recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**פילזנו** (בפולנית: **Pilzno**; ביידיש: **פילזן**) היא עיירה במחוז דמביצה שבפרובינציית פודקרפצקיה בפולין, כ-12 ק"מ מדמביצה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

תולדות היישוב
-------------

העיירה נזכרת לראשונה בשנת 1105, ובשנת 1354 הוענקו לה זכויות עיר. בשנים שלאחר מכן הפכה העיירה למרכז מסחרי לסביבתה, בו התקיימו ירידים וימי שוק.

במאות ה-15 וה-16 נחרבה העיירה, תחילה בידי ההונגרים, ולאחר מכן בידי הטטרים. כמו כן, פגעו בעיירה מספר שריפות גדולות, ובאמצע המאה ה-17 הוחרבה פעם נוספת בידי גייסות האימפריה השוודית.

יהודי פילזנו
------------

שער בית הקברות היהודי בפילזנו.
עד שנת 1577 ישבו בעיירה מספר יהודים, אך באותה שנה ניתן לעיר כתב זכויות האוסר על ישיבת יהודים בה. רק במחצית השנייה של המאה ה-19 השתקם היישוב היהודי בעיירה.

במהלך הכיבוש הרוסי בתחילת מלחמת העולם הראשונה עזבו את העיירה רבים מיהודיה, ורכושם נבזז. לאחר נסיגת הרוסים, הגיעו לעיירה כ-12,000 פליטים יהודים מיישובי הסביבה[דרוש מקור]. בנובמבר 1918 ערכו איכרים פולנים פרעות ביהודי העיירה, ומאורעות אלו שבו על עצמם במאי 1919. לאחר המלחמה, עזבו את העיירה רבים מיהודיה. בין מלחמות העולם השתקמה הקהילה בעיירה, והתקיימה בה פעילות ציונית, לצד פעילות של אגודת ישראל.

במהלך שנות השלושים של המאה ה-20 התרבו ההתנכלויות האנטישמיות בעיירה, ובשנת 1936 נרצח בסמוך לעיירה זוג קשישים יהודים. בשנים אלה נמנו בעיירה כ-800 יהודים, מתוך כ-3,500 תושבים.

בין השנים תרנ"ה-תר"ס כיהן ברבנות העיירה רבי בצלאל הורוביץ (בנו של רבי נפתלי חיים מדז'יקוב).

עם כיבוש העיירה בידי הגרמנים בספטמבר 1939, החלו אלו בגיוס יהודיה לעבודות כפייה ובביצוע מעשי רצח ביהודי היישוב. ב-20 ביוני 1942 רוכזו כ-1,500 יהודי העיירה וסביבתה בגטו שהוקם בה. באקציה שנערכה בגטו כעבור זמן קצר נרצחו 17 יהודים במקום, וכל יתר היהודים גורשו לגטו דמביצה, ממנו שולחו למחנה ההשמדה בלז'ץ.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פילזנו** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פילזנו
* פילזנו באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* פילזנו (Pilzno), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* "פילזנו", באתר השטעטל הווירטואלי
* סמואל פישמן ומרטין דין (אנ'), פילזנו, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק A, עמ' 550–552), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
* פילזנה (פולין), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007535821705171
* GND: 4534585-5
* LCCN: n98066044
* NKC: ge309493
* VIAF: 132707555
* WorldCat (עם VIAF): 132707555

 |
**טודור ופנדורה הדג'י-מיטקוב** (במקדונית: Todor & Pandora Hadzi-Mitkov), חסידי אומות העולם ממוצא מקדוני האחראים להצלת משפחת פרנסס (Frances) היהודית בסקופיה, מקדוניה.

קורות חייהם
-----------

טודור הדג'י-מיטקוב היה וטרינר מוסלמי בעיר סקופיה שבמקדוניה. טודור היה נשוי לפנדורה. השניים גרו סמוך לביתם של משפחת פרנסס היהודית.

הפעילות בתקופת השואה להצלת יהודים
---------------------------------

באפריל 1941, לאחר סיפוח מקדוניה לבולגריה, החוקים האנטישמים שחוקקה ממשלת בולגריה הוחלו גם על יהודי מקדוניה. בעקבות כך, ביקר הדג'י-מיטקוב בבית משפחתו של חברו היהודי הקרוב מויס פרנסס (Mois Frances), פרט באוזניו את  חששותיו לגבי ביטחונם של יהודי המדינה והציע כי חמשת בני משפחת פרנסס (מויס, אשתו, שני ילדיהם ואמו), יעברו לגור בביתו.

על מנת לאפשר למשפחה לגור בבית ללא חשש, פיטר טודור את עובדי משק הבית שלו וסגר את מרפאתו. אשתו, פנדורה, הייתה זו שדאגה לבית ולבני משפחת פרנסס. יום לפני גירוש היהודים מהעיר, הוכרז שכל אזרח המסתיר  יהודי בביתו, ייענש. מויס פרנסס החליט שאינו מעוניין לסכן את חייהם של משפחת הדג'י-מיטקוב, ולכן החליט לקחת את משפחתו ולברוח לאלבניה. התוכנית לא יצאה לפועל בשל הסיורים התכופים של המשטרה הבולגרית והחשש להתפס.

בשלב זה, החליט אחיה של פנדורה, טראז'קו ריבארב (Trajko Ribarev) לקחת את בני המשפחה להסתתר בביתו. בני משפחת פרנסס התחפשו למוסלמים עניים מהעיר, והועברו על ידי טראז'קו לביתו באמצעות סוס ועגלה. המשפחה שהתה בביתם של משפחת ריבארב לכמה ימים, במהלכם דאג הדג'י-מיטקוב להכנת מסמכים מזויפים עם שמות מוסלמיים לבני המשפחה. בני משפחת פרנסס הועברו באמצעות שימוש במסמכים אלו לאלבניה.

לאחר המלחמה
-----------

בתום המלחמה חזרו בני משפחת פרנסס לביתם של משפחת הדג'י-מיטקוב והתגוררו בו עד אשר עלו לארץ ישראל בשנת 1948.

הכרה והנצחה
-----------

ב-19 בפברואר 1976 הוכרו טודור ופנדורה כחסידי אומות עולם, והיו המקדונים הראשונים שהוכרו כחסידי אומות עולם.

קישורים חיצוניים
----------------

* The Righteous Among The Nations-Hadzi Todor
* The Righteous Among The Nations-Hadzi Pandora

* The Righteous Among The Nations-Mitkov FAMILY

הערות שוליים
------------

1. ↑  חסידי אומות עולם, יד ושם
2. ↑  תיק חסידי אומות עולם: טודור הדג'י-מיטקוב
**הספרייה לחינוך ולעבודה סוציאלית** באוניברסיטה העברית היא הספרייה המרכזית לנושאי חינוך, חינוך יהודי ועבודה סוציאלית בקמפוס הר הצופים של האוניברסיטה העברית.

מבנה הספרייה
------------

שלוש הספריות: חינוך, חינוך יהודי ועבודה סוציאלית התמזגו ביולי 2003 לספרייה אחת בשם הכולל הספרייה לחינוך ולעבודה סוציאלית, שהיא חלק מרשות הספריות של האוניברסיטה העברית. הספרייה ממוקמת בבניין בית הספר לחינוך בקמפוס הר הצופים.

אוספי הספרייה
-------------

האוספים בספרייה שייכים לתחומים עיקריים של חינוך ועבודה סוציאלית אך גם לדיסציפלינות הקשורות לתחום כגון : פסיכולוגיה, פסיכותרפיה, סוציולוגיה ואנתרופולוגיה, ועוסקים באוכלוסיות מגוונות ובקבוצות גיל שונות. בתחום החינוך היהודי האוספים כוללים ספרי לימוד ופרסומים שונים בנוגע לחינוך היהודי בארץ ובעולם.

