recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**ליפוט שאטורי** (במקור **שניידר**, בהונגרית: **Sátori Lipót**;‏ 1899 – 1943) היה גרפיקאי יהודי-הונגרי, מעצב כרזות ומאייר ספרים; דמות יוצאת דופן בתולדות עיצוב הכרזות ההונגרי. הוא נודע בשנות בעשור השני של המאה ה-20 ובעשור השלישי של המאה ה-20 בעיקר בזכות כרזות הסרטים שלו בסגנון אר נובו. מקום עבודתו היה בודפשט.

קורות חיים
----------

כרזה לסרט הגרמני דרך המוות (1917)
כרזה לסרט האיטלקי אודטה (1918)
ליפוט שניידר נולד בשנת 1899 כילד במשפחה יהודית. לא ידועים מקומות הולדתו ומותו (סביר בהחלט שנספה בשואה) ואף לא התאריכים המדויקים של שני אירועים אלה. הוא המשיך את לימודיו (אחרי סיום התיכון) בבית הספר לאמנויות שימושיות בבודפשט (שמה כיום אוניברסיטת מוהולי-נאג' לאמנות ועיצוב). כרזות הסרטים הראשונות שלו פורסמו כבר בשנת 1917 בגיל 18 בלבד. בשנים הראשונות לקריירה עבד באופן קבוע ב"תיאטרון הלאומי לקולנוע - אורניה" (Uránia Nemzeti Filmszínház). במהלך מלחמת העולם הראשונה עיצב כרזות בעיקר לסרטי תעמולת מלחמה. בשנת 1919 הכין כרזה לרפובליקה הסובייטית ההונגרית.

בשנים 1918–1919 פתח את הסטודיו לגרפיקה עם אימרה פלדש, בו עבדו על כמה עיצובים של כרזות, אך לא יצרו רק כרזות קולנוע. הם יצרו את החתימה המשותפת שלהם של **földeSSátori** מסגסוגת, מתוך החתימות של שניהם. בשנות העשרים והשלושים קיבלו מספר משימות. לאחר שפלדש עזב את בודפשט, שאטורי יצר לבד או עם דיולה פייש. מספר איורי ספר קשורים בשמו. הוא נפטר בשנת 1943.

סגנונו
------

עד מהרה זכה לשבחים על היכולת לסכם סרטים בצורה של כרזות שמושכות את העין. הכרזות הראשונות שלו מייצגות את סגנון האר נובו המעוטר של העשור הראשון של המאה ה-20 עד שנות ה-20. עבודות אלה ריאליסטיות יותר ומבליטות את ההיסטוריה של הסרטים. שאטורי עיצב על הכרזה לעיתים קרובות את אחת הדמויות הראשיות בסרט או בסצנה חשובה בסרט. לרוב הכרזות שלו שנעשו בשנות העשרים והשלושים יש מאפיינים של טרנד האר דקו. הם כבר מאופיינים באזורים גדולים וצבעוניים וקווים חזקים מבעבר.

אחד המוטיבים הפופולריים ביותר של שאטורי היה האישה, בדרך כלל גיבורת הסרט. הדמויות האלה תוארו בכרזה בדרך כלל בצורה דמונית וארוטית. בעבודותיו השתמש לעיתים קרובות באפקטים חזקים של אור. הסגנון והנושא של יצירותיו דומים מאוד לאלה של שותפו, אימרה פלדש. בעוד שהכרזות של פלדש התבססו על איור, הרי עבודותיו של שאטורי ביטאו יותר ציור ואקספרסיביות. הוא השתמש לעיתים קרובות בצבעים עזים ותוססים ובצורות דינאמיות. סגנונו השתלב היטב בעולם הוויזואלי של עידן הסרט האילם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ליפוט שאטורי** בוויקישיתוף
* ליפוט שאטורי, ב-Budapest Poster Gallery
* ליפוט שאטורי, ב-Artnet

הערות שוליים
------------

1. 1 2  "Sátori, Lipót: 1899 - 1943" (באנגלית). Budapest Poster Gallery. אורכב מ-המקור ב-2014-02-23.
2. ↑  "Sátori Lipót". Kieselbach Galéria és Aukciósház.
**אזנית חשופה** (שם מדעי: *Padina gymnospora*) היא אצה חומית דמוית אוזן ממשפחת הדוקרניתיים שצבעה חום-כתום, חום-ירקרק או חום חיוור. גובהה של אזנית בוגרת מגיע ל 5 עד 15 ס"מ. האזנית החשופה היא אצה קיצית שמופיעה בעיקר בחודשים מאי עד אוקטובר. לעיתים רחוקות אף ניתן להבחין בה (בכמויות מזעריות) בתחילת דצמבר.

מבנה האצה
---------

האזנית מזכירה בצורתה אפרכסת של אוזן או מניפה. לעיתים היא שסועה לאונות אשר גם להן צורה דומה. האצה הצעירה בנויה כמניפה יחידה, וכאשר היא גדלה היא מתפצלת למניפות-משנה אחדות, השונות בגודלן וקשורות זו לזו בבסיסן. השוליים העליונים של המניפה גלולים, ועל ידי כך הם מגוננים על שורה של תאים האחראיים לגידול האצה.

האזנית מפרישה גיר שמכסה את כל שטח הפנים שלה. הגיר מתרכז בעיקר בפסים מחזוריים סביב מרכז המניפה. האוזנית היא אחד המינים היחידים של החומיות אשר צובר בתוכו גיר, והיחיד שמפריש גיר.

היצע (גוף האזנית) מורכב מ 3–4 שכבות של תאים: שתי שכבות חיצוניות של תאים קטנים המכילים כלורופלסטים זעירים רבים, וביניהן 1–2 שכבות של תאים גדולים חסרי כלורופלסטים.

מקומה של האוזנית החשופה בבית הגידול
-----------------------------------

האזנית גדלה בתחום הכרית והתת כרית. היא מסוגלת לגדול בברכות מים המתנתקות מהספקת מים סדירה לזמן ממושך.

האזנית החשופה פועלת בעיקר במים חמים, וזהו למעשה מנגנון להקטנת התחרות עם שאר מיני האצות בבית הגידול. בניגוד לאצות אחרות, שרגישות לטמפרטורות גבוהות, האזנית מסוגלת לפעול ולהתרבות גם בטמפרטורות גבוהות של המים. בחודשי הקיץ החמים, כאשר האצות האחרות מתות, האזנית משתלטת על כל בית הגידול בלי תחרות כמעט.

עמידותה של האוזנית החשופה לטמפרטורה גבוהות היא אינדיקטור לזיהום תרמי - לרוב זו האצה הרב תאית הראשונה שמופיעה במקומות בהם נשפכו מים חמים לים.

רבייה
-----

לאזנית שני דורות שווי צורה: הדור ההפלואידי - נוצר מנבג ונושא תאי מין זכריים ונקביים, והדור הדיפלואידי- נוצר מזיגוטה ונושא מנבגים (מהם נוצרים בשלב מאוחר יותר נבגים).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אזנית חשופה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |
**ועידת מוסקבה הרביעית** (נקראת גם **ועידת טולסטוי**, על שם מילת הקוד "טולסטוי") הייתה ועידת פסגה בין בעלות הברית העיקריות במלחמת העולם השנייה, שהתקיימה בין ה-9 ל-19 באוקטובר 1944.

הנציגים הראשיים של ברית המועצות בוועידה היו יוסיף סטלין, מנהיגה, וויאצ'סלב מולוטוב, שר החוץ הסובייטי. נציגי הממלכה המאוחדת ראש ממשלת בריטניה, וינסטון צ'רצ'יל, ומזכיר המדינה לענייני חוץ וחבר העמים אנתוני אידן. ראש המטה הכללי של הממלכה המאוחדת, פילדמרשל סר אלן ברוק נכח גם הוא בוועידה ושגריר ארצות הברית במוסקבה, אוורל הרימן וגנרל ג'ון דין, ראש המשלחת הצבאית של ארצות הברית במוסקבה נכחו כמשקיפים. בכנס השתתפו גם משלחות מטעם הממשלה הפולנית הגולה והוועד הפולני לשחרור לאומי היושב בלובלין.

הנושאים שנדונו בוועידה היו כניסתה של ברית המועצות במלחמה נגד האימפריה היפנית, חלוקת חבל הבלקן לאחר המלחמה, וכן עתידה של פולין. הבריטים גם הסכימו להחזיר לברית המועצות כל האזרחים הסובייטים ששוחררו מגרמניה הנאצית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ועידת מוסקבה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  כמה מקורות בריטיים מכנים ועידה זו כ"ועידת מוסקבה השנייה", מאחר שזו הפעם השנייה שצ'רצ'יל וסטלין נפגשו בוועידה במוסקבה. הפעם הקודמת הייתה ב-1942
2. ↑  Tolstoy, Nikolai. The Secret Betrayal. Charles Scribner' Sons (1977). p. 75. מסת"ב 0-684-15635-0
"טבע דומם: מערכת תה", ציור מאת ז'אן-אטיין ליוטאר, סביבות 1781–1783; אוסף מוזיאון פול גטי
מערכת תה שיצר פטר קארל פברז'ה, לפני 1896; אוסף מוזיאון קליבלנד לאמנות
**מערכת תה** (או **סט תה**, או **סרוויס תה**) מאגדת פריטים תואמים המשמשים להכנת ולשתיית תה. מערכת התה עשויה לכלול מספר פריטים שונים, בהתאם להחלטת היצרן או למחירה, והדבר אף עשוי להיות תלוי-תרבות.

