**אילנה שזור** (נולדה ב-1955) היא יזמת חברתית, עורכת ספרותית ויוצרת סמסארה סיפור עברי פוגש מחול קלאסי מהודו.

ביוגרפיה
--------

נולדה למנחם אברהם סוגבקר ולאביגיל מוזס פנקר, בני קהילת בני ישראל מהודו, אשר עלו לישראל בתחילת ב-1953. היא צאצאית של החזן שמואל (באלאג'י) שלום סוגאוקר (1856–1937) מהכפר היהודי בורליי אשר בהודו.

שזור נולדה בקיבוץ יגור וגדלה במושב מצליח. בתיכון התנדבה למען ילדים נזקקים וחיילים בבתי חולים. בשירותה הצבאי כמדריכה חיילת שרתה בעיינות ובמדרשת שרת בשדה בוקר. היתה בקבע פקידה ביחידת צנחנים ובאותו זמן השלימה עצמאית את בחינות הבגרות. למדה שלוש שנים ספרות כללית וכתיבת תוכניות לימודים במסלול דו-חוגי באוניברסיטת חיפה, ושם החלה להיות מעורבת ביוזמות פמיניסטיות וביוזמות שלום. עברה לתל אביב בתחילת שנות ה-80 והחלה לעבוד בבית הספר לשלום בנווה שלום - וואחת אל סלאם.

שזור יזמה את הקמת קבוצת הנשים המזרחיות הפמיניסטיות (1988) שייסדה בהמשך את הפמיניזם המזרחי בישראל. היא יזמה והקימה בחברת תקוה לוי התארגנות אליה הצטרפה בהמשך ד"ר ויקי שירן וממנה צמחה תנועת אחותי - למען נשים בישראל. ניהלה בשיתוף עם אחרות את "בית הספר לנשים" שהיה פרויקט פמיניסטי רב תרבותי.(2002-2008) [דרוש מקור]. בית הספר פעל מתוך ארגון "קול האישה" בירושלים, ובהמשך נקרא עמותת "קהילת נשים לומדת".

בנוסף, היתה פעילה בנושא השלום ובקבוצות לקידום צדק חברתי. פעלה בחברת תקווה לוי ובחברת השחקן יוסף שילוח והסוציולוג פרופ' מאיר עמור ופעילים נוספים, בארגון "החזית המזרחית" ובין היתר השתתפה במפגש עם אש"ף במשלחת של ארבעים פעילי שמאל מזרחי, עם אבו מאזן ומחמוד דרוויש. הייתה חלק מנציגות שהגיע לוועידת האו"ם בז'נבה בנושא יישוב הסכסוך הישראלי פלסטיני. היא יזמת של פרויקטים חברתיים בנושאים של רב תרבויות, מגדר, וזהויות בישראל.

שזור כותבת מאמרי דעה וביקורת באתר האינטרנטי "העוקץ". עוסקת בכתיבה הקשורה לקולן של הנשים מ"בני ישראל" מהודו בישראל. בשנות השמונים עסקו ציוריה בנושאי זהות.

שזור יזמה את קבוצת הנשים של קהילת בני ישראל באזור רמלה-לוד מהודו בשיתוף פעולה עם ארגון הנשים יוצאות הודו "שטרי מנדל" ו"מהילה מנדל" ועם קבוצת נשים יוצאות אתיופיה "יסיטוצ' אנדנט". בהמשך החלה לתעד עדויות בווידאו עם דניאל ראובן (אירולקר) ז"ל והסופר אליעז ראובן-דנדקר .

בשנת 2017 הקימה יחד עם קבוצת פעילים ביניהם דר' אושרית בירוודקר והסופר אליעז ראובן-דנדקר את הקבוצה העצמאית "הדור החדש ליוצאי הודו בישראל". יו"ר קבוצת הדור החדש כיום היא ארי-אל לביא. 

בשנים האחרונות קיימה אירועים ציבוריים לחשיפת תרבות יוצאי הודו בארץ: "איצ'יקדנה שוברת שתיקה" בסינמטק ירושלים (2013) נשים שוברות שתיקה בענבל תל אביב (2013), שוברות קופסאות בטון בתיאטרון הערבי עברי ביפו (2014) "שפה ובלבה שירה" בבית יד לבנים בראשון לציון (2016), "שירים וסיפורים של בני ישראל" בענבל תל אביב (2017) "כרמלידה" בבית הקהילה שערי רחמים בחיפה בחברת הדור החדש של יוצאי הודו בארץ (2018).

לשזור 2 ילדים.