הספרייה המאוחדת של חינוך ועבודה סוציאלית מונה 200,000 כותרי ספרים וכתבי עת, חלקם בדפוס וחלקם אלקטרוניים, זאת בנוסף ל-2000 סרטי וידאו ודי.וי.די. בנוסף, בספרייה מגוון מפות ומשחקים חינוכיים. 

אוספי הספרייה כוללים אוסף נדיר של ספריי לימוד ומדריכים למורים בכל התחומים מימי המנדט ועד היום בעברית ובערבית, ובנוסף מגוון רחב של משחקי חברה חינוכיים לכל הגילאים - גם הם, מכל התקופות.

בספרייה שני חדרי צפייה לסרטים בהם קיים ציוד משוכלל – עמדת מחשב "חכמה", מקרן, מטול שקופיות, וידאו ודי.וי.די ונועד לצפייה בקבוצות קטנות. זאת בנוסף לעמדות המחשב המפוזרות ברחבי אולמות הקריאה בהם ניתן לצפות בסרטי האוספים של הספרייה. 

לשירות הסטודנטים והקוראים ניתנת הדרכה אישית במציאת מקורות ידע וכן ניתן לקיים שיעורי הדרכה לכיתות, מותאמים אישית לפי דרישת המרצים על מנת להנחות אותם בדרכי השימוש במאגרי המידע הרבים של הספרייה.

גלריה
-----

* חינוך יהודיחינוך יהודי
* ספריית חינוךספריית חינוך
* פינת ישיבה בקומה 4פינת ישיבה בקומה 4
* הנוף מהקומה הרביעיתהנוף מהקומה הרביעית
* דלפק השאלהדלפק השאלה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הספרייה לחינוך ולעבודה סוציאלית** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של הספרייה לחינוך ולעבודה סוציאלית
**ליליאן סנלינג** (באנגלית: **Lilian Snelling**‏; 1879 – 1972) הייתה "כנראה האמנית הבוטנית הבריטית החשובה ביותר במחצית הראשונה של המאה ה-20".   היא הייתה האמנית והליטוגרפית הראשית במגזין הבוטני של קרטיס בין השנים 1921-1952 ו"נחשבה לאחת מגדולי האמנים הבוטניים בזמנה - ציוריה היו מפורטים ומדויקים ויפים להפליא". 

היא קיבלה אות כבוד של האימפריה הבריטית בשנת 1954 וזכתה במדליית ויקטוריה בשנת 1955.

ביוגרפיה
--------

ליליאן סנלינג נולדה ב -8 ביוני 1879 בספרינג הול, סנט מרי קריי, קנט למשפחתו הגדולה של ג'ון קרנל סנלינג (1841–1902), בעל מבשלת שכר ואשתו, מרגרט אליזבת, לבית קולגאלט. היא ואחיותיה התחנכו בבית ספר בטונברידג', ויילס. בשנים 1915–1916 לימד אותה הנרי ג'ון אלווס לצייר פרחים (שאסף במסעותיו), בביתו בפארק קולסבורן שבגלוסטשייר.

סנלינג עבדה בגן הבוטני המלכותי באדינבורו בשנים 1916 עד 1921 בציור דיוקנאות צמחים עבור סר אייזיק ביילי בלפור, מנהל הגן הבוטני ופרופסור לבוטניקה באוניברסיטת אדינבורו. היא למדה ליטוגרפיה אצל פרנק מורלי פלטשר.

היא עזבה בשנת 1921 כדי לעבוד בגנים הבוטניים המלכותיים - גני קיו, כאמנית הראשית והליטוגרפית במגזין הבוטני של קרטיס. משנת 1929 נעזרה בסטלה רוס-קרייג. לאחר 30 שנה פרשה לגמלאות בשנת 1952 והפיקה מעל 830 ציורים ולוחות. כרך 169 של קרטיס הוקדש לה, וכתב: "אמנית, ליתוגרפית ומאיירת בוטנית אשר בעדינות יוצאת דופן של קווי מתאר מדויקים, זוהר של צבע וגוונים מורכבים, הציגה נאמנה את רוב הצמחים שפורסמו במגזין זה בשנים 1922 עד 1952". ציוריה ליוו גם ספרים בנושאים הבוטנאיים.

בשנת 1954 אות כבוד של אימפריה ובשנת 1955 הוענקה לה מדליית ויקטוריה, אות הכבוד הגבוה ביותר.

בשנת 1959 הוצגה עבודתה בתערוכת הדו-שנתי של גני קיו: "התרומה של גני קיו לבוטניקה במשך 200 שנה".

היא נפטרה בביתה, בסנט מרי קריי, קנט, ב־12 באוקטובר 1972.

בשנת 2007 קיים הגן הבוטני המלכותי באדינבורו תערוכה בת עשרה שבועות המוקדשת לעבודתה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  The Royal Horticultural Society Horticultural Database, available at www.rhs.org.uk
2. ↑  Royal Horticultural Society - Publications: The Garden July 2003, web.archive.org, ‏2005-03-15
3. 1 2  Miss Lilian Snelling" The Times (London, England), Tuesday, 17 October 1972; pg. 16
4. ↑  Catharine M. C. Haines, **International women in science : a biographical dictionary to 1950**, Santa Barbara, Calif. : ABC-CLIO, 2001, מסת"ב 978-1-57607-090-1
5. ↑  Erikson, Annika Liv (2009). "Snelling, Lilian (1879–1972) Dictionary of National Biography". Oxford Dictionary of National Biography (online ed.).
6. ↑  "Kew's Aid To Botany Over 200 Years" The Times (London, England), Monday, 1 June 1959; pg. 6;

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007501457405171
* BnF: cb157075693 (data)
* Botanist: Snelling
* DSI: 3683
* GND: 1046110268
* ISNI: 0000 0003 6101 0766
* LCCN: nr97035581
* RKD: 73666
* ULAN: 500032153
* VIAF: 222130052
* WorldCat: lccn-nr97035581

 |
**קסם תעודות סל ומוצרי מדדים בע"מ** מבית אקסלנס נשואה, המוכרת בשם המקוצר **קסם מדדים**, היא חברה ישראלית המנפיקה תעודות סל בישראל. החברה מנהלת כ-32.5 מיליארד ש"ח בלמעלה מ-180 תעודות במגוון נרחב של מדדי מניות, סחורות ומטבעות, בישראל ובעולם. לחברה מוצרי מדדים רבים הכוללים תעודות סל על מדדי מניות בבורסה לניירות ערך בתל אביב, תעודות סל על מדדי אג"ח ממשלתי, תעודות סל על מדדי אג"ח קונצרני, תעודות סל על מדדי מניות בפיזור עולמי, תעודות סל על סחורות, תעודות ותעודות ממונפות. החברה הוקמה על ידי רוי רגב. מנכ"ל החברה הוא אבנר חדד ויו"ר החברה הוא בועז נגר.