היסטוריה
--------

תקופת שושלת האן בסין (220–206 לפני הספירה) מקובלת כראשיתן של מערכות התה. מערכות התה אז היו עשויות חרסינה, וכללו קערות שבהן תבלינים ועלי תה, עליהן שפכו מים חמים להכנת התה. קערות אלו שימשו גם לצרכים נוספים, כמו בישול. בתקופה זו שימש התה בעיקר למטרות רפואיות ולא לצריכה יומיומית.

במאה ה-17 החל התה להיות נפוץ ברחבי אירופה, וחברת הודו המזרחית ההולנדית החלה לייבא מסין מערכות תה מחרסינה. ניתן היה להזמין אז מערכות תה מיצרנים בסין וביפן, ולקשטן בסמל המשפחתי עם הגעתן לאנגליה, תהליך שהיה עשוי להימשך עד שנתיים. באותה תקופה המרקיזה מאדאם דה סבינייה מצרפת הכניסה לתודעה את השימוש בקנקני חלב (creamer), ועד המאה ה-18 נכנסו לשימוש גם קעריות סוכר (נקראו באנגלית גם "סלי סוכר" - sugar baskets). רק בשלהי המאה, עם הירידה במחירי התה והעלייה בפופולריות שלו בציבור הרחב, הפכו נפוצות מערכות תה הכוללות קנקן, קעריות סוכר וקנקן חלב. בתקופה זו חלק ממערכות התה הכילו אף 40 פריטים ויותר (לרבות ספלים, תחתיות, קנקן עם כיסוי ומעמד, קופסת תה, קנקן חלב ומגש).

כלי תה
------

להלן מספר כלי תה העשויים לשמש במערכת התה:

כלי תה|  | קנקן תה (אנ'), או קומקום תה | משמש לחליטת העלים במים חמים. |
|  | ספל תה (אנ') | ספל ממנו שותים את התה החם שממנו סוננו העלים. |
|  | קנקן חלב (אנ') | קנקן קטן המיועד למזיגת חלב או שמנת. |
|  | מסננת תה (אנ') | מסננת המשמשת להוצאת העלים מהחליטה. |
|  | מגש תה (אנ') | מגש, המשמש כדי למנוע מנוזל רותח להישפך על השולחן. |
|  | כדור תה (אנ') | משמש להחזקת העלים והשרייתם במים הרותחים ולהוצאתם בקלות. משמש מטרה דומה למסננת. |
|  | קאדי תה (אנ'), או קופסת תה | קופסה/צנצנת לאחסון עלי התה בעת אי-שימוש. |
|  | מטמן | כיסוי לקנקן תה שנועד לשמור על חומו. |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מערכת תה** בוויקישיתוף
* מערכות תה במוזיאון המטרופוליטן לאמנות, מדריך קצר קובץ PDF

הערות שוליים
------------

1. ↑  Tea Set History, Tea Set Shop, ‏19 בנובמבר 2006 (בארכיון האינטרנט)
2. ↑  History of the Tea Set, AC Silver

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007563488305171
* BnF: cb12469490f (data)
* GND: 4346927-9
* LCCN: sh85132936
* SUDOC: 033883319

 |
קולט אדים במטבח
**קולט אדים** הוא מתקן הכולל מאוורר מעל תנור או כיריים. הוא נועד לסלק מהאוויר שמנים, תוצרי שרפה, עשן ואדים.

היסטוריה
--------

קולט אדים נכנס לשימוש ביתי בשנת 1933 ואיפשר את חזרתו של המטבח הכפרי שהיה משולב עם שאר חלקי בתי העניים בתקופה טרום מודרנית, באדריכלות בתים רבי קומות, ללא צורך לסבול מההשלכות השליליות שבו (ריחות ופיח בתוך ומחוצה לו).

ייעוד
-----

המתקן מיועד לסלק חום וחומרים הנפלטים במהלך הבישול שביחד עלולים להשפיע לרעה על בריאות האנשים הנמצאים בקרבת התנור וגורמים לעייפות וירידה בריכוז. כמו כן הוא מיועד למנוע מהחומרים הללו לשקוע במטבח.

מבנה
----

קולט אדים מורכב לכל היותר משלושה חלקים: כנף או לוח לכידה לגזים העולים (הידוע גם כ"משאבת רעלים"), מספר שונה של מסננים ומאוורר או מפוח ליצירת שאיבה מאולצת.

קיימות שתי תצורות לקולטי אדים: בעל צינור (המסלק אוויר) וללא צינור (המבצע סירקולציה לאוויר). במקרה של קולט אדים בעל צינור, הוא מחובר לאותו הצינור שפולט את האוויר הנכנס החוצה מן המבנה. בתצורה השנייה האוויר עובר דרך מסנן המכיל פחם פעיל שקושר ריח ועשן והאוויר מוחזר חזרה למטבח.

קולט אדים בעל צינור מאפשר לסלק את כל הפסולת המגיעה אליו ומבטל את צורך בהחלפת מסננים ואיבוד כוח הנגרם על ידם בעוד קולטי אדים ללא צינור מחזירים חום ולחות חזרה למטבח. החיסרון של קולטי אדים עם צינור מתבטא כאשר קיים חוסר מקום פנוי או חוסר אפשרות להתקין את צינור הפליטה החיצוני. ישנם קולטי אוויר המאפשרים את הרכבתם בשני האופנים.

קיימים קולטי אדים עם בקרה אלקטרונית, אך רוב קולטי האדים הקיימים בשוק מופעלים בצורה מכנית. לחלקם יש תאורה פנימית.

הערכת יעילות העבודה
-------------------

יעילותו של קולט האדים נמדדת במטר מעוקב של אוויר נשאב לשעת עבודת מכשיר. העבודה התקינה של מכשיר מאפשרת להחליף את כל האוויר במטבח 12 פעמים במשך שעה אחת כשהנוסחה לחישוב יעילות המכשיר בעל צינור היא:   

[שטח המטבח]\*[גובה התקרה]\*12\*1.3  

כאשר 1.3 זהו המקדם המינימלי המתחשב בקומת הדירה, ניקיונו ואורכו של צינור הפולט.

ראו גם
------

* מנדף כימי
* מיזוג המטבח

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קולט אדים** בוויקישיתוף
* קולט אדים במסעדה

הערות שוליים
------------

1. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4821248-9

 |
**אזניה** הוא שם ששימש לתיאור חלקים שונים באפריקה שמדרום לסהרה. האזכור המוקדם ביותר של השם היה ההתייחסות לקרן אפריקה וכל חופה של סומליה דהיום כולל אלו של קניה וטנזניה לצד האוקיינוס ההודי. בסוף המאה ה-20 השם שימש את מתנגדי משטר האפרטהייד בדרום אפריקה לתיאור המדינה.

מקור השם
--------

הכתובות המתייחסות לשם זה לא מסבירות מה מקור השם. החוקר ג'ון הילטון המציג אפשרות למקור השם והוא מילה בערבית או בפרסית המתארת את תושביה שחורי העור של אפריקה אך חוקר זה מציג את ההתייחסות הקולוניאלית באותה התקופה כלפי תושבי אפריקה.

החוקר האנטינגפורד לעומת זאת הציג מספר אפשרויות לשם הראשון הוא מהמילה הערבית עז'אם שפירושו לא-ערבי, **זר**. השני הוא היותר סביר והוא במילה היוונית אזניאין שפירושו מיובש מילה המתאימה לתיאור חופה של סומליה היבשה.

אזניה העתיקה
------------

פליניוס הזקן בספרו היסטוריה טבעית מזכיר את הים האזני שמתחיל באזור אדוליס וממשיך לעבר חופה המזרחי של יבשת אפריקה. הספר השיוט בים האריתריאי מפרט יותר על האזור בפרקים 15,16 ו-18. על פי החוקר האנטינגפורד פרק 15 בספר השיוט בים האריתריאי מדבר על חופה של סומליה במזרח, גבולה של אזניה הייתה העיר רהפטה שהייתה הדרומית ביותר וממקמת בטנזניה של היום ובכך אפשר לזהות את אזניה עם האזור המכונה בערבית זנג', אזניה מוזכרת גם בכתבים סיניים מהמאה ה-3 בשם זאסאן (澤散). יותר מאוחר אזניה הוזכרה על ידי תלמי וקוסמס אינדיקופלוסטס וקוסמס הזכיר שאזניה הייתה תחת שלטון ממלכת אקסום. 

חוקרים מסוימים אומרים שאזניה הייתה מחוז בסומליה, וששמה השתמר היום בשם "זנזיבר".

שימוש מודרני בשם
----------------

### דרום אפריקה

ב-1958 השם אזניה הופיע שוב כתחליף לשמה של דרום אפריקה בכינוס העממי הכלל-אפריקאי שהתרחש באקרה בירת גאנה על ידי קוואמה נקרומה. 

השימוש הראשון שנעשה בהתייחס לדרום אפריקה היה על ידי לאומניים שחורים והחל להיות נפוץ ב-1979, השם אזניה החל להיות חלק משמות ארגוני הגרילה בדרום אפריקה כמו כן לאחר פירוק משטר האפרטהייד מספר אנשים הציעו את השם כתחליף לשם המדינה הנוכחי אך שם זה לא זכה לאהדה ציבורית. ב-1930 התגלה הקשר בין אזניה לדרום אפריקה כאשר נתגלו שרידי אדם שנראה שהגיע מאזור אזניה ובכך מספר ארגונים ראו את מוצאם של תושבי דרום אפריקה מאוכלוסייה שהגיע מאזור סומליה. ההתייחסות הדיפלומטית הרשמית של הרפובליקה הסינית כלפי דרום אפריקה כאשר שתי המדינות היו ידידות היה בשם "אזניה".

