גביע רוז'ין מהמאה העשרים
**גביע רוז'ין** (מכונה גם **רוז'ינע בעכער** או **דער עפל בעכער**) הוא דפוס של גביע מעוצב בו נוהגים להשתמש אדמו"רי בית רוז'ין. הגביע מכיל מוטיבים של צורת תפוח, עלי גפן, עלי שושנה, ולעיתים גם עלי זית או יונה.

היסטוריה
--------

סקיצות גביעים מאת אלברכט דירר, למטה משמאל ניתן לראות גביע בצורת תפוח
על פי החוקרת בת־שבע גולדמן אידה, צורת הגביע בנויה על פי סגנון גביעים שהיה נפוץ באירופה ובפרט בנירנברג במאה ה-16, אז נפוצו בגרמניה חפצי אמנות בסגנון נטורליסטי, הגביעים היו בצורת פירות ובגובה של כעשרים סנטימטרים. במאות ה-18 וה-19 קטנו הכוסות לממדים של שמונה עד תשעה סנטימטרים, גביעים אלו היוו את הבסיס לעיצובו של גביע רוז'ין.

המסורת החסידית, מייחסת את השימוש בגביע מסוג זה כבר לרבי דב בער ממזריטש, "המגיד ממזריטש". בהמשך מוכר הגביע כיון שהשתמשו בו צאצאי המגיד, אדמו"רי שושלת רוז'ין. אדמו"רי ויז'ניץ (גם הם מצאצאי רבי ישראל מרוז'ין) משתמשים בגביע דומה באופן כללי לגביע הרוז'ינאי, עם שינויים קלים.
גם רבי חיים זנוויל אברמוביץ' מריבניץ השתמש בגביע כזה.

בחסידות רוז'ין וענפיה נוהגים להעניק כמתנה ייחודית את גביע זה. כך לדוגמה קיבל רבי מרדכי שלמה פרידמן גביע כזה כמתנת נישואין מחסידי באיאן שבעיר צפת, בשנת תרס"ח. על הגביע צוירו הכותל המערבי, מערת המכפלה, ציון רשב"י וציון רבי מאיר בעל הנס. במכסה הגביע יצקו בית קיבול לעצי בשמים, עבור הבדלה.

מבנה הגביע
----------

בסיס הגביע הוא משולש, לעיתים בצורת עלה תלתן. רגל הגביע מעוצבת כמו ענף שממנו יוצאים שניים או שלושה עלי גפן. גוף הגביע, נפחו, הוא בצורת תפוח. סביב נקודת החיבור של קיבולת הגביע לרגלו, חרוטים שלשה עשר עלי שושנה. לגביע קיים גם מכסה מותאם, המשלים את הצורה התפוחית של גוף הגביע.

משמעות קבלית
------------

בסיס הגביע הוא משולש, כנגד חכמה, בינה ודעת, או כדי לרמוז למאמר ספר הזוהר ש"קודשא בריך הוא ואורייתא וישראל חד הוא". יש הטוענים שהבסיס המשולש רומז לסֶגול, כנגד עם ישראל שנקראו עם סגולה. רגל הגביע מעוצבת כמו ענף שממנו יוצאים שניים או שלושה עלי גפן, לרמז לכלל ישראל שנמשלו לגפן. צורת התפוח של גוף הגביע, לרמז ל"חקל תפוחין קדישין", או לכלל ישראל שנמשלו לתפוח. שלשה עשר עלי שושנה שסביב נקודת החיבור לבסיס הרגל, הם רמז לישראל שנמשלו לשושנה, וכנגד י"ג מידות, י"ג בריתות שנכרתו על מצוות מילה.

גם לאופן אחיזת הכוס בעת הברכה עליה, יש כוונות קבליות שעיקרן המתקת הדינים על ידי מעשה הקידוש והברכה על הכוס.

בסיס סיבתי או אטיולוגי לגביע זה קיים בהקדמה של ספר הזוהר, המקשר בין 13 עלי השושנה לבין ישראל וי"ג מידות רחמים, ובהמשך מסמיך את הדברים לכוס של ברכה ודמיון כוס זו לשושנה.

ראו גם
------

* גביע הנהרות

לקריאה נוספת
------------

* חיים גרינפלד, **פרדס המלך, מנהגי בית רוז'ין**, מנצ'סטר תשנ"ט, עמודים רלו - רמ.

קישורים חיצוניים
----------------

* בת־שבע גולדמן אידה, ‏הצופן החסידי: המשמעות הגלומה באמנות החסידית, **בעקבות הבעש"ט, ירושלים 2010**, באתר Academia.edu
* בת־שבע גולדמן אידה, **החפץ הטקסי החסידי**, ירושלים: האוניברסיטה העברית, יולי 2007, עמ' 92-114
* בת־שבע גולדמן אידה, **החפץ הטקסי החסידי (נספח התמונות)**, ירושלים: האוניברסיטה העברית, יולי 2007, עמ' 66

הערות שוליים
------------

1. ↑  בת־שבע גולדמן אידה, ‏הצופן החסידי: המשמעות הגלומה באמנות החסידית, '**בעקבות הבעש"ט', ירושלים 2010**, באתר Academia.edu
2. ↑  א"י העשיל, **חסדי משה**, "מנהגי קאפיטשיניץ", ברוקלין תשס"ג, עמ' ט', הערה י"ד.
3. ↑  גביע הקידוש של הרבי מריבניץ, באתר בידספיריט
4. ↑  דב בער רבינוביץ, **משכנות הרועים - תולדות אדמו"ר הפחד יצחק מבויאן**, **חלק א', פרקי תולדה**, ירושלים תשע"ב, עמ' רכ"ב, באתר אוצר החכמה (צפייה מוגבלת למנויים).
5. ↑  קיימים גביעים בהם ידית המכסה מעוצבת בצורת עלי זית או בצורת יונה פורשת כנפיים.
6. ↑  ספר הזוהר, חלק ג', דף ע"ג, עמוד א'.
7. ↑  ספר שמות, פרק י"ט, פסוק ה'.
8. ↑  בראשית רבה, פרשה צ"ט, פסקה י'.
9. ↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף פ"ח, עמוד א'.
10. ↑  שיר השירים רבה, פרשה ב', פסקה ט'
11. ↑  תלמוד בבלי, מסכת נדרים, דף ל"א, עמוד ב'.
12. ↑  ספר הזוהר, חלק א', דף א', עמוד א'.