 כבש שער אחד ב-30 הופעות בליגה, והיה שותף לעונה המוצלחת ביותר בהיסטוריה של המועדון, עת העפילה לראשונה לפלייאוף העליון. ב-25 ביולי 2017 האריך בבייב את חוזהו בעונה אחת בהפועל רעננה.

ב-7 ביוני 2018 חתם בבייב לעונה אחת בסומגאיט מליגת העל האזרית, וב-14 ביולי 2019 הודיע כי ישוב לארץ ולא ימשיך בקבוצה.

ב-14 באוגוסט 2019 חתם בבייב במכבי פתח תקווה מהליגה הלאומית וסייע לה לחזור לליגת העל כעבור עונה.

ב-15 בינואר 2021 חתם בבייב בהפועל רמת גן.

### קריירת נבחרת

ב-13 במרץ 2019 זומן לראשונה לסגל נבחרת אזרבייג'ן. ב-25 במרץ 2019 ערך את הופעתו היחידה בנבחרת בתיקו 0-0 נגד ליטא במסגרת מוקדמות יורו 2020.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  תום נחום, ‏משיקולים משפחתיים: אלי בבייב החליט לחזור לארץ, באתר ONE‏, 14 ביולי 2019
2. ↑  לאומית: אלי בבייב חתם במכבי פתח תקוה, שנפרדה מנאור פסר, באתר וואלה!‏, 14 באוגוסט 2019
3. ↑  תומר חבז, ‏‏לא חיכה לכפר סבא: אלי בבייב חתם בהפועל רמת גן, באתר ספורט1, 15 בינואר 2021
4. ↑  מואר רחמני, ‏אלי בבייב קיבל זימון רשמי לנבחרת אזרבייג'ן, באתר ONE‏, 13 במרץ 2019
הרב **יחזקאל ראטה** (קרי **רוֹט**; כ"ג באדר א' תרצ"ה פברואר 1935 – כ"ג באדר ה'תשפ"א, 7 במרץ 2021) היה פוסק הלכה אשכנזי מחסיד סאטמר, רב בית המדרש "קהל יראי ה' קרלסבורג" בשכונת בורו פארק שבניו יורק ונשיא בית תלמוד להוראה.

ביוגרפיה
--------

נולד ליצחק אייזיק בן הרב משה ראטה אב"ד האמאראד, חתן הרב יצחק אייזיק רוזנפלד, חתן הרב יצחק משה פנט בן רבי יחזקאל פנט בעל ה'מראה יחזקאל' מקארלסבורג.

למד בישיבת אראד. נמלט מרומניה ועלה לישראל ב-1953. למד בישיבת יטב לב סאטמר בירושלים בראשות הרב משה אריה פריינד.

אחרי נישואיו שימש בתור מורה הוראה מטעם העדה החרדית בירושלים ורב בית הכנסת סאטמר בקטמון. על פי בקשת אדמו"ר מסאטמאר רבי יואל טייטלבוים[דרוש מקור] עבר לניו יורק בשנת תשל"ב לשמש בתור מורה הוראה לחסידי סטמר בבורו פרק. אחר פטירת הרב טייטלבוים ייסד קהילה עצמאית בשם קהל יראי השם קארלסבורג.

בשנת ה'תש"ן (1990) נפתח במונרו בית ספר ציבורי לילדים עם בעיות התפתחות. לפי החוק האמריקני לא הותקנו מזוזות במקום (אנ').[דרושה הבהרה] הרב ראטה אסר את הלימוד בו, בניגוד לדעת האדמו"ר מסאטמר רבי משה טייטלבוים, שהתיר בנימוק שהבניין בבעלות נוכרית. התיר את העירוב בוויליאמסבורג, למרות התנגדות חסידי סאטמר.

משנת תשמ"ג נהג לשהות רבות בקבר הרשב"י במירון, בעיקר בימי שובבי"ם, ל"ג בעומר ובחודש אלול. קנה שם בית גדול ופתח בו בית מדרש. בשבתות שבהן שהה במקום נהג לארח, בעיקר בחורי ישיבות.