הערות שוליים
------------

1. ↑  פליניוס הזקן, היסטוריה טבעית, עמוד 634.
2. ↑  אנשי המערב, תורגם על ידי ג'ון הייל.
3. ↑  "הגאוגרפיה של ארטוסתנס"-דואן ו. רולר, עמ' 243
התפלגות אנשים מעל גיל 65 במדינות שונות
תעודת אזרח ותיק
**אזרח ותיק בישראל** מוגדר בחוק האזרחים הוותיקים, התש"ן-1989 כ"תושב ישראל שהגיע, לפי הרישום במרשם האוכלוסין, לגיל הפרישה כמשמעותו בחוק גיל פרישה, התשס"ד-2004". נכון לשנת 2021, גיל הפרישה לגברים הוא 67 ולנשים הוא 62. החל משנת 2022 יעלה גיל הפרישה לנשים ב-4 חודשים מדי שנה, ובשנת 2032 יהיה גיל הפרישה לנשים 65.

בצד הגדרה פורמלית זו, המושג "אזרח ותיק" מציין אדם זקן, בהקשרים מסוימים, במקום המושגים "זקן" ו"קשיש", כנהוג על פי גישת התקינות הפוליטית (אם כי לאחר מקרים רבים של תקיפת קשישים בשנת 2008, חזר השימוש במילה "זקן"). המושג "אזרח ותיק" הוא תרגום שאילה מ-senior citizen באנגלית.

על פי חוק האזרחים הוותיקים המעניק זכויות אחדות לאזרחים ותיקים, אזרח ותיק הוא תושב ישראל שהגיע לגיל הפרישה. גיל הפרישה הוא 67 שנים לגבר, ונע בטווח 62–65 שנים לאישה (בהתאם לתאריך הלידה שלה). לפי הגדרה זו, אזרח ותיק אינו בהכרח אזרח ישראל, די בכך שהוא תושב ישראל. לתושב ישראל שהגיע לגיל המתאים ניתנת תעודת אזרח ותיק. אזרח ותיק זכאי להנחות בתשלומי ארנונה בתנאים הקבועים בחוק, בנסיעה בתחבורה ציבורית ובדמי כניסה לגנים, אתרים ומופעים. אזרח ותיק המקבל גמלה לפי חוק הבטחת הכנסה, זכאי להנחה בתשלום בגין תרופות הנכללות בסל שירותי הבריאות.

פעמים רבות אזרח ותיק הוא גמלאי, כלומר מתפרנס מקבלת פנסיה שאת הזכות לה צבר בעבודתו קודם שהגיע לגיל זקנה. לצד זאת, חלק מהאזרחים הוותיקים לא צברו זכויות פנסיה ועליהם להתפרנס בדרכים אחרות: להמשיך לעבוד או להסתפק בקצבת אזרח ותיק של המוסד לביטוח לאומי.

אחד ממשרדי ממשלת ישראל הוא המשרד לשוויון חברתי שבשנותיו הראשונות נקרא המשרד לאזרחים ותיקים, ומטרתו הייתה "שיפור וקידום איכות חייהם של האזרחים הוותיקים בישראל".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אזרח ותיק** בוויקישיתוף
- ויקיטקסט חוק האזרחים הותיקים, התש"ן-1989, באתר ויקיטקסט

* קשישים, דף שער בספרייה הלאומית
* המשרד לאזרחים ותיקים - שאלות ותשובות
* אזרחים ותיקים ופנסיונרים (גיל הזהב), באתר כל זכות

הערות שוליים
------------

1. ↑  גיל פרישה (לפי החוק) | פרישה, באתר www.prisha.co.il
2. ↑  כך למשל בהצעת חוק העונשין (תיקון - החמרת ענישה על תקיפת **זקנים**), וכן בשם סיעה בכנסת שהוקמה במהלך שנה זו בשם צדק לזקן.
3. ↑  רפאל ניר, תקינות פוליטית, לשון נקייה והזניית השפה, **פנים**, אוקטובר 1998
4. ↑  אודות המשרד, באתר המשרד לאזרחים ותיקים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4141482-2
* LCCN: sh85002087
* NKC: ph117267

 |
*Burhinus senegalensis*
**כרוון סנגלי** (שם מדעי: *Burhinus senegalensis*) הוא מין עוף קרקע ממשפחת הכרווניים החי בסוואנות והאזורים החמימים במערב אפריקה.

בישראל הוא מזדמן נדיר ביותר עם שלוש תצפיות עד היום: הראשונה ב-8 ביולי 2015 במעגן מיכאל, השנייה ב-18 ביולי 2020 בבריכות כפר רופין, ולאחר שבועיים ב-1 באוגוסט נרשמה תצפית נוספת באותו אזור בשני פרטים יחדיו; אם כי סביר שאחד מהם היה אותו פרט שנצפה מוקדם יותר.

מאפיינים
--------

הכרוון הסנגלי בדומה לקרוביו הוא עוף יבשתי בעל מקור עבה המסוגל להתמודד עם מגוון מזונות. הוא מגיע לאורך 32–38 סנטימטרים והוא בעל קומה זקופה ונוצות חומות-אפורות עם פנים לבנות ומקור צהוב גדול וחזק (בקצה הוא שחור). העיניים צהובות וכך גם הרגליים. הוא דומה מאוד לכרוון המצוי החי בישראל וחורף באפריקה, אך הוא קטן מהאחרון וכן הוא בעל מקור ארוך יותר וחסרי פס שחור לאורך המקור.

הכרוון חי באפריקה בצפונה של אפריקה מאזור הנילוס עד לקצה מדבר סהרה בערבות פתוחות חמימות, עדיף ליד המים, והוא פעיל בעיקר בשעות בין הערביים. הוא עוף קרקע שאיננו עף הרבה והוא גם מטיל את ביציו המוסוות על הקרקע.

הכרוון משתמש במקורו החזק כדי לתפוס חרקים, עכבישים וחסרי חוליות נוספים והרבה פחות מתבסס על צמחים. כמו כן הוא יאכל חולייתנים קטנים וביצי עופות אחרים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כרוון סנגלי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IBC
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  כרוון סנגלי באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  ד"ר יואב פרלמן, כרוון סנגלי, Burhinus senegalensis, באתר מרכז הצפרות הישראלי
מתחם אולפני גרנדה במרכז מנצ'סטר, בו החלה החברה לפעול במקור
הכניסה ל"אולפני גרנדה" בשנת 2006 (המתחם נהרס מאז)
**ITV Studios** היא חברת הפקה והפצת טלוויזיה רב-לאומית בריטית, בבעלות תאגיד המדיה הבריטי ITV plc (מפעילת רשת השידור המסחרית ITV). היא עוסקת בהפקה והפצה של תוכניות המשודרות ברשת ITV ועבור רשתות אחרות, והיא פועלת ב-12 מדינות ומחזיקה 60 חברות הפקה, עם משרדי הפקה מקומיים בבריטניה, ארצות הברית, בלגיה, אוסטרליה, גרמניה, הולנד, איטליה, ישראל, צרפת וסקנדינביה.

היסטוריה
--------

שורשי החברה הם בחברת "אולפני גרנדה" שנוסדה ב-1954, כזרוע ההפקה הפנימית של חברת Granada Television, שהייתה בעלת זיכיון לשידורי טלוויזיה מסחרית בצפון-מערב אנגליה והוקמה על ידי האחים סידני וססיל ברנשטיין. האולפנים של החברה היו ממוקמים במרכז העיר מנצ'סטר.

הלהיט הראשון של החברה הייתה הסדרה "Coronation Street", אופרת סבון המשודרת ברציפות מאז דצמבר 1960. לצורך הפקת התוכנית הוקמו אולפנים ייעודיים והיא נמכרה לשידור גם לזכייני טלוויזיה מסחרית באזורים אחרים באנגליה. מתחם האולפנים במנצ'סטר גדל עם השנים ושימש להפקת עשרות תוכניות טלוויזיה שונות.

בסוף המאה ה-20 ותחילת העשור הראשון של המאה ה-21 החלו זכייני הטלוויזיה המסחרית באנגליה (כ-12 זכיינים שפעלו על בסיס אזורי) להתאחד, עד שלבסוף נותרו שניים Carlton Communications ו-Granada. בשנת 2004 גם שני זכיינים אלו התאחדו ליצירת חברת ITV plc‏. ITV Studios נוצרה ממיזוג הדרגתי של חטיבות ההפקה של כל בעלי הרישיונות האזוריים של ITV plc, מ-1994 עד 2004, ובמשך מספר שנים לאחר מכן, בעקבות הקמת ITV plc. החברה הוקמה רשמית בשם "ITV Studios Ltd" בשנת 2009.

ITV Studios מפיקה תוכניות בעיקר עבור חברת האם שלה ITV plc, וגם עבור רשתות אחרות כמו BBC וערוץ 4. החברה גם אחראית למכירת תוכניות, פורמטים ועסקאות רישוי מסחריות לתוכן ברחבי העולם.

בעשור השני של המאה ה-21 החלה לרכוש חברות הפקה נוספות בממלכה המאוחדת וברחבי העולם, ליצירת חברת הפקות רב-לאומית.

