אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "ההתחממות הגלובלית" או "ההתחממות העולמית".
הלוגו של ועדת בית הנבחרים של ארצות הברית על משבר האקלים
**משבר האקלים העולמי** הוא מונח המשמש לתיאור ההשלכות של שינוי האקלים והתחממות כדור הארץ.

המונח נועד להמחיש את דחיפות הטיפול בנושא שינוי האקלים, ואת ההנחה שתתרחש כבר בעתיד הנראה לעין הסלמה חמורה במקרים של מזג אוויר קיצוני, אם הכלכלה העולמית תמשיך כסדרה. המונח שגור בקרב פעילים סביבתיים, כמו גם בעיתונות ובמדיה החברתית, ומצוי בשימוש גם במוסדות רשמיים בישראל ובעולם.

ההתחממות של כדור הארץ היא זו שעומדת במרכז ההשפעות מרחיקות הלכת על האקלים. בהשוואה לתקופות קודמות, בסוף המאה ה-20 ותחילת המאה ה-21 נמדדו מקרים תכופים יותר ויותר של אירועי קיצון אקלימיים.

חודש יולי 2023 הוא החודש החם ביותר שנמדד מזה 40 שנה. מדענים משערים, על פי חקירת טבעות עצים ושוניות אלמוגים, כי חודש זה הוא החם ביותר מזה 120,000 שנה.

היסטוריה
--------

### טרום המשבר

מאז תחילת העידן התעשייתי, עם ייצורו ההמוני של מנוע הקיטור ומאוחר יותר גם של מנוע הבנזין, החל האדם להשתמש בדלקים מאובנים באופן אינטנסיבי בהרבה ממה שהיה עד אז. המיכון והאוטומטיזציה הביאו לגידול מעריכי בדרישת האנרגיה וחומרי הגלם מצד האנושות, כמו-גם בגידול אוכלוסייה, פליטת גזי חממה, עיבוד שטחי חקלאות ומרעה (ובכלל זה חקלאות תעשייתית), חציבת משאבי טבע ועוד.

כבר במחצית השנייה של המאה ה-19 בחנו מספר מדענים, כמו ג'ון טינדל וסוונטה ארהניוס את ההשפעות של פליטת גזי חממה על האקלים והעלו השערות ראשוניות שייתכן שבכוחה של התעשייה האנושית לשנות את האקלים העולמי. בשנות ה-30 הציג לראשונה גאי סטיוארט קלנדר (אנ') הוכחה אמפירית להשפעות אנושיות על האקלים.

"הגולה הכחולה". התמונה היוותה השראה להגנה על כדור הארץ הקטן, המבודד והשביר.במהלך המאה ה-20, נוסדו ברחבי העולם מספר לא מבוטל של ארגונים סביבתיים אזרחיים שונים, עוד בטרם צצו מוסדות בחסות המדינות, ובטרם הוגדרו ההתחממות העולמית ושינוי האקלים כמשבר. בעברם, נטו הארגונים להתייחס לתופעות נקודתיות, כגון הכחדת מינים או הפשרת קרחונים, מבלי לשזור אותן לחיזוי של קריסת מערכות כוללת. בין הארגונים הוותיקים והבולטים בעולם, ניתן למנות את מועדון סיירה, הקרן העולמית לשימור חיות הבר וגרינפיס. בישראל פועלות החברה להגנת הטבע, רשות הטבע והגנים, הקרן הקיימת לישראל ועוד.

בין הגורמים שסייעו לעורר מודעות למצבו השברירי של כדור הארץ, ניתן למנות את התמונה "הגולה הכחולה" (בתמונה) שצולמה בידי נאס"א בשנת 1968. זוהי אחת התמונות הראשונות של כדור הארץ במלואו, והראשונה בה נראה כל הצד המואר שלו. בתמונה ניתן לראות את כדור הארץ כגוף קטן, מבודד ושברירי – בניגוד לאופן בו ניתן היה לראות אותו בצילומים עד אז.

הסנאטור ברני סנדרס וחברת הקונגרס אלכסנדריה אוקסיו-קורטז בפאנל שכותרתו "פותרים את משבר האקלים שלנו"
לקראת סוף המאה ה-20, נוסדו בזה אחר זה גם מוסדות מדינתיים ובין-מדינתיים, במטרה למנוע את המשבר או למזער את נזקיו. בשנות ה-50 החלו חוקרים לעבוד בשיתוף פעולה עם גורמי ממשל אמריקאים ולהגביר את המודעות לצורך לפעול לצמצום נזקי האקלים, והחל משנות ה-60 פורסמו דו"חות ממשלתיים רשמיים שהזהירו מפני עליית ריכוז הפחמן הדו-חמצני באטמוספירה והשלכותיה. שיתוף הפעולה הבינלאומי התחיל בוועידת האומות המאוחדות על סביבת האדם (אנ'), ואיתה ייסוד התוכנית הסביבתית של האו"ם. בהמשך, הוקמו הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים, ועידת המסגרת של האו"ם בנושא שינויי אקלים, וכן ועידות האומות המאוחדות לשינוי אקלים, שמתכנסת בקביעות מדי שנה מאז 1995. ההסכם הבינלאומי הראשון הנחתם הוא פרוטוקול קיוטו, בשנת 1992.

השימוש במילה "משבר" במקום "שינוי", נעשה שגור בידי סגן נשיא ארצות הברית לשעבר, אל גור, מאז סוף שנות ה-80 של המאה ה-20. בשנת 2004 הוקמה קואליציית משבר האקלים, ובעקבותיה המונח הפך רשמי.

תשומת הלב העולמית למשבר האקלים התגברה גם בזכות סדרת אירועים בינלאומיים של פעילי אקלים, שהחלה עם שביתת בתי הספר למען האקלים שיזמה גרטה טונברי.

### הכרזה על מצב חירום אקלימי

מדינות בהן הוכרז מצב חירום אקלימי.
  
**בכחול כהה:** הוכרז מצב חירום אקלימי בכל המדינה.
  
**בכחול בהיר:** הוכרז מצב חירום אקלימי בחלק מהמדינה, למשל במחוזות או ערים מסוימות.
 ערך מורחב – **מצב חירום אקלימי**  

מצד אחד, במשך מספר עשורים התקיימה הכרה רשמית מצד מדינות העולם בכך שקיימת סכנה ממשית לאנושות; אך מצד שני, לא ננקטו צעדים נרחבים בקנה-מידה עולמי או ארצי להפחתת פליטות גזי החממה (ננקטו צעדים להקטנת יעדי הגברת הפליטות, אך לא לצמצום שלהן). לכן, הוחלט בקרב מספר ארגונים לדרוש ממנהיגי העולם להתייחס אל המצב כאל מצב חירום. התגבשה מטרה משותפת למספר ארגונים, להפעיל לחץ על פוליטיקאים בעולם לנקוט צעדי חקיקה שיצמצמו את השימוש במקורות אנרגיה מתכלים, יעודדו מעבר לשימוש במקורות אנרגיה חלופיים, ובאופן כללי יפחיתו את חותם הפחמן (כלומר, כמות גזי החממה הנפלטים) של מדינות העולם.

