הרב **עמיהוד יצחק מאיר לוין** (ב' בסיוון ה'תש"ה, 14 למאי 1945, בלפוריה - ב' בתמוז ה'תשפ"ג, 21 ביוני 2023, נתניה) היה רב הקהילה החרדית בנתניה, ובית הכנסת "מנין אברכים", ראש כולל "תפארת נתניה - יד משה", רב בית הכנסת "יד -אהרן", ועורך קובץ תורני "אוריתא".

**ביוגרפיה**
------------

נולד בבלפוריה לאסתר ולרב משה לוין שהיה רב המושבה.

בשנת 1947 עברה משפחתו לקריית חיים שם כיהן אביו כרב היישוב[1]. למד בבית הספר הדתי בקריית שמואל (חיפה).

בשנת 1953בעקבות מינויו של אביו לרב העיר עבר עם משפחתו לנתניה[2].

בשנת 1959 החל ללמוד בשיבת בישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה אצל ראש הישיבה הרב משה צבי נריה.

בשנת 1963 המשיך ללמוד בישיבת חברון כנסת ישראל, והיה מטובי הבחורים בישיבה.

הוסמך לרבנות על ידי ראשי הישיבה הרב משה חברוני והרב שמחה זיסל ברוידא, קיבל סמיכה גם מהרב בצלאל ז'ולטי ממנו שמע שיעורים באותה תקופה, וכן מהרב שאול ישראלי והרב דוד שלוש.

במקביל ללימודיו בישיבה היה נוסע למסור שיעורים מדי שבוע בישיבת בני עקיבא נחלים.

בשנת 1969 נסע ללמד בישיבה באנגליה.

בשנת 1970 התגייס לצהל ושירת בחיל השריון בחטיבה 14 איתה גם לחם במלחמת יום הכיפורים ברמת הגולן. בהמשך השלים את שירותו ברבנות הצבאית ובמסגרת זו נשלח למחנות צה"ל ומסר שם שיעורים רבים.

לאחר שחרורו מהצבא כיהן כר"מ בכתה י"ב בישיבת כפר הרא"ה, ובמקביל השלים לימודי תואר ראשון במשפטים במסגרת לימודי ערב באוניברסיטת תל אביב וסיימם בהצטיינות .

בהמשך השלים תואר שני בהיסטוריה של המזרח התיכון וכיהן כמרצה באוניברסיטת תל אביב[3].

התמחה תקופה קצרה אצל עו"ד אמנון גולדנברג .

כיהן גם כר"מ במדרשית נעם בפרדס חנה במשך שנה וכן בישיבת הדרום ומסר שיעורים בישיבות נוספות.

בשנת 1977 נפטר אביו[4], כשנה לאחר מכן החל למלא את מקומו כראש כולל "תפארת נתניה" שהקים אביו במרכז העיר.

בשנת 1978 נישא להינדה (הדסה) לאופר מתל אביב.

לאחר נישואיו התגורר בנתניה ועזב אט אט את עיסוקיו האקדמיים לטובת לימוד תורה והפצת תורה בעיר. מסר מדי יום שיעורים בבתי כנסת רבים וכן היה לכתובת לשאלות הלכתיות רבות.

מסר שיעורים גם בישובים הסמוכים לנתניה בבית יצחק-שער חפר בבית יהושע ובאודים כמו כן קיים קשר עם בני קיבוץ העוגן והיה מקובל לבני הקיבוץ כמסדר חופות וקידושין.

יחד עם חברי ילדותו הקים את בית הכנסת "יד - אהרן" בנתניה כשהוא מכהן כרב המקום.

במלחמת לבנון הראשונה כיהן כקצין דת בלבנון במחנות צהל במקום.

בשנת 1990 הקימו אברכים מקומיים בית כנסת שהחל לפעול בבית אביו הרב משה לוין רב העיר כשהוא מכהן כרב בית הכנסת

בית כנסת זה עבר גלגולים שונים עד שבשנת 2007 קבע את מקומו ברחוב גבע במרכז העיר שטח בית הכנסת נתרם ע"י הרב ישעיה ברנט ז"ל מראשי אגודת ישראל בעיר, ובית הכנסת נקרא על שמו "בית ישעיה"[5].

מאז בית כנסת זה משמש כבית כנסת המרכזי במרכז העיר נתניה. ובו מתקיימים באופן יומיומי שיעורי תורה והלכה ומנייני תפילות רבים טמשרת את כלל תושבי העיר בהם גם מאות משפחות חרדיות.

  

נפטר בב' בתמוז ה'תשפ"ג לאחר שחלה שנתיים קודם לכן[6]. נטמן ליד אביו בבית הקברות שיכון ותיקין - בנתניה.

**משפחתו**
----------

הרב לוין הותיר אחריו חמישה ילדים וארבעה אחים.

* אחיו הרב אליהו לוין משמש כראש כולל ללימודי חושן משפט ואבן העזר בעיר לייקווד שבניו ג'רזי שבארצות הברית. התפרסם כראש בית הדין המיוחד שהתיר כמה מעגונות אסון התאומים.[7]
* אחותו, אלישבע, נישאה לרב פרופ' משה מרדכי טרופ, פרופסור לביוכימיה באוניברסיטת בן-גוריון, נכדו של הרב נפתלי טרופ ובנו של הרב ראובן טרופ. כתב את הספר "חידת הקיום" על תורת האבולוציה. בנם הרב אביעד טרופ משמש כראש ישיבה בשכונת הר נוף בירושלים, מחבר סדרת ספרי "ודברת בם". בן נוסף הוא הרב אברהם ישעיהו טרופ, מחבר ספרי "דעה את ה'" ו"צופן ימי עולם".
* אחותו מרים הייתה נשואה לרב מרדכי שטרנברג, ראש ישיבת הר המור. נפטר בי"ב כסלו תשפ"ג.
* גיסו (אח אשתו) הוא המוזיקאי החרדי משה לאופר

**ספריו**
---------

לאחר פטירת אביו החל להו"ל חוברות תורניות בשם "אוריתא" בהן קיבץ דברי תורה שכתב אביו. וכן דברי תורה של רבנים וראשי ישיבות ואברכי כולל מקומיים.

בהמשך פתח מכון "אוריתא" למחקר תורני, שהוציא ספרים העוסקים במגוון נושאים תורניים ובהם פרסמו מאמרים מראשי הישיבות מהדור הקודם דברי תורה של אחרונים שהמכון ההדיר שטרם התפרסמו ,ועוד. הוציא ככ"ב כרכים[8].

בשנים האחרונות עסק בחקר השואה בראי ההלכה והיהדות ובעקבותיו פרסם שני קבצי מחקר בנושא.

קובץ "אוריתא"קובץ "אוריתא"
בשנת 2011 ההדיר בהוצאת קרן רא"ם את החוברת "אלה מסעי" - יומן מסע הרבנים של הרב קוק והרב זוננפלד.