פעילות בישראל
-------------

ביולי 2019 רכשה בישראל את חברת "ארמוזה פורמטס" ששולבה בפעילות החברה. "ארמוזה פורמטס" נוסדה בשנת 2005 על ידי המפיק אבי ארמוזה ועוסקת במכירת תוכן ישראלי בעולם, ובפיתוח פורמטים באופן עצמאי ושיווקם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ITV Studios** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ITV Studios

הערות שוליים
------------

1. ↑  רם עברון, מסך הטלביזיה ומסע הבחירות, למרחב, 25 בספטמבר 1964
2. ↑  אלן ריידינג, איך מצילים את רשות השידור, באתר הארץ, 2 באפריל 2002
3. ↑  Dan Milmo, Carlton-Granada merger clears last hurdle, The Guardian, ‏15 Nov 2003
4. ↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏ענקית הטלוויזיה ITV רוכשת את חברת ארמוזה פורמטס, באתר גלובס, 31 ביולי 2019
5. ↑  אתר למנויים בלבד נתי טוקר, ענקית התוכן הבריטית ITV רוכשת את חברת הפורמטים הישראלית ארמוזה, באתר TheMarker‏, 31 ביולי 2019
**הקולטן CaSR**  הוא קולטן בגוף אשר חש ברמת הסידן הקיימת בנוזל החוץ תאי. קיימת חשיבות גבוהה לשמירת ריכוז הסידן בטווח צר (ראו משק הסידן בגוף האדם) ועל כן קיים הצורך בקולטן (רצפטור) אשר יוכל לזהות שינויים מזעריים ברמתו. הקולטן נמצא על פני תאים מסוימים בגוף שמטרתם לווסת את רמות הסידן- כך לדוגמה קיים הקולטן על פני תאי בלוטת יותרת התריס- פאראתיירואיד, על גבי תאים בלולאת הנלה שבכליה, במערכת העיכול ועוד. עם זאת, הקולטן קיים גם באיברים שאינם עוסקים בוויסות רמות הסידן בגוף- כגון מוח, עדשת העין, קרטינוציטים בעור, שד.

מבנה הקולטן
-----------

קולטן CaSR שייך לקבוצת הקולטנים הממברנליים, צמודי חלבון G, בעלי מבנה החוצה את הממברנה 7 פעמים. קולטן זה מורכב מ-1078 חומצות אמינו, כאשר חלקו החוץ תאי, המורכב מ-612 חומצות אמינו, אחראי לקשירת יוני סידן, והחלק המעוגן לקרום התא אחראי לתהליך התמרת האותות מהחלק החוץ תאי אל חלבון ה- G. גם מגנזיום וחומצות אמינו ארומטיות יודעים להיקשר על ידי ליגנד לקולטן זה.

מנגנון פעילות הקולטן
--------------------

סידן יוני נקשר לקולטן ומאפשר לתא עליו קיים הקולטן (בלוטת יותרת התריס, כליה ועוד) לחוש בשינויים מזעריים ברמות הסידן בנוזל החוץ תאי. באופן כללי, הקולטן לסידן מגיב לשינויים ברמת הסידן בנוזל החוץ תאי וגורם תוך שניות להפרשה מוגברת של PTH (בבלוטת יותרת התריס). PTH משפיע בתוך דקות על ספיגה טובולרית בכליה של סידן, מגביר את פירוק העצם ואת שחרור הסידן לנוזל החוץ תאי תוך דקות ועד שעות. במעי, PTH מגביר את ספיגת הסידן באופן עקיף על ידי הגברת יצור קלציטריול לאחר כ־24 שעות.

בבלוטת יותרת התריס, קישור של סידן לקולטן כתוצאה מעליה ברמת הסידן בדם, יביא לעיכוב בהפרשת ההורמון PTH. לעומת זאת, כאשר רמת הסידן נמוכה בנוזל החוץ תאי, הקולטן לא יקשור סידן ולא יהיה פעיל. כתוצאה מכך לא יימנע תהליך הפרשת ההורמון PTH על ידי שלפוחיות תוך תאיות המכילות אותו, והן ינדדו אל קרום התא, יתחברו אליו וישחררו את ההורמון לזרם הדם. פעילות הקולטן מוגברת על ידי קלציטריול ועל ידי סידן. לסיכום, תפקידו של הקולטן בבלוטת יותרת התריס הוא בעיכוב הפרשת PTH, אולם גם עיכוב שגשוג תאי הבלוטה ועיכוב ביטויו של הגן ל- PTH.

בכליה, הקולטן מפחית את הספיגה הטובולרית של סידן באמצעות השפעה ישירה (סידן נקשר לקולטן וכתוצאה מכך מופחתת ספיגת הסידן. כמו כן, מעכב הקולטן את פעילותו של PTH, מעכב את יצור הקלציטריול, מפחית את ריכוז השתן, ומעכב את פעולת הואזופרסין.

בעצם, תפקידיו של הקולטן אינם ברורים עדיין- ייתכן כי העלאת ריכוז הסידן בעצם, הנקשר לקולטן זה, גורמת לעידוד תהליכי בניית עצם, אולם אין הוכחה ישירה לכך.

במערכת העיכול, הקולטן מבוטא על פני תאי אפיתל במעי באזורים המעורבים בספיגת סידן, והוא ככל הנראה בעל תפקידים הקשורים בוויסות ספיגת הסידן.

### מגנזיום

מגנזיום יודע להיקשר לקולטן לסידן באפיניות נמוכה מזו של הסידן. היפרמגנזמיה (רמה גבוהה של מגנזיום בדם) תגרום לעיכוב הפרשת PTH על ידי היקשרות המגנזיום אל הקולטן ועיכוב שחרור ההורמון PTH. באופן דומה, היפו-מגנזמיה חדה תביא לעידוד הפרשת הורמון ה-PTH. עם זאת, מחסור מתמשך במגנזיום תעכב את יצורו של ה- PTH ותפריע לפעולתו.

ראו גם
------

* תסמונת FHH

קישורים חיצוניים
----------------
**ISO/IEC 27701** (נקרא **ISO/IEC 27552** בתקופת העריכה הראשונית) הוא תקן בינלאומי שכותרתו: **Security techniques — Extension to ISO/IEC 27001 and ISO/IEC 27002 for privacy information management — Requirements and guidelines** המהווה הרחבת פרטיות ל-ISO/IEC 27001. מטרת התכנון היא לשפר את "מערכת ניהול אבטחת המידע" (ISMS) הקיימת עם דרישות נוספות על מנת להקים, ליישם, לתחזק ולשפר ללא הרף "מערכת לניהול מידע פרטי" (PIMS). התקן מתווה מסגרת לבעלי "מידע בעל זהוי אישי" (PII) וכן למעבדי PII, לניהול בקרות פרטיוּת כדי להפחית את הסיכון לזכויות הפרטיות של אנשים פרטיים.

הסמכת ISO/IEC 27701 נועדה להיות הרחבה להסמכת ISO/IEC 27001. במילים אחרות, ארגונים המתכננים להיות מוסמכים ISO/IEC 27701 יצטרכו גם לקבל הסמכת ISO/IEC 27001.

יישום מיועד לתקן
----------------

היישום המיועד של ISO/IEC 27701 הוא להגדיל את ה-ISMS הקיים באמצעות בקרות ספציפיות לפרטיות, וכך ליצור PIMS כדי לאפשר ניהול פרטיות יעיל בארגון.

ל-PIMS חזק יש יתרונות פוטנציאליים רבים עבור בקרי PII ומעבדי PII, עם לפחות שלושה יתרונות משמעותיים:
ראשית, השגת עמידה בדרישות הפרטיות (במיוחד חוקים ותקנות, בתוספת הסכמים עם צדדים שלישיים, בתוספת מדיניות פרטיות תאגידית וכו') מכבידה, במיוחד אם הדרישות אינן מאורגנות בצורה היעילה ביותר עבור בעלי PII ומעבדי PII. ארגונים הכפופים לחיובים רבים לחוקי פרטיות (למשל ממספר תחומי שיפוט שבהם הם פועלים או שבעלי המידע שלהם פרוסים ברחבי העולם בתחומי שיפוט שונים) עומדים בפני נטלים נוספים כדי ליישב, לקיים ולשמור על שלל הדרישות החלות עליהם. גישה מנוהלת מקלה על נטל העמידה בכללים, למשל כפי שמודגם בנספח C לתקן, בקרת פרטיות יחידה עשויה לעמוד בדרישות מרובות מהאסדרה הכללית להגנת נתונים (GDPR) שכל מדינות האיחוד האירופי מחויבות אליה חוקית.

שנית, השגה ושמירה על עמידה בדרישות החלות שייכת לתחום משילות ואבטחה. בהתבסס על ה-PIMS (ובאופן פוטנציאלי, ההסמכה שלו), אחראי פרטיות ואבטחת מידע יכולים לספק את הראיות הדרושות כדי להבטיח לבעלי עניין כגון הנהלה בכירה, בעלים והרשויות, כי דרישות הפרטיות הרלוונטיות מתקיימות.