היסטוריה
--------

קסם מדדים נוסדה בשנת 2003 תחת השם "קסם תעודות סל" על ידי רוי רגב. השם "קסם" הוא ראשי תיבות של "קרן סחירה מדדית" - ETF. חברת קסם מדדים הציגה מודל יעילות, על פיו נכון להשקיע במדדים ולהתמקד פחות בהשקעות הכוללות מניות ואיגרות חוב, וזאת מתוך הבנה ואמונה כי בזמן שהמידע גלוי, ידוע ונגיש לכולם, קשה עד בלתי אפשרי להשיג תשואה עודפת ביחס למדדים מובילים

באוקטובר 2003 הונפקה קסם ת"א 100
ומיד אחריה הונפקה קסם תל – טק. בשנת 2005 קבלה החברה רישיון להנפיק תעודת סל אודות מדד המניות המוביל של הודו. קסם מדדים הייתה חברת ההשקעות הראשונה בישראל שאפשרה השקעות בהודו. בשנת 2009 רכשה קסם מדדים מבית ההשקעות פריזמה את תעודות הסל על מדדי MSCI. בשנת 2010 התחילה החברה לפעול בתחום הקרנות המחקות, 
ובשנת 2013 חצתה את רף ה-30 מיליארד ₪. בשנת 2014 מרבית מפתרונות ההשקעה של החברה מיושמים באמצעות מדדים (הן לטווח הארוך והן לטווח הקצר) ומוצרי המדדים אותם מספקת החברה, נאמדים בכ-45 מיליארד שקלים חדשים.

ראו גם
------

* תכלית תעודות סל

קישורים חיצוניים
----------------

* קסם מדדים (אורכב 29.09.2015 בארכיון Wayback Machine), באתר אקסלנס נשואה

הערות שוליים
------------

1. ↑  בעולם תעודות הסל, אין לאף משקיע יתרון יחסי, באתר כלכליסט
2. ↑  קסם תא 100, באתר גלובס
3. ↑  קסם מדדים תנפיק תעודות סל על מדדים ברוסיה וטורקיה, באתר דה מרקר
4. ↑  אג"ח קונצרניות ארצות הברית קרן הנאמנות KTF קסם, באתר פאנדר
5. ↑  אקסלנס מסנדל את העלאת דמי הניהול בקרנות של מגדל, באתר כלכליסט

| חברות שירותים פיננסיים והשקעות בישראל |
| --- |
| תאגידים סטטוטוריים | רשות ניירות ערך • רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון |
| בתי השקעות | IBI (מחזיקה גם בתמיר פישמן) • אימפקט • אינפיניטי • אלומות • אקסלנס נשואה • אלטשולר שחם • הלמן-אלדובי • הראל השקעות • ילין לפידות • מגדל שוקי הון • מור • מיטב דש • פסגות • פעילים |
| קרנות השקעות פרטיות | קרן פימי • קרן השקעות סקיי • קרן ריאליטי • קרן תשתיות ישראל • קרן טנא • פורטיסימו קפיטל |
| קרנות הון סיכון | TLV Partners • JVP • פיטנגו • קבוצת ברמ • ויולה ונצ'רס • תעוזה |
| קרנות נדל"ן | ריט 1 • מגוריט • מניבים • סלע קפיטל |
| תעודות סל | תכלית תעודות סל • קסם מדדים |
| מוסד פיננסי חוץ-בנקאי | קבוצת אחים נאוי • פנינסולה • אמפא • מיכמן • טריא • מימון ישיר |
| שירותים פיננסיים במטבעות וירטואליים | ביטס אוף גולד |
|  |
| --- |
| **ערך ללא מקורות** |
| בערך זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא עזרו לשפר את אמינות הערך באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הערך בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.אם אתם סבורים כי ניתן להסיר את התבנית, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |

**סגסטס** היה אציל מהשבט הגרמאני של הכרוסקים שהיה מעורב באירועים שהתחוללו סביב ניסיונותיהם של הרומאים לכבוש את צפון גרמניה בזמן שלטונו של הקיסר הרומאי אוגוסטוס.

ארמיניוס האציל הכרוסקי והמפקד הצבאי התחתן עם בתו של סגסטס תזונלדה בניגוד לרצון אביה. כתוצאה מכך סגסטס שתמך ברומאים נטר טינה מתמשכת כלפי ארמיניוס. בשנת 9 לספירה הזהיר סגסטס את המושל הרומאי פובליוס קווינקטיליוס וארוס מהתקוממות הממשמשת ובאה מצד השבטים הגרמאנים, אך וארוס סירב להאמין לו. בעקבות כך באירועים שהתחוללו במהלך קרב יער טויטובורג, תוך 3 ימים הושמדו 3 לגיונות רומאיים (וארוס עצמו נהרג), שנפלו למארב מתוכנן של קבוצת שבטים גרמאנים בפיקודו של ארמיניוס.

סגסטס יצא בגלוי נגד ארמיניוס כאשר המצביא הרומאי גרמניקוס פלש לצפון גרמניה בשנת 15 לספירה בניסיון מחודש לבסס את השלטון הרומאי באזור. כשהוא נתון במצור מצד בני שבטו פנה סגסטס בבקשת עזרה לגרמניקוס ולאחר שזה סייע לו לשבור את המצור מסר סגסטס לידיו את בתו ההרה תזונלדה, אשתו של ארמיניוס כאסירה.

תזונלדה נלקחה לרומא ושם יחד עם אחיה סיגימונדוס הוצגה לראווה במצעד הניצחון של גרמניקוס ב-17 לספירה כאשר סגסטס משמש כאורח של כבוד וצופה במצעד. תזונלדה מעולם לא חזרה למולדתה. בנו היחיד של ארמיניוס ת'ומיליקוס אותו ילדה במהלך שבייה, הוכשר כגלדיאטור ברוואנה וככל הנראה נהרג בקרב גלדיאטורים בטרם מלאו לו 20 שנה.

בשנת 21 לספירה סגסטס יחד עם חלק מבני משפחתו הרגו את ארמיניוס. בסופו של דבר עבר סגסטס להתגורר בנחלה אותה קיבל מגרמניקוס בפרובינציה הרומאית ממערב לריין.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 143176110
* VIAF: 166909016
* WorldCat (עם VIAF): 166909016

 |
|  |
| --- |
| **ירדן** |
| סמל ירדן |
| ערך זה הוא חלק מסדרת**ממשל ופוליטיקה של ירדן** |
| * **מלך**
	+ עבדאללה השני
* **ראש הממשלה**
	+ עומר א-רזאז
* **פרלמנט**
	+ הסנאט
	+ בית הנבחרים
* **מפלגות בירדן**
* **מערכת המשפט**
	+ בית המשפט החוקתי של ירדן
	+ בית המשפט העליון של ירדן
* **מחוזות ירדן**
* **נפות ירדן**
 |

**בית המשפט החוקתי של ירדן** (בערבית: المحكمـة الدستوريـة) הוא בית משפט לחוקה של הממלכה ההאשמית הירדנית.

היסטוריה של משפט חוקתי בירדן
----------------------------

בחוקת ירדן שנתנה ב-1952 הוקמה מועצה עליונה, בעלת זכות לביקורת שיפוטית. הגוף כלל את יושב ראש הסנאט הירדני וכמה מחבריו, לצד שופטים בכירים. למועצה נועדו לפנות חברי הסנאט הירדני והקבינט המלכותי במקרה של צורך בפרשנות חוקתית. למרות סמכותה הרשמית, המועצה לא הייתה פעילה במיוחד, והוציאה רק ארבעים וחמש פסיקות בחמישים ושמונה שנות קיומה.

במקביל יכלו בתי משפט רגילים להימנע משימוש בחוק הסותר את החוקה בלא שתהא להם הסמכות להורות על ביטולו.

ב-1998 פסק בית המשפט העליון של ירדן כי בכוחו לבחון את חוקיותם של חוקים והתאמתם לחוקה הירדנית, גם ללא פניית הממשלה הירדנית.