עד שנת 2020, מספר מדינות וגופים הכריזו על מצב חירום אקלימי, בהם הפרלמנט האירופי, צרפת וקנדה.

בארצות הברית הוקמה ועדת בית הנבחרים על משבר האקלים.

בסוף שנת 2018 חתמו 415 גופי השקעה מוסדיים על הצהרה משותפת ובה דרישה למדינות העולם לנקוט פעולות מיידיות לטיפול במשבר האקלים כדי למנוע נזקים פיננסיים כבדים. בתחזית שפרסמה במקביל חברת ההשקעות שרודרס, העריכה שאם לא יינקטו כל פעולות מנע למשבר האקלים, צפויים הפסדים שנתיים בגובה 23 טריליון דולר לכלכלה העולמית לטווח הארוך.

בסוף העשור השני של המאה ה-21, הוגשו תביעות על ידי מדינות בארצות הברית וגופים נוספים שהאשימו את חברות הנפט והגז הגדולות על כך שידעו, כבר לפני 50 שנה ויותר, את ההשלכות המסוכנות של פעילותן מצד אחד, ומצד שני השקיעו משאבים בהסתרת המידע מהציבור ובהפצת ספק וחוסר אמון במדע, כל זאת על מנת שהכנסותיהן לא ייפגעו.

ב-9 באוגוסט 2021 פורסם דוח מיוחד של הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים של האו"ם שקבע חד-משמעית ששינויי האקלים הם מעשה ידי אדם. הדוח אף קבע כי התחממות נוספת היא בלתי נמנעת, וכי ניתן למנוע התחממות דרסטית אף יותר על ידי הפחתה ניכרת בפליטת גזי החממה. בפברואר 2022, פורסם החלק השני של הדו"ח, המציג את הפגיעות בבני האדם דרך מערכות אקולוגיות שנפגעו, או ישירות דרך אירועי מזג אוויר קיצוניים, ותיאר כיצד פעולות לטווח הזמן הקרוב יכולות לצמצם, אך לא למנוע לחלוטין, את הנזקים הצפויים.

השלכות המשבר
------------

ההשלכות השונות של המשבר משפיעות זו על זו באופנים רבים. כך, למשל, אסונות הטבע משפיעים באופן מיידי בצורה של הרוגים ונזק לרכוש ולערכי טבע, וגם פוגעים אנושות ביכולת לקיים חקלאות כלכלית, מאיצים הכחדת מיני בעלי חיים, ועוד. דוגמה נוספת היא המִדְבּוּר, שפוגע ביכולת של צמחים לגדול, מה שמאיץ את המידבור עצמו.

ההשלכות פוגעות באזורים שונים באופן שונה. כך, בעוד שבחצי הכדור הצפוני מתמודדים עם גלי חום כבדים ושריפות, באנטארקטיקה הולך ופוחת כיסוי הקרח, שנמצא בחסר גדול. בניתוח שפורסם בשנת 2023 נכתב כי כיסוי הקרח כבר לא מתאזן לאחר החורפים, ושכמות הקרח החסרה זהה לגודלה של ארגנטינה.

לעיתים תופעה אחת עלולה להחמיר תופעות אחרות. כך למשל, ההפשרה המואצת של כיפת הקרח בגרינלנד מוציאה מאיזון את המסוע הימי, שמשפיע בתורו על כלל האקלים על פני כדוה"א. את השינויים במסוע הימי החלו למדוד לפני כעשור[דרושה הבהרה]. זרם הגולף, שהוא חלק ממערך זה, תורם למיתון האקלים באזור בריטניה וצפונה, בהשוואה לאזור מקביל באותו קו רוחב באוקיינוס השקט (דוגמת אלסקה). הזרם הולך ומאט את זרימתו וצפויות לכך השלכות על שינויים אקלימיים באזור זה.

כדור הארץ בסכנה לעבור את רף 2 מעלות הצלזיוס ביחס לרמות הטרום-תעשייתיות עוד במאה הנוכחית, בעקבות עלייה ברמת הפחמן הדו-חמצני באטמוספרה.

### התחממות עולמית

השוני בטמפרטורות הממוצעות ברחבי העולם משנת 2014 עד שנת 2018, ביחס לממוצע הטמפרטורות בין השנים 1951–1980, לפי מכון גודארד ללימודי החלל של נאס"א
 ערכים מורחבים – **ההתחממות הגלובלית, שינוי אקלים**  

השפעותיה של ההתחממות העולמית כוללות את עליית גובה פני הים, שינויים בכמויות המשקעים ואופן פיזורם. שינויים אלו עלולים גם להגדיל את התדירות ואת העוצמה של אירועי מזג אוויר קיצוניים, כמו שיטפונות, בצורות, גלי חום והוריקנים, לגרום למדבור, להקטין את כמות המים הזורמים בנחלים בקיץ, או לתרום להכחדת מינים ביולוגיים, הנתונים כבר היום בסכנת הכחדה. ההשפעות של שינוי האקלים על בני האדם הן, בין היתר, איום על הביטחון התזונתי בשל ירידה בתנובות החקלאיות, נטישה של אזורים מיושבים ונזק לתשתיות שנגרם מעליית מפלס הים.

העליות הקיצוניות ביותר בהתחממות פני השטח של הכדור נמצאות באזור הארקטי, ושם הן גורמות לנסיגה של קרחוני יבשה, של קרחוני ים, ושל קפאת-עד (פרמפרוסט). באופן כללי, טמפרטורות גבוהות יותר מביאות ליותר גשם ושלג, אבל במספר אזורים הן גורמות דווקא להתגברות שיטפונות ושרפות יער. השפעות סביבתיות כוללות הכחדה של מערכות אקולוגיות או הגירה שלהן. המערכות האקולוגיות שנמצאות באיום מיידי הן שוניות האלמוגים, מערכות אקולוגיות הרריות (אנ'), ומערכות אקולוגיות באזור הארקטי (אנ'). מפני שלמערכת האקלים יש הרבה "אינרציה" וגזי החממה יישארו באטמוספירה לזמן רב, השינויים האקלימיים והשפעותיהם ימשיכו להתבטא יותר ויותר אפילו אם פליטות נוספות של גזי חממה יופסקו.