שלישית, הסמכת PIMS יכולה להיות בעלת ערך בתקשורת ללקוחות ושותפים. בעלי PII דורשים בדרך כלל ראיות ממעבדי PII לכך שמערכת ניהול הפרטיות של מעבדי PII עומדת בדרישות הפרטיות החלות. מסגרת ראיות אחידה המבוססת על תקן בינלאומי יכולה לפשט מאוד תקשורת כזו של שקיפות תאימות, במיוחד כאשר הראיות מאומתות על ידי מבקר צד שלישי מוסמך. הכרח זה בתקשורת של שקיפות ציות הוא קריטי גם להחלטות עסקיות אסטרטגיות כגון מיזוגים ורכישות ותרחישים של בעלות משותפת על מידע, הכוללים הסכם שיתוף נתונים. לבסוף, הסמכת PIMS עשויה לשמש איתות לאמינות לציבור.

היסטוריה של התקן
----------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.

קישורים חיצוניים
----------------

* ISO/IEC 27701 page של ISO
* ISO article ב-ISO/IEC 27701

הערות שוליים
------------

1. ↑   ISO/IEC 27701:2019 [ISO/IEC 27701:2019]
2. ↑  "Protection of personal data: How Voluntary Standards Contribute". *AFNOR Marketing*. ביולי 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  "Privacy matters: Managing personal information with ISO/IEC 27552" (PDF). *BSI Group*. 2018.
4. ↑  Katko, Peter (13 ביוני 2019). "How GDPR compliance demands have shifted the focus to certification". *Ernst & Young*. `{{cite web}}`:  (עזרה)
**קוליברי אדמוני-חזה** (שם מדעי: ***Glaucis hirsutus***) הוא מין של עוף ממשפחת הקוליבריים המצוי ביערות הגשם של אמריקה המרכזית והדרומית שבין פנמה לבוליביהוכן באיי גרנדה ובטרינידד וטובגו. למרות שמספר אוכלוסיות שלו נמצאות בסיכון המין בעלת תפוצה רחבה שאיננה בסכנה.

הוא תואר למדע ב-1788 בידי החוקר יוהאן פרידריך גמלין. כיום ידועים 2 תת-מינים שלו:

* G. h. insularum – מצוי בגרנדה, טרינידד וטובגו.
* G. h. hirsutus - מצוי בפנמה, מערב קולומביה, ונצואלה, גיאנה הצרפתית, גיאנה, סורינאם ודרומה לברזיל וצפון בוליביה.

תיאור
-----

קוליברי זה מגיע לאורך של 10.7 ס"מ ומגיע למשקל 7 גרם בקירוב, כשאורך המקור מגיע ל-3.3 ס"מ והוא מעוקל, ארוך ודק יחסית אך יותר חזק משל קוליבריים אחרים. צבעו אפור-ירקרק עם ראש אדמדם-חום ונוצותיו בחלק העליון ירוק ובתחתון אדמדם כשהקצוות לבנים. הלסת התחתונה של המקור צהובה והעליונה אפורה-שחורה. לעומת הזכר הנקבה עמומה מעט יותר בצבעיה והמקור שלה חסר צבע צהוב. בנוסף ישנו מבנה מעט יותר מיושר של המקור אצל הנקבות מאשר לזכרים, אך ההבדל זניח מאוד.

הקוליברי שוכן ביערות גשם לאורך אמריקה המרכזית והדרומית, לעיתים קרובות בקרבה למים זורמים. הוא ניזון כיונק צוף מפרחים שונים וכן מגוון בחרקים שהוא לוכד. הוא מבר לרוב צמחים נמוכים כמו צינוראים, זנגבילאים, גנציינאים, קוציציים, הדסאים, כופריים וגסנריים ומבנה מקורו מותאם במיוחד לפרחים בעלי צינורות קצרים. קוליברי זה אינו בלעדי לאותם צמחים והוא נאלץ להילחם על מקומם עם קוליבריים אחרים.

הנקבות מטילות 2 ביצים בקן הממוקם לרוב בין דקליים, שרכים או צמחי הליקוניה ועליהם היא דוגרת לבדה 17 עד 23 ימים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קוליברי אדמוני-חזה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  קוליברי אדמוני-חזה באתר הרשימה האדומה של IUCN
**ISO 9660** הוא תקן למערכת קבצים לתקליטורים, אשר פורסם על ידי ארגון התקינה הבין-לאומי (בר"ת: ISO). מטרתו לתמוך במערכות הפעלה שונות, כגון Windows, Mac OS ומערכות תואמות יוניקס, כך שיהיה ניתן להעביר מידע ביניהן.

גם תקליטורי DVD-ROM משתמשים מערכת הקבצים של ISO 9660.

רמות והגבלות
------------

ישנם רמות שונות לסטנדרט.

|  |  |
| --- | --- |
| רמה 1 | שמות הקבצים מוגבלים ל־8 תווים, עם סיומת בעלת 3 תווים. התווים המותרים הם אותיות ברישיות (upper case), מספרים וקו תחתון ("\_"). עומק התיקיות המקסימלי הוא 8. |
| רמה 2 | שמות הקבצים יכולים להיות עד 31 תווים. |
| רמה 3 | קבצים יכולים להיות מפוצלים (בא לידי שימוש על ידי תוכנת "Direct CD" לחלונות, לדוגמה). |

כל רמות התקן מגבילים את שמות הקבצים לאותיות רישיות, מספרים וקו תחתון. חלק מתוכנות ניהול לתקליטורים (למשל תוכנות צריבה) מאפשרים להשתמש בכמעט כל תו ב־ASCII. בזמן שדבר זה לא ממש תואם לתקן של ISO 9660, מרבית מערכות ההפעלה שיכולות לקרוא מערכות קבצים תואמות ISO 9660, יודעות גם לטפל במקרה הנ"ל כהרחבה לתקן.

דמויות דיסק
-----------

דמויות של דיסקים ממערכת קבצים של ISO 9660 (הידועים יותר בשם דמויות ISO) היא דרך נפוצה להעביר אלקטרונית את התוכן של תקליטורים. לרוב יש להם את הסיומת `.iso` (אם כי לא בהכרח), ולכן נהוג להתייחס אליהם כ"ISO"-ים.

הרחבות
------

ישנן הרחבות לתקן ה־ISO 9660 כדי להתגבר על ההגבלות. הנפוצים ביותר הם Rock Ridge ו־Joliet:
הראשון מאפשר לשמר את ההרשאות של יוניקס ושמות ASCII ארוכים יותר, והשני תומך בשמות השמורים בUnicode, דבר המאפשר להשתמש בכמעט כל התווים האפשריים לשמות קבצים, אפילו מכתבים לא רומיים (למשל עברית, ערבית וסינית).

ישנו גם תקן מיוחד בשם ISO 13490 שהוא תקן ISO 9660 עם תמיכה בצריבה-חוזרת (multisession) על התקליטורים.

תמיכה של מערכת ההפעלה
---------------------

מרבית מערכות ההפעלה תומכות בקריאה של דיסקים בפורמט ISO 9660, ומרבית המערכות החדשות תומכות בהרחבות כמו הכתובות למעלה. מערכות הפעלה שאינן תומכות בהרחבות בדרך כלל יציגו את האפשרויות הבסיסיות של דיסק בעל מערכת קבצים ISO 9660.

להלן מספר מערכות הפעלה והתמיכה שלהם ב־ISO 9660:

* DOS: גישה עם הרחבות, בעזרת יישומים כמו MSCDEX.EXE (הרחבת התקליטורים של מיקרוסופט) או CORELCD.EXE
* Microsoft Windows 95, Windows 98, ‏Windows ME: יכולות לקרוא ISO 9660 של שלוש הרמות ו־Joliet
* Microsoft Windows NT 4, Windows 2000, Windows XP: יכולות לקרוא ISO 9660 של שלוש הרמות ו־Joliet
* לינוקס ו־BSD: יכולות לקרוא ISO 9660 של שלוש הרמות, Joliet ו־Rock Ridge.
* Mac OS 7 עד 9: תמיכה ב־ISO 9660 רמה 1, 2. תוכנה חופשית אופציונלית התומכת בשתי ההרחבות: Joke Ridge ו־Joliet .
* Mac OS X: בדומה ל־BSD.

ראו גם
------

* Joliet
* Rock Ridge
* תקליטור
* צורב תקליטורים

קישורים חיצוניים
----------------

* שאלות ותשובות נפוצות בנוגע לצריבה של תקליטורים (באנגלית)
* Ecma-119 - תקן הזהה ל־ISO 9660 (אנגלית)
**רכס בירכת אל קסר** היא נקודת תצפית בשומרון המתנשאת לגובה 844 מטרים מעל פני הים, כ־2 ק"מ מערבית לכפר הערבי דומא, מזרחית ליישוב שבות רחל. התצפית נמצאת מעל קו פרשת המים הארצי, בגובה של 200 מטר מעל לכביש אלון, הנמצא מזרחית ממנו והרכס נקרא על שם חורבה הנמצאת צפונית־מערבית לו.

האנטנה בהר קידה - 2008

הרחבה
-----

נקודת התצפית מצויה בראשה של מדרגת העתק תלולה החולשת על המדרונות המזרחיים של הרי השומרון ומאפשרת תצפית רחבה מדרום מזרח - מזרח - וצפון מזרח עד הר עיבל והר החרמון וכן לכיוון מערב לשילה. בין השאר מן ההר יש תצפית טובה לעבר כביש אלון והיישובים הסמוכים, רמת הגלעד מהר נבו ועד אירביד, ובקעת הירדן מסרטבה בצפון ועד הר מונטר במדבר יהודה, בדרום. זהו היקף התצפית המרבי בשומרון ממקום הפתוח למבקרים, ולכן הוא משמש כיום נקודת תצפית למטיילים באזור.

