recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
בסמנטיקה, **משמעות לוואי** (או **הוראת לוואי**), או **קונוטציה**, היא המשמעות הנוספת, הנלווית, שניתן להסיק אותה מהמסר –(שרואים, שומעים או קוראים). המושג קונוטציה מתייחס לאסוציאציות התרבותיות-החברתיות או האישיות של האדם. זוהי הדרך שבה החברה או מישהו בתוך החברה חושבים על המסר. פירוש קונוטטיבי קשור למעמד, גיל, מגדר, מוצא של הנמען והיא כוללת את כל מה שהמסר מביעה מעבר למשמעות הבסיסית שלו, הדנוטציה. הדנוטציה היא בדרך כלל אובייקטיבית ושווה אצל כל הדוברים, ואילו הקונוטציה משקפת את עמדת הדובר ואת התייחסותו הסובייקטיבית למילה. בנוסף, קונוטציה היא גם המשמעות הרגשית של כל אדם הנלווית למילה, סיפור, תמונה, מוזיקה ועוד. 

לדברי גד בן-עמי צרפתי,

> 
> ההוראה [דנוטציה] היא התפקיד הסמנטי הטהור של המילה, ואילו הוראת הלוואי [קונוטציה] היא מכלול רגשות, הערכות, זיכרונות ותסמיכים (אסוציאציות) שהמילה מעוררת בנו. נֹאמר, למשל, שהוראת המילה 'אימא' היא 'אישה ביחס לבניה', ואילו הוראת הלוואי שלה יכולה להיות רגשי חיבה, געגועים, זיכרונות הילדות וכדומה - וגם תרעומת ואפילו איבה. הוראת המילה 'מלחמה' היא 'התנגשות בין צבאות עוינים', והוראת הלוואי יכולה להיות רגש של התלהבות, של פחד, של כאב ועוד.
> 
> 
> 
> 

לעיתים הקונוטציה עשויה להבדיל בין מילים בשפה שיש להן משמעות יסודית זהה. לדוגמה, לביטויים "נפטר", "הלך לעולמו", "מת" ו"התפגר" יש משמעות יסודית אחת שווה – חייו של האדם נפסקו. ואולם, ל"נפטר" ול"הלך לעולמו" יש קונוטציה חיובית, ל"התפגר" יש קונוטציה שלילית ואילו ל"מת" אין בדרך כלל קונוטציה. קונוטציה יכולה לשמש גם כאמצעי ספרותי או רטורי: לדוגמה, שימוש במילה "אביב" מעורר קונוטציות של התחדשות ולבלוב אצל הקורא או השומע.

ההבחנה בין משמעות לוואי לאסוציאציה
----------------------------------

יש המבחינים בין משמעות לוואי, ובין אסוציאציה. משמעות לוואי משמשת לציון משמעות המתקשרת לעצם, בעוד אסוציאציה היא של עצם אחר המתקשר אליו. לדוגמה: לצבע אדום יכולה להיות משמעות לוואי של אהבה או אזהרה, ואילו לעורר אסוציאציות לפרחים אדומים, שטיח אדום או מאדים - הכוכב האדום. הגבול בין משמעות לוואי ואסוציאציה מטושטש, ותלוי במידה רבה בהקשר ובאדם. לדוגמה, בהקשר של פרס האוסקר, הצבע האדום יכול לעורר משמעות לוואי אל השטיח האדום; ובהקשר של אסטרולוגיה, הוא יכול להיות בעל משמעות לוואי למאדים.

שימושים למשמעות לוואי
---------------------

השימוש במשמעויות לוואי עשוי לאפיין ז'אנרים שונים של כתיבה: בנאום, בפשקוויל או בפרסומת עושים בדרך כלל שימוש רב במשמעויות לוואי, ולעומת זאת בכתיבה מדעית או אנציקלופדית מקובל למעט ככל האפשר במשמעויות לוואי.

לקריאה נוספת
------------

* גב"ע צרפתי, **העברית בראי הסמנטיקה**, ירושלים ה'תשס"א, עמ' 10–12

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **משמעות לוואי** בוויקישיתוף
* דוד גורביץ' ודן ערב, הערך "קונוטציה/דנוטציה", באתר אנציקלופדיה של הרעיונות
פירוש נוסף ערך זה עוסק באמצעי בטיחות. אם התכוונתם ללהקה ישראלית, ראו יציאת חירום (להקה).
דלת יציאת חירום במטוס נוסעים
**יציאת חירום** היא פתח במבנה, שטח פתוח מגודר או כלי תחבורה, אשר מיועד לאפשר לאנשים השוהים בו לפנות את המקום במהירות במקרה של סכנת חיים. 

זהו אמצעי בטיחות אשר נועד למנוע פגיעות בנפש באסונות או מצבי חירום שונים, במיוחד בעת שרפה. יציאת החירום סגורה בעיתות שגרה, ועליה להיפתח או להיפרץ בזמן סכנה.

סוגי יציאות חירום
-----------------

חלון המשמש כיציאת חירום - במקרה הצורך יש לשבור את השמשה.
על פי רוב יציאת החירום היא דלת או שער אשר יועדה במיוחד למטרה זו, אך גם חלון יכול לשמש למטרה זו. 

דלת אש - היא דלת שנועדה לסייע במניעת התפשטות שרפה במבנה ולאפשר לאנשים להיחלץ ממנו בקלות.

במקרים בהם ישנו חשש שיתגלה קושי בפתיחת החלון המשמש כיציאת חירום, מותקן לידו פטיש ביטחון המיועד לשבירת השמשה.
במבנה רב-קומות שבו החלונות משמשים כיציאות חירום מותקנות לרוב מדרגות חירום בסמוך עליהם, אשר מאפשרות להגיע לקומת הרחוב בצורה בטוחה. שירותי כבאות והצלה יכולים להשתמש במדרגות אלו כדי להגיע לאנשים הלכודים בבניין, אשר אינם יכולים לצאת ממנו בכוחות עצמם.

הכוונה ליציאת החירום
--------------------

שלט מואר ליציאת החירום - לשימוש בתנאי חושך או ראות לקויה
יציאת חירום לרוב מסומנת באופן בולט, כדי שיהיה קל למצוא אותה במקרה הצורך. הסימון יכול להיעשות על ידי תמרור מתאים וחצים המסמנים את הדרך מאזורים רחוקים יותר. זאת משום שבמקרה חירום עלולה להתעורר בהלה ואף היסטריה המונית, אשר יכולות לפגוע בשיקול הדעת. כמו כן במקרים של שרפה העשן יכול לפגוע ביכולת הראייה. שימוש בחומרים הזוהרים בחושך נעשה למקרה של פגיעה במערכת החשמל בשעות הלילה, ובשלטים המשמשים להכוונה מותקנת סוללה עצמאית על מנת שהשלט יואר גם בזמן הפסקת חשמל.

בבית מלון נהוג לתלות מפה המתארת את הגישה ליציאת החירום בצד הפנימי של הדלת אשר פונה לחדר.

במטוסים אחראי צוות האוויר לתדרך את הנוסעים בנוגע לנוהלי הבטיחות, אשר כוללים את מיקומם של פתחי החירום במטוס למקרה של נחיתת חירום.

ראו גם
------

* השרפה בתיאטרון אירוקווי - שרפת התיאטרון הקטלנית ביותר בארצות הברית, בה התגלו ליקויים ביציאות החירום והאיצה התקנת ידיות חירום בדלתות
* השרפה במועדון קוקונט גרוב - בעקבות האסון נחקק בארצות הברית החוק ליציאת חירום המסדיר את כמות היציאות מהבניין, מאפייני דלת החירום ועוד
* בטיחות וגיהות בתעסוקה
* בטיחות בתחבורה
* הדרכת אוכלוסייה לשעת חירום (צה"ל)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יציאת חירום** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4374902-1

 |
בניין הישיבה לזכרו של הרב שוואב בוושינגטון הייטס
הרב **שמעון שוואב** (30 בדצמבר 1908 - 13 בפברואר 1995) היה רב אורתודוקסי ומנהיג קהילה בגרמניה ובארצות הברית.

תולדותיו
--------

נולד בפרנקפורט, בנם של יהודה (ליאופולד) וחנה, בת אברהם ארלנגר. כרבים מבני דורו חניכי הנאו-אורתודוקסיה הוקסם ממה שנראה כאותנטיות השורשית של יהדות מזרח אירופה ויצא ללמוד בישיבות בליטא. ב-1934, לאחר עליית הנאצים, התנער משיטתו של רש"ר הירש במאמר פומבי והכריז שגם הירש סבר שהיא הייתה אך לצורך השעה, אך מאוחר יותר חזר בו וסבר כי הרב הירש ראה בשיטתו ערך מרכזי בתורה. לאחר הגירתו לארצות הברית היה רב בבולטימור. משנת 1958 ועד מותו היה רב ב"קהל עדת ישורון" בוושינגטון הייטס, מנהטן.

הוא היה אידאולוג של אגודת ישראל באמריקה, ועסק במיוחד בהגנה על דרך התורה על פי היהדות. הוא כתב כמה יצירות פופולריות (רובם באנגלית) במחשבה היהודית.