### חקלאות ומדבור

 ערך מורחב – **מדבור**  

שינויי מזג האוויר הקיצוניים יוצרים קושי רב לקיום חקלאות. הדבר בא לידי ביטוי בסחיפת קרקע, בעודף משקעים, בשינויי טמפרטורה קיצוניים, בבצורות, ביובש, בסופות חזקות ועוד. בנוסף לטיפול קרקע לא מקיים – משבר האקלים צפוי להביא לייקור המזון, עד כדי רעב המוני בעולם המערבי.

מזיקים למיניהם מסתגלים בקלות יחסית לשינויי אקלים. ההתחממות מקלה על התרבותם ותפוצתם. לדוגמה, במטעי קקאו במערב אפריקה התרבו מזיקים דמויי פטריה וכנימות המעבירות נגיפים. בהודו נסקו מחירי העגבניות ב-700% בשל עיכוב בגשמי המונסון והתפשטות כנימות. כרמי זיתים באיטליה נפגעו קשה על ידי חיידק. תולעת שמקורה באמריקה פגעה בשדות חיטה בסין. בפלורידה ובברזיל תקף חרק עצי תפוז. בנוסף נפגעה החקלאות בפלורידה גם על ידי הוריקנים.

עלייה מתמדת בטמפרטורת כדור הארץ מרחיבה את רצועת המדבריות העולמית. כך, למשל, קו הצחיחות מצפין בישראל במהלך השנים. ככל שאזורי המדבר בעולם מתרחבים, גובר הקושי לגדל גידולים חקלאיים רבים.

### השפעות חברתיות

משבר האקלים יכול להשפיע במידה שונה על קבוצות שונות באוכלוסייה. ייתכן קשר בין יכולת ההסתגלות לשינוי אקלים לבין עוני ותנאי מחיה. קבוצות בעלות מדרג סוציו-אקונומי שונה עלולות להיות מושפעות במידה שונה.

תופעת ההגירה הסביבתית כבר קיימת בעולם, והצפי הוא שההגירה תלך ותגדל, ככל שמשבר האקלים יחריף. אל"ם (מיל') ד"ר איתן ישראלי כותב:

> 
> המשבר הזה הוא אחד הגורמים לכך שמאות פליטים מאפריקה מסתננים לארץ (ישראל) מדי חודש. ... את המשמעויות של משבר האקלים קשה לעכל, מה גם שהנטייה הטבעית של האנשים בכלל ושל הפוליטיקאים בפרט היא לעסוק בדחוף ובמיידי ולא בתהליכים איטיים שמתפרסים על פני עשרות שנים.
> 
> 
> 
> — מתוך כתב העת מערכות, גיליון 492
> 

בשנת 2020 סימנו חוקרים שונים נקודות השקה בין העלייה בטמפרטורה העולמית לבין עלייה באלימות[דרושה הבהרה]. הדבר מקושר לקושי לייצר מזון ולהתגברות כוחן של מיליציות אזרחיות. ד"ר שירה עפרון מהמכון למחקרי ביטחון לאומי הודיעה: "שינוי האקלים הוא לא הגורם היחיד שמביא לטרור, אבל הוא מכפיל סיכון ומעודד אי יציבות".

### הכחדת מינים

 ערך מורחב – **אירוע ההכחדה בהולוקן**  

ביחד עם פעולות נוספות של האדם, משבר האקלים הוא גורם משמעותי להכחדת מינים רבים של בעלי חיים. הכחדת מינים מהווה ביטוי של הפרת המאזן האקולוגי, וכן מגבירה את הפרתו בעצמה. מדענים מעריכים שהמשך הכחדת המינים תפגע, בסופו של דבר, גם באדם – התלוי במיני בעלי חיים לצורך הישרדותו הוא.

### אסונות טבע

קיים קושי עקרוני לייחס למשבר האקלים את התרחשותו של אסון טבע, שכן מאז ומעולם התרחשו אסונות טבע אקלימיים. כמו כן, בהתרחשותו של אסון בודד יכולים להיות מעורבים מספר גורמים. לדוגמה, שרפה יכולה להיגרם באופן ישיר בשל הצתה (או כל גורם אחר שאינו קשור למשבר האקלים), ולהתפתח לכדי שרפת יער קטלנית בשל יובש קיצוני ששרר באזור בחודשים שקדמו להצתה – יובש שכן קשור למשבר האקלים. כך היה עם כמה מהאירועים המוצגים בפרק זה.

עם זאת, קיימת הסכמה נרחבת בקרב מדענים כי עצימות ותדירות אירועי הקיצון האקלימיים הולכות וגדלות, וכי הסיבה העיקרית לכך היא פעילות האדם על כדור הארץ (בעיקר פליטת גזי חממה). שיאים חדשים – הן של מידות החום, הן של הקור, והן של כמויות משקעים אטמוספיריים – נשברים בתדירות גבוהה ממה שהיה צפוי אילו העולם היה מתנהל כסדרו ללא השפעת האדם.

#### שרפות

עובד רשות היערות הלאומית של אוסטרליה מטפל בגור קנגורו, שניגש אל כבאים תוך שהוא מחפש הגנה משריפת היער אליה נקלע.
 ערך מורחב – **שרפת יער**  

לאורך שנים חלה מגמת עלייה בתדירותם ובעוצמתם של גלי חום, מה שמגביר משמעותית את ההסתברות לשריפות יער. פרופ' קורין לה קוור מאוניברסיטת מזרח אנגליה אומרת בנוגע לגל השרפות באוסטרליה (2019–2020):

> 
> מה שאנחנו רואים כיום זה תוצאה של התחממות של מעלה אחת בערך, והאימפקט רק ילך ויחריף ככל שנתמהמה ולא נעשה את מה שדרוש על מנת לייצב את האקלים העולמי. (...) זה לא הנורמלי החדש, זה שלב מעבר בדרך לאירועים חמורים יותר.
> 
> 
> 
> — מתוך כתבה באתר כלכליסט, 15.1.2020
> 

#### הוריקנים

 ערך מורחב – **הוריקן**  

מחקר משנת 2011 הראה כי קיימת פעילות מוגברת של סופות הוריקן בעלות תנועה צפונה בצפון האוקיינוס האטלנטי.

#### עליית גובה פני הים

 ערך מורחב – **עליית מפלס הים**  

רוב תושבי כדור הארץ חיים בסמוך לים. עקב זאת, העלייה הצפויה בשל נסיגת קרחונים בקטבים צפויה להביא לגלי פליטים בכל העולם, ולפגוע בחייהם של מיליארדים.