יצירות
------

 פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לערוך אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
בין פרסומיה הספרותיים:[דרושה הבהרה] סיפור באסופה באנגלית שערך פרופ' עמיאל אלקלעי: "מפתח לגן-העדן", קטע מסיפור באסופה "עזות מצח-פמיניזם מזרחי", עריכת הספר "איצ'יקדנה שוברת שתיקה", עריכת הספר "אמא הודו, אבא ישראל" בעברית וגם באנגלית עם הסופר אליעז ראובן-דנדקר. פרסמה כתבות דעה ב"עיתון פעמון השכונות" וטור אישי שנקרא "מצד שלישי" במגזין "מצד שני". כתבה תסריט לדרמת הטלוויזיה "כרם התקווה" (שודר בקשת ) כתבה את התסריט הדוקומנטרי "המלחין מציון", והמלודרמה "הגורל שלי". כמו כן ביימה את הקליפ "כרם התימנים". תסריטאית ובמאית שותפה, בסרט על אהובה עוזרי "העצב בזמר המזרחי בישראל" (1999). תסריטים לסרטי הדוקו: "כינור שני" ( בחברת הצלם והעורך דניאל ראובן), "בית הכנסת של פן" (תסריטאית ובמאית בחברת הצלם והעורך דניאל ראובן), "דיינה פינגלה, מורה ומשמרת פיוטי הבני ישראל מהודו" .

בט"ו בשבט, 10 בפברואר 2020 הובילה את טקס המלידה בירושלים עם חברי הדור החדש ליוצאי הודו בישראל.

באוגוסט 2023 יצרה את המופע "סמסארה" סיפור עברי פוגש מחול קלאסי מהודו. אילנה מספרת סיפורים בליווי שלוש רקדניות ומוזיקה הודית חיה.

קריאה נוספת
-----------

* ורדית דמרי מדר, **עזות מצח-פמיניזם מזרחי**, האוניברסיטה העברית בירושלים בשיתוף הקרן החדשה לישראל ובית ספר קהילתי לנשים, 2002
* שולה קשת, **נשים משנות**, תערוכת נשים משנות, 2009
* אילנה שזור, **מזרחיות**, בימת קדם, 2012
* אילנה שזור, **איצ'יקדנה שוברת שתיקה**, בימת קדם, 2012
* אילנה שזור (בשיתוף עם אליעז ראובן-דנדקר), **אמא הודו, אבא ישראל**, הוצאת קמודן מוכאדם, 2017
* Ilana Shazor (in collaboration with Eliaz Reuben-Dandeker), **Mother India, Father Israel**, Kammodan Mocadem Publishing, 2018
* אילנה שזור ואופיר שמאי, **המלידה-של בני ישראל מהודו**, המרכז למורשת יהדות הודו ומרכז מורשת יהדות קוצ'ין בשיתוף הלו״ז העברי, 2020

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אילנה שזור** בוויקישיתוף
* צפי סער, נשות הקהילה ההודית-היהודית בישראל שוברות שתיקה, באתר הארץ, 21 במאי 2013
* כרמית ספיץ ויץ, "ייאוש עד מוות: העולות מהודו מדברות על אלימות, דיכוי ואף הצתה עצמית" עיתון מעריב 28 מרץ 2017
* אתר למנויים בלבד אינס אליאס, קהילת יוצאי הודו בישראל מנסה להיחלץ מנורמות ישנות ודעות קדומות, באתר הארץ, 5 בספטמבר 2018
* הלוז העברי, "מלידה ט"ו בשבט", הוספת טקס מלידה ללוח השנה העברי. 2019.

**מאמרים**

* אילנה שזור, ה"איצ'ק" בנפרד מה"דנה", באתר "העוקץ", 25 ביולי 2013
* אילנה שזור, העמק הנעלם אל תוך מדרכות העיר הלוהטות, באתר "העוקץ", 20 באוגוסט 2013
* אילנה שזור ונטלי ברוך, לחפש את סידהארטה, באתר "העוקץ", 10 ביוני 2014
* אילנה שזור ואליעז דנדקר, טול קורה, נפתלי: הודו הייתה טובה ליהודיה, באתר "העוקץ", 26 בדצמבר 2016
* אילנה שזור, שפע רב קיומי באומנות של סיונה בנג'מין, באתר "העוקץ", 20 במאי 2017
* אילנה שזור, אליעז דנדקר, שימי לוי, גולן צריקר, תיקון היסטורי למחאת ההודים ב-1951, באתר "העוקץ", 28 בנובמבר 2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  מערכת המשמר החברתי, הקצאה שוויונית של תרבות המזרח: האם בג"צ יתערב?, באתר המשמר החברתי, ‏6 במרץ 2014
2. ↑  צפי סער, נשות הקהילה ההודית-היהודית בישראל שוברות שתיקה, באתר הארץ, 21 במאי 2013

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007385713405171
* LCCN: no2018097313
* VIAF: 25152199246814281111
* WorldCat (עם VIAF): 25152199246814281111

 |