בשנת 1930, הוא בילה סוף שבוע עם הרב ישראל מאיר הכהן (החפץ חיים). הביקור עשה עליו רושם חזק, ולעיתים קרובות בנאומיו הפומביים הוא התייחס לביקור זה.

הרב שוואב פרסם ספר בעברית על התפילה בשם "עיון תפילה", וספר דרשות על סדר הפרשיות בשם "מעין בית השואבה".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שמעון שוואב** בוויקישיתוף
* שמעון שוואב, ‏שאלה בענין לימוד חכמות חיצוניות (הקדמה והערות: הרב פרופ' יהודה לוי), **המעין** ניסן תשס"ח
* R. Shimon Schwab-A Letter Regarding the "Frankfurt" Approach, **Tradition**, הסתדרות הרבנים דאמריקה, תשנ"ז.
* שמעון בן יהודה ליב שוואב (1908-1995), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  יהודה לוי, להלן "קישורים חיצוניים".

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007267727905171
* GND: 133163903
* ISNI: 0000 0000 6688 1518
* LCCN: n88246343
* SNAC: w65b3rqg
* VIAF: 58182673
* WorldCat: lccn-n88246343

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בנביא. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו יהושע בן חנניה.
**ישוע בן חנניה** (בתרגומים אחדים ישוע בן חנן) נזכר אצל ההיסטוריון הקדום יוסף בן מתתיהו כנביא שפעל במאה ה-1 לספירה, בתקופת בית שני.

יוסף בן מתתיהו מספר בספרו "תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים", כי ארבע שנים לפני המרד הגדול (66–70 לספירה), בתקופה בה התקיימה ירושלים בשלווה, הגיע איכר הדיוט בשם ישוע בן חנניה אל העיר בחג הסוכות, ובחצר בית המקדש החל לקרוא בקול רם "קול ממזרח, קול ממערב, קול מארבע רוחות. קול על ירושלים וההיכל, קול על חתן וכלה, קול על כל העם".

ישוע הסתובב ברחובות העיר יום ולילה והמשיך לקרוא את קריאתו זו. אחדים משועי העיר שהתרגזו עליו, תפסו אותו והכו אותו נמרצות, אולם הוא המשיך בקריאותיו ואף לא ענה לאלו שהכו אותו ולא ביקש רחמים.

ראשי העם הסגירו אותו לידי הנציב הרומאי לוסיוס אלבינוס, שציווה להכותו בשוטים. במקום לבקש רחמים או לבכות, קרא ישוע "הוי, הוי, ירושלים" בכל פעם שהכו אותו. אלבינוס הגיע למסקנה כי נטרפה דעתו של ישוע ושלחו לחופשי. ישוע המשיך במשך 7 שנים ו-5 חודשים נוספים בקריאותיו "הוי, הוי, ירושלים". לא דיבר דבר עם אדם אחר, לא קילל את אלו שהתעללו בו ולא הודה לאלו שנתנו לו אוכל. כאשר התחיל המצור על ירושלים בשנת 70, הגיע למסקנה שנבואתו התגשמה והשתתק.

ישוע מצא את מותו מאבן שהוטלה מכלי-קלע.

במחקר
-----

בקרב החוקרים עלתה ההשערה שישוע בן חנן זה הוא הדמות ההיסטורית שהיוותה בסיס לישו באוונגליון. לפי ההשערה, סיפורי הנצרות שימרו את ההאשמה העיקרית כנגד ישו, הפגיעה בכבוד המקדש, ואת משפטו בפני הנציב הרומאי, אך החליפו את שם הנציב ובכך הקדימו את זמנו של ישו בדור אחד.

לפי איל רגב, המקרה של ישוע בן חנניה מחזק את הסברה כי הסיבה להוצאותו להורג של ישו קשורה ליחסו לבית המקדש. בברית החדשה מסופר שבמהלך משפטו הראשון של ישו תחת ניהולו של הכהן הגדול יוסף בר קיפא, הוטחה בו האשמת שווא כי הוא מתכוון להרוס את בית המקדש, אך לא ניתן היה להוכיח זאת כי עדי השקר סתרו אחד את השני, ודינו נגזר לאחר שהודה כי הוא מתיימר להיות המשיח ובן האלוהים. לאחר מכן, ישו נמסר לנציב הרומי פונטיוס פילטוס, שאישר את גזר הדין והורה לצלוב אותו. לטענת רגב, ההאשמה במשיחיות שקר היא תוספת מאוחרת, ודי היה בחשד בכוונת פגיעה במקדש כדי להביא להתערבות השלטון הרומי, כמו במקרה של בן חנניה שגם כן נמסר למשפט אצל הנציב הרומי לאחר שדיבר על חורבן המקדש.

הערות שוליים
------------

1. ↑  **תולדות מלחמת היהודים עם הרומאים**, ספר ו', פרק ה', קטע ג; מתרגומו של ד"ר יעקב נפתלי שמחוני, הוצאת שטיבל 1923.
2. ↑  מיכה יוסף ברדיצ'בסקי, "ישו בן חנן", **מחקרים במקורות הנצרות** (נדפס מעזבונו על ידי עמנואל בן-גוריון), תשי"ט.
3. ↑  'מקדש או משיח? "משפטו" של ישו, המקדש והמדיניות הרומית', **קתדרה** 119 (תשס"ו), עמ' 36-13.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: n2003060204
* VIAF: 23975472
* WorldCat: lccn-n2003060204

 |
**שמעון קורלנד** (בדנית: **Simon Kurland**;‏ 1923 – 2016) היה מתאבק יהודי דני, אלוף המכביה השלישית (1950) ואלוף דנמרק.

ביוגרפיה
--------

קורלנד גדל בקופנהגן והתאמן במועדון הכח קופנהגן. אחיו הבכור, אברהם (1912–1999) היה סגן אלוף אולימפי בהיאבקות (לוס אנג'לס 1932).

#### אלוף המכביה

במכביה השלישית שנערכה בתל אביב באפריל 1950 הוא זכה לכבוד לשאת את דגל דנמרק בטקס הפתיחה של המשחקים. במשחקים עצמם הוא במדליית זהב בהיאבקות בסגנון יווני-רומי במשקל קל, לפני נחומזון מישראל ישראל ולייבוביץ מקנדה.

בשנת 1943 ברח עם מספר מתאבקים יהודים לשוודיה בסירה ושם התגוררו אצל משפחותיהם של מתאבקים שוודים.

קישורים חיצוניים
----------------

* SOME OF HAKOAH'S HISTORICAL PAST

הערות שוליים
------------

1. ↑  תמונה של שמעון קורלנד נושא את דגל דנמרק בטקס הפתיחה של המכביהה השלישית 1950
2. ↑  תוצאות המכביה, על המשמר, 4 באוקטובר 1950

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 14300509X
* ISNI: 0000 0001 1008 8868
* NKC: jx20100901013
* VIAF: 122462823
* WorldCat (עם VIAF): 122462823

 |
תמונת לוויין של האי אלכסנדר
**רכס וולה** או **מצוק וולה** (באנגלית: **Vola Ridge**; בבולגרית: **рид Вола**) הוא מצוק בעל שלוש פסגות בדרום-מזרח הרי אוניברסיטת סופיה, בצפון האי אלכסנדר שבאנטארקטיקה.

גאוגרפיה
--------

הרכס מכוסה ברובו קרח.

אורכו של הרכס 2.6 קילומטרים בכיוון דרום-דרום-מזרח לצפון-צפון מערב; רוחבו של הרכס 1.1 קילומטרים.

שיא גובהו של הרכס 1,000 מטרים מעל פני הים.

הרכס מתנשא מעל עמק פוסטה, שמצפון מערב לו, ומעל שדה השלג ניקולס, שמדרום-מזרח לו.

מרכזו של הרכס ממוקם 7.41 קילומטרים צפונית מזרחית להר קלמנט אוחרידצקי; 12.91 קילומטרים מהר וילבי שבהרי לאסוס; 9.88 קילומטרים דרומית-מזרחית להר בראון; 6.41 קילומטרים דרומית-דרום-מערבית למרכזן של פסגות לאנדרס; 6.03 קילומטרים דרומית-מזרחית לנונאטאק ליזארד; ו-7.04 קילומטרים מצפון לנונאטאק שו.

היסטוריה
--------

### גילוי ומיפוי הרכס

הרכס מופה על ידי סוקרים בריטיים בשנת 1971.

הראשונים שהגיעו אל הרכס (ב-2 בפברואר 1988) היה צוות הסקר הגאולוגי של חריסטו פימפירב (Христо Пимпирев), ובוריסלב קאמנוב (Борислав Каменов), שניהם אנשי המשלחת האנטארקטית הבולגרית הראשונה, וכן פיליפ נל (Philip Nell) ופיטר מארקיז (Peter Marquis) מהסקר האנטארקטי הבריטי.

### מקור השם

הרכס נקרא על שם שמורת הטבע וולה במערב הרי הבלקן.

לקריאה נוספת
------------

* הגאזט האנטארקטי הבולגרי (בבולגרית)

קישורים חיצוניים
----------------

* רכס וולה באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* רכס וולה באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* תצלום לוויין של אזור הרכס, תוך סימון אתרים נוספים באזור באתר copernix

הערות שוליים
------------

1. ↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של בולגריה
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14  מידע גאוגרפי והיסטורי
הרב **שמעון רוזובסקי** (תרל"ד, 1874 - ה' בתשרי תש"ב, 1941) היה רבה האחרון של איישישוק, פעיל ציוני וראש "ועד הפליטים" בעירו.