בית המשפט
---------

באוקטובר 2011 תוקנה חוקת ירדן ונקבעה בה הקמת בית משפט לחוקה עבור הממלכה.

באוקטובר 2012 הושבעו חברי בית בית המשפט החוקתי הראשונים, ובית המשפט החל לפעול.

בעת הקמת בית המשפט מונו לו מנשיא ושמונה שופטים נוספים, ונקבע בחוקה כי בכל שנתיים ימונו שלושה שופטים חדשים לבית המשפט, שיחליפו שלושה מהשופטים המכהנים. השופטים ממונים בצו הניתן על ידי מלך ירדן לכהונה לא ניתנת להארכה בת שש שנים.

על שופט להיות אזרח ירדני, שהגיע לגיל 50, ועליו להיות חבר בבית המשפט לערעורים בעמאן או בבית המשפט העליון של ירדן, או פרופסור למשפטים, או עורך דין פרטי במשך חמש עשרה שנה.

ניתן להדיח שופט בבית המשפט החוקתי בצו מלכותי הניתן לבקשת ששה מחברי בית המשפט במקרה שבטלו אחד מהתנאים הדרושים למינוי.

לסנאט, בית הנבחרים ולקבינט המלכותי קיימת הזכות לעתור ישירות לבית המשפט החוקתי בסוגיות חוקתיות. אזרחים יכולים לפנות לבקש מבית המשפט לערעורים לפנות לבית המשפט החוקתי לערער על חוקיותם של חוקים ששימשו בתי משפט לקבלת הכרעה בענייניהם, ואם בית המשפט מקבל את העתירה הם יכולים לפנות לבית המשפט החוקתי.

בגלל כללים אלו, קמות התיקים שהופיעו בפני בית המשפט נמוכים למדי: עד ל-2023 נדונו בבית המשפט רק 61 מקרים, ממוצע של כשש תיקים בשנה.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של בית המשפט החוקתי של ירדן

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  פארוק סבר אל-שיבלי, מוחמד אל-חלילה ונתן ברון, Judicial Review and the Jordanian Constitutional Court: False Start or Slow Start?, ברייל, אוגוסט 2023 (באנגלית)
2. 1 2 3  Definition of the Court, בית המשפט החוקתי של ירדן (באנגלית)
3. 1 2  Arab Royal Houses Seek Affordable Medicines, המכון למחקרי ביטחון לאומי
4. ↑  ירדן: המלך ייסד בית משפט חוקתי כחלק מהרפורמות, באתר וואלה!, ‏2012-10-07
5. 1 2 3 4  זיאד עידאת ולאיטה נסראווין, The Oonstitutional Court of Jorden: Evaluating 10 Years of Service & Future Expectatuons, דצמבר 2021 (באנגלית)
**צחראש כחול-מקור** (שם מדעי: ***Oxyura australis***) הוא מין של ברווז מהסוג צחראש החי בדרום אוסטרליה ומקורו כחול.

מאפיינים
--------

הצחראש הוא קרוב משפחתם של ברווז המושק וברווז המסיכה וכן הברווז שחור-הראש ושייך כמותם לתת-משפחת ברווזים זקופי-זנב (Oxyurinae). הוא קיבל את שמו ע"ש ראשם הלבן של רוב מיני הסוג, אך לברווז הזה ראש שחור.

אורכו 40 ס"מ ומשקלו 500-1,300 גרם והזכרים והנקבות דומים בגודלם. הוא בעל גוף חום-ערמוני פלומתי וראש שחור. בחורף נוצות הגוף אפורות כהות. המקור כחול ועבה והזנב זקור למעלה. הנקבות לעומת הזכרים חומות כהות כל השנה ומקורם אפור. הם נמצאים רוב זמנם במים, והם מסורבלים ביבשה ובאוויר. הם לא נוהגים לנדוד.

הברווז חי בטבע בדרום-מזרח אוסטרליה באגמים וביצות חמימים, אך מצוי גם במקווי מים מלאכותיים ואף בביובים. הוא צולל להשגת מזונו וניזון בעיקר מחסרי חוליות ימיים, אך גם מצמחים.

ברווז זה מצוי בקרבה לסיכון עקב זיהומי מים וניקוזים של אגמים וביצות וכן המלחת האגם וייבוש למטרות גידול דגים או מרעה לבקר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צחראש כחול-מקור** בוויקישיתוף
* צחראש כחול-מקור, באתר ITIS (באנגלית)
* צחראש כחול-מקור, באתר NCBI (באנגלית)
* צחראש כחול-מקור, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* צחראש כחול-מקור, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* צחראש כחול-מקור, באתר GBIF (באנגלית)
* צחראש כחול-מקור, באתר bie

הערות שוליים
------------

1. ↑  צחראש כחול-מקור באתר הרשימה האדומה של IUCN
**יורם בן-זאב** (נולד ב-20 ביולי 1944) הוא דיפלומט ישראלי בדימוס, כיהן כשגריר ישראל בגרמניה.

ביוגרפיה
--------

בן-זאב נולד בארץ ישראל ב-1944. הוא שירת כקצין בצה"ל ונפצע במהלך מלחמת ששת הימים. סיים תואר ראשון בלימודי המזרח התיכון, מדע המדינה ויחסים בינלאומיים באוניברסיטה העברית בירושלים. 

במשרד החוץ החל לשרת ב-1973, שימש קונסול בהונג קונג, ב-1974 מונה למזכיר ראשון בשגרירות ישראל במנילה שבפיליפינים. 

ב-1977 מונה לעוזר בכיר למנהל אגף המזרח התיכון במשרד החוץ, ב-1980 מונה לסגן דובר המשרד. בשנים 1981 עד 1985 שימש נספח לענייני תקשורת ויחסי ציבור בקונסוליה הישראלית בלוס אנג'לס.

בשנים 1987 עד 1993 שימש יועץ לנשיא מדינת ישראל חיים הרצוג. לאחר חתימת הסכמי אוסלו מונה למתאם מיוחד לתהליך השלום בין ישראל לפלסטינים ובין ישראל ומדינות ערב. ב-1995 מונה לקונסול כללי בלוס אנג'לס. ב-1999 מונה לראש אגף צפון אמריקה במשרד החוץ, בתפקיד זה שימש יועץ לראש הממשלה אהוד ברק במהלך ועידת קמפ דייוויד (2000). 

בדצמבר 2007 מונה לשגריר ישראל בגרמניה, תפקיד בו כיהן עד 2012. 

לאחר פרישתו ממשרד החוץ מונה לדירקטור בחברת אלביט מערכות. 

בן-זאב נשוי לאיריס ואב לשלושה, מתגורר בתל אביב-יפו.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **יורם בן-זאב** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **יורם בן-זאב** |

* יורם בן זאב – השגריר שעשה היסטוריה, באתר מכון גתה
* יורם בן-זאב, באתר חברת אלביט מערכות (הקישור אינו פעיל)
* ברק רביד, יורם בן זאב מונה לשגריר ישראל בגרמניה, באתר הארץ, 31 ביולי 2007

| שגרירי ישראל בגרמניה ישראלישראל גרמניהגרמניה |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אשר בן נתן • אלישיב בן חורין • יוחנן מרוז • יצחק בן ארי • בנימין נבון • אבי פרימור • שמעון שטיין • יורם בן-זאב • יעקב הדס-הנדלסמן • ג'רמי יששכרוף • רון פרושאור |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1269646699
* VIAF: 13166532142712611314
* WorldCat (עם VIAF): 13166532142712611314

 |
דוב ים בתוך להקת דובי ים צפוניים
**דוב ים צפוני** (שם מדעי: *Callorhinus ursinus*) הוא מין של דוב ים גדול החי בצפון האוקיינוס השקט והחופים הקרובים אליו. זהו דוב הים היחיד שלא שייך לסוג דוב ים אלא לסוג היחידי *Callorhinus*.