על ההר צמחייה אופיינית לצומח הים-תיכוני של ספר המדבר, ושמו ניתן לו על שם שיחי הקידה השעירה הצומחים בו.

בשנת 2002 פונה הבסיס הצבאי "מחנה קידה" ששכן על ההר. תושבי מאחז קידה היו אמורים להתיישב בהר, אך לא הורשו לעשות כן, והקימו יישוב בקרבת האתר. במקום יש אנטנה סלולרית של חברת סלקום.

צמחיית ספר המדבר
----------------

* מצמחי ההר: סירה קוצנית, אזוב מצוי וצמרנית הסלעיםמצמחי ההר: סירה קוצנית, אזוב מצוי וצמרנית הסלעים
* 
*

לקריאה נוספת
------------

* מנחם מרקוס, **בקעת הירדן ומזרח השומרון**, רשות שמורות הטבע, 1992.
* המדריך למטייל בשומרון, מסלול 20- עמ' 278 - 289. תשע"ד / 2014.

קישורים חיצוניים
----------------

* | מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **הר קידה** |
* תמונות מהר קידה: נוף וצמחייה

הערות שוליים
------------

1. ↑  עולה עליו התצפית מהר בעל חצור, הסגורה בפני מטיילים

תצפיות מהר קידה מזרחה. מימין לשמאל: מדבר יהודה, בקעת הירדן ומעבר לה הרי הגלעד, וצפון-מזרח השומרון. מאי 2008. המדריך משמאל בחולצה כחולה הוא נתנאל אלינסון, מחבר הספר המדריך למטייל בשומרון

תצפיות מהר קידה מזרחה. מימין לשמאל: מדבר יהודה, בקעת הירדן ומעבר לה הרי הגלעד, וצפון-מזרח השומרון. מאי 2008. המדריך משמאל בחולצה כחולה הוא נתנאל אלינסון, מחבר הספר המדריך למטייל בשומרון
מפת אירופה עם הקודים של ISO 3166-1 alpha-2 במקום שמות המדינות והטריטוריות
**ISO 3166-1** הוא חלק מהתקן ISO 3166, תקן בין-לאומי של ארגון התקינה הבינלאומי (ISO) המקצה קודים בני אותיות או ספרות אחדות לכל אחת ממדינות העולם, לשטחי החסות וכן לאזורים גאוגרפיים מסוימים. השם הרשמי של התקן הוא "קודים לייצוג שמות מדינות וחלוקות המשנה שלה; חלק 1:קודי המדינות" (באנגלית Codes for the representation of names of countries and their subdivisions – Part 1: Country codes). התקן מגדיר שלושה סוגים של קודי מדינה:

* ISO 3166-1 alpha-2 - קוד בן שתי אותיות, אשר בו נעשה השימוש הנפוץ ביותר מבין השלושה, ועליו מתבססים סיומות האינטרנט המדינתיים
* ISO 3166-1 alpha-3 - קוד בן שלוש אותיות אשר מאפשר קישור ויזואלי קל יותר בין הקוד לשם המדינה מאשר קודי תקן ה-ISO 3166-1 alpha-2
* ISO 3166-1 numeric - קוד בן שלוש ספרות הזהים לאלו אשר פותחו והוחזקו על ידי מחלקת הסטטיסטיקה של האו"ם, אשר מועיל במיוחד לאנשים או למערכות המשתמשים בכתב שאינו לטיני.

קודי המדינות האלפביתיים נכללו לראשונה ב-ISO 3166 בשנת 1974, והקודים המספריים הוכללו לראשונה ב-1981. קודי המדינות פורסמו כ-ISO 3166-1 החל מ-1997, כשה-ISO 3166 הורחב לשלושה חלקים כדי לכלול את חלוקות המשנה של מדינות ומדינות לשעבר. כתקן בין-לאומי בעל שימוש נפוץ, ל-ISO 3166-1 יש שימושים בסטנדרטים נוספים אשר משמשים ארגונים בין-לאומיים כדי לסייע בחילופי סחורות ומידע עם זאת זהו אינו התקן היחידי עבור קודי מדינות. תקנים אחרים בשימושם של ארגונים בין-לאומיים מנוגדים חלקית או בצורה מלאה ל־ISO 3166-1, בעוד אחרים תואמים לקודי תקן זה.

קריטריונים להכללה
-----------------

נכון ליוני 2011 ישנם קודים רשמיים ב-ISO 3166-1 עבור 248 מדינות, טריטוריות ושטחים גאוגרפיים ייחודיים. על פי הסוכנות המתחזקת את ISO 3166, ה-ISO 3166/MA, ישנן שתי דרכים להוסיף רשומה חדשה ל-ISO 3166-1:

* הרשמה ב-Terminology Bulletin Country Names של האו"ם.
* הרשמה ב-Country and Region Codes for Statistical Use של המחלקה הסטטיסטית של האו"ם.

על מנת להיכנס ל-Terminology Bulletin Country Names ישות צריכה להיות:

* מדינה החברה באומות המאוחדות
* חברה באחת מסוכנויות האומות המאוחדות
* צד לחוק בית הדין הבינלאומי לצדק

רשימת השמות ב-Country and Region Codes for Statistical Use מבוססת על ה-bulletin Country Names ועל מקורות נוספים.

לאחר ששמה של מדינה או טריטוריה נרשם באחד משני מקורות אלו, הוא יתווסף כברירת מחדל ל-ISO 3166-1. ה-ISO 3166/MA יכולה לשמור קודים או רכיבי קודים מסוימים עבור ישויות שלא זכאיות להכללה על פי הקריטריון שצוין לעיל. דוגמה לכך היא האיחוד האירופאי אשר אינו מדינה, ולכן אינו כלול ב-ISO 3166-1, אך מסיבות פרקטיות הסוכנות המתחזקת את ISO 3166 "שומרת את הקוד EU למטרת זיהוי האיחוד האירופאי במסגרת ה-ISO 3166-1".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ISO 3166-1** בוויקישיתוף
* קודים לייצוג שמות של ארצות (אורכב 01.12.2015 בארכיון Wayback Machine), אתר מכון התקנים הישראלי
* רשימת מדינות העולם לפי התקן הבין-לאומי במגוון שפות וסוגים (כגון XML, JSON ועוד).

רשימת מדינות העולם לפי התקן הבין-לאומי לפי אתר go names

הערות שוליים
------------

1. ↑  ISO 3166 - FAQs - General Questions
2. ↑  Development of ISO 3166
3. ↑  Implementation of ISO 3166-1
4. ↑  ISO 3166 - And what has that standard got to do with me?
5. ↑  Links
**ליפואה ענקית** (שם מדעי: ***Leipoa gallinacea***) הוא מין עוף נכחד מהסוג ליפואה שבמשפחת הדגרתליים אשר חי בתקופת הפליוקן עד הפליסטוקן באוסטרליה. קרובו לסוג החי הוא העוף ליפואה מצויה. כפי ששמה מרמז היא הייתה גדולה בהרבה מקרובתה.

הליפואה הענקית התגלתה בכמה מערות בקווינסלנד וניו סאות' ויילס ב-1888. ממצאים נוספים שנמצאו בפארק הלאומי מערות נרקורט שבאוסטרליה הדרומית ב-1974 נחשבו למין נוסף של דגרתל, *Progura naracoortensis*. בהמשך התברר שמין חדש זה מבוטל והוא למעשה פרטי ליפואה ענקית קטנים יותר עקב דו-צורתיות זוויגית.

ליפואה זו הייתה בעלת עצמות ירך ארוכות וגבוהות ומשקל העוף הגיע ל-4-7 ק"ג והוא היה בעל ראש ומקור רחבים יותר. לפי מבנה שרירי החזה הרחבים נראה שליפואה זו יכלה לעוף למרות המשקל. היא כנראה ניזונה בסבכי השיחים וניזונה מזרעים ומחסרי חוליות שמצאה.

ממצאים של ביצים מאובנות גדולות שנמצאו והיו בעלי סימני חום על הביצים נחשבו בעבר לשייכים לעוף הענקי גניאורניס שהיה גדול מיען. הממצאים נחשבו לעדות לשריפת ביצים בידי האנשים הראשונים. בהמשך התברר שביצים אלה היו שייכות כנראה לליפואה ענקית וייתכן שהחום של התטולה עזרה להם לבקוע בלי צורך שהאם תדגור על הביצים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ליפואה ענקית** בוויקישיתוף
על פי ההלכה, **אַפּוֹטְרוֹפּוֹס** הוא אדם הממונה לפקח על נכסי אחרים, בדרך כלל של יתומים קטנים, ולטפל בצרכיהם.

מהותו
-----

מקור המילה אפוטרופוס הוא מיונית, ופירושה הוא אדם האחראי על מי שאינו מסוגל לדאוג לענייניו, בהלכה המושג אפוטרופוס הורחב ומשמש לכל מי שממונה לטפל בענייני אחרים.

האפוטרופוס הנידון בהלכה הוא המטפל בנכסי קטנים, או בנכסי גדולים שאינם נמצאים כאן או שאינם בני דעת. לרוב השימוש במינוח הוא לגבי המטפל בנכסי יתומים קטנים. 

בחז"ל אין התייחסות כשאדם ממנה בעצמו אפוטרופוס על נכסיו, שהרי אדם יכול לעשות בשלו כרצונו.