ביוגרפיה
--------

נולד בעיירה קאפולי, פלך מינסק שברוסיה הלבנה. למד בישיבת וולוז'ין ולאחר מכן בישיבת סלובודקה. לאחר נישואיו שימש כרבה של קאפולי, עיר מולדתו. בשנת 1919, עם כיבוש העיירה על ידי הבולשביקים, ברח מהמקום, מאחר שהיה ידוע כציוני נלהב.

לאחר פטירת רבה של איישישוק, הרב יוסף זונדל הוטנר, התמנה בנו הרב נפתלי מנחם הוטנר, אך בשנת 1922, בעקבות סכסוך עם ראש הקהל בעיירה, העמיד ראש הקהל מועמד נגדי - את הרב רוזובסקי. במשך זמן ניטש מאבק קשה בין תומכי שני הצדדים, כשרבנים מהעיירות הסמוכות באים לסייע לאחד מהצדדים. בסופו של דבר נקבעה פשרה לפיה ישמש הרב הוטנר כדיין וכמורה הוראה של הקהילה, והרב רוזובסקי ישמש כרב הרשמי בקהילה.

היה עסקן בתנועת המזרחי והשתתף בוועדות וכינוסים רבים מטעם התנועה. היה פעיל למען "הקרנות הלאומיות".

עמד בראש "ועד הפליטים" וסייע רבות לאלפי פליטים שעברו דרך עירו בראשית המלחמה והצילם מסכנת מוות מהמשטרה הקומוניסטית ומשטרת העזר הליטאית.

הרב רוזובסקי שימש ברבנות איישישוק עשרים שנה, עד מותו בשואה, יחד עם אלפי עירו, בה' בתשרי תש"ב.

מאמריו
------

מאמרים רבים פרי עטו פורסמו בעיתונות הציונית-דתית בפולין ובארץ ישראל. כמו כן פרסם מאמרים בחוברת "אונזער פאנד" שהוצאה על ידי "ועדת הקרן הקיימת" באיישישוק. הכין לדפוס ספר תורני בשם "שבט שמעון" אולם כתב היד אבד.

קישורים חיצוניים
----------------

* 'רוזובסקי, ר' שמעון ב"ר אברהם', בתוך: דב ליפץ (מרכז המערכת), נתן גורן [ואחרים] (מערכת), **יהדות ליטא**, כרך ג, ספר א: "אישים", תל אביב: עם הספר, תשכ"ז, עמ' 94 (ספר יזכור לקהילת ליטא, בספריית העיר ניו יורק, תמונה 1292).
* ספר יזכור לקהילת איישישוק, בספריית העיר ניו יורק עמ' 155 - 'דברים לזכרו של הרב שמעון רוזובסקי'
* חיים של עושר וכבוד, הרב שמעון רוזובסקי הי"ד, באתר תורתך לא שכחתי

הערות שוליים
------------

1. ↑  משה שנפלד מספר בשם החזון איש כי מאז לא דרכה כף רגלו של החפץ חיים באיישישוק כדי שלא ייאלץ להיפגש עם הרב רוזובסקי, וכשפעם הוצרך לדבר בעניין הקמת מקווה בעיירה, המתין החפץ חיים להזדמנות שהרב רוזובסקי יסע לוילנא ורק אז הגיע לעיירה. דיון באמינות הסיפור הזה ראו כאן

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987010744616705171

 |
הפנס מעל כיפת בית הטבילה בפירנצה, מתוארך לשנת 1150.
פנס בצורת כיפה על קתדרלת סביליה מהמאה ה-16, אנדלוסיה, ספרד
הכיפה העליונה של איה סופיה מהמאה ה-6 פועלת כפנס גג
**פנס גג** הוא רכיב אדריכלי להכנסת אור טבעי. פנסים אדריכליים הם חלק מגג גדול יותר ומספקים אור טבעי לחלל או לחדר שמתחת. בשימוש עכשווי זהו מבנה צוהר ארכיטקטוני.

באדריכלות הערב, פנס גג פירושו בדרך כלל רק גג של מבנה, אבל יש לו משמעות מיוחדת באדריכלות ההודית (אנ') (בעיקר בודהיסטית, ונמתחת אל תוך מרכז אסיה ומזרח סין), שם הכוונה לגג דמוי כיפה המורם על ידי סטים של ארבע קורות ישרות המונחות זו מעל זו, "מסודרות בריבועים מצטמצמים", ומסתובבות עם כל סט. בדרך כלל "פנס" כזה סגור ואינו מספק אור כלל.

המונח פנס גג משמש לעיתים לתיאור מנורות על גגות מוניות ביפן, שנועדו לשקף את המורשת התרבותית של עששית נייר יפניים.

היסטוריה
--------

הפנס המזוגג פותח בימי הביניים. פנסי גג של בנייה וזכוכית שימשו באדריכלות הרנסאנס, כמו בקתדרלות עיקריות. בצרפת ובאיטליה של המאה ה-16 החלו להשתמש באורנז'רי, צורה מוקדמת של מבנה חממה עם חלונות גבוהים וחלק גג מזוגג לחורף עצי הדר וצמחים אחרים באקלים לא ממוזג.

פנסי גג שלאחר הרנסאנס היו עשויים מעץ וזכוכית ולעיתים קרובות היו נוטים לדלוף.

> 
> בתחילה, עם מסגרת עץ במאות ה-18 וה-19, חלונות גג הפכו לפופולריים עוד יותר בבנייה ממתכת עם הופעתן של חנויות לפח במהלך התקופה הוויקטוריאנית. כמעט כל הבתים העירוניים בשורה של סוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 הסתמכו על צוהר עם מסגרת מתכת כדי להאיר את חדר המדרגות הסגור שלו. בתי מגורים משוכללים יותר של התקופה גילו חיבה לפנס הגג, שבו עיצוב חלון התקרה הצנוע של הצוהר משוכלל לכיפות גג או מגדל מיניאטורי עם לוחות זכוכית.
> 
> 
> 
>

כיום
----

פנסי גג מודרניים נהנים מהתקדמות בטכניקות זיגוג ואיטום, בתוספת פיתוח של זכוכית מבודדת (אנ') עם ביצועים גבוהים וחומרי איטום, המפחיתים אובדן אנרגיה ומספקים אטימות למים באותו אופן כמו חלונות גג רגילים. בדרך כלל, פנסי גג בנויים באמצעות עץ, UPVC או אלומיניום, או שילוב של חומרים אלה.

הם משמשים כמאפיין אדריכלי, ונבדלים מחלונות גג בייצור מסחרי בעיצובם המותאם אישית, ומספקים נופים ייחודיים לחיק הטבע. פנסי גג לבתי מגורים בנויים בדרך כלל באמצעות שילוב של מקטעים משולשים וטרפזים, המותאמים במסגרת UPVC או אלומיניום. סגנונות אדריכליים מסורתיים מאפיינים את רוב פנסי הגג בבריטניה. בארצות הברית, שבה נעשה שימוש לעיתים קרובות במונח צוהר "מותאם אישית", סגנונות מודרניים של פנסי גג נפוצים גם בשפת הבניין.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Horn, Walter. "Romanesque Churches in Florence: A Study in Their Chronology and Stylistic Development". The Art Bulletin. Vol. 25, No. 2 (Jun. 1943), pp. 112-131.
2. ↑  Rowland, Benjamin, The Art and Architecture of India: Buddhist, Hindu, Jain, 1967 (3rd edn.), pp. 173, 194, Pelican History of Art, Penguin, מסת"ב 0140561021
3. ↑  "Skylights & Roof Lanterns". Archived from the original on 2008-10-19.
4. ↑  "Roof Lanterns, Pyramid & Octagonal". Duplus. Retrieved 2021-01-20.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פנס גג** בוויקישיתוף

* Britannica Online Encyclopedia: Lantern (architecture)


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4166876-5

 |
**בע"מ 919/15 פלוני נ' פלונית** הוא פסק דין משנת 2017 הקובע כי על פי הדין הדתי החיוב במזונות ילדים לילדים בגילאי 6 עד 15 יקבע על פי יכולותיהם הכלכליות היחסיות של ההורים, ובכפוף לזמני המשמורת, ולא יחויב בהם האב בלבד כפי שפסקו בתי המשפט למשפחה טרם פסק דין זה.

רקע
---

סעיף 3 לחוק המזונות קובע כי חיוב מזונות ליהודים הוא לפי ההלכה היהודית, ללא הבדל האם התיק מתנהל בבית הדין הרבני או בבית המשפט לענייני משפחה.

על פי ההלכה, חיוב מזונות ילדים היה בעבר עד גיל 6, חיוב זה חל על האב בלבד.

בשנת 1944, בעת שלטון המנדט הבריטי, התקינה הרבנות הראשית לישראל תקנה המחייבת לזון גם ילדים בגילאי 6 עד 15. במשך שנים רבות הייתה מחלוקת בין הדיינים והפוסקים האם תקנת הרבנות הראשית חלה על האב בלבד או על שני ההורים בשווה. פסק דין זה מטיל את הנטל על 2 ההורים כפוף להכנסותיהם וכפוף לזמני שהות הילדים, דהיינו חובה מזונות ילדים היא על שני ההורים.

