recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
קבוצת הכוכבים **חד-קרן** נמצאת באזור קו המשווה שמימי של שמי החורף. זאת קבוצה חלשה במיוחד, ללא כוכבים מדרגה 3 או בהירים יותר והיא מוקפת בקבוצות בולטות כמו אוריון, כלב גדול, כלב קטן ותאומים שמאפילות עליה. הקבוצה הוגדרה רק במאה ה-17 ולכן אין מיתולוגיה הקשורה בה למרות שהיא מייצגת חד-קרן - יצור מיתולוגי.

כוכבים חשובים
-------------

**β בחד-קרן** הוא למעשה מערכת של שלושה כוכבים כחולים בדרגות בהירות 4.5, 5 ו-6 היוצרים משולש ונראים היטב גם בטלסקופ חובבים.

צמוד ל-**δ בחד-קרן**, כוכב כחול עם דרגת בהירות 4, נמצא **21 בחד-קרן** עם דרגת בהירות 5 שניתן לראות במשקפת ובעלי ראייה חדה אפילו ללא ציוד עזר בתנאי צפייה מיטביים.

**ε בחד-קרן** הוא כוכב כפול נוסף המורכב מזוג צהוב וכחול בדרגות בהירות 4 ו-7, הניתנים להבחנה בעזרת טלסקופ קטן.

גרמי שמיים מעניינים נוספים
--------------------------

M50 הוא צביר כוכבים הניתן לצפייה במשקפת. הוא מכיל כ-100 כוכבים ובו ענק כתום בולט.

NGC2264 הוא צביר כוכבים השוכן בתוך ערפילית. במשקפת ניתן לראות כ-20 כוכבים המסודרים בצורת משולש. צורה זו נתנה לו את השם "צביר עץ חג המולד". בצילום ארוך חשיפה ניתן להבחין בערפילית המכונה בשל צורתה "ערפילית החרוט". הערפילית והצביר נמצאים במרחק של כ-3000 שנות אור.

**ערפילית הורד** (NGC2237-9) היא ענן גז עצום בקוטר של כ-130 שנות אור ובמרחק של כ-5200 שנות אור ומסתו הכוללת כ-10000 מסות שמש. בתוך הערפילית נוצרים כוכבים חדשים והיא מכילה בין השאר את צביר הכוכבים NGC2244 המכיל כ-20 כוכבים הניתנים לצפייה במשקפת. את הערפילית עצמה, ניתן לראות רק בטלסקופ גדול ורק צילום בחשיפה ארוכה מגלה את צורת הורד שלה.

| 88 קבוצות הכוכבים המודרניות |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אוקטנט • אוריון • אינדיאני • אנדרומדה • ארידנוס • אריה • אריה קטן • ארנבת • ברבור • בתולה • גביע • גדי • ג'ירף • דג דרומי • דג זהב • דג מעופף • דגים • הדובה הגדולה • הדובה הקטנה • דולפין • דלי • דרקון • הר השולחן • הרקולס • זאב • זבוב • זיקית • חד קרן • חץ • טווס • טוקאן • טלה • טלסקופ • יונה • ירכתי הספינה • כלב גדול • כלב קטן • כלבי ציד • כן ציור • כתר דרומי • כתר צפוני • לווייתן • לטאה • לינקס • מאזניים • מגן • מזבח • מחוגה • מיקרוסקופ • מפסלת • מפרש • מצפן • משאבה • משולש • משולש דרומי • נבל • נושא הנחש • נחש • נחש מים • נחש מים קטן • נשר • סוסון • סקסטנט • סרגל • סרטן • עגור • עגלון • עוף החול • עורב • עקרב • פגסוס • פסל • פרסאוס • ציפור גן עדן • הצלב הדרומי • קנטאור • קסיופאה • קפאוס • קשת • רשת • שדרית • רועה דובים • שועלון • שור • שעון מטוטלת • שערות ברניקי • תאומים • תנור |

 |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חד-קרן** בוויקישיתוף
* חד-קרן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1235777669
* VIAF: 57162365707325460072
* WorldCat (עם VIAF): 57162365707325460072

 |
העמסת פצועים למטוס של האסקדרילה הלבנה במהלך מלחמת העולם השנייה
**האסקדרילה הלבנה** (ברומנית: **Escadrila Albă**) המכונה גם האסקדרילה הסניטרית, הייתה יחידת תעופה צבאית רומנית מופעלת בידי טייסות רומניות, שעסקה בהעברת פצועים במהלך מלחמת העולם השנייה ושימשה כשירות אמבולנסים אוויריים.

האסקדרילה הלבנה הורכבה ממטוסים קטנים, בעיקר מסוג RWD-13 מתוצרת פולין. המטוסים היו צבועים בלבן עם צלב אדום ומכאן כינוי היחידה, שהומצא על ידי קורציו מלפרטה. כל הטייסים היו נשים ובאותה תקופה הייתה יחידה במינה בין חילות האוויר. היחידה הורכבה ב-1939 לפי מודל הארגון הצבאי למחצה הפיני Lotta Svärd. ב-1942 היחידה שינתה שמה ל-Escadrila 108 Transport Uşor (אסקדרילה 108 תובלה קלה) והוצבה באזור סטלינגרד, בשדה התעופה קוטלניקובו. בשלב זה הצטרפו לאסקדרילה טייסות נוספות, בהן גם סמאראנדה בראסקו.

למרות סימון המטוסים עם הצלב האדום, הם הותקפו על ידי מטוסים סובייטיים, לכן, מסוף 1941, נצבעו המטוסים בצבעי הסוואה. 

לאחר הפיכת 23 באוגוסט 1944 ועליית הקומוניסטים לשלטון ברומניה פורקה האסקדרילה והטייסות הגיעו לבתי כלא או במקרים הטובים יותר סולקו מחיל האוויר והודרי.

קישורים חיצוניים
----------------

* האסקדרילה הלבנה - סרט דוקומנטרי (ברומנית)
* Amazoanele văzduhului: escadrila sanitară pe Frontul de Est (ברומנית)
* Istoria româncelor-eroine din „Escadrila Albă", singura unitate de aviaţie din cel de-Al Doilea Război Mondial formată exclusiv din piloţi femei (ברומנית)
| מ (ם) |
| --- |
|    |
| אלפבית עברי |
| א | ב | ג | ד | ה | ו |
| ז | ח | ט | י | כ | ל |
| מ | נ | ס | ע | פ | צ |
| ק | ר | ש | ת |
| אותיות סופיות |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ך | ם | ן | ף | ץ |  |

 |
| סימנים נוספים |
| 

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | ﭏ | ׆ |  |

 |
| ניקוד ופיסוק |
| קמץ • פתח • צירי • סגול |
| חיריק • חולם • קובוץ ושורוק |
| שווא • חטף |
| דגש: קל • חזק • מפיק • רפה |
| קו מפריד • מקף |
| טעמי המקרא |

**זזזזזזזזזליר מלך**

זמ גמגדממת,Nמגצדגמ היא האות השלוש-עשרה באלפבית העברי. שמה, **מ"ם** (**מֵם**) (בפי יהודי תימן **מִים**), נגזר משמה **זזזזזזזזזזזזזזזרג57רוחדאג ד ו היי**הקדום מים, וצורתה בכתב העברי העתיק התפתחה מצורת גלים בגלל תנועת המים.

בהתאם לחלוקת אותיות האלפבית העברי לחמשת מוצאי הפה, מ' נמנית עם ארבע האותיות השפתיות – אותיות בומ"פ. כמו כן, היא אחת מאותיות השימוש (בכל"ם). מבחינה פונולוגית היא מייצגת עיצור דו-שפתי, אפי (/m/ ‏:IPA).

מ' היא אחת מחמש אותיות מנצפ"ך שמשתנות כשהן מופיעות בסוף מילה. כאשר היא מופיעה בסוף המילה צורתה כזו: "ם". יחד עם זאת, בתנ"ך קיימת הופעה אחת של האות ם באמצע מילה: "לםרבה (לְמַרְבֵּה) הַמִּשְׂרָה וּלְשָׁלוֹם אֵין קֵץ..." ספר ישעיהו, פרק ט', פסוק ו'.

בגימטריה ערכה 40. ערכה של ם הוא 600, אך השימוש בו אינו נפוץ, והערך 600 מיוצג על ידי הצירוף ת"ר.

בעברית מודרנית שכיחות השימוש באות **מ'** היא כ־6.29% מכלל אותיות האלפבית העברי ושל הצורה הסופית **ם** היא כ־2.85%.

הקיצור מ' פירושו מטר, מספיק.

מ' היא האות הראשונה של המילה "מפקד", וכך היא מופיעה בראשי תיבות שונים כגון מ"פ (מבוטא מם-פא), שהוא מפקד פלוגה.

מ' תחילית היא סימן היכר של זמן הבינוני (ההווה) של הבניינים הפעיל, הופעל, פיעל, פועל, התפעל, וגם של משקלים רבים, המייצגים בעיקר כלים ומקומות לדוגמה.

ייצוג האות מ'
-------------

האות מ' בשתי צורותיה (הרגילה והסופית) מוצגת בגופנים הבאים (מימין לשמאל): פרנק-ריהל, אריאל, דוד, כתב רש"י, כתב סת"ם, כתב, חיים
בקוד ASCII מיוצגת האות מ' בערך EE, ובקוד Unicode היא מיוצגת בערך 05DE.

בקוד ASCII מיוצגת האות ם' בערך ED, ובקוד Unicode היא מיוצגת בערך 05DD.

בקוד מורס מיוצגת האות מ' באמצעות הרצף: **--** (קו קו).

