סטרינדברג; ציורו "העיר" (אנ'), ‏1903
**יוהאן אוגוסט סטרינדברג** (בשוודית: **Johan August Strindberg**, להאזנה (מידע • עזרה), 22 בינואר 1849 – 14 במאי 1912) היה סופר, מחזאי וצייר שוודי. הוא נחשב לאחד הסופרים השוודים המרכזיים ואחד מאבות התיאטרון המודרני. עבודותיו משתייכות לשני זרמים עיקריים באומנות: נטורליזם ואקספרסיוניזם. הוא נודע גם בשם העט **הרווד אולף**.

ביוגרפיה
--------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
### שנותיו הראשונות

סטרינדברג, אשר נולד בסטוקהולם, למשפחה מרקע נוצרי. בנם השלישי של קארל אוסקר סטרינדברג, סוכן הובלה ימית ממשפחה בורגנית, ואולריקה אלאונורה (נורה) נורלינג, אשה ממוצא פשוט אשר הייתה צעירה מבעלה בשתים-עשרה שנים. בספרו האוטוביוגרפי, "בן המשרתת", מכנה סטרינדברג את אימו "אישה משרתת". סבו מצד אביו של סטרינדברג, זכריאס, נולד ב-1758 לכומר נוצרי והיגר לסטוקהולם בבגרותו. שם הוא התעשר מעיסוקו בסחר בתבלינים והפך לרב-סרן בצבא שוודיה. דודתו של סטרינדברג, ליזט, התחתנה עם התעשיין והממציא האנגלי סמואל אוון. דודו של סטרינדברג, יוהאן לודוויג סטרינדברג, היה איש עסקים מצליח ורבים טוענים כי עליו ביסס סטרינדברג את אחת הדמויות בספרו "החדר האדום". דמות זו, דודו של גיבור הסיפור - ארוי פאלק, בולטת בעושרה ובשאיפותיה החברתיות הנרחבות.

סטרינדברג תיאר את ילדותו בספרו האוטוביוגרפי "בן המשרתת". עם זאת, הסופר אולוף לאגרקרנץ, אשר כתב ספר ביוגרפי אודות סטרינדברג, טוען כי יש לנהוג ב"בן המשרתת" בביקורתיות. לדבריו, רוב הפרטים שסטרינדברג הזכיר בספר הם בעלי אופי אוטוביוגרפי אך עם זאת "הוא השתמש ביכולתו לגרום לנו להאמין במה שהוא רוצה שנאמין". לאגרקרנץ טוען כי כבר בגיל צעיר סטרינדברג מיאן לקבל כל תיאור אחר לאישיותו מלבד הדימוי שהוא קבע לעצמו.
מחזה אחד שלו מפורסם במיוחד "מחזה חלום".

את ילדותו (מגיל 7) בילה סטרינדברג בחלקה הצפוני (הכפרי) של סטוקהולם. כיום, בפארק אשר ממוקם בקרבת ביתו דאז, מוצב פסל בדמותו. הוא למד בבית-הספר היסודי "קהילת קלרה ויעקב" ומשם עבר ל"מוסד ההשכלה העממי של סטוקהולם", תיכון פרטי ומודרני אשר תלמידיו היו בניהם של בני-המעמד הגבוה והבינוני. ב-25 במאי 1867 סטרינדברג סיים בהצלחה את בחינות הגמר של התיכון ובסתיו של אותה שנה הוא נרשם לאוניברסיטת אופסלה.

אנטישמיות
---------

אף על פי שבחלק גדול בחייו של סטרינדברג היה נודע בדעותיו ואף ביצירה סאטירית נגד יהודים ונגד היהדות, בערוב ימיו טען שהוא לא אנטישמי.

על יצירותיו
-----------

היצירה "החדר האדום" (1879) הביאה לסטרינדברג את תהילתו. המחזות המוקדמים שלו נכתבו בסגנון הנטורליסטי. לרוב משווים את מחזותיו מתקופה זו למחזות של הנריק איבסן. המחזה הנודע ביותר של סטרינדברג מתקופתו זו הוא "העלמה יוליה". גם המחזה "היותר חזקה" הוצג לא פעם על במות שונות בארץ ובעולם.

סטרינדברג האמין כי הכתיבה הנטורליסטית האמיתית היא מאבק פסיכולוגי בין שני מוחות. שני אנשים ששונאים אחד את השני ברגע נתון ונלחמים על מנת להוליך אחד את השני לאבדון. מין עוינות מנטלית שסטרינדברג לחם על מנת ללכוד אותה. יותר מזה, הוא התכוון כי מחזותיו יהיו לא משוחדים ואובייקטיביים, הייתה לו תשוקה להפוך את הספרות לסוג של מדע.

לאחר מכן עבר סטרינדברג תקופה של מהפך פנימי, הידועה כ"תקופת הגיהנום". הוא נתן לה ביטוי בספרו "גיהנום", אשר נכתב בצרפתית. בנוסף הוא החליף כמה מכתבים ביקורתיים עם ניטשה.
לאחר מכן סטרינדברג נפרד מהנטורליזם לטובת יצירות בסגנון הסימבוליזם.

רשימת מחזותיו
-------------

* החדר האדום
* העלמה יוליה
* היותר חזקה
* נושים
* מחזה חלום
* האב
* מחול המוות

ועוד

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוהאן אוגוסט סטרינדברג** בוויקישיתוף
* Strindberg (ש"ע) מוזיאון
* Strindberg in Austria
* מתוך ספרו "מדריכון למעמד התחתון" באתר "טקסט"
* יוהאן אוגוסט סטרינדברג, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* יוהאן אוגוסט סטרינדברג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* כתבי יוהאן אוגוסט סטרינדברג בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
* אוגוסט סטרינדברג (1849-1912), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Myrdal, Jan (2003). *Johan August Strindberg*. Natur och Kultur. pp. 143–173. נבדק ב-30 ביולי 2020. `{{cite book}}`:  (עזרה)
2. ↑  Myrdal, Jan (2003). *Johan August Strindberg*. Natur och Kultur. p. 151. נבדק ב-30 ביולי 2020. `{{cite book}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007268530405171
* BIBSYS: 90059725
* BNC: 000150175
* BNE: XX1146055
* BnF: cb11925668r (data)
* CANTIC: a10434884
* CiNii: DA01071445
* GND: 118619314
* HDS: 046771
* ICCU: CFIV001233
* ISNI: 0000 0001 2133 4198
* KulturNav: 291ad5e4-1169-4f50-8fb3-6a82308c4ff6
* LCCN: n79005597
* LNB: 000002402
* MusicBrainz: 7bc6d6f1-5ab8-44f5-932b-01973476b51f
* NDL: 00457940
* NKC: jn19990008323
* NLA: 35528893
* NLG: 62903
* NLK: KAC200107522
* NLP: A11807969
* NSK: 000100771
* NTA: 068358687
* PIC: 299159
* RERO: 02-A000156192
* RKD: 75768
* SELIBR: 94541
* SNAC: w6z89czs
* SUDOC: 027333779
* Trove: 985877
* ULAN: 500018793
* VcBA: 495/112441
* VIAF: 54154627
* WorldCat: lccn-n79005597

 |