המונח "ג'יימס בארי" מפנה לכאן. לערך העוסק ברופא ג'יימס בארי, ראו ג'יימס בארי (רופא).

**ג'יימס מתיו ברי** (באנגלית: **James Matthew Barrie**;‏ 9 במאי 1860 – 19 ביוני 1937) היה סופר ומחזאי בריטי ממוצא סקוטי הידוע בעיקר כמחבר המחזה והספר "פיטר פן".

ביוגרפיה
--------

ברי נולד בכפר קירימוּיר שבסקוטלנד, למשפחה ענייה. קיימת השערה כי הוא סבל מגמדות פסיכוסוציאלית בעקבות הזנחה מתמשכת של אמו לאחר מות אחיו. לאמו הייתה השפעה רבה עליו, והיא דחפה אותו ללימודים. לאחר גמר לימודיו בתיכון החל ללמוד באוניברסיטת אדינבורו.

בגיל 23 החל בקריירה עיתונאית וספרותית, ולאחר שכמה ממאמריו ראו אור, החל בקריירה של עיתונאי עצמאי בערים נוטינגהאם ולונדון. יצירותיו הספרותיות הראשונות היו רשימות על כפר ילדותו, ותיאור חוויות יום-יום דרך עיניהן של דמויות שונות. מאוחר יותר פרסם ספרים ומחזות.

באביב של שנת 1896 פגש בגני קנסינגטון שבלונדון שלושה אחים ממשפחת לואלין דייוויס (בהמשך נולדו עוד שני אחים במשפחה) איתם פיתח מערכת יחסים חמה והחל לספר להם סיפורים שהמציא על פיות ועל הרפתקאות הילד פיטר פן, שברח מבית-הוריו וסירב לגדול. השם לקוח משמו של הבן השלישי של סילביה לואולין דייוויס, פיטר (1897–1960). לאחר מות אימם סילביה מסרטן, קיבל ברי עליהם משמורת משותפת עם סבתם ולמעשה אימץ אותם.

לאחר שאחדים מסיפורי פיטר התפרסמו במסגרת ספרו "הציפור הלבנה הקטנה", ובעידודם של הילדים, כתב ברי מחזה המבוסס על סיפורים אלה. באביב של שנת 1904 סיים את כתיבתו, וב-27 בדצמבר הועלתה הצגת הבכורה של המחזה בלונדון. המחזה, שהציג בין השאר ילדים עפים באוויר וקרבות מבוימים של שודדי ים, זכה להצלחה מידית. בשנת 1911 עיבד ברי את סיפור המחזה לספר, "פיטר וונדי"; זהו הספר המוכר לנו היום בתור "פיטר פן". המחזה הוצג ברחבי העולם מאות פעמים ופיטר פן הפך לסמל לילדות. לאחר כתיבת פיטר פן המשיך ברי לכתוב ספרים ומחזות. ב-1913 קיבל תואר אצולה מידי המלך ג'ורג' החמישי. בשנת 1928 קיבל תואר רקטור של כבוד מאוניברסיטת אדינבורו.

זמן קצר לאחר הצגת מחזהו האחרון "הנער דוד" (המספר על נעוריו של דוד המלך) מת ברי בלונדון ב-19 ביוני שנת 1937.

בשנת 2004 יצא הסרט "למצוא את ארץ לעולם לא" שהציג עיבוד חופשי לסיפור מפגשו של ברי עם ילדי משפחת לאולין-דייוויס, אשר הוביל ליצירת פיטר פן. בסרט ברי מגולם על ידי ג'וני דפ, שהיה מועמד לפרס אוסקר על משחקו בסרט זה.

### האללהאקבריז

בשנת 1887, ייסד ברי קבוצת קריקט חובבנית בשם "אללהאקבריז". מקור השם הוא במחשבה מוטעית שפירוש הביטוי "אללה אקבר" (אלוהים גדול) בערבית הוא "Heaven help us" (שאלוהים יעזור לנו).
הקבוצה פעלה במשך כשלושים שנה ובין חבריה, שלא נודעו כשחקני קריקט מוצלחים במיוחד, היו ארתור קונאן דויל, ג'רום ק. ג'רום, א"א מילן, פ. ג'. וודהאוס, רודיארד קיפלינג והרברט ג'ורג' ולס.

ספריו
-----

* **טומי הרגשני: סיפור ילדותו** (1896) – קורותיו של נער יתום בפרבר-עוני לונדוני.
* **טומי וגריזל** (1900) – המשך קורותיו של תום ולבטי התבגרותו.
* **קרייטון המרשים** (1903) – מחזה סאטירי על הבדלי המעמדות.
* **אליס יושבת-הבית** (1905) – מחזה על זקנה בודדה.
* **פיטר פן** (1911. תרגם בנימין גלאי, 1963; נסים אלוני, 1966; ורה ישראלית, 1966; שולמית לפיד, 1974; ש. קדם, 1977; אבירמה גולן, 1984; גילי בר-הלל, 2011) – ספרו הידוע ביותר.
* **נשיקה לסינדרלה** (1916) – גרסה בימתית מודרנית של סיפור סינדרלה.
* **כובע החורש הירוק** (1937) – אוטוביוגרפיה (הופיעה אחרי מותו).

לקריאה נוספת
------------

* יהודה אטלס, "ג'יימס מתיו בארי: הילד שלא רצה להתבגר", בספר **ילדים גדולים** (כרך 1, עמ' 90-75), הוצאת ידיעות אחרונות, 2003.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'יימס מתיו ברי** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ג'יימס מתיו ברי (באנגלית)
* היסטוריה גדולה, בקטנה, סופו של פיטר פן: בני המשפחה שעליהם מבוסס הספר האלמותי וסיפורם העצוב, באתר הארץ, 4 ביוני 2018
* מעבודותיו של ג'יימס מתיו ברי, בפרויקט גוטנברג
* ג'יימס מתיו ברי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* כתבי ג'יימס מתיו ברי בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
* ג'יימס מתיו ברי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* ג'ימס מתיו ברי (1860-1937), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007258373205171
* BIBSYS: 90109898
* BNC: 000036312
* BNE: XX1721374
* BnF: cb118903518 (data)
* CANTIC: a10046860
* CiNii: DA01027669
* GND: 11865733X
* ICCU: CFIV019800
* ISNI: 0000 0000 8077 5690
* LCCN: n50000555
* LNB: 000026060
* MusicBrainz: ff90fdae-0ed4-4a8b-8301-683d5ae7d4f4
* NDL: 00432399
* NKC: jn19990000465
* NLA: 36253127
* NLG: 62013
* NLK: KAC200508436
* NLP: a0000002812868
* NSK: 000002031
* NTA: 069282676
* PIC: 187538
* RERO: 02-A002971691
* RKD: 393861
* RSL: 000080881
* SELIBR: 176839
* SNAC: w62805wx
* SUDOC: 084975342
* Trove: 1237238
* VcBA: 495/110846
* VIAF: 64001320
* WorldCat: lccn-n50000555

 |