פסק הדין
--------

על פי רוב במעל 90% מהתיקים בדיני משפחה, בית המשפט העליון מסרב לדון בערעורים על החלטות בית משפט המחוזי בנושא דיני משפחה. עם זאת כאשר הגיעו 2 תיקים בנושא זה, החליט השופט עוזי פוגלמן לכנס דיון מורחב של 7 שופטים, ובפסק הדין שניתן פה אחד כותב השופט פוגלמן כי הפרשנות ההלכתית לפיה 2 ההורים חייבים לדאוג לצורכי הקטין מקובלת על גדולי הפוסקים בדורות האחרונים היא תואמת את מציאות החיים בימינו, ולכן כך יש לפרשה.

על אף פסיקת העליון, בתי הדין הרבניים לא שינו נכון להיום (2022) את שיטת הפסיקה, זאת בשונה מבתי המשפט שקיבלו את פסק הדין הלכה למעשה.

הלכת בע"מ 919/15
----------------

פסק הדין היווה תקדים שלפיו כאשר הילד מגיע לגיל 6, חולקים ההורים יחד בתשלום המזונות, בהתאם לזמני השהות של כל הורה עם הילד וכן בהתחשב ביחס ההכנסות.

### אופן חישוב המזונות לפי פסק הדין

אופן חישוב המזונות מבוצע בשלשה שלבים:

* שלב א – מחשבים כמה אחוז כל הורה מרויח מסך ההכנסה של שני ההורים, לדוגמה הורה א 0.75 והורה ב 0.25.
* שלב ב – כל הורה מכניס ל"קופה" את הוצאות גידול הילדים לפי אחוז הכנסתו שבשלב א.
* שלב ג – כל הורה מושך מ"הקופה" לפי מספר הימים היחסיים שהילדים נמצאים אצלו.

לקריאה נוספת
------------

* ד"ר יואב מזא"ה, מזונות ילדים – בין מיתוס למציאות: הדין הדתי, הפסיקה ומה שביניהם, **דין ודברים** י"א תשע"ח

קישורים חיצוניים
----------------

* פסק הדין בע"מ 919/15 פלוני נ' פלונית, באתר בית המשפט העליון
* מחשבון – עלות גידול ילדים וקביעת דמי מזונות, באתר פורום קהלת

הערות שוליים
------------

1. ↑  סעיף 3 לחוק לתיקון דיני המשפחה (מזונות), תשי"ט-1959
2. ↑  בבלי, כתובות סה, ע"ב. וכן תקנת אושא
3. ↑  תקנת הרבנות הראשית תש"ד 1944
4. ↑  בע"ם 919/15 ובע"ם 1709/15
**פנסית דו-נוצתית** (שם מדעי: *Koelreuteria Bipinnata*) הוא עץ נוי ממשפחת הסבונניים (Sapindacea) שמקורו במזרח אסיה. העץ מכונה גם Chinese Flame Tree.

העץ הראשון בישראל נשתל ב-1959 בארבורטום אילנות וכיום הוא עץ נפוץ בגנים ובשדרות.

מאפיינים
--------

העץ מגיע לגובה 10-15 מטר ורוחב 6-10 מטר. הוא נשיר בחורף. שמו של העץ בעברית נובע מצורת עליו ופירותיו. העלים משוננים, מסורגים ומנוצים פעמיים.

לקראת סוף הקיץ מופיעים הפרחים בצבע צהוב. הפרחים ערוכים במכבדים ואינם מרשימים.

זמן קצר לאחר הפריחה מופיעים הפירות וניתן אז למצוא על העץ פרחים ופירות. הפרי הוא הלקט בעל שלוש קשוות ובתוכן מספר זרעים. דופן הפרי דק וצבעו ורדרד עד חום בהיר. צורת הפרי מזכירה פנס סיני ומכאן שמו בעברית. הפירות מכסים על העץ ואז הוא מגיע לשיא יופיו.

גלריה
-----

* פנסית דו-נוצתית, פרחים ופירותפנסית דו-נוצתית, פרחים ופירות
* פירות של פנסית דו-נוצתיתפירות של פנסית דו-נוצתית
* פירות של פנסית דו-נוצתיתפירות של פנסית דו-נוצתית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פנסית דו-נוצתית** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TPL
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* Tropicos
 |
**רכס דייוויד** (באנגלית: **David Range**) הוא רכס הרים ממערב לרכס מאסון, בהרי פראמנס, באדמת מק. רוברטסון שבאנטארקטיקה.

גאוגרפיה
--------

רכס דייוויד נמצא 8 קילומטרים מערבית לרכס מאסון, ובמקביל אליו.

אורכו של הרכס 26 קילומטרים בכיוון צפון-צפון-מזרח - דרום-דרום-מערב.

שיא גובהו של הרכס הוא הר קואטס שגובהו 1,500 מטרים מעל פני הים.

היסטוריה
--------

### גילוי הרכס

הרכס נקרא לראשונה בערב ב-4 בינואר 1930 על ידי משלחת החקר הבריטית, אוסטרלית וניו זילנדית לאנטארקטיקה, יחד עם רכס מאסון ורכס קייסי באופק. למחרת נצפה הרכס בטיסה מן האוויר.
הרכס מופה ב-14 בפברואר 1931 על ידי משלחת החקר הבריטית, אוסטרלית וניו זילנדית לאנטארקטיקה בפיקודו של דאגלס מוסון.

### מקור השם

מוסון קרא לרכס על שמו של פרופסור סר ט. וו. אדג'וורת' דייוויד, שהיה חבר וועדת משלחת החקר הבריטית, אוסטרלית וניו זילנדית לאנטארקטיקה.

לקריאה נוספת
------------

• United States. Defense Mapping Agency. Hydrographic Center, **Sailing Directions for Antarctica: Includes Islands South of Latitude 60°**, P 293
• James P. Minard, United States. Antarctic Projects Office, **Glaciology and Glacial Geology of Antarctica**, P 19
• Damien Gildea, **Mountaineering in Antarctica: complete guide: Travel guide**
• B. A. Marmo, J. Dawson, **Movement and structural features observed in ice masses, Framnes Mountains, Mac.Robertson Land, East Antarctica**, Annals of Glaciology, Volume 23 1996, pp. 388-395, Cambridge University Press, 20 January 2017, DOI:

קישורים חיצוניים
----------------

* רכס דייוויד באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* רכס דייוויד באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* רכס דייוויד באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* תיאור ביקור ברכס דייוויד ותצלומי הרכס
* תצלום לוויין של אזור רכס דייוויד
* מפת אזור רכס דייוויד

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
2. ↑  ראו ב"לקריאה נוספת" ב-"Sailing Directions for Antarctica: Includes Islands South of Latitude 60°"
3. 1 2 3 4  מידע היסטורי על גילוי הרכס ומתן שמו

| אתרים ברכס דייוויד |
| --- |
| רכסים | סורטינדיין • סמית' |
| הרים | דאנלופ • הורדן • קואטס |
| מצוקים | סימפסון |
| עמקים | הורדרן |
| נונאטאקים | באיפאס • גאפ |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בחברה יפנית לייצור כלי עבודה. אם התכוונתם לדמות מזיכיון האנימה "דרגון בול", ראו מקיטה (דמות בדיונית).

 מסור עגול, עם ידית אחורית
מסור "ג'יגסו" (jigsaw) עם סוללה נטענת חזקה 4.0Ah
**מקיטה** (ביפנית: **マキタ株式会社**, באנגלית: **Makita Corporation**,‏ TYO: 6586) הוא תאגיד יפני ויצרן של כלי עבודה חשמליים. תאגיד מקיטה נוסד ב-21 במרץ 1915, ומטהו שוכן באנג'ו, יפן. באחריות התאגיד ישנם מפעלים בברזיל, סין, יפן, מקסיקו, רומניה, בריטניה, גרמניה, דובאי, תאילנד וארצות הברית. בשנת 2012 המכירות השנתיות עמדו על 2.9 מיליארד דולר.

היסטוריה
--------

במרץ 1915 ייסד מוסאבורו מקיטה (נולד בשנת 1893) את "מפעלי החשמל של מקיטה" בנגויה, איצ'י, יפן והחל למכור ולתקן ציוד תאורה, מנועים ושנאים. בשנת 1958, מקיטה שיווקה מקצוע חשמלי נייד ביפן והפכה ליצרן כלי חשמל בשנה שלאחר מכן. באפריל 1969 הם הציגו את המקדחה המופעלת באמצעות סוללה 6500D (כלי החשמל הנטען הראשון). בדצמבר 1978 הם השיקו את המקדחה הנטענת 6010D (הכלי הראשון שהשתמש בסוללות קדמיום ניקל). באוגוסט 1997 הוצגה מקדחה-מברגה נטענת 6213D בתערוכת החומרה בשיקגו (כלי הסוללה הראשון של ניקל הידריד). בפברואר 2005 הושק ה-TD130D (כלי סוללת הליתיום-יון הראשון).