ייצוגה של האות מ' בכתב ברייל (אין בכתב ברייל יצוג נפרד לאות ם): 

באלפבית צלילי מיוצגת האות מ' באמצעות המלה "**משה**".

באיתות בדגלי סמפור מ' מיוצגת על ידי דגל אחד הפונה דרום-מזרחה ודגל שני הפונה דרום-מערבה.

התפתחות האות מ'
---------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| פרוטו כנעני | פיניקי | ארמי |
| מ' (מֶם) באלפבית הפרוטו-כנעני | מ' באלפבית הפיניקי | מ' באלפבית הארמי |

ראו גם
------

* م – האות **מִים** בערבית

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מ** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מ** |
**Jingo** הוא העשרים ואחד בסדרת ספרי "עולם הדיסק" של טרי פראצ'ט והרביעי בסדרת ספרי משמר העיר, תת-סדרה בתוך סדרת הספרים הגדולה. הספר ראה אור ב-1997. הוא נכתב בהשראת הסכסוך (האמיתי) על האי פרדיננדיה.

עלילה
-----

הספר מספר על מתיחות שמתעוררת בין העיר אנק מורפורק לקלאטץ' אודות אי קטן בשם לשף (Leshp) שעלה על פני המים בים המעגל וששתי המדינות טוענות לבעלות עליו. כתוצאה מהטענות הללו המתיחות המדינית בין אנק מורפורק לקלאטץ' עולה ושתי המדינות עומדות על סף מלחמה, בניסיון לפתור את המשבר בדרכים דיפלומטיות קלאטץ' שולחת לאנק מורפורק את הנסיך קופורא.

קלאטץ' הוא שמה של יבשת מדברית ענקית וכן של המדינה הגדולה ביותר בה. הממלכה של קלאטץ' היא השתקפותה של האימפריה העות'מאנית והשבטים הערבים של עולמינו, בעבר חלקה הייתה בשליטת האימפריה של אנק מורפורק. על אף שאנשי אנק מורפורק חושבים אותם לפראיים פרימיטיבים ללא כל חוזק צבאי ומתייחסים אל תושביה באופן גזעני, אנשי הממלכה מתגלים כבעלי תרבות עשירה וטכנולוגיה מתקדמת ביותר.

בעת קבלת הפנים נעשה ניסיון התנקשות בנסיך, שניצל ממוות רק תודות לאנשי המשמר, שמשאיר אותו פצוע קשה. עתה המצב הדיפלומטי מחמיר, בחקירה ההתנקשות מפקד המשמר ווימס מוצא את גופת האחראי, מתנקש בן אנק מורפורק, ומוצא גם עדויות לכך שההתנקשות הוזמנה על ידי הקלאטצ'ים אולם העדויות הללו נראות לו מזויפות והוא ממשיך בחקירתו כדי לחשוף את האמת.

בינתיים אנק מורפורק נכנסת לפסיכוזה מלחמתית כהשתקפות לרגשות העממיים בעולמנו בתחילת מלחמת העולם הראשונה, מכיוון שלעיר אין צבא קבע כבר זמן רב האצילים מקימים גדודי מתנדבים שבני אנק מורפורק נוהרים אליהם. האמונה הרווחת היא שהמלחמה עם קלאטץ' תגמר במהירות מכיוון שהקלאטצ'ים יינגפו בסימן הראשון לצבא האנק מורפורקי. האציל האבלוק וטינרי מודח ובמקומו עולה לשלטון לורד ראסט שמצטיין בהיותו בור בענייני צבא ופוליטיקאי כושל.

וויימס שהודח מתפקידו כמפקד המשמר מחליט להקים גדוד מתנדבים משלו, זכות שהוא זכאי לה כבעלת תואר אבירות, כל חברי המשמר מתגייסים לגדוד החדש הם יוצאים לקלאטץ' להמשך החקירה ולהציל את הסמלת אנגואה שנחטפה בשעה שרחרחה (פשוטו כמשמעו) על הספינה של הקלאטצ'ים. בעקבות יציאתו של ויימס גם ראסט מחליט לצאת עם כל הצבא (למרות אי מוכנותו) לקלאטץ'.

ויימס מצליח להגיע להסכמה עם שבטי המדבר ויחד עם אחמד 71 שעות, שוטר מקומי מטעם שליט הממלכה הנסיך קאדרם, הוא מגלה שמי שבאמת זמם את ההתנקשות בנסיך היה אחיו קאדרם מכיוון שהוא חשב שמותו יהיה קזוס בלי מוצלח יותר למלחמה מאשר השליטה באי קטן ונידח שאיש לא שמע עליו ושבאמצעות המלחמה הוא יצליח לכפות את שלטונו ולאחד את כל העמים השונות בקלאטץ' תחת שלטונו.

בשעה שהצבא האנק מורפורקי עשה את דרכו לקלאטץ', האציל ביחד עם סמל קולון ורב"ט נובס, עושים את דרכם לקלאטץ' בעזרת המכשיר לשייט באופן בטוח מתחת למים, אחת מהמצאותיו של ליאונרד דה-קווירם (מדען גאון המקביל ללאונרדו דה וינצ'י של עולמנו) הוא מצליח להגיע אל הנסיך ומוסר לו כתב כניעה של העיר אנק מורפורק, הנסיך מקבל את כניעת העיר ומוסכם שטקס הכניעה יערך לשף. בני אנק מורפרק חוזרים הביתה.

בעיר האציל נעצר ומובא למשפט בעוון בגידה, בשעה שהוא נשפט מתבררת תוכניתו - הוא ירד עם המכשיר לשייט באופן בטוח מתחת למים מתחת לאי לשף וגרם לו לשקוע שוב מתחת למים וכך גזל את ההישג הדיפלומטי מידיו של הנסיך וחילץ את צבא העיר בשלום מקלאטץ'. הוא משוחרר וחוזר לתפקידו כשליט העיר, מעשהו הבא הוא הענקת התואר דוכס לווימס.

קישורים חיצוניים
----------------

* 
* 

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: 606d2f34-ff6d-473d-b54f-b4860861ed20

 |
**וילי וורקמן** (באנגלית: **Willy Workman**, נולד ב-14 במרץ 1990) הוא כדורסלן ישראלי-אמריקאי שמשחק בעמדת הסמול פורוורד בבני הרצליה מליגת העל

קריירה
------

וורקמן התחיל את דרכו כמקצוען במכללת אמהרסט מהליגה השלישית במכללות (NCAA3). בעונתו הרביעית והאחרונה במכללה זכה עמה באליפות וקלע בממוצע 12.2 נק' למשחק.

בקיץ 2013 חתם בקבוצת הפועל גליל עליון מהליגה הלאומית בכדורסל, ושיחק על משבצת מתאזרח בגלל היותו יהודי. וורקמן הציג יכולת טובה, וקלע 9.3 נקודות והוריד 5.5 ריבאונדים בממוצע למשחק, ואף זומן למשחק האולסטאר של הליגה הלאומית בכדורסל.

בקיץ 2014 חתם וורקמן לשתי עונות בקבוצת הפועל תל אביב מליגת העל בכדורסל אך עזב אחרי עונה אחת.

בתאריך 11 ביולי 2015 חתם במכבי אשדוד באר טוביה מליגת העל.

במהלך עונת 2015/2016 שיחק וורקמן 17.1 דקות וקלע 3.9 נקודות.

בקיץ 2016 חתם בקבוצת מכבי חיפה מליגת העל לשנתיים. לאחר שירד עם הקבוצה ליגה המשיך לשחק בליגה השנייה.
בקיץ 2018 האריך את חוזהו בשלוש עונות נוספות, ובתום העונה העפיל עם הקבוצה חזרה לליגה הראשונה.

באוגוסט 2020 חתם בהפועל חולון מליגת העל.

בעונת 2020/21 זכה עם הקבוצה באליפות הליגה הבלקנית לאחר ניצחון 75:91 על קבוצת אקדמיק פלובדיב.

ב-9 ביולי 2021, חתם וורקמן לעונה בהפועל ירושלים. ב-27 ביוני 2022 הודיעה הפועל ירושלים על שחרורו מהקבוצה.

ב-19 באוגוסט 2022 חתם וורקמן במכבי עירוני רעננה לעונה עם אופציה לעונה נוספת

ביוני 2023, חתם וורקמן בבני הרצליה מליגת העל בכדורסל.

חיים אישיים
-----------

וורקמן נישא ב-2019.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר eurobasket
* דף השחקן באתר מנהלת הליגה
* יעקב מאיר, איש עבודה: סיפורו של ווילי וורקמן, באתר ישראל היום, 4 בנובמבר 2020

הערות שוליים
------------

1. ↑  אור שקדי‏, מכבי אשדוד: הסמול פורוורד ווילי וורקמן חתם לעונה אחת, באתר וואלה!‏, 11 ביולי 2015
2. ↑  כפיר אדר, ‏בית חדש: ווילי וורקמן חתם רשמית בחולון, באתר ONE‏, 5 באוגוסט 2020
3. ↑  הפועל חולון זכתה באליפות הליגה הבלקנית, באתר ערוץ הספורט, 29 באפריל 2021
4. ↑  מסגול לאדום: ווילי וורקמן עולה לבירה, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏11 ביולי 2021
5. ↑  ווילי וורקמן חתם במכבי רעננה מהלאומית, באתר ערוץ הספורט, 19 באוגוסט 2022
**רודולף פרייהר פון זבוטנדורף** (בגרמנית **Rudolf Freiherr von Sebottendorf**‏; 9 בנובמבר 1875 - 8 במאי 1945; הזדהה לפעמים גם בשם "**ארווין טורה**") היה מוציא לאור, איש תורת הנסתר, אנטישמי, מייסד אגודת תולה, וממבשרי הנאציזם.