בתשנ"ד הוציא לאור שלושה כרכים משו"ת "עמק התשובה". כיום מונה הסדרה תשעה כרכים בשו"ת. עוד פרסם את הספרים 'חזון יחזקאל' על התורה ומועדים, 'משפט הארץ' על מצוות התלויות בארץ, 'קרן התורה' על הלכות ריבית, 'חזקת טהרה' על הלכות נדה, 'עמק שמעתתא' על סוגיות במסכת סוכה וכריתות.

באדר תשע"ו מינה את בנו הגדול הרב משה כרב הצעיר של קהל יראי השם קארלסבורג. בנו הרב עמרם הוא רב האמאראד, הרב ברוך דוד רב מראה יחזקאל, הרב עזריאל יודא רב בג'רזי סיטי, הרב אברהם מרדכי רב טשערנא, הרב שלום רב אוסטריק, הרב יצחק אייזיק רב קהל חסידים. חתנו הרב משה פרידמן הוא דיין בקהילת סאטמאר (הרב אהרן) בבורו פארק. חתנו הרב אשר זעליג מיללער רב דקהל ערבי נחל ב'סטעטן איילענד. אחד מנכדיו הוא הרב יואל ראטה ראש ישיבת ברסלב בוויליאמסבורג.

נפטר בביתו בכ"ג באדר תשפ"א (7 במרץ 2021) באופן פתאומי. מסע הלווייתו יצא מבית מדרשו בבורו פארק והמשיך במטוס פרטי לישראל נקבר במירון בחלקה שקנה בחייו וקרא לה חלקת קהל יראי השם קארלסבורג, ליד קבר אשתו הקבורה שם לפניו.

קישורים חיצוניים
----------------

* עמק התשובה חלק א
* עמק התשובה חלק ב
* עמק התשובה חלק ג
* הרב שלמה אבינר, חי בטהרה ועלה למרומים בטהרה אתר סרוגים, 7 במרץ 2021.
* יחזקאל בן יצחק איזיק ראטה (1935-2021), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. 1 2  יעקב מלמד, ‏אבל כבד בעולם התורה והחסידות: הגאב"ד הגה"צ רבי יחזקאל ראטה זצ"ל, באתר JDN‏, 7 במרץ 2021
2. ↑  חתם על כרוז בעניין בשנת תשנ"ה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007300306305171
* LCCN: n84221008
* VIAF: 21096332
* WorldCat (עם VIAF): 21096332

 |
**קמילה בורדונבה רולדן** (בספרדית: **Camila Bordonaba Roldán**; נולדה ב-4 בספטמבר 1984; גראן בואנוס איירס, ארגנטינה) הידועה בשם **קמילה בורדונבה**, היא שחקנית, זמרת-יוצרת, דוגמנית-עבר ובמאית תיאטרון ארגנטינאית.
בורדונבה מוכרת בעיקר בתפקידיה בטלנובלות הארגנטינאיות של כריס מורנה: "קטנטנות", "המורדים" ו"פלוריסיינטה".

ביוגרפיה
--------

בורדונבה נולדה בפאלומר שבארגנטינה, לנורה וחואן קרלוס בורדונבה, כבת זקונים למשפחה בת שני אחים.

בשנים 1998–2004 בזמן הסדרה "קטנטנות" ו "המורדים" הייתה בזוגיות עם השחקן בנחמין רוחאס.

בשנת 1996, כאשר הייתה בת 12, לוהקה לטלנובלת הילדים המצליחה "קטנטנות", שם גילמה את פטו בעונות 2–4, ואת קמילה בעונות 5–7. לאחר סיום צילומי העונה השביעית, השתתפה בורדונבה לראשונה בחייה בסרט קולנוע, "קטנטנות: הסרט". הטלנובלה "קטנטנות" זכתה להצלחה רבה גם בישראל, ולאחר צילומי הסרט, הגיעה בורדונבה לישראל יחד עם פליפה קולומבו, ממשתתפי הסדרה.

בשנים 2002–2003 השתתפה בורדונבה בטלנובלה "המורדים", יחד עם בנחמין רוחאס בן זוגה שם גילמה את מריצה ספיריטו דמות ראשית שתוארה כפרובוקטיבית. גם טלנובלה זו זכתה להצלחה רבה בארץ, ויחד עם מספר משתתפי "המורדים" הגיעה בורדונבה לישראל פעמיים לסיבובי הופעות. כמו כן, לקחה בורדונבה חלק בלהקת ארווי (Erreway), שהוקמה בזמן הפקת סדרת "המורדים" וכללה עוד שלושה מהשחקנים הראשיים בסדרה: פליפה קולומבו, [[בנחמין רוחאס]] ולואיסנה לופילטו. נוסף על כך, לסדרה זו הופק סרט קולנוע, ששמו "המורדים: המסע אל החלום", אשר הופץ גם בישראל.