על פי צוות מחקר מאוניברסיטת אוהיו שבחן את עונתיות הקרחונים במשך 40 שנים, בשנת 2020 עבר מדף הקרחונים בגרינלנד נקודת "שיווי-משקל" בהאצת איבוד המסה של הקרחונים, כאשר המדפים איבדו כשליש מנפחם בארבעת העשורים שנמדדו. מכיוון שנסיגת קרחונים מגרינלנד היא התופעה התורמת ביותר לעליית מפלס הים, המשמעות היא שכבר לא ניתן יהיה למנוע לחלוטין עלייה של מפלס פני הים, אלא להקטין או להאט אותה.

#### גלי חום

 ערך מורחב – **גל חום**  

מחקר משנת 2004 צופה גידול בעוצמתם, בתדירותם ובמשכם של גלי חום בעולם במהלך המאה ה-21.

#### שיטפונות

משאית של צה"ל מפנה אזרחים במהלך שיטפון חריג בהיקפו בנהריה, בזמן השיטפונות בערי חוף בישראל (2020)
 ערך מורחב – **שיטפון**  

אירועים של כמות משקעים גבוהה בזמן קצר מביאים לשיטפונות – ואלו נעשים נפוצים יותר ויותר.

#### גל קור

 ערך מורחב – **גל קור**  

אף על פי שהמגמה הכללית העולמית היא התחממות – היא גורמת בעקיפין גם לאירועי קיצון של גלי קור חריפים.

#### רשימה חלקית של אסונות שקרו, המקושרים למשבר האקלים


| סוג האסון | שנה | מדינה/אזור | אבדות בנפש | נזק נוסף | הערות, הפניות ומקורות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| שרפת יער | 2009 | אוסטרליה | 231 | 7,562 פליטים, ונזק ברכוש בשווי 4.4 מיליארד דולר אוסטרלי. | **שריפות היער של השבת השחורה** – אירוע שריפות היער הקטלני ביותר באוסטרליה. |
| בצורת | 2015 | הודו | 1,300 |  | מספר ההרוגים מיוחס לחקלאים שהתאבדו בשל הקושי הכלכלי שמביאה איתה הבצורת. |
| שיטפון | 2017 | דרום אסיה | 1,300 | גל שיטפונות חריג בעותמתו גובה את חייהם של כ-1,300 איש, ופוגע בחייהם של כ-45 מיליון. | **השיטפונות בדרום אסיה (2017)** |
| שרפת יער | 2018 | קליפורניה, ארצות הברית | 103 | נשרף שטח של 6,749 קמ"ר, ונגרם נזק בשווי של כ-3 מיליארד דולר אמריקני. | **שריפות היער בקליפורניה (2018)** – השרפה הקשה בתולדות קליפורניה. |
| בצורת | 2019 | הודו | נרשמו מספר מקרי רצח במריבות על מי שתייה | מחסור חמור במים לחקלאות ואף לשתייה. |  |
| גל חום | 2019 | צרפת | 869 |  | בצרפת נרשמה הטמפרטורה הגבוהה בהיסטוריה |
| גל קור | 2019 | אמריקה הצפונית | 22 |  | **גל הקור באמריקה הצפונית (2019)** – מערבולת פולארית חריגה בהיקפה, הביאה לשבירת שיאי קור של כל הזמנים. |
| שיטפון | 2019 | איטליה |  | אקווה אלטה קיצונית בוונציה – נרשם השיא השני בגובהו מאז תחילת הרשימות בשנת 1923 – 187 ס"מ. הנזקים הוערכו ביותר ממיליארד יורו. |  |
| שרפת יער | 2020 | אוסטרליה | 34 | במהלך השריפות נהרסו למעלה מ-6,500 בניינים (כולל יותר מ-1,300 בנייני מגורים) נהרסו | **גל השריפות באוסטרליה** |
| שיטפון | 2020 | אינדונזיה | 66+ |  |  |
| שרפת יער | 1995 | ישראל - שער הגיא | 0 | נשרפו 20,000 דונם של יער נטוע, ועשרות בתים ניזוקים בשורש (מושב) ונוה אילן | השרפה בשער הגיא (1995) – יום פריצתה של השרפה נודע כיום החם ביותר בישראל מזה ארבעים שנה. |
| שרפת יער | 2010 | ישראל - הר הכרמל | 44 | מעל 4 מיליון עצים נשרפו, בשטח של כ-25,000 דונם. נזק לרכוש ולערכי טבע בשווי מוערך של 240–270 מיליון ש"ח. | השרפה בכרמל (2010) – השרפה הקטלנית בתולדות ישראל. |
| שרפת יער | 2016 | ישראל | 0 | מעל 600 דירות נשרפות בגל שריפות ברחביי הארץ, משולמים פיצויים בסך 227 מיליון ש"ח באלפי תביעות נזיקין לרשות המיסים | גל השרפות בישראל (2016) |
| שרפת יער | 2019 | ישראל | 0 | רוב היישוב מבוא מודיעים נשרף כליל, כמו גם כ-15,000 דונם יער, ומבנים נוספים בקיבוץ הראל. | גל השריפות בישראל (2019) |
| שיטפון | 2020 | ישראל | 5 | נזק כבד לרכוש | ההצפות בערי חוף בישראל (2020) – גורמות באופן ישיר לחמישה הרוגים. |
| גל חום | 2021 | קנדה | 700 | נשבר שיא חום של כל הזמנים בקנדה – 49.6 מ"צ |  |
|
| שריפות | 2021 | טורקיה | 8 |  | השריפות בטורקיה |
| גל חום | 2022 | בריטניה | 10 | נשבר שיא החום בריטניה שעומד על 40 מעלות. |  |
| שריפות | 2022 | ספרד ופורטוגל | 1,000 | אלפי הרוגים בשריפות גדולות ביוון ופורטוגל עקב גלי החום |  |
| גל חום, שריפות ושריפות יער | 2023 | יוון ואיטליה | 11 | נזק של כ־500 מיליון אירו באיטליה ו־600 מיליון ביוון, מעל עשרים אלף מפונים מבתיהם ביוון, אבדן שטחי יערות | 
2023 Greece wildfires, 2023 Italian wildfires, 2023 European heat waves |

מתוך צפייה בטבלה נראה כי כמות השרפות הנגרמות עקב העלייה בטמפרטורה הוא תופעה נפוצה ברשימת אסונות הטבע עקב משבר האקלים.