נולד בוויירצה(אנ') (במחוז הפרוסי של שלזיה) בשם אדם אלפרד רודולף גלאואר (Glauer). אביו היה נהג קטר, והוא זכה להשכלה טכנית. עבד כמסיק באונייה שהפליגה בקו שבין נמל ברמן לניו יורק. ב-1901 נסע לאימפריה העות'מאנית ועבד כמהנדס. ב-1905 חזר לדרזדן ושם נישא לקלרה ווס, וכעבור שנתיים התגרש ממנה. ב-1908 או 1909 נשפט כנוכל וזייפן.

ב-1911 קיבל אזרחות עות'מאנית ואומץ על ידי הברון פון זבוטנדורף. מאז נשא את שם המשפחה פון זבוטנדורף והיה זכאי לתואר פרייהר. השתתף במלחמת הבלקן הראשונה ולאחר סיומה חזר לגרמניה, שם קנה אחוזה בסמוך לדרזדן. בשל לאומיותו העות'מאנית לא גויס לצבא הגרמני במלחמת העולם הראשונה. ב-1915 נישא לברטה אנה איפלנד, בתו של סוחר עשיר מברלין, וחייו התבססו גם על ההון שקיבלה אשתו.

השפעות מיסטיות
--------------

עוד בנעוריו התעניין בתאוסופיה. ב-1901 הצטרף לבונים החופשיים. בתקופת שהותו באימפריה העות'מאנית התעמק בנומרולוגיה ובסופיות. ב-1912 פיתח את מה שהוא כינה "המפתח למימוש רוחני", סט של תרגילי מדיטציה נומרולוגית.

זבוטנדורף הוציא לאור בגרמניה מגזין אסטרולוגי וחיבר ספרים בנושאים אסטרולוגיים אזוטריים.

הקמת אגודת תולה
---------------

ב-1916 יצר קשר עם המסדר הגרמאני(אנ') ומונה למנהיג התנועה המקומית בבוואריה. במקביל הקים את אגודת תולה האנטישמית, שהאשימה את היהודים ב"קונספירציה יהודית" שבגללה הפסידה גרמניה במלחמה והיא זו שעומדת מאחרי מהפכת נובמבר והשיטה הסובייטית. ב-5 בינואר 1919, אנטון דרקסלר, מפעילי תולה, יחד עם קרל הארר(אנ') ופעילי תולה אחרים, הקימו את מפלגת הפועלים הגרמנית, שהייתה הבסיס ל"מפלגת הפועלים הגרמנית הלאומית הסוציאליסטית" (המפלגה הנאצית). זבוטנדורף היה גם הבעלים של העיתון "פלקישר באובכטר", שנרכש על ידי המפלגה הנאצית בדצמבר 1920.

עד אז, זבוטנדורף עזב את אגודת תולה ואת בוואריה, אחרי שהואשם ברשלנות לכאורה שאפשרה את מסירת שמותיהם של כמה אנשי מפתח באגודת תולה לידי הממשלה של הרפובליקה הסובייטית הבווארית קצרת הימים. זבוטנדורף ברח מגרמניה לשווייץ ואז לשטח טורקיה.

חייו המאוחרים
-------------

במהלך שהותו בטורקיה פרסם שני ספרים: "Die Praxis der alten türkischen Freimauerei: Der Schlüssel zum Verständnis der Alchimie" - "הנוהג של הבונים החופשיים הטורקיים הקדומים: המפתח להבנת האלכימיה", וב-1925 את "Der Talisman des Rosenkreuzers" - רומן אוטוביוגרפי למחצה המהווה את המקור העיקרי לתולדות חייו ודן במסדר צלב הוורד.

בתחילת 1933 חזר לגרמניה, שם פרסם אסופת מסמכים על המפלגה הנאצית בתחילת דרכה, עוד לפני שהיטלר עצמו הצטרף לתנועה, ועל הארגונים שהובילו להקמתה "Bevor Hitler kam: Urkundlich aus der Frühzeit der Nationalsozialistischen Bewegung". היטלר, שלא היה מוכן להודות בקיומם של איגודים ואנשים שסללו את הדרך לפניו, לא אהב את הפרסום. זבוטנדורף נעצר, אך הצליח להימלט ובשנת 1934 חזר לטורקיה.

זבוטנדורף היה סוכן של המודיעין הצבאי הגרמני באיסטנבול הנייטרלית בשנים 1942–1945. כנראה התאבד בקפיצה לבוספורוס ב-8 או 9 במאי 1945.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007312754005171
* BNE: XX4841172
* BnF: cb14385827b (data)
* GND: 129960411
* ISNI: 0000 0003 6837 1943
* LCCN: no2001080215
* NKC: xx0068173
* NTA: 15713766X
* SUDOC: 104499494
* VIAF: 5144576
* WorldCat: lccn-no2001080215

 |
ספורטאי בהפועל קריית חייםטוביה סוקולסקי 1960
**טוּבְיָה סוֹקוֹלְסְקִי** (29 במרץ 1942 – 9 ביולי 2017) היה מרים משקולות ישראלי. אלוף ישראל תשע פעמים ברציפות במשקל עד 56 ק"ג (1959 - 1968), שיאן עולם לנוער (1962), אלוף שתי מכביות (השישית 1961 והשביעית 1965) ומאמן נבחרת ישראל בהרמת משקולות. חבר משלחת ישראל באולימפיאדת מינכן (1972) ומניצולי טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן.

ביוגרפיה
--------

סוקולסקי נולד בגטו לבוב, פולין בשנת 1942. משפחתו נספתה בשואה והוא שרד. בשנת 1958 בהיותו בן 16 זכה באליפות פולין בהרמת משקולות לנוער במשקל של עד 56 ק"ג. הוא עלה לישראל בשנת 1959 והחל לשרת בצה"ל והתאמן בקבוצת הפועל קריית חיים.

בתחרויות הרמת משקולות של המכביה השישית שנערכו באולם הקאמרי בתל אביב בספטמבר 1961 זכה סוקולסקי במדליית זהב במשקל תרנגול (עד 56 ק"ג) בתוצאה של 242 ק"ג (לחיצה - 77.5, הנפה - 70, דחיקה - 50), לפני מיכאל ג'קסון מדרום אפריקה (215 ק"ג: 60, 70, 85) ואלכסנדרו דה בנדיטי מאיטליה (207.5 ק"ג: 62.5, 65, 80).

טוביה במדי נבחרת פולין 1958
בתחרות שנערכה ב-1 במאי 1962 קבע סוקולסקי במשקל תרנגול בלחיצה שיא עולם חדש עד גיל 20 בתוצאה של 88 ק"ג וכן השווה את שיא העולם בקרב 3 בתוצאה של 257.5 ק"ג. חצי שנה לאחר מכן, באוקטובר אותה שנה הוא שיפר את השיא הישראלי בלחיצה במשקל תרנגול בתוצאה של 92.5 ק"ג, תוצאה שהייתה מקנה לו מקום חמישי באליפות העולם ומקום שלישי באליפות אירופה. נוסף לכך, הוא שיפר את השיא הישראלי בקרב 3 בתוצאה של 272.5 ק"ג, שיפור לשיאו של אדוארד מרון (270 ק"ג).

בתחרויות הרמת משקולות של המכביה השביעית שנערכו באוגוסט 1965 זכה סוקולסקי במדליית זהב במשקל תרנגול בתוצאה של 272.5 ק"ג, לפני זאב פרידמן מישראל (257.5 ק"ג) וסוטונברג מארגנטינה (242.5 ק"ג). חודשיים לאחר מכן, באליפות העולם בהרמת משקולות שנערכה בטהראן, איראן באוקטובר הוא זכה במקום שביעי במשקל תרנגול בשיא ישראלי חדש של 277.5 ק"ג.

בשנת 1971 מונה סוקולסקי למאמן נבחרת ישראל בהרמת משקולות.

סוקולסקי כמאמן נבחרת ישראל בהרמת משקולות היה חבר במשלחת הישראלית לאולימפיאדת מינכן (1972). הוא התגורר בכפר האולימפי בדירה מס' 1 של המאמנים והשופטים. ב-5 בספטמבר בשעה 4:30 בערך הוא התעורר מצעקותיו של שופט ההיאבקות יוסף גוטפרוינד, שניסה בכל כוחותיו להחזיק את הדלת סגורה ללא הצלחה וצעק לחבריו "צאו החוצה". סוקולסקי הגיב במהירות, שבר את החלון וקפץ החוצה, וכך הצליח להינצל. ששת הדיירים הנוספים בדירה מס' 1, לא הספיקו להימלט, והוכנעו על ידי המחבלים: מאמן ההיאבקות משה ויינברג, גוטפרוינד, מאמן האתלטיקה עמיצור שפירא, מאמן הקליעה קהת שור, מאמן הסייף אנדרי שפיצר, ושופט הרמת המשקולות יעקב שפרינגר.