בשנת 2004 השתתפה בורדונבה בטלנובלה "פלוריסיינטה" כפלומה.

בשנת 2005 כיכבה יחד עם גוסטבו ברמודס בטלנובלה "אהבת נעורים", שם גילמה את סיסי. הסדרה לא הצליחה בארגנטינה, ולכן הופסקה מוקדם מן הצפוי.

בשנת 2006 השתתפה בטלנובלה "הגלדיאטורים של פומפז'ה", שלא זכתה להצלחה, והסתיימה לאחר 24 פרקים בלבד.

בשנת 2007 השתתפה בטלנובלה "משפחת פיירו", שם גילמה את דמותה של קרינה, לצדם של אוסבלדו לפורט, מריאנו מרטינס ופליפה קולומבו.

בשנת 2008 שיחקה ב-"atraccion X4" את דמותה של מלנה, לצדה של לואיסנה לופילטו.

בשנת 2010 הקימה בורדונבה להקה בשם "LA MISS TIJUANA" עם פליפה ווילי לורנזו.

בשנת 2011 כיכבה בסרט "penumbra" לצד כריסטינה ברונדו. בסרט גילמה קמילה את דמותה של ויקטוריה.

בשנת 2013 פרשה בורדונבה מעולם המשחק, ועברה לברילוצ'ה עם בן זוגה, ממנו נפרדה מאוחר יותר.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **קמילה בורדונבה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **קמילה בורדונבה** |

* קמילה בורדונבה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* קמילה בורדונבה, באתר AllMovie (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX4844601
* ISNI: 0000 0003 7204 0485
* SUDOC: 179826026
* VIAF: 100942670
* WorldCat: viaf-100942670

 |
**Hspell** היא תוכנה חופשית מסוג בודק איות בשפה העברית. התוכנה משמשת (אם ישירות, ואם על ידי יצירת רשימת מילים תקינות) גם עבור יישומי ליברה אופיס, דפדפני מוזילה, שירות הדואר Gmail, ועוד. מפתחיה הם נדב הראל ודן קניגסברג.

בינואר 2000, במהלך דיון ברשימת התפוצה ivrix-discuss לגבי הדרכים לכתיבת בודק איות עברי בלינוקס[דרוש מקור], החליטו נדב הראל ודן קניגסברג לפתור את הבעיה. הם כתבו תוכנית בשפת פרל אשר משתמשת ברשימה בסיסית של שורשים, מרחיבה אותם לרשימת מילים מלאה, ובודקת עבור מסמך נתון אילו ממילותיו אינן מהרשימה. העבודה על הפרויקט המשיכה בשנת 2002. בדצמבר 2002 יצאה גרסה 0.1. לאחר כחצי שנה שוכתב הקוד בשפת C (בגרסה 0.6). באותה שנה נמשך פיתוח מהיר, אולם עם הזמן קצב השינויים הואט. גרסה 1.0 יצאה בשנת 2006, גרסה 1.1 יצאה רק בשנת 2009, גרסה 1.2 יצאה בשנת 2012, גרסה 1.3 בשנת 2015 והגרסה האחרונה יצאה ביוני 2017.

Hspell יכול לפעול כתוכנית משורת הפקודה, אשר מקבלת קובץ ומדפיסה את המילים השגויות שמתוכו. אפשר לבקש ממנה להדפיס גם ניתוח מורפולוגי של המילים הנכונות. מספר תוכנות, כגון LyX יכולות להשתמש בה ישירות כבודק איות בדרך זו, אם כי היא לא מכירה מילים אנגליות, ולכן לא יודעת לבדוק טקסט מעורב בשפה שאינה עברית.

שימוש נפוץ יותר בה הוא להכנת מילון עבור מערכות בדיקת האיות הנפוצות ispell, aspell, MySpell ו־HunSpell. התוכנה המשרדית OpenOffice.org, לדוגמה, משתמשת ב־Hunspell‏ והדפדפן Firefox משתמש ב־MySpell. תוספי האיות לעברית של שניהם מבוססים על Hspell.