בנוסף להתמודדות עם גזי החממה, האנושות חייבת להיערך לקראת התמודדות עם עומסי חום במקומות בהם ריכוזי האוכלוסייה גבוהים - באזורים העירוניים. חשוב ביותר לנטוע שדרות עצים, המתאימים בוטנית לאזור ולמטרה ברחובות הערים, כדי ליצור הצללה עבור הולכי הרגל, ולהוריד את עומסי החום, וזאת בנוסף ליתרונות של עצים והשפעתם על אכות האוויר.

ספקנות לגבי משבר האקלים
-----------------------

 ערך מורחב – **הכחשת שינוי האקלים**  

אף על פי שישנו קונצנזוס מדעי לגבי שינויי האקלים, והקביעה שבני האדם הם גורם משמעותי לכך הולכת ומתבססת, עדיין מצויות בשיח דעות המביעות ספקנות לגבי מידת המעורבות של בני האדם בגרימת המשבר, השפעות המשבר על האנושות, או פוטנציאל ההסתגלות של האדם לשינויים.

מכחיש משבר האקלים המפורסם ביותר הוא ככל הנראה נשיא ארצות הברית לשעבר, דונלד טראמפ. טראמפ ידוע בדעותיו המתכחשות לעצם קיומה של בעיית התחממות, ואילו הציטוט המפורסם ביותר שלו בנושא, הוא כפי הנראה: "קפוא בחוץ, איפה לעזאזל 'ההתחממות הגלובלית'??". הציטוט מתייחס לגל הקור באמריקה הצפונית בשנת 2019, בו נשברו מספר שיאי קור (כתוצאה ממשבר האקלים).

טענה נוספת היא שתופעות אקלימיות שאינן קשורות למשבר "מגויסות" על ידי פעילים מוטי אג'נדה על מנת לייחס למשבר חומרה רבה, תוך ביטול הגישה המדעית שאינה מובילה למסקנות חד-משמעיות לגבי חלק מהתופעות.

בשנת 2010 התפרסם ספרם של המדענית נעמי אורסקס וההיסטוריון אריק קונווי – "**סוחרי הספק**". בספר הם עורכים הקבלה בין הדיון בנושא הכחשת ההתחממות הגלובאלית לבין מחלוקות ציבוריות מדעיות קודמות. ההקבלה שמודגשת במיוחד בספר היא לקמפיין שארגנה תעשיית הטבק במטרה ליצור ספק מכוון בנוגע לקשר הסיבתי שבין עישון לבין נזקי בריאות, אף שכבר התקיים קונצנזוס מדעי בנושא. אורסקס הוכיחה כבר ב-2004 במאמרה "הקונצנזוס המדעי על שינוי האקלים", שהתפרסם בכתב העת Science, שלא קיימת מחלוקת משמעותית בקהילה המדעית בנוגע לממשות של ההתחממות העולמית מסיבות הקשורות לפעילות האנושית.

משבר האקלים בישראל
------------------

בשנת 2016, חתמה ישראל על הסכם פריז. בשנת 2019, פורסמה החלטת ממשלה בנושא משבר האקלים אך עד 2021 לא הוכנה בישראל תוכנית היערכות מתוקצבת להתמודדות עם סכנות המשבר.

תוכנית "שינוי כיוון 2020" היא תוכנית פעולה מקיפה שהוכנה על ידי גורמים מקצועיים, אוניברסיטאות וארגוני סביבה, והושקה בבית הנשיא בחודש פברואר 2020. התוכנית מיועדת לממשלה ולגורמי ממשל מקומי. היא קוראת למקבלי ההחלטות לשנות כיוון בכל פעולה הנעשית במסגרת אחריותם, בהקשר למשבר האקלים.

במקביל ובהתאמה לתוכנית זאת, מפתחים משרדי ממשלה את התוכנית הלאומית לאקלים ולאנרגיה מתחדשת ברשויות המקומיות. זו תוכנית משולבת של משרד האנרגיה, המשרד להגנת הסביבה, משרד הפנים, מרכז השלטון המקומי ופורום ה-15. במסגרת התוכנית, משרד האנרגיה יעודד ויתמוך ברשויות המקומיות להגדלת ייצור חשמל מאנרגיות מתחדשות ולהפחתת גזי חממה, המשרד להגנת הסביבה יוביל את המינהלת להיערכות לשינוי אקלים שהוקמה במסגרת יישום החלטת ממשלה להיערכות לשינוי אקלים מיולי 2018, ומשרד הפנים יקדם את התוכנית האסטרטגית להיערכות ולהגברת חוסן השלטון המקומי לשינויי אקלים ולהגדלת מנועי הצמיחה הכלכליים.

בשנת 2021 הממשלה אישרה את תוכנית הפחתת פליטות גזי חממה כמתחייב בהסכם פריז, המציגה יעדי אקלים להפחתת הפליטות בסקטורים שונים במשק למשך 30 השנים הקרובות. לפי התוכנית, עד שנת 2050 תופחת פליטות גזי חממה בהיקף של לפחות 85% ביחס לפליטות ישראל בשנת 2015. ההחלטה קובעת גם יעד ביניים לשנת 2030 של הפחתה של 27% בפליטות. התוכנית קובעת כיעד הפחתה של 96% פליטות גזי חממה מסקטור התחבורה, הפחתה של 85% מסקטור החשמל ושל 92% בתחום הפסולת העירונית. החלטת הממשלה אינה כוללת הקצאת תקציב בפועל ליישומה, והיעדים נמוכים יחסית לאלה שהציבו מרבית המדינות המפותחות בעולם. בנוסף אושרה תוכנית "מאה צעדים".

במרץ 2022 נערכה בתל אביב הפגנה למען האקלים בה השתתפו כאלף בני נוער.

ראו גם
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **ספר: התחממות כדור הארץ ושינויי אקלים** |
| אוסף של ערכים בנושא הזמינים להורדה כקובץ אחד. |

* ההתחממות הגלובלית
* הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים
* אפקט החממה
* הכחשת שינוי האקלים
* שיא תפוקת הנפט
* אנרגיה מתחדשת
* אמת מטרידה (סרט דוקו של אל גור בנושא ההתחממות הגלובלית)
* סוחרי הספק
* פוליטיזציה של המדע
* סביבתנות
* הגנת הטבע והסביבה
* קיימות