מאפיינים
--------

תפוצתו של דוב הים משתרעת מיפן עד חצי האי באחה שבקליפורניה בדרום וכן בים אוחוצק וים ברינג. הלהקות הגדולות ביותר נמצאים באי פריבולוט (שזכה לכינוי "אי אריות הים") שבמזרח ים ברינג באלסקה, שם נמצאים 1.1 מיליון פרטים. להקות גדולות נוספות נמצאות באיי קומנדור, גם בים ברינג אך ליד רוסיה שם 200-250 אלף פרטים, באיים ליד חופי סחלין וליד האיים הקוריליים. הם נצפו דרומה יותר בחופי יפן וקוריאה במזרח ובקולומביה הבריטית עד לקליפורניה במערב. אך הם בסכנת הכחדה, עקב ציד אינטנסיבי בעבר ובהווה לצורך תעשיית פרוות. כיום הם מוגנים בהרבה מקומות, אך עדיין ניצודים בכמה מדינות ומספרם פוחת.

אורכם של דובי הים 2.1 מ' ומשקלם 270 ק"ג, כשהנקבות שוקלות בערך 50 ק"ג ואורכם 1.5 מ'. הזכרים גדולים ומוצקים בהרבה מהנקבות, ויש להם צוואר עבה, רעמה שעירה וגסה, פה קטן יחסית אך ניבים חזקים ואוזניים בולטות מהפרווה. רגליהם האחוריות גדולות מרגליהם הקדמיות מעט.
פרוותם השעירה של דובי הים היא בצבעי כסוף-אפור כהה עד שחור-פחם ויכולה להיות בצבע אדמדם אטו חום כהה. הרעמה של הזכר בצבע אפור כהה או צהבהב והגורים שחורים.

דובי הים הם טורפים אופורטוניסטים הניזונים בעיקר מדגי אוקיינוס ומדיונונים. הטרף שלהם כולל דגים בקלאים, הרינג, פנסאים, טרוטנית, מקרל ודיונונים. הם עצמם נטרפים על ידי קטלן, עמלץ לבן והקטנים נטרפים גם על ידי שועלי שלג ואפילו אריות ים שטלר רעבים במיוחד, אף על פי שבהרבה מקרים הם חולקים יחד אותם מושבות רבייה. הגורים מתים הרבה גם עקב מחלות ועקב רעב כשהאימהות עוזבות אותם בשביל לאכול.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דוב ים צפוני** בוויקישיתוף
* דוב ים צפוני, באתר ITIS (באנגלית)
* דוב ים צפוני, באתר NCBI (באנגלית)
* דוב ים צפוני, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* דוב ים צפוני, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* דוב ים צפוני, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  דוב ים צפוני באתר הרשימה האדומה של IUCN

| טורפים ימיים (דמויי-טורפים ימיים) |
| --- |
| אוטריואידה |
| ניבתניים | ניבתן (סוג ומין יחיד) | 
 |
| אוטריים | 

|  |  |
| --- | --- |
| דובי ים | דוב ים צפוני • דוב ים (דוב ים דרום-אמריקני • דוב ים ניו זילנדי • דוב ים גלאפגוס • דוב ים אנטארקטי • דוב ים חואן פרננדס • דוב ים איוני • דוב ים גואדלופה • דוב ים תת-אנטארקטי) |
| אריות ים | אריה ים שטלר • אריה ים אוסטרלי • אריה ים דרום-אמריקני • אריה ים ניו זילנדי • אריה ים מצוי (אריה ים קליפורני • אריה ים גלאפגוס) |

 |
| כלבי ים |
| מונכיים | 

|  |  |
| --- | --- |
| פיל ים | פיל ים צפוני • פיל ים דרומי |
| כלבי ים לובודונים | כלב ים נמרי • כלב ים ודל • לובודון הסרטנים • כלב ים רוס |
| כלבי ים נזיריים | כלב ים נזירי (כלב ים נזירי הוואי) • כלב ים נזירי מצוי |

 |
| פוקיים | 

|  |  |
| --- | --- |
| כלב ים כובעי (סוג ומין יחיד) | כלב ים כובעי |
| כלב ים מזוקן (סוג ומין יחיד) | כלב ים מזוקן |
| פוקה | פוקה מנוקדת • פוקת המפרץ |
| פוסה | פוסה כספיאנית • פוסה טבעתית • פוסה באיקלית |
| כלב ים נבלי (סוג ומין יחיד) | כלב ים נבלי |
| כלב ים משורטט (סוג ומין יחיד) | כלב ים משורטט |
| כלב ים אפור (סוג ומין יחיד) | כלב ים אפור |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007533830705171
* LCCN: sh85092550
* NARA: 10640941

 |
**מספר קנודסן** Kn (אנגלית: Knudsen Number) הוא שמו של גודל חסר ממדים מתחום מכניקת הרצף, המגדיר את היחס בין המהלך החופשי של החלקיקים במערכת פיזיקלית מסוימת לסקלה המייצגת של המערכת. למעשה, מגדיר מספר קנודסן את התנאי לפיו ניתן להתייחס למערכת פיזיקלית כאל רצף ולהתעלם מההטרוגניות שלה.

המספר קרוי של שמו של מרטין קנודסן, פיזיקאי דני.

הגדרה
-----

מספר קנודסן מוגדר על ידי היחס:
  
  

Kn=\frac {max(l,\lambda)}{L}
  

כאשר:

* \lambda  הוא המהלך החופשי הממוצע.
* l הוא המרחק האופייני בין מולקולות, המוגדר כ- l=\frac {1}{\sqrt[3]{n}}.
* L היא הסקלה המאפיינת את הבעיה.

ככל שהמערכת קרובה יותר לרצף, נצפה לקבל Kn\ll1. יש לציין שלרוב יהיה המהלך החופשי גדול מהמרחק האופייני בין מולקולות, ולכן רשומה ההגדרה פעמים רבות רק בתור היחס בין המהלך החופשי לסקלת המערכת.

הסבר אינטואיטיבי למספר קנודסן
-----------------------------

מספר קנודסן, כאמור לעיל, מגדיר מתי ניתן להתייחס למערכת מסוימת כאל רצף. 

ענן כוכבים בין גלקטי, שהמהלך החופשי בו הוא מסדר גודל של 1010 ק"מ (כלומר, החלקיקים כמעט ולא נפגשים זה עם זה) אינו נראה, ממבט ראשון, כמתאים להנחת הרצף. מאידך, כאשר מסתכלים על סקלת הבעיה (גודל הענן), מגלים שהיא בסדר גודל של 1013 ק"מ, ושהנחת הרצף מתקיימת בה בקירוב טוב.

דוגמאות לתופעות בעלי מספר קנודסן גבוה אשר לא ניתן להניח בהן את הנחת כרצף:

1. תנועת האוויר סביב לוויין באקסוספירה או תנועת האבק באטמוספירה - דלילות החלקיקים מכתיבה מהלך חופשי גדול, בעוד האובייקט הוא סדר גודל אחד יותר בקירוב מהחלקיקים.
2. תא לחץ בריק מאוד גבוה (UHV) - המגדיל את ה-\lambda  המהלך החופשי.
3. רכיבי MEMS ו-NEMS (מיקרו וננו אלקטרונים) - רכיבים בעלי שכבות דקות שמאופיינים ב-L "סקלה מאפיינת" קטנה וגורמים למולקולות זורם להיות מושפעים באופן משמעותי מהמגע עם המוצק.

