**יצחק (אבישר) ולקר** (30 במאי 1925 - 10 בפברואר 1993) היה ראש עיריית בת-ים בשנים 1973–1977, לוחם באצ"ל, מפקד הפלוגה הראשון בגדוד הצנחנים 890 ואזרח כבוד של העיר בת-ים.

חייו
----

ולקר נולד בברלין, גרמניה ליוסף ולקר ולקלרה, ועלה לארץ ישראל בשנת 1934, כשנה לאחר עליית הנאצים לשלטון. ולקר עלה עם הוריו ושני אחיו הצעירים והמשפחה התיישבה בתל אביב. אביו יוסף ולקר היה מבכירי בית"ר, הסתדרות העובדים הלאומית ומועצת עיריית תל אביב-יפו.

### שירות צבאי

בשנת 1939 הצטרף לארגון האצ"ל והיה פעיל בהדבקת כרוזים במרחב תל אביב. בשנת 1940 עבר במסגרת האצ"ל קורס מ"כים וקורס חבלה. בשנת 1945 מונה למפקד מחלקה במחוז תל אביב. בסוף שנת 1947 מונה למפקד פלוגה בגדוד 13[דרושה הבהרה] של האצ"ל, השתתף ונפצע בקרב על יפו. לאחר החלמה קצרה נשלח עם פלוגתו להשתתף ביחד עם יחידות של ארגון "ההגנה" בקרב על הכפר הערבי קקון.

בחודש מרץ 1948 התארגנה פלוגתו של ולקר ועלתה צפונה לקיבוץ המעפיל כדי לעזור לכוחות "ההגנה" למנוע את התקפות הערבים. פלוגת האצ"ל של ולקר חברה לפלוגה מחטיבת אלכסנדרוני של ההגנה ויחד תקפו את הכפר קקון. אולם, ההתקפה נכשלה והכוח המשולב נאלץ לסגת. בקרב זה נפצעו ולקר וכמה לוחמים מפלוגת אלכסנדרוני.

עם שחרורו מבית החולים התגייס עם פלוגתו באופן רשמי לצה"ל. הפלוגה הוצבה בגדוד 91 של חטיבה 9 היא חטיבת עודד. במסגרת הגדוד השתתף ב"מבצע ברוש" בקרב על משמר הירדן שנערך ב-9 ביולי 1948. לוחמי חטיבת עודד, חטיבת כרמלי וחטיבת גולני ניסו להדוף את הסורים מעמדותיהם אך ללא הצלחה. המושבה משמר הירדן שוחררה רק בהסכם שביתת הנשק עם סוריה בשנת 1949. כעבור כמה ימים ב-17 ביולי 1948 נשלח יצחק ולקר עם גדוד 91 להמשך "מבצע ברוש" לקרב על גירוש הסורים מעמק החולה.

בסיום קרבות ב"מבצע ברוש" נשלח לקורס קציני חיל רגלים בבה"ד 1 בפיקודו של צביקה הורוביץ ובסיומו חזר לגדוד 91 כמפקד פלוגה חדשה. כעבור מספר חודשים נתמנה כמדריך ומפקד מחלקה (ממ"ח) בבה"ד 1 בפיקודו של מאיר זורע. לאחר כשנה בהדרכת צוערים ועם סיום מחזור ו' התנדב לשרת ביחידת הצנחנים בפיקודו של יהודה הררי.

עם הצטרפותו עבר קורס צניחה ומונה לפקד על הפלוגה הקרבית הראשונה שסיימה טירונות. לאחר שעבר עם הפלוגה את אימון הפרט, אימון מחלקה ופלוגה והשתתף בתמרון הגדול, יצא לקורס מג"דים וחזר לגדוד 890 כדי לפקד על הפלוגה השנייה שסיימה טירונות. בשנת 1952 מונה לקצין תאום בבה"ד 2 – בית הספר למג"דים ומח"טים.

### לאחר שחרורו מצה"ל

לאחר שחרורו מצה"ל החל את דרכו בעסקים פרטיים. בין השנים 1973–1977 כיהן כראש העיר בת-ים, פעל להקמת מתנ"סים, הפעלת חוגי העשרה לילדים, הקים בתי"ס תיכוניים וזכה לתואר "אזרח כבוד של העיר בת-ים". לאחר מותו, עיריית בת-ים הנציחה זכרו על ידי הקדשת גן על שמו, ברחוב שרת שבשכונת רמת יוסף.

קישורים חיצוניים
----------------

* גן חיה ויצחק ולקר, בת-ים
* הביאנלה הבינלאומית בבת-ים בביאנלה בגן ולקר
* יצחק ולקר באתר עיריית בת ים
* יצחק ולקר – קורות חיים באתר הצנחנים חטיבת הצנחנים בעשור הראשון
* יצחק ולקר מפקד פלוגה א' ההיסטוריה של הקמת גדוד הצנחנים 890 בתל נוף חטיבת הצנחנים - אתר הצנחנים
* בקשה לקבלת תעודת שירות מכון ז'בוטינסקי בישראל - ארכיון - בקשה לקבלת תעודת שירות - עמוד 74

| ראשי המועצה המקומית ועיריית בת ים  |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **כמועצה מקומית** | בן ציון מינץ | בן ציון ישראל | ישראל שמעון  רבינוביץ' תאומים | אליאב ליואי |
| 1936–1937 | 1937–1939 | 1939–1943 | 1943–1950 |
| **כעיר** | דוד בן ארי | מנחם רוטשילד | יצחק ולקר | דוד מסיקה | אהוד קינמון | יהושע שגיא | שלמה לחיאני | יוסי בכר | צביקה ברוט |
| 1950–1964 | 1964–1973, 1978-1983 | 1973–1977 | 1977–1978 | 1983–1993 | 1993–2003 | 2003–2014 | 2014–2018 | 2018 – מכהן |

 |