מקיטה מוציאה רבים מכלי החשמל שלה בתיבות אריזה תואמות של Systainer. בשנת 2011 מקיטה רשמה עיצוב עבור גרסת "מקפאק" משלה על שם יוז'י יאמאמוטו וקייוזומי קוקאווה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מקיטה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מקיטה (ביפנית)
* מקיטה, ברשת החברתית פייסבוק

* מקיטה, ברשת החברתית טוויטר

* מקיטה, ברשת החברתית אינסטגרם

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Profile". Makita. 2019-03-31. נבדק ב-2019-08-14.
2. ↑  "A Global Brand". Makita. נבדק ב-2019-08-14.
3. ↑  "Share holders". Makita. 2019-04-21. נבדק ב-2019-11-05.
4. ↑  "History". Makita. ביוני 2017. נבדק ב-2019-08-14. `{{cite web}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0004 1778 9175

 |
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
הרב **דב בער צאמבער** (צוֹמְבֶּר; בגרמנית: **Bernhard Zomber**; תקפ"א-תרמ"ד 1821–1884) היה רב חוקר ודיין בעיר ברלין.

ביוגרפיה
--------

נולד בלאסק בשנת תקפ"א (1821), למד מפי רבי יעקב שמחה רפיש ורבי יעקב אטלינגר. 
למד בחברותא עם הרב מיכאל זקש.

בשנת תרל"א (1871) מונה למורה ראשי ללימודי התלמוד בבית המדרש לרבנים בברלין [אולם בפועל בית המדרש לא נפתח עד שנת תרל"ד (1874)].

כתביו
-----

בשנת תר"כ הוציא לאור לראשונה [יחד עם אפרים הערץ] את ספר שיטה מקובצת על מסכת נדרים, הקדמתו והגהותיו לספר זה נדפסו גם במהדורות הבאות של הספר.

בשנת תרכ"ד (1864) הוציא לאור מכת"י הלכות פסחים לרבי יצחק אבן גיאת, עם ביאור דבר הלכה.

בשנת תרכ"ז (1867) הדפיס קונטרס בשם "מאמר על פירוש רש"י להמסכתות נדרים ומועד קטן" להוכיח כי פירוש רש"י למסכת מועד קטן הוא אכן מאת רש"י.

בשנת תר"ל (1870) הדפיס קונטרס בשם "מורה דרך" להוכיח את ייחוסו של פירוש רש"י על מסכת מועד קטן. הרב נתן נטע רבינוביץ השיב על דבריו בקונטרס "מורה המורה".

כתבים נוספים ממנו נדפסו בכתבי העת של אותה תקופה, כגון המגיד.

לקריאה נוספת
------------

* יצחק ברוידה וג'וזף ג'ייקובס, ‏צומבר, ברנהרד בר, במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מזכירו בהקדמה לחיבור דבר הלכה על הלכות פסחים לר"י גיאת
2. ↑  ספר עיר לסק וחכמיה עמוד עו
3. ↑  ראה משה אביגדור שולוואס, בית המדרש לרבנים בברלין - חלק א', באתר "דעת"
**האגודה הלאומית של מפתחי הגוף לחובבים** (באנגלית: **National Amateur Bodybuilders Association** או בקיצור: **NABBA** בעברית: **נאב"א**) הוא ארגון שיוסד בשנת 1950 כדי לקדם את תחום פיתוח הגוף בממלכה המאוחדת. התחרות הראשונה שהיא ארגנה הייתה מר יוניברס של NABBA שנערכה ב-24 ביוני 1950 התחרות עדיין נערכת היום תחת השם "Universe Championships" (אליפות היקום).

כאשר מפתחי גוף מחוץ לממלכה המאוחדת רצו להשתתף בתחרות מר יוניברס ארצות שונות הצטרפו וכך יוסד ה-NABBA הבינלאומי. למספר ארצות שונות יש ארגון NABBA משלהם כמו NABBA אוסטרליה, NABBA ארצות הברית, NABBA גרמניה, NABBA ישראל ועוד. הקיצור NABBA מתייחס לארגון המקורי.

תחרויות במדינת ישראל של איגוד NABBA
-----------------------------------

תחרויות מר ישראל בתחום פיתוח הגוף התחילו כבר בשנות השמונים, תמונות מהתחרות פורסמו במגזין ספורטאון (בשחור לבן).

תחרות מר ישראל 1993 נערכה בפרדס חנה, השתתפו בא למעלה מארבעים מתחרים עד גיל 18.

תחרות מר ישראל 2006 נערכה באולם בית אבא חושי בחיפה.

קובי יפרח זכה בתואר מר יוניברס והחזיק אותו שנתיים.

ראו גם
------

* הפדרציה הבינלאומית של פיתוח הגוף (IFBB)
* האגודה העולמית לפיתוח הגוף (WABBA)

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של האגודה הלאומית של מפתחי הגוף לחובבים
* אתר האגודה-ישראל
* אתר האגודה-הממלכה המאוחדת
* אתר האגודה-ארצות הברית
* אתר האגודה-אוסטרליה
* אתר האגודה-גרמניה

הערות שוליים
------------

1. ↑  *פיתוח גוף, תחרות מר ישראל 1993 לנוער, פיתוח גוף לנוער, תחרות פיתוח גוף לנוער, מר ישראל לנוער*, נבדק ב-2022-04-15
2. ↑  *תחרות מר ישראל 2006 | פיתוח גוף למתחילים או למקצוענים*, נבדק ב-2022-04-15
**חיוויאי חום** (שם מדעי: *Circaetus cinereus*) הוא מין של דורס יום ממשפחת הנציים החי באפריקה שמדרום לסהרה.

מאפיינים
--------

החיוויאי החום חי בטבע ברחבי דרום ומזרח אפריקה לרבות מסודאן ודרום אפריקה עד מאורטניה וסנגל. הוא מצוי במישורים פתוחים כולל במדבריות.

אורכו 60–70 ס"מ ומשקלו מגיע עד 2.5 ק"ג. עם זאת הוא נחשב לממוצע ממדים בין העופות הדורסים. נוצותיו חומות והעיניים הגדולות בעלי נוצות אפורות סביבם וסביב המקור. כלשאר החיוויאים עינייו צהובות עזות.

החיוויאי ניזון בעיקר מנחשים שהוא מאתר במעופו ואז יורד לקרקע כדי לחטוף אותם ולהורגם עם טפריו או מקורו. הוא יכול גם לצוד נחשים ארסיים כמ הקוברה או הביטיס ויש לו ציפוי קרני על רגליו המגן עליו מהכשות. לעיתים נדירות יותר הוא ניזון מיונקים קטנים ומלטאות.

החיוויאים משתלטים על קן קיים ומטילים בפנים ביצה אחת עליה דוגרת הנקבה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חיוויאי חום** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  חיוויאי חום באתר הרשימה האדומה של IUCN
**ברנרד ג'וי** (באנגלית: **Bernard Joy**;‏ 29 באוקטובר 1911 - 18 ביולי 1984) היה כדורגלן ועיתונאי אנגלי הידוע בתור השחקן החובב האחרון ששיחק עבור נבחרת אנגליה.

קריירה
------

ג'וי נולד בפולהאם שבלונדון, ובזמן הפנוי מלימודיו באוניברסיטת לונדון שיחק עבור קבוצת הכדורגל של האוניברסיטה בעמדת הקשר. עם סיום לימודיו שיחק במועדון החובבני קאסואלס, ואף זכה לענוד את סרט הקפטן ולהוביל את המועדון לזכייה בגביע ה-FA לחובבים בשנת 1936. הוא הופיע בעשרה משחקים במדי נבחרת החובבים של אנגליה, והיה הקפטן של נבחרת בריטניה הגדולה באולימפיאדת 1936 שנערכה בברלין.

בזמן שהיה רשום בקאסואלס שיחק גם במועדונים חובבנים אחרים כגון סאות'נד יונייטד (1931-1933) ופולהאם (1933-1934). ג'וי הצטרף לארסנל במאי 1935. הוא שיחק בעיקר בקבוצת המילואים של המועדון, ובעונתו הראשונה הוא השתתף בשני משחקים בלבד כאשר הופעת הבכורה הייתה רק ב-1 באפריל 1936 מול בולטון וונדררס. ג'וי לא היה חלק מהסגל של ארסנל שהצליח לזכות בגביע ה-FA באותה שנה.

ג'וי זכה להכרה בינלאומית זמן קצר לאחר מכן כאשר ב-9 במאי השתתף בהפסד 2–3 של נבחרת אנגליה לנבחרת בלגיה, והיה לשחקן החובב האחרון ששיחק במדי הנבחרת; לאור הפערים הגדולים בין הכדורגל המקצועני לכדורגל החובבים לא סביר שהישגו של ג'וי ישוחזר אי פעם. על אף שג'וי שיחק עבור ארסנל באותה תקופה הוא עדיין היה רשום כשחקן של קאסואלס, והוא מתועד בספרי ההיסטוריה של הכדורגל האנגלי כשחקן של קאסואלס ולא ארסנל.

ג'וי המשיך לשחק עבור ארסנל בעיקר כמחליפו של הרבי רוברטס. רוברטס סבל משבר ברגלו באוקטובר 1937, וג'וי תפס את מקומו בהרכב למשך שאר המשחקים של עונת 1937/1938 שבה זכה המועדון באליפות, ולאחר פרישתו של רוברטס המשיך לשחק גם בעונת 1938/1939 שבה המועדון זכה במגן הצדקה.