השימוש במספר קנודסן
-------------------

מספר קנודסן קובע את דיוק החישובים כאשר מתארים מערכת מסוימת באמצעות כלים שפותחו במכניקת הרצף או במכניקת הזורמים כמו משוואות נאוויה-סטוקס. ככל שמספר קנודסן יהיה קרוב יותר ל-1, כך ההנחות שנעשות, כאשר משתמשים בכלים אלו, יהיו פחות נכונות, והתוצאות שנקבל בעזרתן יהיו מדויקות פחות. במקרים בהם מספר קנודסן שווה בקירוב או גדול מ-1, יש צורך לעשות שימוש בכלים פיזיקליים אחרים כמו מכניקה סטטיסטית. גז עם מספר קנודסון הרבה יותר גדול מ-1 נקרא גז קלוש.

ראו גם
------

* הידרודינמיקה
* מספר מאך

הערות שוליים
------------

1. ↑  זרימה במספר קנודסן גבוה, אוניברסיטת Nagoya
2. ↑  דוגמאות למספר קנודסן גבוה, אוניברסיטת סטנפורד

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 7736424-7

 |
**טבח ארפורט** התרחש בקהילה היהודית בארפורט, גרמניה, בא' בניסן ה'ק"ט (21 במרץ 1349), כחלק מגזירות ק"ט בימי המוות השחור. במהלך הפרעות נטבחו כ-3,000 יהודים מבני הקהילה, והניצולים מבני הקהילה גורש מהעיר. חלק מהיהודים הציתו את בתיהם ורכושם ונספו בלהבות לפני שניתן היה להתקיף אותם. הטבח החל בשבת בבוקר, בעת תפילת שחרית, ואחד ממוקדי הטבח העיקריים היה בית הכנסת של הקהילה. בית הכנסת עצמו ניזוק בפרעות, אך שופץ והוא עומד על תלו עד היום.

יש הסוברים שבין הנרצחים היה הרב אלכסנדרי זוסלין הכהן, מחבר "ספר האגודה". ר' ישראל ברבי יואל מארפורט, שניצל מן ההריגה, כתב קינה על האירוע, בשם: "ציון אֲרַיַוֵךְ בכי", ובה מוזכר ר' אלכסנדר זוסלין.

כתבי יד עבריים רבים שהיו בידי הקהילה הושחתו במהלך הטבח ונבזזו בידי הפורעים. לאחר גירוש היהודים, הוחרמו כתבי היד בידי עיריית ארפורט, ואחדים מהם נמכרו על ידה לאורך השנים. אוסף גדול של כתבי יד עבריים שהיו בבעלות קהילת ארפורט התגלגלו לספריית הכנסייה האוונגליסטית בעיר. בשנת 1879 מכרה הכנסייה האוונגלית את כתבי היד היהודיים שברשותה לידי ספריית המדינה בברלין, תמורת 5,000 מרקים, ושם הם שמורים עד היום כ"אוסף ארפורט". בין כתבי היד באוסף ארפורט ספרי תורה, חומשים, מחזור וכן כתב יד ארפורט לתוספתא, אחד מכתבי היד החשובים של התוספתא.

מועד הטבח
---------

מקורות שונים מוסרים תאריכים שונים למועד הטבח: 21 במרץ 1349, 2 במרץ או באוגוסט של אותה שנה. עם זאת, מרבית המקורות מציינים את התאריך 21 במרץ, שחל באותה שנה בשבת, א' בניסן ה'ק"ט. תאריך זה אומת גם מהשוואה לממצאים שנמצאו על ספרי התורה שהושחתו ונבזזו מבית הכנסת במהלך הטבח. סימני השריפה וההשחתה שנמצאו על ספרי התורה מראים שספר תורה אחד היה גלול לפרשת תזריע ואחר לפרשת פינחס. קריאות אלה תואמות את הקריאות שהיו אמורות להקרא בשבת שבה אירע הטבח (פרשת תזריע הייתה פרשת השבוע באותה שבת, ומפרשת פינחס קראו לכבוד ראש חודש). כמו כן, על מחזור הקהילה שנבזז אף הוא נמצאו כתמי דם בעמוד היוצר לפרשת החודש שנאמר באותה שבת.

הערות שוליים
------------

1. ↑  21.03.1349: Up to 3,000 Jews were killed in Black Death massacre in Efurt, timenote.info (באנגלית)
2. ↑  Manjunath.R, **Timelines of Nearly Everything**, Manjunath.R, 2021-07-03. (באנגלית)
3. ↑  *Jewish Encyclopedia*. 1901–1906. Black Death.
4. ↑  Heinrich Graetz (31 בדצמבר 2009). *History of the Jews, Vol. IV (in six volumes): From the Rise of the Kabbala (1270 C.E.) to the Permanent Settlement of the Marranos in Holland (1618 C.E.)*. Cosimo, Inc. p. 109. ISBN 978-1-60520-946-3. In Erfurt, out of a community of 3000 souls, not one person survived. `{{cite book}}`:  (עזרה)
5. ↑  Marvin J. Heller (2004). *The Sixteenth Century Hebrew Book: an abridged thesaurus*. Brill. p. 615. ISBN 978-90-04-13309-9.
6. ↑  מתוך ספר קינות דפוס לובלין שע"ז, מצוטט בהקדמה לספר האגודה בהוצאת הרב אברהם יוסף צ'יק.
7. ↑  תיאור המכירה באתר הספרייה, רשומה 1.15.(הקישור אינו פעיל, 11.3.2020)
8. ↑  אפרים כספי, "גווילים נשרפים בשבת ראש חדש פרשת החדש: על ספרי התורה באוסף ארפורט", **ירושתנו** ז (תשע"ד), עמ' רמ–רמב. (גרסה מוקדמת של המאמר בבלוג 'גילוי מילתא בעלמא' של עזרא שבט)
**אנתוני ויודית וטמנס** (בהולנדית: **Anthonie & Judith Wetemans**) הם חסידי אומות העולם מהולנד, שהסתירו יהודים בתקופת השואה ועל כך הוכרו כחסידי אומות העולם על ידי יד ושם.

קורות חיים
----------

הזוג ההולנדי, אנתוני ויודית וטמנס, חיו בעיר האג בהולנד. אנתוני היה בעליו של מועדון ספורט בעיר ועבד במועדון כמדריך ספורט.

הפעילות בתקופת השואה להצלת יהודים
---------------------------------

שיעורי הספורט במועדון המשיכו להתקיים גם בזמן המלחמה. אנתוני ויודית הסתירו במועדון יהודים במהלך המלחמה וסיפקו להם מזון למקום המסתור גם בתקופות של חורף קשה ורעב.

הארי דה וולף, בן למשפחה יהודית, התאמן אצל אנתוני במועדון משנת 1939. במאי 1940 כבשו הגרמנים את הולנד. הארי ניצל בתקופת השואה בזכות המחבוא שהכינו בני הזוג וטמנס עבורו במועדון הספורט, שם שהה במשך שנה וחצי עד מאי 1945.

בני הזוג נתנו מקום מסתור במועדון למספר יהודים נוספים בעלי אזרחות הולנדית. הם אספו קופונים ובאמצעותם השיגו אוכל עבור היהודים שהסתירו.

פעמים רבות הצליח אנתוני למנוע מקציני הס.ס. הגרמנים שביקרו במועדון, למצוא את מקום המסתור. הוא נהג להרבות בסיפורים אודות ספורט ובכך הסיח את דעתם.