המילון ש-Hspell מייצרת, בתוספת המידע המורפולוגי שמצורף לכל מילה, משמש גם את פרויקט הקוד-הפתוח HebMorph כבסיס המאפשר חיפוש עברי באמצעות מנועי חיפוש כגון Lucene ו-אלסטיקסרץ'.

מאות אלפי הטיות של מילים עבריות הועלו לוויקינתונים עם הניתוח הלשוני של Hspell.

מקורות
------

* Hspell - במבט לאחור - (PDF) שקפים מהרצאתו של נדב הראל במועדון הלינוקס החיפאי לאחר שחרור גרסה 1.1
* דף ההורדות של פרויקט Hspell - כולל תאריכי שחרור הגרסאות

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Hspell** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של Hspell (באנגלית)
* סוגיות בכתיב חסר ניקוד (PDF) - נימוקי מחברי Hspell לבחירות האיות שלהם
* מנוע מורפולוגי (אורכב 28.12.2019 בארכיון Wayback Machine) מקוון, מבוסס Hspell
* טופס הדגמה

הערות שוליים
------------

1. ↑  דותן, בלוג "קטעי קישור", חדש: בודק איות בעברית ב-Gmail, באתר ynet, 17 במרץ 2006
2. ↑  רשימת תוכנות שבשימוש יישומים שונים בגוגל כוללת את Hspell 0.9(הקישור אינו פעיל, פברואר 2018)
3. ↑  Lingucomponent Project, OpenOffice.org
4. ↑  תוסף בדיקת האיות בעברית ל־Firefox מאתר התוספים של Firefox. משתמש ברשימת המילים של Hspell.
5. ↑  הרחבת המילון העברי של OpenOffice.org מאתר ההרחבות של OpenOffice.org. משתמשת ברשימת המילים של Hspell.
6. ↑  Code972 :: HebMorph
7. ↑  הדיון סביב הבוט שהעלה את המילים לוויקינתונים
**איליה מלינין** (באנגלית: **Ilia Malinin**; נולד ב-2 בדצמבר 2004) הוא מחליק אמנותי אמריקאי, אלוף העולם (מונטריאול 2024), פעמיים ברציפות אלוף ארצות הברית (2023 ו-2024) בהחלקה אמנותית על קרח ליחידים. המחליק היחיד בעולם שביצע בתחרות בינלאומית, קפיצת ארבע אקסל, quadruple Axel (הקפיצה הקשה ביותר לביצוע), ונחת היטב על הקרח.

ביוגרפיה
--------

מלינין נולד וגדל בפיירפקס, וירג'יניה. הוא בנם של טטיאנה מלינינה ורומן סקורנייקוב מחליקים אמנותיים על הקרח אוזבקים. אמו סיימה במקום שמיני במשחקים האולימפיים (נאגנו 1998) ורביעי באליפות העולם (הלסינקי 1999) ואביו סיים פעמיים במקום 19 במשחקים האולימפיים (נאגנו 1998 וסולט לייק סיטי 2002) ו-14 באליפות העולם (מיניאפוליס 1998).

### 2022

#### סגן אלוף ארצות הברית

באליפות ארצות הברית שנערכה בנשוויל, טנסי בתחילת ינואר 2022 זכה במדליית כסף בתחרות ליחידים בתוצאה של 302.48 נק', אחרי נייתן צ'ן (328.01 נק') ולפני וינסנט ג'ואו (290.16 נק'). באליפות העולם שנערכה במונפלייה, צרפת במרץ הוא סיים במקום תשיעי בתחרות ליחידים בתוצאה של 263.79 נק'.

#### אלוף העולם לנוער

באליפות העולם לנוער שנערכה בטאלין, אסטוניה באפריל 2022 זכה במדליית זהב בתחרות ליחידים בתוצאה של 276.11 נק', לפני מיכאיל שיידורוב מקזחסטן (234.31 נק') וטאצויה צובוי מיפן (233.82 נק').

### 2023

#### אקסל מרובע

בתחרות הבינלאומית הראשונה לעונת 2022/2023 שנערכה בלייק פלאסיד, ניו יורק בספטמבר 2022 הוא קפץ אקסל מרובע (quadruple Axel) ונחת היטב על הקרח ובכל היה למחליק הראשון בהיסטוריה שמבצע קפיצה זו באופן מושלם בתחרות בינלאומית.