קישורים חיצוניים
----------------

* איתי פורת, שירה סגל בורוכוב, ‏"החזרה למינכן": דן שילון חוזר למקום הטבח, באתר ‏מאקו‏, 29 באוקטובר 2012
* עופר אדרת, מרים המשקולות שניצל מטבח מינכן, באתר הארץ, 4 באוגוסט 2017
* פוסט מס' 635: תזכורת מרה (8): כרוניקה של רצח שאיננו ידוע מראש. אולימפיאדת הדמים של מינכן 1972. באתר *יואש אלרואי tvblog*
* סרטונים טוביה סוקולסקי: האולימפיים הישראליים, באתר YouTube

הערות שוליים
------------

1. ↑  שיא עולמי לנוער במשקולות הציב טוביה סוקולסקי מחיפה, דבר, 2 במאי 1962
2. ↑  א. פז, 7 השגים מצויינים בהרמת משקולות, מעריב, 28 באוקטובר 1962
3. ↑  משקולות, מעריב, 26 באוגוסט 1965
4. ↑  מרים המשקולות רומנו תפס בטהראן מקום 11, דבר, 31 באוקטובר 1965
5. ↑  טוביה סוקולסקי נתמנה למאמן הנבחרת הלאומית, דבר, 24 במאי 1971
6. ↑  שברתי את השמשה וקפצתי דרך החלון, דבר, 6 בספטמבר 1972
**טיילור ג'יי הארווד-בליס** (באנגלית: **Taylor Jay Harwood-Bellis**; נולד ב-30 בינואר 2002 בסטוקפורט שבאנגליה) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת מנצ'סטר סיטי מהפרמייר ליג.

קריירת מועדונים
---------------

הארווד-בליס גדל במחלקת הנוער של מנצ'סטר סיטי. ב-24 בספטמבר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 3-0 על פרסטון נורת' אנד במסגרת הסיבוב השלישי של גביע הפוטבול ליג לעונת 2019/2020.

ב-1 בפברואר 2021 הושאל הארווד-בליס עד לתום עונת 2020/2021 לבלקברן רוברס מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. הוא ערך 19 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-27 ביוני 2021 הושאל הארווד-בליס לאנדרלכט מליגת העל הבלגית. ב-25 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 3-1 לרויאל אוניון סן-ז'ילואז במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2021/2022. הוא ערך 16 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-11 בינואר 2022 הושאל הארווד-בליס לסטוק סיטי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ עד לתום עונת 2021/2022. הוא ערך 22 הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-1 ביולי 2022 הושאל הארווד-בליס למשך עונה אחת לברנלי מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ. הוא ערך 32 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד, וסייע לברנלי להעפיל לפרמייר ליג.

קריירה בינלאומית
----------------

הארווד-בליס נכלל בסגל נבחרת אנגליה עד גיל 21 לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023.

קישורים חיצוניים
----------------

* טיילור הארווד-בליס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* טיילור הארווד-בליס, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Rovers complete second deadline day deal באתר הרשמי של בלקברן רוברס, 1 בפברואר 2021 (באנגלית)
2. ↑  HARWOOD-BELLIS JOINS ANDERLECHT ON LOAN באתר הרשמי של מנצ'סטר סיטי, 27 ביוני 2021 (באנגלית)
3. ↑  Harwood-Bellis checks in באתר הרשמי של סטוק סיטי, 11 בינואר 2022 (באנגלית)
4. ↑  HARWOOD-BELLIS JOINS ON LOAN באתר הרשמי של ברנלי, 1 ביולי 2022 (באנגלית)
5. ↑  England MU21s squad named for EURO Finals באתר England Football, ‏ 14 ביוני 2023 (באנגלית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"טיילור הארווד-בליס"**.
רמזי גבאי, נובמבר 2017
**רמזי גבאי** (נולד ב-23 ביולי 1948), הוא אלוף-משנה במילואים ויו"ר איגוד תעשיות הטקסטיל בהתאחדות התעשיינים בישראל. כיהן בעבר כמנכ"ל חברת אופיס טקסטיל (1987–2009), שזכתה בתואר "יצואן מצטיין", חתן פרס התעשייה לשנת 1997. כיהן גם כיו"ר מכון היצוא (2011–2017[דרוש מקור]).

ביוגרפיה
--------

רמזי נולד בעיראק בשנת 1948 לפרח ויהודה גבאי. בשנת 1951 עלה עם הוריו ארצה. למד בתיכון אוהל שם ברמת גן וסיים תואר ראשון בכלכלה ובמדע המדינה באוניברסיטת בר-אילן בהצטיינות.

בשנת 1966 התגייס לחיל האוויר. מילא תפקידי מטה בבסיס חצור ובין היתר כיהן כשליש, מפקד טייסת מנהלה, ועוד. בשנת 1982, בגיל 34, הועלה לדרגת אלוף-משנה והוטל עליו להקים את מחלקת התכנון בחיל האוויר ולעמוד בראשה. ב-1986 מונה למנהל הגיוס של צה"ל, ועמד בראשו עד שחרורו בשנת 1987.

לאחר שחרורו מונה למנכ"ל חברת אופיס טקסטיל, שהייתה באותה העת חברה תעשייתית קטנה בשליטת תע"ש, לאחר שמנהלה הקודם נפטר. תחת ניהולו גדלה החברה והחלה לייצא את תוצרתה ברחבי העולם, זאת על אף שמצב הטקסטיל בישראל החל לדעוך. כל מתחרותיה של אופיס, שבאותה עת היו גדולות ממנה עשרות מונים (בהן כיתן וארגמן) החלו להפסיד ובסופו של דבר נסגרו ונמכרו. במהלך אותן שנים זכה רמזי בפרס תעשיין מצטיין, פעמיים זכתה החברה בניהולו בתואר יצואן מצטיין, בפרס הגלובוס הירוק ופרסים נוספים. בשנת 2010 החל רמזי לשמש כיו"ר חברת אופיס טקסטיל בע"מ וב-2014 התמנה כיושב ראש חברת MD פולימרים בע"מ.

במקביל מילא רמזי תפקידים רבים בהתנדבות. בין היתר כיהן משך מספר קדנציות כמ"מ וכסגן ראש עיריית רמת גן, מכהן החל משנת 2011 כיו"ר מכון היצוא הישראלי (קדנציה שנייה), מכהן כיו"ר איגוד הטקסטיל והאפנה בהתאחדות התעשיינים (קדנציה שלישית), דירקטור במוסד לביטוח לאומי ועוד.

רמזי הוא הבכור מבין ארבעה ילדים. אחותו היא יו"ר מכבי עירוני רמת גן, אורה גלזר. נשוי ואב לשלושה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רמזי גבאי** בוויקישיתוף
* אביבה לורי, במפעל אופיס אין ועד עובדים, אין שביתות ובאופן כללי אין תלונות. כן, וזה קורה בישראל, באתר הארץ, 26 במאי 2011
* אלכסנדרה לוקש, לאן פני היצוא הישראלי בשנה הבאה?, באתר ynet, 13 בספטמבר 2015 סרטונים
* אורה קורן, רמזי גבאי מונה ליו"ר מכון היצוא במקום עמי אראל, באתר TheMarker‏, 25 בספטמבר 2011

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלונתו של רמזי גבאי, באתר הארץ, 15 במרץ 2003
2. ↑  פרס התעשייה באתר התאחדות התעשיינים בישראל.
3. ↑  טל ליטמן, רמזי גבאי נבחר ליו"ר מכון הייצוא, באתר כלכליסט, 25 בספטמבר 2011
4. ↑  הג'וב החדש של רמזי גבאי, באתר כלכליסט, 25 בנובמבר 2014
5. ↑  יוסי פנטילט, משחק בית: מי הקבוצה היחידה שעייריית ר"ג הגדילה את תקציבה?, באתר nrg‏, 7 בפברואר 2012
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**גופה בחולות** הוא סרט טלוויזיה ישראלי משנת 1999 בבימויו של ריקי שלח, עם ששי סעד, ישראל פוליאקוב, אברהם סלקטר, עזרא דגן, שמואל אדלמן ורחל דיין בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על המחזה "מסיבת פרידה לאקדוחן" של דינה לימון ואסי הנגבי (1981) שנכתב בהשראת הוצאתו להורג של אליהו גלעדי שהיה ממנהיגי לח"י על ידי אנשי המחתרת בעקבות חילוקי דעות חריפים ביותר בינו ולבין יצחק שמיר ופעילי לח"י אחרים. הסרט שודר ב-HOT3.

המחזה והסרט הסרט מתארים עימות דמיוני של מפקד מחתרת (בהשראת יצחק שמיר) ופקודיו עם העבר בעת שהוא מתמנה לתפקיד שר החוץ. שם המחתרת לא מוזכר.

תקציר העלילה
------------

בביתו של יוסף מגידו (אליקים בשמו המחתרתי) (ששי סעד) שהיה מפקד מחתרת בזמן המנדט הבריטי, מתכנסים לוחמיו לשעבר כדי לחגוג את מינויו לשר החוץ של ישראל. הם מרימים כוסית ושרים את המנון המחתרת (מילים של דרור שוורץ). בין החוגגים גם אשתו נעמי (רחל דיין) ובנם דניאל.

את השמחה משבית אורח לא קרוא (ישראל פוליאקוב) שמבקש לשוחח עם יוסף אישית. הוא לא מזדהה בשמו ומראה ליוסף צילומים שצילם את יוסף הורג את אחד המפקדים הבכירים של המחתרת, דניאל בק המכונה "בנקו". יוסף לא מכחיש אך טוען כי זה היה הכרחי להצלת המחתרת וכי בנקו התנהג בצורה בלתי אחראית שסיכנה את המחתרת. האורח מזהיר אותו כי אם לא יוותר על המינוי לשר החוץ, הוא יפיץ את דבר הרצח בתקשורת.

יוסף מזמן לחדר הספרייה שלו, שלושה ממפקדי המחתרת שאישרו את ההחלטה להוציא להורג את בנקו אך לא ידעו שבעת ההתייעצות היה כבר בנקו הרוג מיריות של יוסף.

שלושת המפקדים הם - ישראל (שמואל אדלמן), יעקב (עזרא דגן) ונתן (אברהם סלקטר). לשלושתם היו סיבות טובות לתמוך בחיסולו של בנקו.