ג'וי התגייס לחיל האוויר המלכותי בזמן מלחמת העולם השנייה. למרות זאת הוא הצליח להשתתף בכ-200 משחקים לא רשמיים במדי ארסנל, ואף לשחק פעם אחת במדי נבחרת אנגליה. לאחר חידוש משחקי הכדורגל הרשמיים בתום המלחמה הוא שיחק בחצי הראשון של עונת 1946/1947 לפני שהחליט לפרוש מכדורגל מקצועני בדצמבר 1946. למרות זאת הוא המשיך לשחק עבור קאסואלס עד 1948. בסך הכל הוא השתתף ב-95 משחקיים במדי ארסנל, שבהם לא הצליח להבקיע ולו שער אחד.

ג'וי היה מורה בהכשרתו, אך לבסוף החליט לעבור לעיתונאות והיה כתב הכדורגל של האיבנינג סטנדרד ושל הסאנדיי אקספרס עד לפרישתו ב-1976. הוא כתב את אחד מהספרים הראשונים העוסקים בהיסטוריה של ארסנל, Forward, Arsenal!, שיצא לאור ב-1952. מלבד ספר זה הוא כתב ספרים נוספים בתחום הכדורגל.

לקריאה נוספת
------------

* ברנרד ג'וי, !Forward Arsenal‏, Phoenix House,‏ 1952 (מסת"ב 0-600613-44-5)
* ג'ף האריס וטוני הוג, Arsenal Who's Who,‏ Independent UK Sports,‏ 1995 (מסת"ב 1-899429-03-4)

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל באתר englandstats.com‏
* פרופיל באתר englandfc.com

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: nb2011015022
* VIAF: 171812042
* WorldCat: lccn-nb2011015022

 |
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "עזרא לנדאו".

**עזרא לניאדו** (נפטר ב-29 בספטמבר 1990) היה ראש המועצה המקומית טירת כרמל, מורה, מחנך, מנהל בית ספר וחוקר קהילות ישראל.

ביוגרפיה
--------

עזרא לניאדו נולד בעיר מוסול שבעיראק, שם שימש כמורה וכמנהל בבית הספר אליאנס וכיהן כראש תנועת החלוץ הציונית שפעלה להעלאת יהודי מוסול לישראל.

עלה לארץ בשנת 1951, שירת בנח"ל והיה ממקימי קיבוץ נחל עוז בגבול רצועת עזה.

בשנת 1959 נבחר לראשות המועצה המקומית טירת כרמל. בתפקידו פעל נמרצות לשכן את תושבי המעברות בבתי קבע, לפתח תעשייה ומקורות תעסוקה ולהקמה וחיזוק תשתית החינוך ביישוב.

כיהן כראש המועצה עד לשנת 1965 ושוב בשנים 1968-1969.

עזרא עסק בחקר קהילות ישראל ותרם תרומה חשובה במחקרו על יהדות מוסול. בספריו ובמאמריו הוא העמיד גל עד לקהילה עתיקת שורשים זו.

ייסד את ארגון יהודי מוסול, עמד בראשו והיה לראש מרכז מורשת יהדות מוסול בטירת כרמל.

במקביל לעיסוקיו ולתפקידיו הרבים שימש כמורה ומחנך, הוא ראה ייעודו בחינוך ופעל כל ימיו לחינוך לערכים, לסובלנות, לדו קיום, לאהבת אדם, אהבת הארץ ואהבת הטבע.

שימש כמנהלו השני של בית הספר השש שנתי "שיפמן" בטירת כרמל.

לקריאה נוספת
------------

* עזרא לניאדו, **יהדות מוצל מגלות שומרון עד מבצע עזרא ונחמיה**, המכון לחקר יהדות מוצל, תשמ"א


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007383189305171
* ISNI: 0000 0000 3227 6731
* LCCN: n82032545
* VIAF: 306068782
* WorldCat (עם VIAF): 306068782

 |
**חשיבה תוצאתית** היא תורת עבודה, החותרת לשיפור מתמיד של ארגונים (שירותים חברתיים בפרט) ושל תוצאות עשייתם. השיפור מושג באמצעות תכנון מנומק, ניטור שוטף של מידת השגת התוצאות ושימוש מושכל ורגיש בידע ובמידע. החשיבה התוצאתית כוללת מסגרת מושגית, תפיסתית ומעשית המאחדת בין שלושת הרכיבים לעיל: תכנון ההתערבות, המדידה והלמידה, בכל רמות ההתייחסות. היא מושתתת על מהלך חקרני ומבוסס-ידע שבו שמים דגש על רפלקציה והנמקה בכל צומתי קבלת ההחלטות. הייצוג הגרפי של התהליך הספירלי העומד בבסיס החשיבה התוצאתית מוצג בתרשים:

שלב **התכנון** – זיהוי של מי שעבורו ולמענו נועדה תוכנית ההתערבות, מאפייניו וכוחותיו; הגדרת הבעיות שמבקשים לפתור ותעדופן; הגדרה של התוצאות הרצויות ושל אבני הדרך להשגתן; בחירת דרכי הפעולה להשגת התוצאות; הקצאת משאבים ליישום ההתערבות.

שלב **המדידה** – גיבוש מערך המדידה, ובכלל זה הכרעות הנוגעות לשאלות: מה יימדד? באילו גישות וכלים תיעשה המדידה? מי יהיו מקורות המידע? באיזה אופן ייאסף המידע? באילו עיתוי ותדירות ייאסף המידע?

שלב **הלמידה** – עיבוד המידע והבנתו, הפקת מסקנות ולקחים ועדכון תוכנית ההתערבות על בסיסם.

קישורים חיצוניים
----------------

* טל ארזי, רינת נמר פורסטנברג, המדריך האינטרגרטיבי לחשיבה תוצאתית, מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל, 2020
**עזרא קדם (כריש)** (15 בדצמבר 1927 – 29 במרץ 1985), היה מפקד יחידות בחיל הים, מוותיקי שייטת הטרפדות וראשוני שייטת ספינות הטילים. התגורר עם משפחתו מרבית ימיו באילת.

ביוגרפיה
--------

המשפחה חיה בעיר ורוצלב בפולין. האב יהושע קרושינסקי היה מנהל חשבונות והאם מרים לבית ברלוי הייתה עקרת בית. בבעלות המשפחה היה בית חרושת לכלי אוכל. המשפחה עלתה לארץ ישראל בשנת 1935 והתגוררה בתל אביב. בישראל יהושע נעשה מנהל חשבונות. קדם למד בתל אביב, שם היה מגיע הרבה לחוף הים, לכן זכה לכינוי "כריש".

### בחיל הים הישראלי

קדם שירת בשייטת הטרפדות כמפקד טרפדת בין השנים 1952 ל-1957. בשנת 1962 נעשה מפקד פלגת הטרפדות 914, תפקיד בו שירת עד שנת 1964.

בשנת 1968, כאשר היה בדרגת סגן-אלוף, נעשה מפקד פלגה בשייטת ספינות הטילים וקיבל לפיקודו בשרבור את אח"י מזנק ובחודש מאי 1968 הפליג איתה לישראל.

בתקופה שבין אפריל 1970 ליוני 1972 שימש קדם כמפקד זירת ים סוף ומפקדתו בשארם א-שייח'. בשנת 1971 קיבל דרגת אלוף-משנה.

* סא"ל עזרא קדם בשרבורג ליד הפסל והרכב, מרץ 1967.סא"ל עזרא קדם בשרבורג ליד הפסל והרכב, מרץ 1967.
* המכובדים לקראת השקת אח"י מבטח בשרבורג, 11 באפריל 1967.המכובדים לקראת השקת אח"י מבטח בשרבורג, 11 באפריל 1967.
* ראש הממשלה לוי אשכול והרמטכ"ל חיים בר-לב מבקרים בשייטת ספינות הטילים בליווי מפקד חיל הים שלמה אראל (משמאל) וסא"ל עזרא קדם מימין.ראש הממשלה לוי אשכול והרמטכ"ל חיים בר-לב מבקרים בשייטת ספינות הטילים בליווי מפקד חיל הים שלמה אראל (משמאל) וסא"ל עזרא קדם מימין.
* מפקד חיל הים בנימין תלם מוסר דגלון לעזרא קדם לסיום תפקידו כמפל"ג בשייטת ספינות הטילים.מפקד חיל הים בנימין תלם מוסר דגלון לעזרא קדם לסיום תפקידו כמפל"ג בשייטת ספינות הטילים.
* מפקד הזירה אל"ם עזרא קדם מתדרך קבוצת מבקרים מצה"ל בשארם א-שייח'.מפקד הזירה אל"ם עזרא קדם מתדרך קבוצת מבקרים מצה"ל בשארם א-שייח'.

### השכלה ותפקידים אזרחיים

קדם סיים תואר ראשון במנהל עסקים באוניברסיטת תל אביב. לאחר יציאתו לגמלאות נעשה מנהל החברה לפיתוח חוף אילת.