#### אלוף ארצות הברית

באליפות ארצות הברית שנערכה בסאן חוזה, קליפורניה בסוף ינואר 2022 זכה במדליית זהב בתחרות ליחידים בתוצאה של 287.74 נק', לפני ג'ייסון בראון (277.32 נק') ואנדרו טורגשב (255.56 נק').

#### מדליית ארד באליפות עולם

באליפות העולם שנערכה בסאיטמה, יפן במרץ הוא זכה במדליית ארד בתוצאה של 288.44 נק', אחרי שומה אונו מיפן (301.14 נק') וצ'ה ג'ון-הוואן מקוריאה הדרומית (296.03 נק').

### 2024

#### אלוף עולם

באליפות העולם שנערכה במונטריאול, קנדה במרץ הוא זכה במדליית זהב בתוצאה של 333.76 נק', לפני יומה קג'יאמה מיפן (309.65 נקודות) ואדם סיאו הים פה מצרפת (284.39 נקודות).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **איליה מלינין** בוויקישיתוף
* 
* איליה מלינין, ברשת החברתית אינסטגרם

הערות שוליים
------------

1. ↑  By Les Carpenter, U.S. figure skater Ilia Malinin lands first quad axel in competition, The Washington Post, September 14, 2022 (באנגלית)

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1268216550
* VIAF: 4328166360575707070004
* WorldCat (עם VIAF): 4328166360575707070004

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק במלך הפרנקי. אם התכוונתם למלך הוויזיגותים, ראו תאודוריד הראשון.

**תיאודריך הראשון** (**Theuderic I**;‏ 484/485 - 533/534) היה שליט פרנקי ואחד מראשוני השושלת המרובינגית.

ביוגרפיה
--------

### רקע

תיאודריך היה אחד מבניו, ואולי אף בנו הבכור, של המלך כלוביס הראשון, שאיחד את כל השבטים הפרנקים תחת שלטונו. עם מותו של כלוביס ב-511, חולקה ממלכתו בין ארבעת בניו לפי המנהג הסאלי: כילדברט הראשון נעשה לשליט אזור פריז, כלודומר הומלך על סואסון, כלותאר הראשון קבע את בירתו באורליאן ותיאודריך קיבל את ריימס, מץ וסביבתן. ממלכתו של האחרון הפכה ברבות הימים לאוסטרזיה. תיאודריך היה נשוי לסואווגוטה, בתו של זיגיסמונד, מלך בורגונדיה.

### ראשית שלטונו

בשנת 516 לערך, הותקפה ארצו על ידי היגלק, מלך גוטלנד (כיום בשוודיה המודרנית). תיאודריך שלח צבא בראשות בנו, תיאודברט הראשון, שהביס את הפולשים והרג את מלכם.

ב-523, תקפו תיאודריך ושלושת אחיו את נחלותיו של זיגיסמונד והביסו אותו. אך הצבא הבורגונדי לא מוגר: גונדומר, אחיו של זיגיסמונד, גירש את הפרנקים בקרב וזרונטיה שהתחולל ב-21 ביוני 524, בו נהרג כלודומר.

### אחרית שלטונו

ב-529 התערב תיאודריך, יחד עם אחיו כלותאר, במלחמת הירושה של שבט התורינגים, ותמך בטוען לכתר הרמנפריד נגד אחיו באדריק. בתמורה לעזרתם, הבטיח להם הרמנפריד את חצי ממלכתו שנשלט בידי אויבו. הפרנקים הביסו את צבאו של באדריק ולאחר שנפל בשבי, ערפו את ראשו. הרמנפריד סירב לעמוד בהתחייבותו ולא מסר את הקרקע שהבטיח. ב-531 או ב-532, פלשו תיאודריך ואחיו שוב לממלכתו וכבשו את הבירה סקיתינגי. הרמנפריד הצליח להימלט, אך הסכים להיפגש עם המלך מריימס כשזה ערב לביטחונו. השניים נועדו ביחד בעיר צילפיך, ותיאודריך העניק לתורינגי מתנות רבות - אך כשזה עמד על החומה, הוא נדחף אל מותו.