ישראל השתתף בפעולת החרמת כסף בבנק שבו השתתף בנקו ולוחם נוסף. הוא היה נהג מכונית המילוט אך ברח מתוך פחד. הלוחם נהרג ובנקו הצליח לברוח וביקש לנקום בו.

לנתן היה חשבון עם בנקו שהיה רודף נשים וכפה את עצמו על חברתו גאולה.

יעקב סייע לחברו פלש שהיה מודיע של הבריטים, להימלט מידו הנוקמת של בנקו כי פלש הציל אותו בשואה. בנקו ביקש לנקום בו אך חוסל לפני כן.

ליוסף הייתה נגד בנקו גם טינה אישית - בנקו כפה את עצמו על נעמי והוא אביו הביולוגי של בנם דניאל אך פרט להם, זה לא ידוע לאיש...

כולם מסכימים כי יש לחסל את האלמוני המאיים. יוסף נפגש עם האלמוני שמציג הפעם את עצמו כתבורי שהיה המקשר של בנקו. הוא היה מעריץ של בנקו והזהיר אותו לא להגיע לפגישה עם יוסף. הוא עקב אחריו, צילם את יוסף רוצח אותו ואחר כך את שלושת המפקדים קוברים אותו. הוא מסר את התמונות לבריטים שהבריחו אותו לבריטניה לאחר שגילה להם פרטים על המחתרת, שם עבר ניתוחים לשינוי פנים וכולם חשבו כי הוא מת בכלא. כעת הוא חוזר על דרישתו מיוסף לא להתמנות לשר החוץ. יוסף הורג אותו, שם את גופתו בתא המטען, חוזר לביתו ומודיע לשלושת המפקדים על כך.

לבסוף מושבע יוסף בכנסת כשר החוץ בשעה ששלושת המפקדים חופרים קבר לתבורי בגשם שוטף.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| ששי סעד | יוסף (אליקים) מגידו | מפקד מחתרת לשעבר |
| רחל דיין | נעמי מגידו | אשתו של יוסף |
| ישראל פוליאקוב | תבורי | לוחם מחתרת לשעבר |
| אברהם סלקטר | נתן | מפקד במחתרת לשעבר |
| עזרא דגן | יעקב | מפקד במחתרת לשעבר |
| שמואל אדלמן | ישראל | מפקד במחתרת לשעבר |

קישורים חיצוניים
----------------

* גופה בחולות, באתר יוטיוב
* גופה בחולות, באתר אידיבי
* על פרשת אליהו גלעדי והסרט "גופה בחולות", באתר של אלי אשד
**פּפּירוס** (מיוונית: πάπυρος; בלטינית: Papyrus) הוא סוג קדום של נייר שיוצר מצמח הגומא, הנודע גם כצמח הפפירוס. השימוש הידוע הראשון בנייר פפירוס נעשה במצרים העתיקה, עוד בימי השושלת הראשונה של מצרים ואולי אף לפני-כן. נעשה שימוש בפפירוס בכל אזור המזרח התיכון, כמו גם ביבשת אירופה ובדרום-מערב אסיה.

ייצור ושימוש
------------

גומא
פפירוס מצרי עם איור של האל אוזיריס
פרסקו של איש צעיר אוחז מגילת פפירוס מהרקולנאום מהמאה ה-1 במוזיאון הלאומי לארכאולוגיה של נאפולי.
גליונות פפירוס יוצרו מגזע הגומא. ראשית מסירים את הקליפה החיצונית, ולאחר-מכן פורסים את תוכן הגזע לרצועות דקות באורך 40 ס"מ בערך. מניחים את הרצועות זו לצד זו על משטח קשה, כששוליהן חופפים קמעה, ואז מניחים שכבה שנייה בזווית של 90 מעלות לראשונה. ייתכן כי לפני-כן נטבלו הרצועות במים עד להתחלת רקב, אולם הדבר אינו ודאי. בעודן לחות, שתי השכבות נלחצות זו לזו עד שהן הופכות לגיליון יחיד, וגיליון זה מיובש בלחץ. לאחר הייבוש לוטש הגיליון בעזרת חפץ מעוגל כלשהו (אולי אבן).

במקור השימוש בפפירוס היה ליצירת מגילות, אולם בהמשך גילו היוונים כיצד לכרוך גליונות לספרים.

באקלים יבש כמו זה של מצרים, הפפירוס יציב, ונשמר בצורה טובה יחסית. אולם אחסון בתנאי לחות מוביל לרקב המשמיד את הגליונות. פפירוסים מיובאים, שהיו נפוצים בעבר ביוון ובאיטליה, התקלקלו עד שלא ניתן לשחזרם, אולם במצרים עדיין מתגלים מדי פעם גליונות פפירוס חדשים בחפירות ארכאולוגיות.

אחד הפפירוסים החשובים שנמצאו במצרים הוא **פפירוס אברס**, מסמך עתיק המכיל רשימה של 867 מיני צמחים, בעיקר צמחים אשר מיוחסות להם סגולות רפואיות. לימוד הפפירוסים מהווה את מקור הידע העיקרי ללימוד החיים במצרים עתיקה. כך למשל אוסף של פפירוסי הכישוף היווניים מהווה בסיס ללימודי מצרים מהמאה ה-2 לפנה"ס ועד למאה ה-5.

במצרים נמשך השימוש בפפירוס עד למאה ה-8 לערך, ואז הוחלף בידי הנייר, שהיה זול יותר; הנייר הגיע למצרים בידי הערבים. עוד לפני-כן שימש הקלף כתחליף לפפירוס באזורים מסוימים במצרים. השימוש המאוחר ביותר הידוע הוא לפסק-דין של האפיפיור משנת 1057, ומסמך ערבי משנת 1087. באימפריה הביזנטית נעשה שימוש בפפירוס עד למאה ה-12, אולם לא שרדו פפירוסים מתקופה זו.

ראו גם
------

* כתב חרטומים
* פפירוס איפוור

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **פפירוס** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **פפירוס** |

* פפירוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* חמשה קטעי פפירוס שנמצאו במצרים, מאה רביעית, בפרויקט "כתיב" באתר הספרייה הלאומית
* כתבי יד (פפירוסים), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  ההגייה ביוונית: **פּא**פּירוֹס, במלעיל דמלעיל (ההטעמה בהברה הראשונה).
נציגי המדינות שהכריזו על "מסילת השלום" בפסגת G20, הודו 2023נציגי המדינות שהכריזו על "מסילת השלום" בפסגת G20, הודו 2023
**מסילת השלום** היא תוכנית לשינוע סחורות בין תת היבשת ההודית לאירופה דרך איחוד האמירויות, ערב הסעודית, ירדן, ישראל ויוון, עליה הכריז נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן בפסגת G-20 בספטמבר 2023.

רקע
---

|  |  |
| --- | --- |
|  |  ראו גם – **מסילת הרכבת החיג'אזית, מסילות לשלום אזורי** |

מפת תוכניתו של שר התחבורה ישראל כץ לחיבור יבשתי של מדינות המפרץ הפרסי וסעודיה לירדן וישראל
הרעיון לחבר את נמל חיפה למפרץ הפרסי במסילת רכבת מבוסס בחלקו על תוואי הרכבת החיג'אזית שחיברה בין אזורים שלעתיד יהיו ישראל, סוריה, ירדן וערב הסעודית. הבריטים הקימו את נמל חיפה מתוך מחשבה שהוא יוכל לשמש עבורם כחיבור בין חצי האי ערב לאירופה.

כבר במחצית השנייה של העשור השני של המאה העשרים ואחת יזם שר התחבורה ישראל כץ את התוכנית "מסילות לשלום אזורי", שנועדה ליצור חיבור יבשתי לשינוע סחורות בין איחוד האמירויות לנמל חיפה. תוכנית זו, שהוצגה באפריל 2017, היוותה בסיס ראשוני לתוכנית הכוללת יותר עליה הכריז נשיא ארצות הברית בספטמבר 2023.

התוכנית למסדרון סחר בין-יבשתי
-----------------------------

בספטמבר 2023 במהלך פסגת G20 שהתקיימה באותה שנה בהודו, הכריז נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן על התוכנית לחיבור תת-היבשת ההודית עם אירופה דרך האמירויות, סעודיה, ירדן, ישראל, ויוון. במעמד ההכרזה נכחו גם ראש ממשלת הודו נרנדרה מודי, יורש העצר של ערב הסעודית מוחמד בן סלמאן ונשיאת הנציבות האירופית, אורסולה פון דר ליין. בן סלמאן הודיע בפסגה כי ארצו תשקיע בפרויקט 20 מיליארד דולר.

על פי התוכנית, ספינות מסחר תצאנה מעיר הנמל מומבאי שבהודו אל איחוד האמירויות. משם הסחורות יוטענו על רכבת שתשנע אותן דרך סעודיה, ירדן וישראל (נמל חיפה) אל הים התיכון, אז תעבורנה הסחורות בחזרה לספינות שתובלנה אותן דרך קפריסין ליוון, משם הן תועברנה למשאיות אשר תסענה אותן דרך מספר מדינות באירופה עד המבורג שבגרמניה. אורך המסלול ממומבאי להמבורג הוא כ-8000 ק"מ.

המסלול היבשתי בין נמל דמאם בסעודיה לנמל חיפה עומד על כ-2,000 ק"מ, זאת לעומת המסלול הימי דרך תעלת סואץ העומד על כ-6,000 ק"מ, מה שאומר שהמסלול היבשתי יקצר את מסלול שינוע הסחורות בכ-4,000 ק"מ, וגם יחסוך בתשלום המכס הנדרש בעת מעבר בתעלת סואץ.