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **משבר האקלים** בוויקישיתוף
* התחזית: גיהנום, סדרת כתבות על משבר האקלים באתר "הארץ"
* אסף שטול-טראורינג, אקלים פוליטי לא יציב, באתר הארץ, סקירת ספרו של פרופ' רוני אלנבלום: "התמוטטות מזרח הים התיכון: שינוי אקלים ודעיכת המזרח, 1072-950", 28 בספטמבר 2012
* אתר למנויים בלבד "מחירי הבתים יירדו, שוקי ההון יתמוטטו": הדו"ח הדרמטי של ממשל טראמפ על משבר האקלים, באתר TheMarker‏, 9 בספטמבר 2020
* נויה מטלון, רגע לפני האפוקליפסה, ליברל, גיליון אוקטובר 2021
* יונה לייבזון, ‏ההשפעות של ההתחממות הגלובלית על ארה"ב, באתר ‏מאקו‏, 19 בדצמבר 2021
* אתר למנויים בלבד זווית, סוכנות ידיעות למדע וסביבה, אם רוב הנוער מוטרד ממשבר האקלים, למה כל-כך מעט ממנו עוסק בכך?, באתר הארץ, 7 ביולי 2022
* אתר למנויים בלבד לי ירון, המפה מציגה: 72,612 מפעלים ומתקנים שמחריפים את משבר האקלים ברחבי העולם, באתר הארץ, 9 בנובמבר 2022
* עדי וולפסון, הקשר בין השרב למשבר: בשירות המטאורולוגי החלו לחבר את הנקודות, באתר העין השביעית, 13 ביוני 2023
* שני אשכנזי, החזית הירוקהבמקום לשתול עוקרים: לאן נעלמו העצים בערי ישראל?, באתר כלכליסט, 14 ביוני 2023
* אתר קול המדע - הקרן הלאומית למדע, ‏המיקרואורגניזמים הימיים שמעידים על שינויי האקלים, באתר "הידען", October 17, 2020
* אילנה קוריאל, ירון דרוקמן, יולי 2023 הוא כנראה החודש החם ביותר ב-120 אלף השנים האחרונות, באתר ynet, 27 ביולי 2023
* שני אשכנזי, המדענים מבוהלים: קרח הים באנטרקטיקה בשפל היסטורי, באתר כלכליסט, 31 ביולי 2023
* אור פילק, שחר בוקמן, זה לא מזג האוויר שהשתגע, זה אנחנו ‒ ריאיון עם פרופ' אפרת מורין על שיטפונות וחיזויים, באתר "אקולוגיה וסביבה", 3 באוגוסט 2023
* AFP, יוגב ישראלי, מדפי הקרח בצפון גרינלנד איבדו כשליש מנפחם מאז 1978, באתר ynet, 12 בנובמבר 2023

### סרטונים

* סרטונים הרצאה - שינויי אקלים וקריסת ציוויליזציות, רוני אלנבלום, האוניברסיטה העברית (2014)

* הוועידה השנתית ה-51 למדע ולסביבה - ג'ונתן ספרן פויר, סרטון בערוץ "האגודה הישראלית לאקולוגיה ולמדעי הסביבה", באתר יוטיוב (אורך: 20:28)
* קולין פרייס, לכדור הארץ יש חום!, סרטון בערוץ "TAUVOD", באתר יוטיוב, 23 באפריל 2023