ב-532 שוב פשטו תיאודריך ואחיו על בורגונדיה, והצליחו להרוג את גונדומר בקרב אוטן. ב-534 הם חילקו את בורגונדיה ביניהם. באותה שנה מת המלך.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תיאודריך הראשון** בוויקישיתוף
* תיאודריך הראשון באנציקלופדיה אוניברסליס (בצרפתית)
* תיאודריך הראשון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| השושלת המרובינגית |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| כלודיו • מרובך הראשון • כילדריך הראשון (457–481) • כלוביס הראשון (481–511) • כילדברט הראשון (511–558) • כלודומר (511–524) • תיאודריך הראשון (511–533) • תיאודברט הראשון (533–548) • תיאודבלד (548–555) • כלותאר הראשון (511–561) • כריברט הראשון (561–567) • גונתרם (561–592) • כילפריך הראשון (561–584) • כלותאר השני (584–623) • דגוברט הראשון (אנ') (623–634) • תיאודריך השלישי (679–691) • כלוביס הרביעי (690/1–694/5) • כילדברט השלישי (694/5–711) • דגוברט השלישי (711–715) • כילפריך השני (אנ') (715–721) • תיאודריך הרביעי (721–737) • כילדריך השלישי (743–751) |

 |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007290372005171
* GND: 120736268
* LCCN: n88106321
* SUDOC: 167402420
* VIAF: 118145858164423022619
* WorldCat (עם VIAF): 118145858164423022619

 |
**אדיבו**
(למפת אתיופיה מוגדלת)אדיס אבבהאדיס אבבה
דירה דאווהדירה דאווה
מקלהמקלה
גונדרגונדר
אווסהאווסה
ג'ימהג'ימה
ג'יג'יגהג'יג'יגה
**אריתריאה**
**סודאן**
**דרום  
סודאן**
**קניה**
**סומליה**
**ג'יבוטי**אדיבו**אדיבו**(למפת אתיופיה רגילה)אדיס אבבהאדיס אבבה
דירה דאווהדירה דאווה
מקלהמקלה
גונדרגונדר
אווסהאווסה
ג'ימהג'ימה
ג'יג'יגהג'יג'יגה
**אריתריאה**
**סודאן**
**דרום  
סודאן**
**קניה**
**סומליה**
**ג'יבוטי**אדיבו**אדיבו**
**אדיבו** (געז: "አድያቦ", גם: "עדיבו", "עדדי אבו", משמעות: "ארץ האבות") הוא אזור גאוגרפי בתיגראי. האזור ממוקם דרומית לנהר המרב המשמש כגבול בין אתיופיה לאריתריאה. כיום האזור נמצא במחוז הצפון-מערבי בתיגראי ומחולק לשתי נפות: אדיבו עלית (אנ') ואדיבו תחתית (אנ'). האזור מאופיין כאזור עם יערות רבים וכן כמקום לציד שבו יש חיות בר רבות.

האזכור הראשון של האזור הוא מהמאה ה-4 בכתובת מתקופת עזנה בשם "אדבו", לאחר מכאן במאה ה-15 מופיע כאחד מהאזורים שמעלים מס לקיסרי אתיופיה. בתקופת לבנה דנגל חלקים מהאזור ניתנו למנזר דברה ביזן האווסטטאי. במאה ה-17 וה-19 היה לאזור שממנו יצאו מערכות צבאיות כנגד השנקלה.

לאדיבו לצד קווארה יש מקום נכבד במסורת ביתא ישראל ומתואר כאזור שבו התיישבו אבות ביתא ישראל לאחר שהיגרו מסנאר דרך התכזה ונחשב לאזור שממנו נפוצו היהודים לשאר תיגראי ולסימן. לפי מסורות אלו האזור היה נתון לאחר מכאן לשליטת גדעון.