יש הרואים בהכרזה האמריקאית על התוכנית ניסיון לתת מענה להצעה דומה שניסתה סין ליזום ב-2013, וכן לתוכנית לחבר את רוסיה להודו דרך איראן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מסילת השלום** בוויקישיתוף
* בדרך ל"מסילת השלום": דיפלומטיית הרכבות הבין-מעצמתית, באתר INSS
* מזכר הבנות על עקרונות של המסילת השלום (אנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  יובל שדה, פרשנותגם בלי סעודיה, ישראל תקטוף את פירות הרכבת להודו, באתר כלכליסט, 10 בספטמבר 2023
2. ↑  איתמר אייכנר, רועי רובינשטיין, AP, צעד גדול לרכבת מסעודיה לישראל: ביידן הכריז על פרויקט עולמי ענק, באתר ynet, 9 בספטמבר 2023
3. ↑  דין שמואל אלמס, ‏רכבת מישראל לסעודיה? ארה״ב הכריזה על פרויקט הענק. כך זה יעבוד, באתר גלובס, 9 בספטמבר 2023
4. 1 2  גיל תמרי, ביידן הציג את "רכבת השלום"; נתניהו: "חלום שהופך למציאות", באתר חדשות 13, 9 בספטמבר 2023
5. ↑  פסגת ה G-20 בהודו: הדמיה של הדרך החדשה המתוכננת בין הודו לאירופה, עליה הוכרז במהלך הפסגה. ‏11 בספטמבר 2023
**אמא** (באנגלית: **Mother**) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת דרמה קומית בכתיבה ובימוי של אלברט ברוקס, עם אלברט ברוקס, דבי ריינולדס ורוב מורו בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על בן מבוגר שרוצה להבין את מהות היחסים המורכבים שלו עם אמו האלמנה ולשם זה הוא חוזר לגור אצלה.

דבי ריינולדס הייתה מועמדת לפרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי.

תקציר העלילה
------------

ג'ון הנדרסון (אלברט ברוקס) הוא סופר מדע בדיוני שמתקשה ליצור קשרים יציבים עם נשים. כעת הוא מתגרש משתו השנייה קארן (לורה וויק) ומשוחח על צרותיו עם ידידו קרל (ג'ון מקגינלי).

הוא יוצא לדייט עם לינדה (ליסה קודרו) אך מאוכז מבורותה בענייני תרבות. בעיותיו גורמות לו גם למחסום יצירתי. הוא מתארח אצל אחיו ג'ף (רוב מורו) שהצליח בעסקים של סוכנות ספורט, נישא לשריל (איזבל גלזר) ולהם שני ילדים.

ג'ון מרגיש שאמו האלמנה ביאטריס (דבי ריינולדס) מעדיפה את אחיו עליו. היא ביקורתית כלפי ספריו הדמיוניים ומעדיפה שיכתוב על דברים אמיתיים ושיקים משפחה כמו אחיו.

הוא מחליט לעזוב הכל, לנסוע מלוס אנג'לס לסוסליטו (אנ') ולחזור לגור בבית אמו.

האמא מקבלת את רצונו לגור אצלה בהסתייגות. הוא מרהט את חדרו המבולגן כמו בימי נעוריו, מנהל ריבים קטנים עם אמו על יצר האגרנות שלה ועל האוכל שהיא מעדיפה ומבשלת לו.

כשביאטריס יוצאת לבלות עם ידידה צ'ארלס (פיטר ווייט) מחטט ג'ון בארון ומוצא סיפורים שכתבה אמו כשהייתה צעירה. ביאטריס כועסת על שחיטט בארונה הפרטי אך לבסוף היא מתרככת ומספרת כי כתבה זו לפני נישואיה וחשבה להיות סופרת אך בעלה כיון אותה להישאר בבית ולטפל בילדים.

כעת מבין ג'ון את יחסי אמו אליו. היא קנאה בו כסופר מתחרה והתייחסה טוב יותר לאחיו שאינו סופר ולא מתחרה פוטנציאלי בה. הוא משלים עם אמו וחוזר ללוס אנג'לס בתחנת דלק הוא פוגש בבחורה (רוזלינד אלן) שמעריצה את ספריו ומסכימה לחזור אתו ללוס אנג'לס, אולי פתיחה לידידות טובה.

ביאטריס מתיישבת ליד המחשב שהשאיר לה ג'ון ומתחילה לכתוב סיפור על הניסיון שעברה עם בנה.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| אלברט ברוקס | ג'ון הנדרסון |  |
| דבי ריינולדס | ביאטריס הנדרסון |  |
| רוב מורו | ג'ף הנדרסון |  |
| ג'ון מקגינלי | קרל | חבר של ג'ון |
| ליסה קודרו | לינדה | "דייט" של ג'ון |
| לורה וויק | קארן הנדרסון |  |
| איזבל גלזר | שריל הנדרסון |  |
| פיטר ווייט | צ'ארלס | ידיד של ביאטריס |
| רוזלינד אלן | בחורה בתחנת דלק |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* "אמא", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "אמא", באתר נטפליקס
* "אמא", באתר AllMovie (באנגלית)
* "אמא", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "אמא", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "אמא", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קדימון לאמא, באתר יוטיוב
* ג'ון וביאטריס בסופרמרקט, באתר יוטיוב
* ג'ון וביאטריס בקניון, באתר יוטיוב
* שיחת ההבהרה בין ג'ון לביאטריס בסוף הסרט, באתר יוטיוב
* אמא 1996, באתר TCM

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no2003008111
* WorldCat (עם LCCN): no2003-008111

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק במיתולוגיה מצרית עתיקה. אם התכוונתם לאלה המקבילה בתפיסה הפילוסופית ב'תלמה', ראו נויט.

האלה נות, בדמות פרה
**נוּת** (במצרית עתיקה: Nwt "שמים") היא אלת השמים במיתולוגיה המצרית. בין תאריה: "מכסת השמיים", "המגינה", "השולטת בכל" ו"היא המחזיקה אלף נשמות".

נאמר עליה שגופה ענק ומלא כוכבים ושהיא בתם של שו ותפנות ואחותו ואשתו של גב אל האדמה, אשר ביחד הולידו את אוזיריס, איזיס, הורוס, סת ונפתיס.

לפי האגדה, נות וגב התחתנו בניגוד לרצונו של רע, ובגלל זה הוא קילל אותם ואמר שלא ייוולדו להם ילדים באף אחד מימות השנה (שמנתה אז 360 ימים בלבד).
כדי לחמוק מרוע הגזירה, הזמינה נות את ח'ונסו (אל הירח) למשחק קובייה ובכל פעם שח'ונסו הפסיד, הוא נתן לנות מעט מאור הירח שלו. הוא הפסיד כל כך הרבה פעמים, שנות צברה מספיק אור ירח בשביל ליצור עוד 5 ימים חדשים ולצרף אותם לסוף השנה. בימים אלה ילדה נות את חמשת האלים המלכותיים: אוזיריס (אוסיר), הורוס אל המלחמה ( בגרסאות שונות של הסיפור הורוס היה הבן של אוסירוס ואיריס), סת, איזיס (איסת), נפתיס (נבתחית) שנולדו תחת עץ השיטה.

האלה נות סימלה באמונה המצרית את האמונה בחיי נצח ובקימה לתחייה - המצרים האמינו שמדי ערב בולעת האלה נות את השמש למשך הלילה, השמש עברה דרך קיבת האלה במשך כל הלילה, ומדי בוקר נולדת השמש מחדש מתוך רחם האלה.

המצרים האמינו כי נות מהווה מחסום בין הכוחות הכאותיים שמחוץ לעולם, לעולם המסודר והרציונלי - ומסיבה זו מתוארת כאישה בצורת קשת המגינה על העולם הנמצא מתחת בטנה.

בספר המתים מתוארת נות כאלה המגינה על המתים, מאכילה ומשקה אותם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נות** בוויקישיתוף
* נות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| המיתולוגיה המצרית |
| --- |
| הפנתאון המצרי | אוסיריס • איזיס • אכר • אמון • אמונט • אנוביס • אנוקט • אפיס • אפפ • ארבעת בני הורוס • אתום • אתון • באט • בס • בסתת • גב • הורוס • חעפי • הקא • וואדג'ת • ח'ונסו • ח'נום • ח'פרי • חתחור • מות • מונתו • מין • מע'ת • מפדת • נו • נות • נחבת • נית • נפרטם • נפתיס • סאטט • סובק • סופדו • סח'מת • סת (וסת־בעל) • פאחט • פתח • קבוי • קוק • קטש • רע (העין של רע) • רשף • שו • תאורת • תחות • תפנות • סרקת |  |
| אתרים מיתולוגיים | בנבן |
| כתבים דתיים | אמדואט • כתבי הפירמידות • כתבי סרקופגים • ספר האדמה • ספר המערות • ספר המתים (הפפירוס של אני) • ספר הנשימה • ספר השערים |
| פולחן | מקדשים מצריים (מקדש לוקסור • כרנך • מקדשי אבו סימבל) • הפירמידות במצרים (הפירמידה הגדולה של גיזה) • הספינקס הגדול של גיזה • עמק המלכים |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987008638486205171
* BnF: cb171442192 (data)
* GND: 124874711
* LCCN: no2019033435
* SUDOC: 097527858
* VIAF: 69872963
* WorldCat: viaf-69872963

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**דבר על מקום הימצאם** הוא סרט טלוויזיה משנת 2013 בהפקת הערוץ הראשון בבימויו של יהלי ברגמן, עם יונה אליאן, לבנה פינקלשטיין ויחזקאל לזרוב בתפקידים בראשיים.