חיים אישיים
-----------

בשירותו בחיל הים פגש את אילנה לבית ברנשטיין ברנע שהייתה קצינת ניהול במחלקת ציוד. כאשר הגיע לחופשה קצרה מהטרפדות, נשאו השניים בחתונה שנערכה על ידי רב חיל הים, הרב ישראל הייטנר. כמנהג התקופה שינה הזוג את שם המשפחה המשותף ל-"קדם".

לאילנה ועזרא קדם נולדו 3 ילדים. בשנת 1957 נולד הבכור שנקרא אופיר, כשמה של אחת מהטרפדות באילת. אופיר קדם נעשה טבח מומחה. בשנת 1960 נולדה הבת ענת קדם הרולד שנעשתה פסיכולוגית קלינית בכירה המתגוררת באילת. בשנת 1971 נולד בן שנקרא טל יהושע קדם. כיום הוא עצמאי מפיק אירועים קולינריים.

במרץ 1985 חלה קדם ועבר ניתוח בבית החולים קפלן ברחובות. בעקבות סיבוך הוא נפטר ב-29 במרץ 1985.

* אילנה ועזרא קדם ביום חתונתם, 18 בנובמבר 1956.אילנה ועזרא קדם ביום חתונתם, 18 בנובמבר 1956.
* סרן עזרא קדם עם בנו הבכור אופיר, 1958.סרן עזרא קדם עם בנו הבכור אופיר, 1958.
* ראש המטה הכללי חיים בר-לב ומפקד חיל הים אברהם בוצר עם משפחת קדם בהענקת דרגת אל"ם לעזרא קדם, יוני 1971.ראש המטה הכללי חיים בר-לב ומפקד חיל הים אברהם בוצר עם משפחת קדם בהענקת דרגת אל"ם לעזרא קדם, יוני 1971.
* עזרא קדם מתרווח ביאכטה פרטית.עזרא קדם מתרווח ביאכטה פרטית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עזרא קדם** בוויקישיתוף
* לאה הרפז, עזרא קדם (קרישינסקי, כריש) אהבת חיי דה-מרקר, סיפור עצוב, חברה וקהילה 5 בפברואר 2009.

ביאורים
-------

1. ↑  משמאל לימין: עזרא קדם, קורבינייה, שלמה אראל, פליקס אמיו ובנימין תלם.

הערות שוליים
------------
**חשיארש השני** (ביוונית: **Ξέρξης Β΄** בפרסית:  **خشايارشا دوم**) היה מלך ממלכת פרס האחמנית, במשך ארבעים וחמישה ימים. הוא דמות היסטורית מעורפלת ושנויה במחלוקת.

ביוגרפיה
--------

עיקר המידע אודותיו מגיע מההיסטוריון היווני קטסיאס, הנחשב כמקור לא אמין ומפוקפק. על פי קטסיאס, חשיארש היה בנו של ארתחששתא הראשון, שמלך בין השנים 465 לפנה"ס - 425 לפנה"ס. על פי קטסיאס, לארתחששתא היו 17 בנים לא חוקיים מפילגשים שונות, וחשיארש היה בנו החוקי היחיד. הוא ירש את אביו כמלך בשנת 425 לפנה"ס, ומלך 45 ימים עד שנרצח בידי אחיו למחצה סוגידאנוס, בעת ששכב שיכור. קטסיאס מציין שהוא הובא לקבורה יחד עם אביו.

סוגידאנוס ירש את הכתר, אולם כעבור כמה חודשים נרצח בעצמו בידי דריווש השני. הלוחות הכרונולוגיים מאותה תקופה אינם מזכירים במילה את חשיארש או סוגידאנוס, והם לא נזכרים גם בשום מקור אחר. על כן חלק מהחוקרים סבורים, שמיד כאשר מת ארתחששתא, הכריזו על עצמם בו זמנית חשיארש, סוגידאנוס ודריווש כמלכים. על פי השערות אותם חוקרים, חשיארש הפך למלך לתקופה קצרה, בעוד סוגידאנוס הפך לשליט בשטח עילם, ודריווש בשטח הירקניה שבו שימש כסטרפ.

לקריאה נוספת
------------

* S. Zawadzki, "The Circumstances of Darius II's Accession" in Jaarbericht Ex Oriente Lux 34 (1995-1996) 45-49

הערות שוליים
------------

1. ↑  קטסיאס, "פרסיקה", 47.
2. ↑  קטסיאס, "פרסיקה", 48.
3. ↑  חשיארש השני וסוגידאנוס באתר ליוויוס
**שרקרק לבן גרון** (שם מדעי: ***Merops albicollis***) הוא מין של עוף ממשפחת השרקרקיים המצוי בטבע סביב אפריקה שמדרום לסהרה, אך נצפה פעם אחת גם בישראל.

השרקרק מגיע לאורך 19–21 סנטימטרים ולמשקל 20–28 גרם. במראהו הוא מזכיר את השרקרק האירופי, אך הוא בעל גוונים ירוקים יותר עם עורף צהוב, פנים, צוואר ובטן לבנים וכנפיים וזנב בצבעים ירוקים, כתומים וכחולים. העיניים אדומות ומוקפות בפס שחור ובסנטר ומצח שחורים. המקור שחור ומעוקל מטה. שני הזוויגים דומים, אך הזכר בעל מחלצות זנב ארוכות ומפוארות יותר.

שרקרק לבן גרון מצוי בטבע באזורי אקלים צחיח למחצה בדרום הסהרה בקיץ, ובתנאים הטרופיים של יערות הגשם שבין סנגל לאוגנדה בחורף. מין זה נצפה באילת באוגוסט 2019. השרקרק מחפש במעופו טרף של חרקים כמו דבורים, צרעות וכן מינים של נמלים מעופפות וחיפושיות. הוא תופס את הטרף במרדף קצר והורג אותו עם חבטה כנגד ענף.

השרקרקים מקננים בחבורות על חוליות וצוקים מאבני חול, בהם הם חופרים קנים בעומק של כמה מטרים. הנקבה מטילה 6–7 ביצים עליהם דוגרים שני ההורים וכשהביצים בוקעות הגוזלים מקבלים טיפול גם מפרטי שרקרקים נוספים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שרקרק לבן גרון** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  שרקרק לבן גרון באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  שרקרק לבן-גרון, במאגר המידע הלאומי לציפורי ישראל
**טנרק קיפודי קטן** (שם מדעי: ***Echinops telfairi***) הוא מין של יונק ממשפחת הטנרקיים, האנדמי לדרום האי מדגסקר. זהו המין היחיד בסוגו והוא קרוב גם למין טנרק קיפודי גדול. מין זה תואר ב-1838 והשם המדעי נקרא לכבוד החוקר האירי צ'ארלס טפאייר (אנ'). מין זה דומה מעט לקיפוד אף שהוא משויך לקבוצת האפרותריה, ומקור הדמיון נובע מאבולוציה מתכנסת עקב אורח חיים דומה.

תיאור
-----

טנרק זה דומה במראהו לקיפוד עם פנים חדות מעט והוא בעל זנב קצר, כפות רחבות ופרווה קצרה לגופו למעט הקוצים המחודדים שמעל הגב. צבעו לרוב צהוב או צהבהב והקוצים אפורים עד לבנים בדומה לקיפוד אירופי. הפנים בעלות חושים חדים ובעיקר אוזניים בולטות, אף מחודד בעל זיפי שפם ארוכים והוא בעל שיניים חדות. אורכו של הטנרק כ-13 עד 17 ס"מ ומשקלו הוא עד 0.2 ק"ג. לטנרקים בניגוד ליונקים אחרים ישנו פתח ביב.

התנהגות
-------

זהו מין נחבא אל הכלים החי ביערות פתוחים ויבשים, שיחיות ובערבות סוואנה והוא נפוץ לרוב בדרום-מערב האי. לרוב הוא פעיל במשך הלילה וביום נח מתחת לגזעים, בין סלעים ועלים או בעצים חלולים. הטנרק רגיש למזג אוויר חם או קר מדיי ונכנס למצב תרדמת כדי לחסוך אנרגיה.

הטנרק הוא טורף בעל חושים מחודדים והוא טורף הניזון לרוב מחרקים, אך גם מבעלי חוליות קטנים. לרוב הוא צד לבד, פרט לאם עם גוריה. הוא עצמו בעל מעט טורפים בשל מבנה הקוצים המגונן שעל גבו, איתם הוא יכול להתכדר להגנה.

תפוצת הטנרק רחבה יחסית והוא איננו בסכנת הכחדה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טנרק קיפודי קטן** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  טנרק קיפודי קטן באתר הרשימה האדומה של IUCN
**ספורט הדמים** (באנגלית: **Bloodsport**) הוא סרט אמנויות לחימה בכיכובו של ז'אן-קלוד ואן דאם, שיצא לאקרנים בשנת 1988. על אף שהסרט לא הצליח בקופות בשעתו, הוא מוכר בקרב חובבי אמנויות לחימה גם בראשית המאה ה-21.

עלילת הסרט
----------

עלילת הסרט מבוססת על האוטוביוגרפיה השנויה במחלוקת ולא אמינה של פרנק דוקס שטען שהתחרה בתחרות עלית לאמנויות לחימה שנשמרה בסוד המכונה קומיטה. לפי הסרט, תחרות זו התרחשה בהונג קונג פעם בחמש שנים ולה שמונה שלבים.