לקריאה נוספת
------------

* הדנה טקויה, **מגונדר לירושלים**, דפוס משכן, תשע"א

* Tsegay Berhe G. Libanos, "Adyabo" in Siegbert Uhlig (Editor), **Encyclopaedia Aethiopica: A-C**, Otto Harrassowitz Verlag, 2003, ISBN 3447047461, p. 110
* Irma Taddia, "Giovanni Ellero’s manuscript notes on the Falasha of Walqayt" in Tudor Parfitt & Emanuela Trevisan Semi (Editors), **Jews of Ethiopia: The Birth of an Elite**, Routledge, 2005, ISBN 9780415318389, p. 43-52

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Tsegay Berhe G. Libanos, "Adyabo" in Siegbert Uhlig (Editor), **Encyclopaedia Aethiopica: A-C**, Otto Harrassowitz Verlag, 2003, ISBN 3447047461 p. 110
2. ↑  Irma Taddia, "Giovanni Ellero’s manuscript notes on the Falasha of Walqayt" in Tudor Parfitt & Emanuela Trevisan Semi (Editors), **Jews of Ethiopia: The Birth of an Elite**, Routledge, 2005, ISBN 9780415318389, p. 48
3. ↑  James Arthur Quirin, **The Evolution of the Ethiopian Jews: A History of the Beta Israel (Falasha) to I920**, University of Pennsylvania Press, 1992, ISBN 9780812231168, p. 22-23
**מְסִיסוּת** היא מדד המייצג את היכולת של חומר אחד להתערבב עם חומר אחר וליצור תערובת הומוגנית. חומר נקרא **מָסִיס** אם חלקיקי החומר (מולקולות או יונים) יכולים להתפזר בחומר אחר – המֵמֵס – כאשר אלה מוקפים כולם במולקולות הממס ואינם יוצרים צברים קולואידיים (תחליב או תרחיף) או הפרדת פאזות (משקע או שכבת נוזל נפרדת). החומר המפורק נקרא ה**מוּמָס** והשני (המצוי בדרך כלל בעודף) נקרא **מֵמֵס**. יחד, הממס והמומס יוצרים **תמיסה**. התהליך כולו נקרא **הֲמָסָה** (solvation), או **הִידְרַצְיָה** (hydration) כאשר הממס הוא מים.

קיימים חומרים מסיסים במצבי צבירה שונים (בטמפ' החדר) במצבם הטהור והם לא בהכרח מוצקים, כגון: חומצה כלורית מסיסה במים, כאשר במצבה הטהור היא גז.

רמת מסיסות
----------

**רמת המסיסות** של החומר היא המידה שבה החומר יכול לעבור המסה בחומר אחר. חומר בעל רמת מסיסות גבוהה מכונה "קל תמס", וחומר בעל מסיסות נמוכה מכונה "קשה תמס". רמה זו תלויה בהיווצרות קשרים בין-מולקולריים בין חלקיקי הממס למולקולת המומס, בטמפרטורה ובשינוי האנטרופיה של החומר בתהליך ההמסה.

תמיסה בשיווי משקל כימי שאינה יכולה להכיל עוד מומס, נקראת **תמיסה רוויה** (saturated). קיימים גם תנאים מיוחדים שבהם תמיסה יכולה להכיל יותר מומס מהמקסימום בתנאים הרגילים (רווית יתר) ואז אומרים שהתמיסה היא רוויה בעודף (supersaturated).

ממסים קוטביים ולא-קוטביים
-------------------------

הממסים מסווגים לרוב לממסים קוטביים (פולאריים) ולא-קוטביים. ממס קוטבי לרוב מסוגל לְהָמֵס תרכובות יוניות, חומצות ובסיסים ותרכובות מולקולריות שיכולות לעבור יינון. ממס לא-קוטבי, מסוגל להמס לרוב חומרים שאינם קוטביים. לדוגמה, מלח בישול, שהוא תרכובת יונית ({\displaystyle {\ce {NaCl}}}), מסיס מאוד במים, בעוד שאינו מסיס כלל בשמן. המים והממסים הלא-קוטביים אינם מתערבבים יחד - אינם מתמוססים אחד בשני. כך למשל, מים ושמן אשר אינם מתערבבים. בגלל אי-המסה זו, נוצרות מיצלות.

ממסים נפוצים בתעשייה
--------------------

 ערך מורחב – **ממס**

ראו גם
------

* שקיעה ציפה ורחיפה
* מעבר פאזה
* חומרים פעילי שטח
* דטרגנט

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מסיסות** בוויקישיתוף
* מסיסות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מסיסות, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007555948205171
* BnF: cb11966743r (data)
* GND: 4114435-1
* LCCN: sh85124725
* NKC: ph323344

 |
**מחניים** (באנגלית: "Dodgeball") הוא משחק ילדים המשוחק עם כדור לרוב כדור ספוג או כדור יד, ומטרתו היא לפסול את חברי הקבוצה הנגדית. למשחק יש כמה גרסאות. משחק זה אינו נחשב לספורט מקצועי ואינו לוקח חלק באולימפיאדה או בתחרויות רשמיות אחרות, אולם בין השנים 1996–2001 התקיימה אליפות בתי ספר למחניים.