אופן מינויו
-----------

אדם מתמנה לאפוטרופוס באחד משני האופנים הבאים: על ידי אבי היתומים בחייו, או על ידי בית דין לאחר מות האב, וכך הוא לשון הרמב"ם: "מי שמת והניח יורשין גדולים וקטנים צריך למנות אפוטרופוס שיהיה מתעסק בחלק הקטן עד שיגדיל, ואם לא מנה חייבין בית דין להעמיד להן אפוטרופוס עד שיגדילו שבית דין הוא אביהן של יתומים" (משנה תורה לרמב"ם, ספר משפטים,  הלכות נחלות, פרק י', הלכה ה')

חובת המינוי היא כשחלק להם המוריש את הנכסים בחייו, או כשהגדולים אינם רוצים להתעסק בשותפות עם הקטנים אלא לחלק את הירושה, אבל אם הגדולים רוצים להיות בשותפות עם הקטנים ויכולים להשביח את הנכסים, עדיף כך.

במקרה שלא מינה המוריש אפוטרופוס הרשות ביד בית הדין להתעסק בעצמם בנכסי היתומים, והם נחשבים ג"כ לאפוטרופוס בהגדרתם, אלא אם כן יש צורך לדון על הנכסים שע"מ למנוע ניגוד עניינים על בית הדין למנות אפוטרופוס חיצוני, ויש אומרים שבכל מקרה העדיפות הראשונה להעמיד אפוטרופוס פרטי, שכן מן הסתם הוא פנוי לצורכי היתומים ולרווחתם יותר מבית הדין.

כמו כן ישנה אפשרות להיעשות אפוטרופוס באופן אוטומטי כשהיתומים בוטחים בו והוא נעשה אפוטרופוס דה פקטו[דרושה הבהרה].

העמדת אפוטרופסות ליתומים היא מצווה מהתורה, ותוקף פעולותיו הוא מדין זכין לאדם שלא בפניו, מאחר שכל פעולות האפוטרופוס הם לזכות היתומים.

תפקידו
------

האפוטרופוס עושה כל הדרוש לעשות בנכסים כפי מה שיראה בטובת היתומים, ומכלכלם כפי הממון וכפי הראוי להם, לא יותר מדי ולא פחות מדי, ואף יכול למכור את נכסיהם המטלטלין, כדי להאכיל אותם, אבל לא בשביל להניח המעות, שמא יגנבו המעות, או משום שבח בית אביהם, שנוי וכבוד הוא להם.

כמו כן מוכר שדה ליקח שוורים לעבודת שדות אחרות, שהשוורים הם עיקר כל נכסי שדות ואין מוכר שדה רחוקה בשביל לקנות קרובה, ולא רעה בשביל לקנות יפה, שמא תשתדף אותה שקנה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  השגות הראב"ד, ומגיד משנה, על דברי הרמב"ם.
2. ↑  שולחן ערוך, חושן משפט.
3. ↑  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף מב, עמוד א'.
4. ↑  חידושי הרמב"ן, מסכת גיטין, דף נ"ב.
5. ↑  רמב"ם

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
גנרל-אוברסט **מוריץ פרדיננד פרייהר פון ביסינג** (בגרמנית: **Moritz Ferdinand Freiherr von Bissing**; 30 בינואר 1844 – 18 באפריל 1917) היה גנרל גרמני ששימש כמושל הכללי של בלגיה במהלך מלחמת העולם הראשונה.

ביוגרפיה
--------

### תחילת דרכו

ביסינג נולד ב-30 בינואר 1844 בעיר אודר בלמנסדורף שבממלכת פרוסיה. כיום שם העיר רצימוב, והיא נמצאת בתחומי פולין המודרנית. ב-1865 התגייס ביסינג לצבא הפרוסי, ושרת בחיל הפרשים. ב-1886 לחם במלחמת אוסטריה–פרוסיה, ובין השנים 1870–1871 לחם במלחמת צרפת–פרוסיה. ב-1887 הועלה לדרגת מיור, ומונה לשלישו של נסיך הכתר וילהלם. ב-1897 עבר לחיל הרגלים וקיבל פיקוד על הדיוויזיה ה-29. ב-1901 הוא הועבר לפקד על הקורפוס ה-7, וב-1902 הועלה לדרגת גנרל חיל הפרשים. הוא פיקד על הקורפוס ה-7 עד פרישתו מהצבא ב-1907. לאחר פרישתו היה לשחקן טניס מצטיין, ושיחק במהלך אליפות וימבלדון 1912. הוא נפסל בסיבוב השני.

### מלחמת העולם הראשונה

 ערך מורחב – **מלחמת העולם הראשונה**  

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה באוגוסט 1914, חזר ביסינג לשירות. הוא מונה לסגנו של קרל פון איינם מפקד הקורפוס ה-7. הקורפוס נכלל במסגרת הארמייה השנייה של קרל פון בילוב ולחם במהלך הפלישה הגרמנית לבלגיה. הוא שימש בתפקיד עד נובמבר 1914, והועלה לדרגת גנרל-אוברסט. בדצמבר מונה למושל של בלגיה הכבושה במקום קולמר פון דר גולץ. בתפקיד זה, ביסינג הוציא לפועל את מדיניות הפלמנפוליטיק (Flamenpolitik - מדיניות פלמית), אשר מטרתה הייתה לפצל את בלגיה לשתי מדינות נפרדות. ביסינג עודד הפרדה בין הפלמים דוברי ההולנדית לבין הוולונים דוברי הצרפתית, וב-21 במרץ 1917 חתם על צו שחילק את בלגיה לשתי ישויות מנהליות נפרדות: פלנדריה וולוניה. נאמור הוכרה כבירת ולוניה, אשר כללה את ארבעת המחוזות הדרומיים, ובריסל הוכרה כבירת פלנדריה אשר כללה את ארבעת המחוזות הצפוניים. בין היתר, ביסינג חתם על הוצאתה להורג של האחות הבריטית אדית קאוול, אשר טיפלה בחיילים משני צידי המתרס והואשמה בבגידה. ההוצאה להורג גררה זעם רב בבריטניה ובעולם.

באפריל 1917 נאלץ ביסינג לפרוש מהתפקיד בשל מחלת ריאה כרונית. ב-18 באפריל הוא נכנע למחלה בכפר במחוז בריסל. הוא היה בן 73 במותו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מוריץ פון ביסינג** בוויקישיתוף
* מוריץ פון ביסינג (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 116195835
* ISNI: 0000 0000 4354 7947
* LCCN: no2004030082
* NLP: A21548638
* NTA: 074272705
* VcBA: 495/375546
* VIAF: 35202039
* WorldCat: lccn-no2004030082

 |
**יוזף פרדיננד בקר** (גרמנית: **Joseph Ferdinand Becker**‏; 2 ביולי 1846 – 21 באוגוסט 1877) היה צייר גרמני במאה ה-19, שצייר דיוקנאות של קדושים וסצנות מאגדות.

ביוגרפיה
--------

אביו של פרדיננד בקר ניהל את הפונדק "Zum golden Stern" בכפר ריינהסן גונסנהיים ליד מיינץ. יום אחד כאשר פרדיננד היה בן ארבע צייר סצנת צייד על קיר הפונדק עם גיר, אורח שהיה חובב אמנות מאוד התרשם מציורו של הילד.

לאחר שסיים את בית הספר היסודי בשנת 1860, רצה פרדיננד להתאמן בציור, אך אביו מנע ממנו לעשות זאת, מכיוון שהחזיק בתוקף בדעה: "הבן שלי לא יכול להתפרנס מציור." פרדיננד הצעיר מצא עבודה בהעמסת קרונות עם אבנים ולפרוק אותן ביעדן. אבל בלילה הוא צייר בסתר בחדרו.

Die Rolandsknappen
הצייר אוגוסט גוסטב לזינסקי, שעבד על כנסיות במיינץ בשנות ה-60 של המאה ה-19, זיהה לבסוף את כישרונו האמנותי של פרדיננד בקר והכשיר אותו. בין השנים 1865 עד 1868 שיקם לזינסקי את כנסיית הקהילה של מיינץ סנט איגנאז יחד עם תלמידו בקר. לאחר שהתרשם מאומנותו של בקר, הפנה לזינסקי את הצייר הצעיר להשתלמויות אצל פרופסור אדוארד פון שטיינלה בפרנקפורט. פרדיננד בקר שהה בלימודים שם מ-19 בנובמבר 1868 עד 30 באפריל 1877 ורוב יצירותיו נוצרו בתקופה זו.

הציור הידוע ביותר שלו הוא Die Rolandsknappen, ציור צבעי מים שהתפרסם באמצעות תערוכות בפרנקפורט, ברלין וגונסנהיים והיה פופולרי מאוד בכל מקום. יחד עם העירייה, האגודה לאמנות מיינץ רכשה תמונה זו תמורת 4,000 מארק. היא נמצא באחזקות של מוזיאון הארץ של מיינץ כעדות לתנועת הנצרתיים.

פרדיננד בקר, שהיה ידוע בחוגי האמנות קיבל הזמנה לשתי יצירות גדולות יותר מסוחר אמנות במינכן. בסוף אפריל 1877 נסע למינכן, שם התחיל את לימודיו בטבע לביצוע משימה זו בחודשים הבאים.

בתחילת אוגוסט 1877 חלה במחלה קשה ואושפז לבית חולים במינכן. שם בתחילה בריאותו השתפרה, אך לאחר מכן התדרדרה באופן דרסטי תוך זמן קצר.

פרדיננד בקר נפטר מטיפוס במינכן ב-21 באוגוסט 1877. גופתו הועברה למקום הולדתו ונקברה בבית העלמין הישן בגונסנהיים.