יודית הייתה לרוב אחראית על הבאת המזון למחבוא ובהזדמנות זו הייתה מעדכנת ועונה על שאלות המסתתרים.

לאחר המלחמה
-----------

לאחר המלחמה פנה הארי דה וולף, שהוסתר על ידי בני הזוג, במכתב ליד ושם על מנת לספר את סיפור ההצלה ולבקש להכיר במציליו, בני הזוג וטמנס, כחסידי אומות העולם. במכתבו ציין שהיו גם יהודים נוספים שהוסתרו על ידם וניצלו בזכותם, וכי מאז 1945 הם נפגשים מדי חודש והידידות ביניהם נמשכת.

לבקשה להכיר בזוג וטמנס כחסידי אומות העולם הצטרף גם ניצול השואה הארי נילסון, שהוסתר על ידם במועדון הספורט ופנה לשם כך במכתב ליד ושם.

הכרה והנצחה
-----------

בדצמבר 1985 הוכר הזוג וטמנס על ידי יד ושם כחסידי אומות העולם. ההודעה על כך נשלחה אל בני הזוג במכתב מיושב ראש הוועדה לציון חסידי אומות העולם, השופט ד"ר משה בייסקי.

קישורים חיצוניים
----------------

* משחק חייהם: סיפוריהם של חסידי אומות העולם שהקדישו את חייהם לספורט, יד ושם, רשות הזיכרון לשואה ולגבורה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Wetemans FAMILY, באתר "יד ושם" (באנגלית)
2. ↑  מכתבו של הארי דה וולף ליד ושם, האג, 20 בדצמבר 1984,בתוך, תיק חסידי אומות העולם, יד ושם.
3. ↑  מכתבו של הארי נילסון ליד ושם, 14 פברואר 1985, בתוך, "תיק חסידי אומות העולם", יד ושם, ירושלים.
4. ↑  מכתב מאת ד"ר מרדכי פלדיאל אל מר וגב' וטמנס, 25 דצמבר 1985, בתוך, *תיק חסידי אומות העולם*, יד ושם, ירושלים.

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"אנתוני ויודית וטמנס"**.
**אליקום שפירא** (27 בדצמבר 1926 - 3 בפברואר 2014) היה מנצח ישראלי בינלאומי.

חייו
----

בתקופת מלחמת העצמאות היה האקורדיוניסט של להקת הצ'יזבטרון ומיד לאחריה נסע להשתלמות בארצות הברית.

שפירא היה תלמידו של ליאונרד ברנשטיין, שמינה אותו לאחד מעוזרי המנצח שלו בפילהרמונית של ניו יורק. הוא למד גם אצל סרגיי קוסביצקי בטנגלווד ובג'וליארד.

אליקום שפירא היה עוזר למנצח בתזמורת הסימפונית של סן פרנסיסקו וניצח על הפילהרמונית של ניו יורק במסעות קונצרטים בקנדה וביפן בעונת 1960-61. בשנים 1962-67 כיהן כמנצח חבר בתזמורת הסימפונית של בוסטון. בשנת 1969 התמנה שפירא למנצח הראשי של התזמורת הסימפונית של מאלמה בשוודיה ובתפקיד זה כיהן עד 1974. בשנים 1975-79 היה המנצח הראשי של התזמורת הסימפונית של אדלאיד באוסטרליה. כמו כן ניצח על התזמורת הפילהרמונית של ארנהם בהולנד.

הקלטות
------

בשנת 1972 ערך שפירא את ההקלטה המסחרית הראשונה שלו, הסימפוניה בפה מינור של אנטון ברוקנר, עם התזמורת הסימפונית של לונדון. עם תזמורת זו הקליט גם את האוברטורה בסול מינור של ברוקנר.

הקלטותיו הסימפוניות האחרות כוללות את הסימפוניות הראשונה והשנייה של ליאונרד ברנשטיין. כן הקליט יצירות אחרות מן הרפרטואר המקובל עם תזמורות שונות, כמו גם שירים ישראלים, שירים תימניים ושירי יידיש עם זמרים פופולריים.

קישורים חיצוניים
----------------

* אליקום שפירא, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* אליקום שפירא, באתר Discogs (באנגלית)
* אליקום שפירא, דף שער בספרייה הלאומית
* אוליה זילברמן, "אליקום שפירא וולדימיר אשכנזי בפילהרמונית", מעריב, 7 באפריל 1970
* יפעת נבו, "מן הצ'יזבטרון אל הפילהרמונית", מעריב, 5 באפריל 1970

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007286275005171
* GND: 130583081
* ISNI: 0000 0000 7875 177X
* LCCN: no98113328
* MusicBrainz: 0c492b0c-bb02-4957-aeb4-2a2351991595
* NLP: a0000002904035
* SNAC: w64f94b3
* VIAF: 78403061
* WorldCat: lccn-no98113328

 |
**יהודה בכר** (ספטמבר 1948 – 6 במרץ 2018) היה ניצב במשטרת ישראל.

ביוגרפיה
--------

בכר נולד בפתח תקווה, בשנת 1966 התגייס לשירות חובה בנח"ל, סיים קורס קציני חי"ר ושירת בצה"ל עד לשחרורו בדרגת רב-סרן.

בשנת 1978 התנדב למשמר האזרחי והיה מפקד רובע ג' בפתח תקווה.

בשנת 1981 התגייס למשטרת ישראל. שימש סגן מפקד משטרת נתב"ג ומפקד תחנת כפר סבא. בשנת 1994 היה סגן ראש אגף מבצעים ובאותה שנה מונה לסגן מפקד מחוז מרכז.

בשנת 1997 עלה לדרגת ניצב ומונה לראש אגף המבצעים במטה הארצי, בתפקידו עסק בהערכות המשטרה לבאג 2000, ארגון ביקור האפיפיור יוחנן פאולוס השני בישראל והערכות למלחמת עיראק. בתחילת 2001 מונה למפקד מחוז מרכז.

בשנת 2003 פרש בכר והציג את מועמדותו לראשות עיריית הוד השרון מטעם הליכוד, בכר לא נבחר לראשות העיר אך כיהן כחבר מועצת העיר.

לאחר מכן עבר למגזר הפרטי, עד מינויו ליו"ר המנהלה לתיאום פעולות הממשלה במגזר הבדואי בנגב. ב-2007 מונה למנכ"ל הרשות להסדרת ההתיישבות הבדואית בנגב במסגרת משרד הבינוי והשיכון, ובתחילת שנת 2016 סיים את תפקידו.

בכר בעל תואר ראשון במדע המדינה ותואר שני בקרימינולוגיה מאוניברסיטת חיפה.

בכר אב לשלושה. בתו הילה, ששירתה במשטרה בדרגת מפקח משנה, נרצחה ב-2008, עם שני ילדיה, על ידי בעלה שהתאבד לאחר הרצח.

ב-6 במרץ 2018 נפטר בכר לאחר מאבק במחלת הסרטן, ונטמן בבית העלמין נווה הוד השרון.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  ניצב בדימוס יהודה בכר שבתו ונכדיו נרצחו הלך לעולמו, באתר וואלה!‏, 12 במרץ 2018
2. ↑  ניצב בדימוס יהודה בכר מונה למנכ"ל הרשות להסדרת ההתיישבות הבדואית בנגב באתר "חדשות המשטרה"
3. ↑  כתבי זמן השרון, "הוא יהיה המפכ"ל הבא", באתר nrg‏, 31 באוקטובר 2008

| מפקדי מחוז מרכז של משטרת ישראל |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אריה ניר • גבריאל עמיר • אנוש גבעתי • יעקב טרנר • חיים אלבלדס • אסף חפץ • שלמה אהרונישקי • זאב אבן-חן • יהודה בכר • בני קניאק • דודי כהן • ניסים מור • בנצי סאו • ברונו שטיין • מוטי כהן • עמיחי אשד • משה ברקת • אברהם ביטון |

 |
**נועם צור** (נולד ב-1981) הוא מנצח ישראלי.