התסריט נכתב על ידי נאוה סמל שהקדישה אותו לזכר של הוריה ויש בו פרטים אוטוביוגרפיים. הוא מספר על מציאות חייהם של בני שתי משפחות עולים חדשים, מרומניה ומיוון, בראשית ימי המדינה, כשהקשר בין שתי המשפחות סובב סביב האזנה לפינת "המדור לחיפוש קרובים" שהמשפט הידוע בה היה "כל היודע דבר על מקום הימצאם" (של הנעלמים).

בשנת 2020 עיבדה איה קפלן את הסרט להצגת תיאטרון שהועלתה בהבימה ב-2021 עם סנדרה שדה ורובי פורת-שובל בתפקידים הראשיים.

תקציר העלילה
------------

שנת 1949, תקופת הצנע והקיצוב. שתי משפחות גרות בשיכון לעולים חדשים. בדירה אחת גרה משפחת בוים - עולים מרומניה. האם אנוצה (יונה אליאן), הבן ניסן (יחזקאל לזרוב) עם אשתו גיטה (הילה פלדמן) ובנם אביחי (טוני ברמן). אב המשפחה יענק'ל עזב לארצות הברית לפני המלחמה ומאז לא נשמע ממנו דבר.

ניסן מתוסכל, נע בין עבודה לעבודה ורוצה להיות נגן ג'אז בחצוצרה כמו דיזי גילספי אבל אנוצה מכרה את החצוצרה שלו כדי לקנות מזון. גיטה נמצאת בהיריון.

בסמוך להם גרה משפחת עולים מיוון, אם ובתה. רבקה (לבנה פינקלשטיין) ובתה שריקה (רותם זיסמן כהן). אנוצה מספקת לרבקה בגדים לתיקון ונותנת לה חלק מהפדיון. לרבקה יש בבית מקלט רדיו גדול אותו הביאו מרודוס. כל יום מתאספים כולם סביב המקלט לשמוע את הפינה של המדור לחיפוש קרובים בתקווה שמישהו מקרוביהם יימצא דרך התכנית.

החיים בשיכון מתרכזים בחנות המכולת של אברם (אבי גרייניק) המחזר אחרי שריקה אבל היא מעדיפה את הקיבוצניק יזהר (יפתח אופיר).

אנוצה רוצה להחליף את הרדיו הגדול ברדיו קטן יותר ולהתחלק בהפרש עם רבקה. רבקה אינה מסכימה ואנוצה מתחילה לדבר אליה בהתנשאות ביידיש על "אי שיש בו יהודים". להפתעתה, רבקה עונה לה באותה השפה. רבקה מספרת שהן מרודוס ונשלחו משם לאושוויץ. בעלה וכל משפחתה הושמדו שם ורק היא ושריקה שרדו ולמדו שם יידיש.

אנוצה מבינה שטעתה ומנסה בדרכים שונות להתנצל ולבקש סליחה. לאחר שאביחי וחברו שלוימלה (אורי סטריקובסקי) מנסים לפרק את הרדיו כדי לראות איפה מסתתר גילספי, מתנדב ניסן לתקן אותו.

באחד הערבים שומעת רבקה כי ג'ק בים מניו יורק הידוע גם בשם יענק'ל בוים מחפש את אשתו אנוצה.

נוצר קשר עם האב האובד (ששי קשת) שהוא כעת זקן וכבד ראייה. הוא מביא חצוצרה לניסן. שתי המשפחות יושבות יחד בסוכה ויענק'ל שר את את חכי לי ואחזור ביידיש.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| יונה אליאן | אנוצה | פליטה מרומניה |
| לבנה פינקלשטיין | רבקה | פליטה מרודוס |
| יחזקאל לזרוב | ניסן | בנה של אנוצה |
| הילה פלדמן | גיטה | אשתו של ניסן |
| רותם זיסמן כהן | שריקה | בתה של רבקה |
| אבי גרייניק | אברם | חנווני |
| טוני ברמן | אביחי | בנם של ניסן וגיטה |
| אורי סטריקובסקי | מוישל'ה | חבר של אביחי |
| יפתח אופיר | יזהר | קיבוצניק |
| ששי קשת | יענק'ל בוים | בעלה של אנוצה |

קישורים חיצוניים
----------------

* "דבר על מקום הימצאם", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "דבר על מקום הימצאם", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* דבר על מקום הימצאם, באתר יוטיוב
* דבר על מקום הימצאם, באתר הבימה
**מאחורי קווי האויב** (באנגלית: **Behind Enemy Lines**) הוא סרט מתח ופעולה אמריקאי משנת 2001, בכיכובם של אוון וילסון, ג'ין הקמן, גבריאל מאכט, דייוויד קית', צ'ארלס מאליק ויטפילד וג'ואקים דה אלמידה.

תקציר העלילה
------------

במהלך מלחמת בוסניה מאס לוטננט כריס בארנט (וילסון), נווט מטוס קרב מסוג בואינג F/A 18 הורנט בצי האמריקני המשרת על סיפון נושאת המטוסים קרל וינסון, טיסות הסיור השגרתיות אליהן שובצו הוא והטייס לוטננט ג'רמי סטקהאוז (מאכט), משום שלתפיסתו על הצי לעשות יותר במלחמה. בשל המיאוס שחש הגיש בארנט מכתב התפטרות למפקד קבוצת הקרב של נושאת המטוסים, אדמירל לסלי ריגרט (הקמן). כעונש שיבץ האדמירל את סטקהאוז ובארנט לטיסת סיור מעל בוסניה בבוקר חג המולד. השניים חרגו מנתיב הטיסה וצילמו טבח שביצעו סרבים בבוסנים.

במהלך טיסתם ראו הסרבים את המטוס וירו לעברו טילי נ"מ. מטוסם של השניים הופל, סטקהאוז נלכד ונרצח בידי הסרבים ואילו בארנט נמלט על חייו מאחורי קווי האויב. בעוד הפיקוד הבכיר של נאט"ו סירב לאשר לאדמירל ריגרט לחלץ את בארנט בשל הרגישות הפוליטית והפסקת האש שהושגה בין הצדדים, ביקשו הסרבים לאתר את הנווט הנמלט בכדי למנוע ממנו לחשוף את הטבח שביצעו. בשיאו של הסרט החליט האדמירל ריגרט לאשר לכוח סיירת חיל הנחתים בפיקוד קפטן גלן רודוואויי (ויטפילד) לצאת ולחלץ את בארנט מלב בוסניה, ואף הצטרף בעצמו לכוח כשהטיס את אחד ממסוקי החילוץ בל UH-1 אירוקוי שבהן הוטס הכוח.

קישורים חיצוניים
----------------

* "מאחורי קווי האויב", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "מאחורי קווי האויב", באתר נטפליקס
* "מאחורי קווי האויב", באתר AllMovie (באנגלית)
* "מאחורי קווי האויב", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "מאחורי קווי האויב", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "מאחורי קווי האויב", באתר Metacritic (באנגלית)
* "מאחורי קווי האויב", באתר אידיבי
* "מאחורי קווי האויב", באתר דיסני+ סרטים (באנגלית)
* "מאחורי קווי האויב", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* שירות "הארץ", ההימור על "מאחורי קווי האויב" הצליח, באתר הארץ, 7 בינואר 2002.
* מאחורי קווי האויב, דף הסרט באתר וואלה!.
שגיאות פרמטריות בתבנית:סרט   
פרמטרים [ קישור ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**דודה קלרה** הוא סרט הקולנוע השני באורך מלא של אברהם הפנר, שיצא לאקרנים בשנת 1977. הסרט הוא דרמה קומית העוסקת במשפחה ממוצא פולני במדינת ישראל.

עלילת הסרט
----------

תמונה מתוך הסרט. בתמונה מימין לשמאל: רות סגל, עדנה פלידל ויעל פרל בקרהסרט עוקב אחר מעלליה של משפחה בת שלוש אחיות ממוצא פולני - לאה, רוז'ה וקלרה, המנהלות יחד חנות ומתפרה לשמלות כלה ברחוב בן יהודה בתל אביב. לאה מוצגת כאחות קנאית; רוז'ה היא היחידה מבין האחיות שלה ילדה; וקלרה, הגדולה מבין האחיות, מנסה לפתור קונפליקטים במשפחה, להחליט ולקבוע עבור כולם מה לעשות.

עלילת הסרט מתחילה כאשר קלרה מחליטה לשלוח את זיוה׳לה, בתה של רוז'ה, ללימודים בלונדון אצל אחיהן הגדול והנערץ של האחיות, מאיר. זיוהל'ה מאוהבת בדודיק, שמצטייר כשטחי מדי בעיני דודותיה, והיא נאלצת להיפרד ממנו ולנסוע לאנגליה בהוראת קלרה. כאשר זיוה׳לה חוזרת לארץ היא מתאחדת עם דודיק, והשניים מחליטים להתחתן. פער התרבויות והמעמד הסוציו-אקונומי בין הוריו של דודיק לבין קלרה ואחיותיה מחריד אותן, אך האחיות מחליטות לסייע ולהוציא את החתונה אל הפועל, בעיקר שיש ספק שזיוה׳לה בהריון ממנו, מכך שיצאו תקופה ארוכה טרם טסה זיוה׳לה לדודה מאיר. קלרה מוצאת עצמה מתמודדת בעת ובעונה אחת לא רק עם החתונה, אלא גם עם גיסה האחד שסובל מקלפטומניה, וגיסה האחר הסובל ממחלה כרונית.
לבסוף מתברר שזיוה׳לה לא בהריון, אך האחיות מקבלות את דודיק ואת משפחתו, והזוג מתחתן, כאשר גם הדוד מאיר מגיע לארץ לחתונתה.