### אנגלית

* דף הבית של אתר "נאס"א: שינויי אקלים והתחממות כדור הארץ" (באנגלית)
* מפה עולמית אינטראקטיבית של מתקני נפט וגז 11.2022 **(באנגלית)**
* סרטונים זמן לפעול עכשיו - רוג'ר האלם, "המרד בהכחדה" (באנגלית) (כתוביות בעברית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  שני אשכנזי, ‏משבר האקלים: 11,000 מדענים מזהירים מפני "סבל בל יתואר", באתר גלובס, 6 בנובמבר 2019
2. ↑  תמי גנות-רוזנשטרייך, משבר האקלים: איום על הכלכלה ועל החיים עצמם, באתר כלכליסט, 13 בדצמבר 2019
3. ↑  משבר האקלים - לא בצלחת שלי, מתוך אתר **מגמה ירוקה**
4. ↑  פוסט מתוך עמוד הפייסבוק של תנועת **המרד בהכחדה ישראל**(הקישור אינו פעיל, 18.6.2021)
5. ↑  איך משבר האקלים הורג אותנו?, דניאלה אפלבלט, מכון דוידסון, 14/1/2020
6. ↑  אתר ועדת בית הנבחרים של ארצות הברית על משבר האקלים (באנגלית).
7. ↑  Extreme Weather, U.S. Global Change Research Program
8. ↑  אילנה קוריאל, ירון דרוקמן, יולי 2023 הוא כנראה החודש החם ביותר ב-120 אלף השנים האחרונות, באתר ynet, 27 ביולי 2023
9. 1 2  Naomi Oreskes, Testimony before the Committee on Environment and Public Works - United States Senate, אוניברסיטת סטנפורד
10. ↑  סרטונים הפאנל המלא באתר יוטיוב (באנגלית)
11. ↑  How climate change got labeled a 'crisis' (באנגלית)
12. ↑  אתר האינטרנט של The Climate Crisis Coalition (באנגלית)
13. ↑  הצעת חוק: ישראל במצב חירום אקלימי, עצומה בהגשת סתיו שפיר ו**התנועה הירוקה**
14. ↑  אתר למנויים בלבד בית המשפט העליון בהולנד: הממשלה מחויבת להגן על אזרחיה נוכח משבר האקלים, באתר הארץ, 21 בדצמבר 2019
15. ↑  אתר למנויים בלבד הפרלמנט האירופי הכריז על "מצב חירום אקלימי", באתר הארץ, 28 בנובמבר 2019
16. ↑  Assemblée Nationale - Energie et climat, Amendement n° ce566, ‏14 ביוני 2019 (בצרפתית).
17. ↑  National climate emergency declared by House of Commons, ‏17 ביוני 2019 (באנגלית).
18. ↑  ענקיות ביטוח ופנסיה באזהרה חסרת תקדים על שינויי האקלים, באתר כלכליסט, 10 בדצמבר 2018
19. ↑  אתר למנויים בלבד חברות נפט ידעו לפני עשורים על הנזק הבריאותי שבדלקי מאובנים והסתירו זאת, באתר הארץ, 29 במרץ 2021
20. ↑  States and cities scramble to sue oil companies over climate change, *The Washington Post*, September 15, 2020
21. 1 2  הולך הולך ומתחמם – דו"ח המומחים הבין-ממשלתי על שינויי אקלים – IPCC, באתר GOV.IL
22. ↑  נעה פישר, "חשש מהשלכות חמורות ובלתי הפיכות": דו"ח מדאיג של האו"ם על משבר האקלים, באתר ynet, 28 בפברואר 2022
23. ↑  Climate Change 2022, ICPP, ‏28 February 2022
24. ↑  שני אשכנזי, המדענים מבוהלים: קרח הים באנטרקטיקה בשפל היסטורי, באתר כלכליסט, 31 ביולי 2023
25. ↑  ישראלי, יוגב (2023-12-13). "ההיסטוריה של הפחמן הדו-חמצני האטמוספרי ב-66 מיליון השנים האחרונות". *Ynet*. נבדק ב-2023-12-16.
26. ↑  Bruce M. Campbell, Sonja J. Vermeulen, Pramod K. Aggarwal, Caitlin Corner-Dolloff, Reducing risks to food security from climate change, **Global Food Security** 11, 2016-12, עמ' 34–43 doi: 10.1016/j.gfs.2016.06.002
27. ↑  מועצת המחקר הלאומית של ארצות הברית, Climate Change: Evidence, Impacts and Choices, Scribd (באנגלית)
28. ↑  Global Warming Effects, National Geographic, ‏2019-01-14
29. ↑  N. Knowlton, The future of coral reefs, **Proceedings of the National Academy of Sciences of the United States of America** 98, 2001-05-08, עמ' 5419–5425 doi: 10.1073/pnas.091092998
30. ↑  OA US EPA, Climate Impacts on Ecosystems (באנגלית)
31. ↑  Peter U. Clark, Jeremy D. Shakun, Shaun A. Marcott, Alan C. Mix, Consequences of twenty-first-century policy for multi-millennial climate and sea-level change, **Nature Climate Change** 6, 2016-4, עמ' 360–369 doi: 10.1038/nclimate2923
32. ↑  אתר למנויים בלבד לימור אלוף, החקלאות התעשייתית, שישראל מומחית בה, היא מהכשלונות הגדולים של האנושות. איך מונעים אסון?, באתר הארץ, 11 בספטמבר 2019
33. ↑  Mass starvation is humanity’s fate if we keep flogging the land to death, ג'ורג' מונביוט, הגרדיאן, 11.12.2017 (באנגלית)
34. ↑  אתר למנויים בלבד בלומברג, כך משבר האקלים עוזר למזיקים ומחלות להשמיד את המזון שלנו, באתר הארץ, 28 באוגוסט 2023
35. ↑  ניתוח חברתי של משבר האקלים: האם מתבסס אי-צדק אקלימי ברמה המקומית?, באתר אקולוגיה וסביבה, ‏2021-04-04
36. ↑  התחזית: יהיה לוהט, אל"ם (מיל') ד"ר איתן ישראלי, כתב העת מערכות גילון גיליון 492 עמ' 22
37. ↑  אילנה קוריאל, "שינוי האקלים ישפיע על המוכנות של צה"ל", באתר ynet, 17 באוגוסט 2020
38. ↑  שילוב קטלני: משבר האקלים והכחדת מינים על ידי האדם, אסף רוזנטל, הידען, 22.12.2019
39. ↑  אתר למנויים בלבד צפריר רינת, דו"ח דרמטי של האו"ם: האנושות מסכנת את המשך החיים על כדור הארץ, באתר הארץ, 6 במאי 2019
40. ↑  גל החום באירופה: "היום החם בהיסטוריה", באתר ynet, 25 ביולי 2019
41. ↑  עומר כביר, מדענים: השריפות באוסטרליה הן רק קדימון לעתיד לבוא, באתר כלכליסט, 15 בינואר 2020
42. ↑  Wang; Gillies (2011). "Observed Change in Sahel Rainfall, Circulations, African Easterly Waves, and Atlantic Hurricanes Since 1979". *International Journal of Geophysics*. **2011**: 1–14. doi:10.1155/2011/259529.
43. ↑  AFP, יוגב ישראלי, מדפי הקרח בצפון גרינלנד איבדו כשליש מנפחם מאז 1978, באתר ynet, 12 בנובמבר 2023
44. ↑  חוקרים: אבדו הסיכויים להצלת הקרח בגרינלנד, באתר ‏מאקו‏, 15 באוגוסט 2020
45. ↑  Warming Greenland ice sheet passes point of no return, אוניברסיטת אוהיו
46. ↑  Tebaldi, Claudia; Meehl, Gerald A. (2004-08-13). "More Intense, More Frequent, and Longer Lasting Heat Waves in the 21st Century". *Science* (באנגלית). **305** (5686): 994–997. doi:10.1126/science.1098704. ISSN 0036-8075. PMID 15310900.
47. ↑  שני אשכנזי, ‏הגשם בתל אביב הוא רק חלק משינויי האקלים, וגם חברות הביטוח מבינות את זה, באתר גלובס, 5 בינואר 2020
48. ↑  אתר למנויים בלבד אם כדור הארץ מתחמם - איך זה שארה"ב קופאת?, באתר הארץ, 30 בינואר 2019
49. ↑  תוכנית בנושא ההתחממות הגלובלית ושינוי האקלים לעל יסודי, תוכנית בהוצאת מגמה ירוקה, מרכז השל לקיימות והרשת הירוקה
50. ↑  אתר למנויים בלבד בגלל הבצורת הקשה בהודו: 1,300 חקלאים התאבדו בתוך חצי שנה, באתר TheMarker‏, 4 במאי 2016
51. ↑  לעיר של 10 מיליון איש נגמרים המים, באתר ynet, 23 ביוני 2019
52. ↑  סיגל בן דוד, ‏גל החום באירופה: "צריכים להיערך לערכים קיצוניים כאלה", באתר מעריב אונליין, 1 ביולי 2019
53. ↑  Summer heat killed nearly 1,500 in France, officials say, BBC News, 9.9.2019(באנגלית)
54. ↑  "מספר ההרוגים כתוצאה מהמערבולת הפולארית עלה ל-21", כתבה באתר ה-BBC ‏(1 בפברואר 2019)
55. ↑  "גופתו של אדם נמצאה ליד אצטדיון", כתבה באתר Edmonton Journal ‏(3 בפברואר 2019)
56. ↑  ונציה מוצפת: "תוצאה ישירה של שינויי האקלים", באתר כלכליסט, 13 בנובמבר 2019
57. ↑  אתר למנויים בלבד שלושה הרוגים בהתרסקות מטוס כיבוי באוסטרליה, מדרום לקנברה, באתר הארץ, 23 בינואר 2020
58. ↑  66 People Have Died in Indonesia's Devastating Floods, HILLARY LEUNG, **time.com**, 8/1/2020
59. ↑  אתר למנויים בלבד מי הים עולים, בירתה שוקעת ועשרות מתים בהצפות, אך אינדונזיה אדישה למשבר האקלים, באתר הארץ, 5 בינואר 2020
60. ↑  אחיה ראב"ד, שבוע הצפות: חמישה קורבנות ונזק אדיר | תיעוד מרחפן בנהריה, באתר ynet, 9 בינואר 2020
61. ↑  יונתן אייקנבאום, הקשר בין השריפות באוסטרליה להצפות בישראל, באתר ynet, 12 בינואר 2020
62. ↑  אתר למנויים בלבד גל החום הקיצוני בקנדה ממשיך לגבות קורבנות: כ-700 בני אדם מתו בשבוע, באתר הארץ, 3 ביולי 2021
63. ↑  40 מעלות בלונדון: נשבר שיא החום בבריטניה, באתר ynet, 19 ביולי 2022
64. ↑  אתר למנויים בלבד שריפות ענק משתוללות במערב אירופה. כוחות הכיבוי חסרי אונים, באתר הארץ, 17 ביולי 2022
65. ↑  שני אשכנזי, החזית הירוקהבמקום לשתול עוקרים: לאן נעלמו העצים בערי ישראל?, באתר כלכליסט, 14 ביוני 2023
66. ↑  van der Linden, S. L. Leiserowitz, A. A. Feinberg, G. D. & Maibach, E. W. (2015). The scientific consensus on climate change as a gateway belief: Experimental evidence. PloS one, 10(2), e0118489
67. ↑  Watts, Jonathan (2021-10-19). "'Case closed': 99.9% of scientists agree climate emergency caused by humans". *The Guardian* (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2023-07-27.
68. ↑  ציוץ של דונלד טראמפ ברשת החברתית טוויטר
69. ↑  Ethan Siegel
,This Is Why Global Warming Is Responsible For Freezing Temperatures Across The U.S. **Forbes**, Jan 30, 2019
70. ↑  אתר למנויים בלבד ניר סתיו, לא כל הצפה היא בגלל משבר האקלים, באתר הארץ, 9 בפברואר 2021. ניתן לקרוא את טקסט הכתבה גם כאן
71. ↑  Naomi Oreskes, The Scientific Consensus on Climate Change. **Science**, 5702 306, December 2004, עמ' 1686 doi: 10.1126/science.1103618
72. ↑  החלטות ממשלה בנושא שינוי אקלים, באתר GOV.IL
73. ↑  אתר למנויים בלבד לי ירון, מבקר המדינה משרטט כישלון נרחב בהיערכות למשבר האקלים ומתריע: האזרחים בסכנה, באתר הארץ, 26 באוקטובר 2021
74. ↑  דן לביא, דו"ח מבקר המדינה: 84% מהגופים הציבוריים לא מוכנים להתמודדות עם משבר האקלים, באתר ישראל היום, 26 באוקטובר 2021
75. ↑  תוכנית שינוי כיוון – אקלים ישראל
76. ↑  תכנית לאומית לאקלים ולאנרגיה מקיימת ברשויות המקומיות – אקלים ישראל
77. 1 2  שני אשכנזי, ‏הממשלה אישרה תוכנית אקלים, אך היישום שלה מוטל בספק, באתר גלובס, 25 ביולי 2021
78. ↑  חשיפה: תוכנית 100 הצעדים של הממשלה להתמודדות עם משבר האקלים, באתר ynet, 24 באוקטובר 2021
79. ↑  אתר למנויים בלבד ניר חסון, "דור שלם דורש עתיד": כאלף בני נוער השתתפו בצעדת האקלים בתל אביב, באתר הארץ, 25 במרץ 2022