לפי הסרט, דוקס אומן עוד מנעוריו באומנת הלחימה עתיקה על ידי מומחה לאמנויות לחימה יפני בשם סנסו טנקה אשר בחר להנחיל את הידע הרב שלו באמנויות הלחימה לדוקס לאחר שבנו היחיד נהרג.

בתחילת הסרט דוקס משרת כחייל בצבא האמריקני. לאחר שדוקס פוגש בסנסיי שלו אשר גוסס למוות, הוא נשבע בפניו שיביא לו כבוד רב בכך שיתחרה וינצח בטורניר הקומיטה בהונג קונג. בעקבות כך דוקס מחליט להשתמט מהצבא על מנת לנסוע להונג קונג ולהשתתף בטורניר.

לאחר שהוא מגיע להונג קונג דוקס מתיידד עם מתחרה אמריקאי נוסף בתחרות בשם ריי ג'קסון. דוקס גם פוגש בעיתונאית אמריקאנית בשם ג'ניס קנט אשר מנסה לדלות מידע על הטורניר החשאי. כמו כן דוקס נאלץ להערים על שני סוכני ממשל אמריקאים אשר נשלחו במיוחד להונג קונג במטרה להחזיר את דוקס לארצות הברית. ככל שהטורניר מתקדם דוקס מצליח לגבור על כל יריביו, כולל לוחם סורי בשם חוסיין שהטריד את ג'ניס, שמומחה באיגרוף תאילנדי. ברבע הגמר הוא מנצח מתאבק סומו על ידי אגרופים במפשעה. ריי נפצע קשה ברבע הגמר על ידי צ'ונג לי המתחרה הדרום-קוריאני (מגולם על ידי בולו יאנג), לוחם אכזרי אשר נוטה להטיל מומים ואף להרוג את יריביו בקרב.

ביום השלישי של התחרות בה נערכים חצי הגמר והגמר של טורניר, דוקס מנצח בחצי הגמר את פאקו, הנציג הספרדי. בחצי הגמר השני צ'ונג-לי הורג לוחם סיני במו ידיו לזעזועם של השופטים. הם מפנים לו את הגב כאות מחאה. בגמר דוקס וצ'ונג נפגשים ולאחר קרב צמוד למדי, צ'ונג-לי מבין לבסוף כי דוקס הוא לוחם חזק יותר ומשום כך הוא מעיף סיד בפניו של דוקס על מנת לעוור אותו כדי שיוכל לנצחו. אף על פי כן, דוקס מצליח להתגבר על מכשול זה באמצעות טכניקה אותה למד באימוניו והוא זוכה לבסוף בתחרות הקומיטה- כשהוא מכריח את צ'ונג להכריז על כניעה- יותר משפיל מאיבוד הכרה.

רימייק
------

ב-2011 נמסר כי מתוכננת הפקת גרסה חדשה של הסרט, בבימויו של פיליפ נויס, ללא ואן דאם.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* "ספורט הדמים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* "ספורט הדמים", באתר נטפליקס

* "ספורט הדמים", באתר AllMovie (באנגלית)

* "ספורט הדמים", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)

* "ספורט הדמים", באתר Box Office Mojo (באנגלית)

* "ספורט הדמים", באתר Metacritic (באנגלית)

* "ספורט הדמים", באתר אידיבי

* "ספורט הדמים", תסריט הסרט באתר Scripts.com (באנגלית)

* "ספורט הדמים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  סיבוב שני: רימייק ל"ספורט הדמים", בלי ואן דאם, ynet‏, 17 במאי 2011

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: f7432569-1339-3955-bf49-a5a1c9d4f90a

 |
**מועדון הכדורסל טמבוב** (ברוסית: **Баскетбольный Клуб Тамбов**) הוא מועדון כדורסל מהעיר טמבוב. מתמודד בסופרליגה-2, השלישית בחשיבותה ברוסיה ובגביע רוסיה.

היסטוריה
--------

ב-2003, הוקם בטמבוב מועדון כדורסל "TGU-בסקט", אשר התמודד בליגה הראשונה. המועדון הורכב בעיקר מסטודנטים והמאמן הראשי היה ויקטור קולודין. ב-2006, הקבוצה שינתה את שמה ל"מועדון הכדורסל טמבוב" ולמאמן מונה הכדורסלן לשעבר סרגיי קונוטופוב. תחת הנהגתו, הקבוצה העפילה מהליגה הבכירה ב' לליגה הבכירה א'.

בשנת 2009 הקבוצה הועברה לידי האוניברסיטה הטכנולוגית הממלכתית על שם דרז'אבין והאוניברסיטה הופכת למממנת העיקרית של המועדון. בעונת 2009/2010 הקבוצה התמודדה בסופרליגה ב', אבל לא השלימה את העונה בשל הפסקת המימון. באותה שנה, הוקמה קבוצת כדורסל אחרת בטמבוב בניהולו של ויקטור קולודין.

בשנת 2010, בהתבסס על הקבוצה של קולודין נוצר "מועדון כדורסל טמבוב", במימון ממשלת מחוז טמבוב. בעונת 2010/2011 הקבוצה התמודדה בליגה הבכירה, השנייה בחשיבותה. במהלך תקופה זו נערך שינוי במבנה ליגות הכדורסל ברוסיה: הליגה הבכירה א' וב' התאחדו והקבוצה התמודדה בליגה זו עד עונת 2012/2013.

בעונת 2013/2014 הקבוצה סיימה במקום 3 בעונה הסדירה, עם מאזן של 23 ניצחונות ו-9 תבוסות העפילה לפלייאוף. בפלייאוף הפסידה בסיבוב הראשון וסיימה במקום החמישי.

בעונת 2016 הליגות אורגנו שוב והליגה הבכירה הפכה לסופרליגה-2. בעונת 2020 העפילה לשמינית גמר הגביע הרוסי בכדורסל.

תארים
-----

**סופרליגה-2**

* זכייה**:** 2016/2017

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של טמבוב
* טמבוב, ברשת החברתית VK
**פאידה** (באסטונית: **Paide**, בגרמנית: **Weißenstein**, "אבן לבנה") היא עיר, נפה עירונית ובירת מחוז יארבה שבאסטוניה.

היסטוריה
--------

פאידה הוזכרה לראשונה ב-1265 והוענקו לה זכויות מוניציפליות 24 שנים מאוחר יותר, ב-1291. מיקומה במרכז אסטוניה, שהקנה לה את כינויה - "לב אסטוניה" (Estimaa Süda), היווה יתרון אסטרטגי, וטירה דנית חזקה נבנתה שם. הטירה הייתה עשויה מאבן גיר, שהוא מקור שמה הגרמני (ושמה האסטוני - Paekivi פירושו "גיר").

כשהטירה נהרסה, נותר רק בניין אחד. היה זה מגדל "הרמן הארוך" המתומן, אשר גובהו 30 מטר. בניין זה היה המבנה הגבוה והמבוצר ביותר בכל הטירה. הוא שרד עד ימינו ומהווה אתר חשוב מאוד בפאידה שאף מופיע בסמל שלה.

בשנים 1918 - 1940 השתייכה פאידה לאסטוניה העצמאית ומקיץ 1940 עד סוף שנת 1991 הייתה אסטוניה רפובליקה בברית המועצות.

בשנת 1922 מנתה אוכלוסיית פאידה 3,000 איש בקרוב, מהם 12 יהודים. עד 1934 עלה מספרם ל-18. במפקד שנערך בשנת 1935 מטעם מוסדות האוטונומיה היהודית, נרשמו שם 13 יהודים. בית עלמין יהודי ישן מן המאה ה-19 שופץ בחלקו ב-1932 בכספו של אחד מבני הקהילה. תקופת השואה - אחרי פרוץ מלחמת העולם השנייה ובעקבות ההסכם בין גרמניה לברית המועצות, נכנס הצבא האדום לאסטוניה, ובקיץ 1940 הונהג שלטון סובייטי במקום. עם מתקפת גרמניה על ברית המועצות ב-22 ביוני 1941, נמלטו מקצת יהודי המקום עם הסובייטים הנסוגים לעומקי ברית המועצות. היהודים שנותרו במקום נרצחו במשך הקיץ 1941 בידי הגרמנים ובידי עוזריהם האסטונים.

תרבות
-----

"הרמן הארוך" כיום משמש כגלריה לאומנות, לצד הריסות הטירה. קדמת בית-העיריה מקושט בסגנון מודרני (נוסד ב-1920). כמו כן, הכנסייה הלותרנית המרכזית והמרפאה, אשר נבנתה במאה ה-18, מהווים יעד תיירותי.

ערים תאומות
-----------

לפאידה שתי ערים תאומות והן:

* גרמניהגרמניה אנאברג-בוכהולץ, גרמניה (מ־1992)
* ארצות הבריתארצות הברית וסטמינסטר (אנ'), מרילנד, ארצות הברית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פאידה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  בית התפוצות - מוזיאון העם היהודי, באתר קהילת יהודי פאידה.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007565122505171
* GND: 4272550-1
* LCCN: n90667804
* MusicBrainz: 060e538d-a434-4ed0-8201-453e693f279e
* NKC: ge873196
* VIAF: 132247006
* WorldCat (עם VIAF): 132247006

 |