מחניים קטן
----------

בגרסה זו שני משתתפים נבחרים להיות הזורקים. הזורקים עומדים זה מול זה במרחק של כ-10–15 מטר זה מזה, וביניהם עומדים כל שאר המשתתפים. שני הזורקים מתמסרים ביניהם, וזורקים את הכדור על המשתתפים שביניהם במטרה לפסול אותם. משתתף שהכדור פגע בו יוצא מהמשחק, אלא אם כן הוא הצליח לתפוס את הכדור. המשתתף האחרון שהצליח להתחמק מהכדור הוא המנצח.

שחקן שפסלו אותו מצטרף לזורקים, וכך הזורקים יוצרים בהדרגה מעגל סביב שאר המשתתפים. שחקן שתופס את הכדור מקבל נקודת הצלה, הנקודה תעזור לו בפעם הבאה שיפגעו בו והוא לא יתפוס, שאז הוא לא ייפסל אלא רק יפסיד את הנקודה.

מחניים גדול
-----------

בגרסה זו לפני תחילת המשחק,כל קבוצה בוחרת שחקן אחד שיהיה "שבוי מדומה". השחקן שנבחר עובר לאזור השבויים שהוא השטח המקיף את המגרש המרובע של הקבוצה היריבה. 
לאחר מכן השחקנים זורקים את הכדור על הקבוצה היריבה במטרה לפסול אותם, אם הכדור פוגע בשחקן והשחקן לא תופס אותו אז השחקן נפסל והופך לשבוי.
השחקן הראשון שנפסל (השבוי ה"אמיתי" הראשון) מחליף את השבוי המדומה והשבוי המדומה חוזר למגרש המרובע של קבוצתו.
השבויים האמיתיים לא יכולים לחזור למשחק גם אם נפסלים אנשים אחרים.
אם הכדור נופל באזור השבויים, השבוים זורקים את הכדור במטרה לפסול את חבריי הקבוצה השנייה.
המשחק מסתיים כשבאחת הקבוצות כל השחקנים נפסלו והקבוצה שנשארה מנצחת.

בנוסף, לא ניתן ללכת בעת החזקת הכדור ושחקן אינו יכול למסור את הכדור לעצמו, אלא אם כן הוא השבוי היחיד או שהוא השחקן היחיד שנשאר ואז מותר לו ללכת עם הכדור. לשחקנים שנמצאים במגרש אסור לצאת מתחומו ולשבויים אסור להיכנס אליו. השבויים משתתפים באופן פעיל במשחק; הם יכולים להתמסר עם חברי קבוצתם ולפסול את חברי הקבוצה השנייה.

### מבנה המגרש - מחניים גדול

משחקים על מגרש כדורסל. המגרש המלבני מחולק לשני מלבנים שהם השטחים של כל קבוצה.
בתחילת המשחק כל קבוצה עומדת באחד המגרשים המרובעים. אזור השבויים נמצא סביב לשטחי הקבוצה היריבה.

גלריה
-----

* שחקניות מחניים מקצועיות בטורניר בארצות הברית 2012שחקניות מחניים מקצועיות בטורניר בארצות הברית 2012
* מערך השחקנים במשחק מחנייםמערך השחקנים במשחק מחניים
* משחק מחנייםמשחק מחניים

לקריאה נוספת
------------

* D'Angelo, Chris (2008). *If you got the Guts, We got the Balls: A book about Dodgeball*. Dangerous Chris Print. ISBN 978-0-578-01564-4
* Keyes, A. (2005). *The Complete Book About Dodgeball*. AuthorHouse. ISBN 1-4208-7548-5
* Kassock, Isaac (2012). *The Philosophy of Dodgeball: A Treatise*. Createspace. ISBN 1-4700-4494-3
* YMCA School Playground Partners: Dodgeball Games YMCA of San Diego County

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מחנים** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מחניים (משחק ילדים)** |

* מחניים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 00577431

 |