במיינץ-גונסנהיים נקרא רחוב ובית ספר על שם פרדיננד בקר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרדיננד בקר** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Dominikus Grimm: *Biographie des Malers Jos. Ferdinand Becker von Gonsenheim*. Mainz: Giani, 1878
2. ↑  Becker, Josef Ferdinand. www.lagis-hessen.de
3. ↑  Landesmuseum Mainz: Die Nazarener - vom Tiber an den Rhein, web.archive.org, ‏2014-02-26

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 132452111
* ISNI: 0000 0004 4723 9027
* VIAF: 305991193
* WorldCat: viaf-38078886

 |
לוח עץ לשיבוץ בדלת המיועד להגן על הבית בפני אורחים לא רצויים. תומא רגנודין (Thomas Regnaudin),‏ 1660 לערך
**אפוטרופאיזם** (מיוונית: αποτρέπω; אפו – הצידה, טרופה – לפנות, כלומר "לפנות הצידה") הוא השימוש באמצעים כדוגמת כישוף או פולחן על מנת להרחיק רוע, ולהימנע מתאונות או מביש מזל. אמצעים אפוטרופאיים כוללים קמעות, לחשים וסמלים. 

במיתולוגיה היוונית נקשרו האלים הכתוניים לאפוטרופאיזם. הדת הפרימיטיבית שקדמה לפולחן האלים האולימפיים, שאת זכרה השתדלו היוונים להשכיח עוד בתקופתו של הומרוס, כללה מרכיב אפוטרופאי קלאסי - הרחקת רוחות רעות, נשמות מתים או שדים, כדוגמת קרס, הרפיות, אריניות ומוירות. אמצעי אפוטרופאי חשוב היה פרצוף מאיים על גבי קמעות שתפקידו היה להטיל אימה ולהרחיק רוע מבעל הקמע. לעין, כחלק רב ההבעה ביותר בפנים, הייתה עוצמה אפוטרופאית. בין האמצעים האפוטרופאיים ביוון העתיקה היו הגורגוניאון - דמות ראש הגורגונה מטילת אימה שהוטבעה על גבי תליונים אותם נהגו לענוד, על מטבעות, כפסלים על גגות, או שיבצו ברצפות פסיפס בכניסה לבתים, והעין האפוטרופאיטית – עין שצוירה באופן מוגזם על כלי שתייה במאה ה-6 לפנה"ס על מנת להרחיק שדים או עין הרע בזמן השתייה.

סמלים אפוטרופאיים היו נושא נפוץ באומנות של רומא העתיקה. הרומאים האמינו כי קנאה מביאה מזל רע למושא הקנאה. על מנת להימנע מקנאה שאפו הרומאים לגרום לאורחים לצחוק על ידי שימוש בדימויים אפוטרופאיים. סמלים כמו פאלוס, שימוש באנשים מעוותים או שאינם רומאים כדוגמת פיגמים, אפריקאים שחורים וגיבנים היו מקובלים. הרומאים ראו באנשים בעלי גוף מעוות דמויות משעשעות, וככאלה נעשה בהם שימוש להרחיק את עין הרע.

בסיפורת ובפולקלור העוסקים בערפדים יכולים סמלים כדוגמת קרוסיפיקסים, סקרמנטים, ורדי בר, ושום להרחיק או אפילו להמית ערפדים ובכדור כסף ניתן להרוג אנשי זאב. הביטוי ביידיש "קיין עין הרע" (בלי עין הרע) הוא אפוטרופאי מטבעו, ומקביל לביטוי "הקש בעץ".

ראו גם
------

* עין הרע

לקריאה נוספת
------------

Roud, Steve (2004). A Pocket Guide to Superstitions of the British Isles. London: Penguin. מסת"ב 0-14-051549-6.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אפוטרופאיזם** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Albert A. Potts, *The World's Eye*, University of Kentucky, 1982, מסת"ב 0813113873 page 26
2. ↑  Walter Leo Hildburgh (1946), *Apotropaism in Greek vase-paintings*
3. ↑  John R. Clarke (2003), *Art in the Lives of Ordinary Romans*
**עידן אלרום** (נולד ב-19 ביוני 1982) הוא מנהל ישראלי, מנכ"ל חברת וואלה! תקשורת, המפעילה בין היתר את אתר התוכן והחדשות וואלה!.

ביוגרפיה
--------

אלרום נולד בשנת 1982 בחיפה, וגדל בתל אביב-יפו. הוא שירת בצה"ל כקצין ושימש כראש מדור מילואים. הוא רב-סרן במילואים.

קריירה
------

לאחר שירותו הצבאי הקים אלרום אתר אינטרנט הפונה לחיילים משוחררים, והיה מעורב בהקמת מיזם נוסף לשיתוף נסיעות חברתי בשם Pick App. את אתר החיילים מכר בשנת 2014, ובאותה שנה הצטרף לגלובס, בה שימש כמנכ"ל פלטפורמת המסחר הפיננסי המקוון של הקבוצה.

בתפקידו הבא, באוקטובר 2015, מונה לסמנכ"ל משרד הפרסום יהושע\TBWA ולמנכ"ל TBWA Digital.

בתפקידו הבא שימש כסמנכ"ל השיווק וכמשנה למנכ"ל במאקו מקבוצת קשת 12, אליה הגיע ב-2017 בתקופה בה נערכו גופי השידור לפיצול הערוץ השני, וקיבל את האחריות לשיווק וקידום מיזמי הדיגיטל ונכסי הקבוצה השונים, לצד ניהול קידום תוכניות קשת בדיגיטל.

בתחילת שנת 2022 מונה למנכ"ל קבוצת וואלה! תקשורת. בחודשים הראשונים לתפקידו ביצע מספר שינויים ארגוניים ועסקיים ובהם צירוף סמנכ"לית ומנהלת הפקה כחברות הנהלה, והקמת ערוץ טלוויזיה בשם "וואלה פלוס".

קישורים חיצוניים
----------------

* סופית: עידן אלרום ימונה למנכ"ל וואלה, באתר גלובס

הערות שוליים
------------

1. 1 2  משה בנימין, תחל שנה ומינוייה ביהושע: חזקוש ישורון ואבישי קשת מצטרפים - עידן אלרום מונה לסמנכ"ל הדיגיטל, באתר ice, ‏6 ביוני 2015
2. ↑  משה בנימין, מבאומן ויהושע: mako מתכוננת לפיצול עם גיוסים מענף הפרסום, באתר ice, ‏15.10.2017
3. ↑  מעריב אונליין, עידן אלרום מונה לתפקיד מנכ"ל וואלה! ויעזוב את קבוצת קשת, באתר מעריב, ‏17 באוקטובר, 2021
4. ↑  מערכת ice, מנכ"ל וואלה החדש בשינויים בהנהלת החברה, באתר ice, ‏16/1/2022
5. ↑  ענת ביין-לובוביץ', ‏נערכים לשוק התקשורת החדש: וואלה ו-ynet ישיקו ערוצי טלוויזיה, באתר גלובס, 17 במאי 2022
**ליל הבארות** (**מבצע יהלום**) היא פעולת תגמול שערך צה"ל בעיירה קלקיליה שבשטח ירדן, בלילה שבין 4 ל-5 בספטמבר 1965. בפעולה הרסו כוחות צה"ל 11 משאבות מים.

המניע לפעולה
------------

ההחלטה לצאת לפעולת תגמול התקבלה לאחר סדרת פעולות חבלה שביצעו אנשי פת"ח שפעלו משטח ירדן כנגד מטרות ישראליות החל מחודש יוני אותה שנה. כמפקד הפעולה נקבע מפקד חטיבת הצנחנים, אל"ם רפאל איתן. הפעולה נועדה להזהיר את השלטונות הירדנים ולא לפגוע בהם בנפש. בשל כך נקבעו הוראות פתיחה באש מחמירות.

מהלך הפעולה
-----------

בליל 4 בספטמבר 1965 תקפו כוחות מחטיבת הצנחנים בפיקוד רפאל איתן, ובהם כוח בפיקוד מפקד גדוד 202, אפרים חירם, וכוח מסיירת מטכ"ל, בפיקוד דב תמרי, 11 משאבות מים (בארות) במרחב העיירה קלקיליה והרסו את כולן באמצעות מטעני חבלה. במהלך הפעולה הכוחות כמעט שלא נתקלו בהתנגדות מצד הצבא הירדני. רק חייל ירדני אחד ואזרח אחד נפגעו במהלך המבצע.

כל יעדי הפעולה הושגו. הכוחות שבו לשטח ישראל לאחר שפגעו בכלל משאבות המים. הייתה זו הפעולה הראשונה של סיירת מטכ"ל שכללה לחימה.

קישורים חיצוניים
----------------

* מבצע יהלום, אתר העמותה להנחלת מורשת הצנחנים

הערות שוליים
------------

1. ↑  רפאל איתן ודב גולדשטיין, "**רפול - סיפור של חייל**", ספרית מעריב, 1985, עמוד 84.
2. ↑  זאב דרוריוכח מסיירת הצנחנים בפיקוד מ. הסיירת צימל, **מנהיגות שקטה - דן שומרון**, הוצאת ידיעות אחרונות, 2016, עמוד 62.
3. ↑  אבנר שור, "**חוצה גבולות: סיירת מטכ"ל ומייסדה אברהם ארנן**", הוצאת כנרת, 2008, עמוד 244.