| משבר האקלים |
| --- |
| מושגי יסוד | איכות הסביבה • התחממות עולמית • קיימות • שינוי אקלים |  |
| יוזמות מדיניות בינלאומיות בולטות | ועידות האומות המאוחדות לשינוי אקלים • הפאנל הבין-ממשלתי לשינוי האקלים • התוכנית הסביבתית של האו"ם • ועידת המסגרת של האו"ם בנושא שינויי אקלים • אג'נדה 21 • פסי התחממות |
| הסכמים מדיניים בינלאומיים | פסגת כדור הארץ (1992) • פרוטוקול קיוטו (1999) • הסכם קופנהגן (2009) • הסכם פריז (2015) |
| גופים וארגונים אזרחיים בולטים בעולם | גרינפיס • הקרן העולמית לשימור חיות הבר • המרד בהכחדה • אנדה גלנדה |
| ראו גם | אירוע ההכחדה בהולוקן • אפקט החממה • הקונצנזוס המדעי באשר לשינוי האקלים • חרדת אקלים |

| קיימות |
| --- |
| מושגי מפתח | איכות הסביבה • אקולוגיה • סביבתנות • טביעת רגל אקולוגית • מאזן אקולוגי • צדק בין-דורי |  |
| איומים | משבר האקלים • התחממות עולמית • הידלדלות שכבת האוזון • הכחדה המונית |
| אסטרטגיות סביבתיות | חשיבה סביבתית • קיימות מקומית • חינוך סביבתי • אקו-אנרכיזם • אקולוגיה עמוקה • עירוניות חדשה |
| פסולת | הפחתה במקור • קומפוסט (התכלות) • שימוש חוזר • מיחזור (מיחזור בישראל) • מדרג הפסולת • שטח הפסולת של האוקיינוס השקט • שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי • שטח הפסולת הצפון אטלנטי |
| תשתיות ובנייה | תחבורה בת קיימא • בנייה ירוקה • תכנון רגיש למים • בנייה באדמה • בנייה תואמת אקלים |
| גינון וחקלאות | גינה קהילתית • גינון יובשני • חקלאות אורגנית • גידול ביו-אינטנסיבי • מזון מקומי • גינון גרילה • פרמקלצ'ר • יער מאכל • חקלאות עירונית |
| אנרגיה | אנרגיה חלופית • אנרגיה ירוקה • אנרגיה מתחדשת • אנרגיה סולארית • אנרגיית רוח • אנרגיה הידרואלקטרית • RDF |
| כלכלה | תרבות הצריכה • מזון מהיר • שיווק ערכי • שיווק ירוק • גרינווש • פיתוח בר-קיימא • תיירות בת קיימא • השקעה אחראית • כלכלה אקולוגית • התיישנות מתוכננת |
| ארגונים בישראל | החברה להגנת הטבע • המשרד להגנת הסביבה • אדם טבע ודין • אקו-ויקי • חיים וסביבה • מגמה ירוקה • המרד בהכחדה • צלול |
| מיזמים נבחרים | אג'נדה 21 • יום ללא קניות • תערוכת קלינטק • תחבורה היום ומחר • פרויקט עדן • ביוספירה 2 • BedZED • יום איכות הסביבה העולמי • שמיטה ישראלית |