שחקנים
------

| שחקן | תפקיד |
| --- | --- |
| חנה מרון | קלרה |
| עדנה פלידל | רוז'ה |
| רות סגל | לאה |
| יעל פרל בקר | זיוה "זיוה'לה"- ביתה של רוזה |
| שמואל בונים | שמואל - בעלה של קלרה |
| יוסף כרמון | מיכ'ל - בעלה של רוז'ה |
| לאו יונג | יאקוב - בעלה של לאה |
| שמואל רודנסקי | מאיר - אחיהם של שלוש האחיות |
| מאיר פניגשטיין | דודיק כהנא - החבר של זיוה |
| ג'טה לוקה | גברת כהנא |
| מרדכי בן זאב | אדון כהנא |
| חינה רוזובסקיה | שכנה |
| ברונקה זלצמן | לקוחה בחנות |

משמעויות וחשיבות הסרט
---------------------

הסרט מבטא מאפיינים סטריאוטיפיים של בני עדה זו בצורה קריקטוריסטית. הסרט מנסה לשמר את תמונתם של בני עלייה שכמעט אינם כבר בימינו. בנוסף עולים בסרט מוטיבים החוזרים מסרטו באורך מלא הקודם של אברהם הפנר, "לאן נעלם דניאל וקס?": לאורך הסרט האחיות מספרות בשבחו ובגדולתו של אחיהן הגדול החי בגולה, מאיר. לבסוף, כשמגיע מאיר לחתונה, הוא מתגלה לצופה כאכזבה ודמותו באה בסתירה מוחלטת לדמות שהצטיירה בפי גיבורות הסרט. דמותו של מאיר מזכירה ומתכתבת עם דמותו של דניאל וקס, בסרט "לאן נעלם דניאל וקס?".

קישורים חיצוניים
----------------

* "דודה קלרה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "דודה קלרה", באתר AllMovie (באנגלית)
* "דודה קלרה", באתר ספר הקולנוע הישראלי
* "דודה קלרה", באתר אידיבי
* "דודה קלרה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* "דודה קלרה", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* עדית זרטל, דודה קלארה, דבר, 27 במאי 1977
האזור האפור (באנגלית: **The Grey Zone**) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 2001 בבימויו של טים בלייק נלסון ובכיכובם של הארווי קייטל, סטיב בושמי, דייוויד ארקט ומירה סורבינו. המגולל את סיפורו של מרד הזונדרקומנדו באושוויץ. מקור שם הסרט הוא בפרק בספר "השוקעים והניצולים" מאת ניצול השואה פרימו לוי.

הסרט הוצג בהקרנת בכורה ב-13 בספטמבר 2001 בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו, אולם יצאה לאקרנים בארצות הברית רק שנה אחר כך, ב-18 באוקטובר 2002. ב-6 באוקטובר 2001, השחקן הארווי קייטל והבמאי בלייק נלסון היו אורחי פסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה, בו הוקרן הסרט.

עלילה
-----

הסרט מבוסס על ספרו של מיקלוש ניסלי "**הייתי עוזרו של מנגלה באושוויץ**" מ-1946 ומחזה בעל שם זהה, פרי עטו של במאי הסרט טים בלייק נלסון, מ-1996. הסרט מתאר את סיפור המרד שאירע ב-12 באוקטובר 1944 במחנה הריכוז אושוויץ בידי אנשי הזונדרקומנדו, אסירים שנאלצו לסייע לשומרי המחנה להוליך קורבנותיהם לתאי הגזים ולאחר מכן להשליך את גופותיהם למשרפות. המורדים משתפים פעולה עם מספר אסירות המועסקות כעובדות כפייה במפעל תחמושת, ועם כמה אזרחים פולנים, לצורך הריסת המשרפות. תוך כדי תיאור ההכנות למרד נחשפת שיגרת חיי אנשי הזונדרקומנדו, עבודתם בתאי הגזים ובמשרפות, ויחסיהם עם שומרי המחנה הנאצים ובראשם האובר-שארפיהרר אריך מוספלדט.במהלך עבודתם בתאי הגזים מגלים אנשי הזונדרקומנדו ילדה ששרדה את הגז ועושים ככל יכולתם על מנת להציל אותה במציאות הבלתי אפשרית בה הם נמצאים.

שחקנים
------

* הרווי קייטל - אריך מוספלדט
* דייוויד ארקט - הופמן
* סטיב בושמי - האש
* מירה סורבינו - דינה
* דייוויד צ'נדלר - רוזנטל
* אלן קורדונר - מיקלוש ניסלי
* הנרי סטראם - יוזף מנגלה
* נטשה ליון - רוזה

הבדלים בין הסרט לספר
--------------------

הספר "**הייתי עוזרו של מנגלה באושוויץ**", עליו מבוסס הסרט, מתאר בפירוט, מנקודת מבטו של ד"ר מיקלוש ניסלי, את תקופת מאסרו במחנה אושוויץ, ומתמקד בעיקר בעבודתו תחת יוזף מנגלה. הסרט לעומת זאת, מתמקד בעיקר במרד הזונדרקומנדו ואינו מובא מנקודת מבטו של ניסלי, המופיע בו כדמות משנית בלבד.

ראו גם
------

* התנגדות יהודית בשואה
* יוזף מנגלה
* אושוויץ

קישורים חיצוניים
----------------

* "האזור האפור", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "האזור האפור", באתר נטפליקס
* "האזור האפור", באתר AllMovie (באנגלית)
* "האזור האפור", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "האזור האפור", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "האזור האפור", באתר Metacritic (באנגלית)
* "האזור האפור", באתר אידיבי
* "האזור האפור", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* אורי קליין, אין תפקידים קטנים, אין דמויות רעות, באתר הארץ, 6 באוקטובר 2001 - ריאיון עם השחקן הארווי קייטל על הפקת הסרט
* בני לנדאו, במקום שההיגיון נגמר, באתר הארץ, 13 בנובמבר 2002 - ביקורת

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  ניו יורק טיימס, "האזור האפור" - סרט עלילתי על הזונדרקומנדו, באתר הארץ, 26 באוקטובר 2002
2. ↑  אורי קליין, הארווי קייטל בישראל כאורח פסטיבל הקולנוע בחיפה, באתר הארץ, 5 באוקטובר 2001

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007400855505171
* GND: 4779985-7
* VIAF: 215960630
* WorldCat (עם VIAF): 215960630

 |
**זהות לאומית** היא הזהות ותחושת ההשתייכות של אדם למדינה אחת או לאומה אחת המשותפת לקבוצת אנשים. לדוגמה, בעוד שאדם בעל אזרחות ישראלית יכול לומר על עצמו כי הוא ישראלי, לעיתים גם כאשר אדם גדל בקהילה ישראלית הוא יוכל לומר שהוא מרגיש ישראלי.

זהות לאומית אינה תכונה מולדת. מחקרים שונים הוכיחו כי הזהות הלאומית של אדם היא תוצאה ישירה של הנוכחות היום-יומית של אלמנטים בעלי "מכנה משותף" אותם חולקים אנשים המשתייכים לאותה המדינה או האומה: סמלים לאומיים, שפה, צבעים לאומיים, ההיסטוריה של האומה, תודעה לאומית, קשרי דם, תרבות, מוזיקה, רדיו, טלוויזיה וכדומה.
ישנן גישות רוחניות המזהות בני עם מסוים כחולקים מטען רוחני משותף. על פי גישות אלו הזהות הלאומית היא חשיפה של תשתית של זהות קיימת ולא יצירה של זהות חדשה.

יצוין כי תחושת הזהות הלאומית של רוב האזרחים של מדינה אחת, או אומה אחת, נוטה להתחזק כאשר היא מאוימת מבחינה צבאית. תחושת ההשתייכות לאומה הכרחית ככל שהאיום החיצוני מתבהר. [דרוש מקור]

ישנם מקרים שבהם הזהות הלאומית מתנגשת עם הזהות האזרחית של האדם. לדוגמה, רבים מערביי ישראל משייכים עצמם או משויכים ללאום הערבי או הפלסטיני, בעוד שהם אזרחים בישראל, אשר מצויה בסכסוך עמם. כמו כן, ישנם מקרים שבהם מדוכאת הזהות הלאומית של קבוצה מסוימת על ידי השלטון במדינה שבה היא חיה. דוגמה בולטת לכך הייתה בקרב הקטלאנים תחת משטרו של פרנסיסקו פרנקו, שהשתמשו בקבוצות הספורט של ברצלונה על מנת להביע את הזהות הלאומית שלהם בעת שנאסר עליהם ללמד את שפתם, השפה הקטלאנית, ולהציג סממנים לאומיים אחרים.

ראו גם
------

* פטריוטיות
* בנו של האחר

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זהות לאומית** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ashmore, Richard D.; Jussim, Lee; Wilder, David, eds. (2001). *Social Identity, Intergroup Conflict, and Conflict Reduction*. Oxford University Press. pp. 74–75. ISBN 9780195137439.
2. ↑  Tajfel, Henri; Turner, John C. (2004). "The Social Identity Theory of Intergroup Behavior". In Jost, John T.; Sidanius, Jim (eds.). *Key readings in social psychology. Political psychology: Key readings*. Psychology Press. pp. 276–293).

| לאומיות |
| --- |
| לפי סוג | אנטי לאומיות • לאומיות אתנית • לאומיות תרבותית • לאומיות אינטגרלית • לאומיות כלכלית • לאומיות תאגידית • אירדנטה • רוואנשיזם |
| צורת ביטוי | המנון • זהות • שפה • מוזיקה • סמל |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: ph117245

 |