ביוגרפיה
--------

צור שימש מנצח ראשי בבית האופרה והתיאטרון אאלטו בעיר אסן בגרמניה בשנים 2008 -2010. במסגרת תפקידו ניצח צור כל שנה על שלוש הפקות חדשות ועוד כשבעה שחזורים מן הרפרטואר האופראי ובקונצרטים סימפוניים.

לפני כן הוא למד נגינה בטרומבון וגם מעט פסנתר. 

בספטמבר 2006 פייר בולז בחר בנועם צור לעבוד לצידו כיועץ אמנותי ומנצח לשנים 2006-2008 במסגרת פרויקט המלחינים בפסטיבל לוצרן. שם ניצח על יצירות של מלחינים בני זמננו ומלחיני מופת של המאה ה-20.

מספטמבר 2005 ועד אוגוסט 2007, היה מנצח הבית וממלא מקום המנהל המוזיקלי של האופרה והתזמורת של העיר היידלברג בגרמניה. 

בשנת 2001 שימש כעוזר המנצח של זאב דורמן בתזמורת הפילהרמונית הישראלית הצעירה. 

מאז 2001 ניצח נועם צור על התזמורת הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הסימפונית ירושלים, הסינפונייטה הישראלית באר שבע, תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית, התזמורת הסימפונית חיפה, התזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון, התזמורת הקאמרית הישראלית; בשווייץ ניצח על תזמורת "I Sinfonietti 01" ועל תזמורת וינטרטור; בגרמניה ניצח על התזמורת הסימפונית של בוכום, תזמורת קאסל, תזמורת ברנדנבורג ובדרום אפריקה ניצח על התזמורת הפילהרמונית של יוהנסבורג.

קישורים חיצוניים
----------------

* נועם צור, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* נועם צור, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* נועם צור, באתר האופרה הישראלית תל אביב-יפו
* נועם צור - באתר ארטפרו- ניהול וייצוג אמנים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: c33f0ec5-8e99-4ebb-a2fb-da104e1c7f33

 |
שיחה ממתינה (אנ') מזיהוי מזויף (אנ')
**שיחה מזוהה** הוא שירות המאפשר לנמען של שיחת טלפון לקבל במקביל לצלצול הטלפון מידע על יוזם השיחה כמו מספר הטלפון שלו או שמו. המידע מוצג על מסך הטלפון או על התקן ייעודי המחובר אליו. השירות זמין במערכות דיגיטליות ואנלוגיות לרבות VoIP .

היסטוריה
--------

לפני כניסת השירות של שיחה מזוהה, בעת שיחת טלפון נכנסת, לא ניתן היה לדעת את זהות המטלפן לפני שעונים לשיחה. על הנמען היה לענות לשיחה כדי לזהות את המתקשר על פי קולו או דבריו. בשנת 1968 החל מהנדס התקשורת היווני תיאודור פרסקבקוס (אנ') לפתח מערכת המזהה באופן אוטומטי את המתקשר, עד 1975 רשם 20 פטנטים הקשורים למערכות לזיהוי מתקשר. שיטתו של פרסקבקוס היא הבסיס לטכנולוגיה המודרנית של שיחה מזוהה. בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 נכנסה טכנולוגיה זו לשימוש המוני.

טכנולוגיות נגזרות
-----------------

* על בסיס טכנולוגית שיחה מזוהה מתאפשר לשמור בזיכרון של מכשירי טלפון מספר ולשייך אותו לשם כלשהו, כאשר שיחה נכנסת מאותו מספר מוצג גם שם המתקשר ולא רק המספר. בכך מתאפשר גם להגדיר צלצול מיוחד למספרים שונים או תמונה שתוצג על המסך בזמן השיחה.
* בעשור השני של המאה ה-21 פותחו יישומונים המרכזים מספרים ושמות ששמרו אנשים בטלפון הנייד ומאפשרים למי שמחובר לשירות לראות את שם המתקשר גם אם במכשיר הטלפון שלו המידע לא קיים. בישראל, נפוצים בעיקר היישומונים: CallApp, Me ו־Truecaller.
* מכשירי טלפון רבים מאפשרים "רשימת דחייה" - רשימת מספרים המוגדרת על ידי המשתמש שכאשר יתקשרו יידחו באופן אוטומטי.
* לפעמים נעשה שימוש בזיהוי שיחה כדי לאמת זהות לצורך קבלת שירות בקו מידע קולי או שירותים דומים הניתנים דרך שיחת טלפון, אך עם התרחבות אפשרות זיוף שיחה (אנ') פחת השימוש בצורת זיהוי זו.

שיחה חסויה
----------

התקשרות ללא הצגת פרטי המתקשר (נקראת בקיצור התקשרות מ**חסוי** או **חסום**) מתאפשרת גם לאחר כניסת טכנולוגית שיחה מזוהה לשימוש, באמצעות הגדרה מיוחדת במכשיר הטלפון או בחברת התקשורת המורה שלא לשדר לנמען את מספר הטלפון. חברות התקשורת יכולות להתעלם מההגדרה ולשלוח את נתוני המתקשר גם כאשר הגדיר מצב "חסוי", כך למשל בשיחות לשירותי חירום זיהוי השיחה משודר על אף הגדרת חסוי. חברות מסוימות מציעות שירות "גילוי חסוי" המאפשר גם ללקוחות פרטיים לקבל את זיהוי המתקשר גם כשהתקשר מחסוי.

זיוף שיחה
---------

במקרים מסוימים מאפשרת חברת תקשורת ללקוח לקבוע בעצמו את זיהוי השיחה. כך למשל חברות המפרסמות מספר טלפון הידוע ללקוחות, ומעוניינות שהשיחות מנציגי החברה יוצגו ללקוח כשיחות מהמספר המפורסם. דבר זה פתח את האפשרות לחברות מסוימות להציע שירות זיוף שיחה גם ללקוחות פרטיים. דבר זה הוביל פעמים רבות להתחזות, וישנן מדינות שפועלות לאסור בחקיקה זיוף שיחה.

ראו גם
------

* צינתוק

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שיחה מזוהה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  אפשרי גם על ידי הוספת קוד שירות (אנ') לפני מספר הטלפון. בישראל: \*43 בקו טלפון ביתי, או #31# בקו טלפון סלולרי.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 01167948

 |
**עצור כאן חושבים** הוא פורום אינטרנט באתר "בחדרי חרדים", המתמקד בדיונים בנושאי יהדות. רבים מהמתדיינים בפורום הם חרדים, והוא מתאפיין בגישה שכלתנית ופתוחה.

היסטוריה
--------

הפורום נוסד בשנת 2002 על ידי קבוצת חרדים שדגלה בגישה שכלתנית יותר ליהדות מכפי שמקובל בציבור החרדי. המוטיבציה הראשונה לפתיחת הפורום באה מתלמידי הרב אהרון מילר, חרדי בעל השקפה דתית שכלתנית. למייסדי הפורום יש זיקה להשקפתו של הרב גדליה נדל ולדרך מחשבתו.

דמות בולטת ממייסדי הפורום היא זו של "מיימוני", חרדי שהשקפתו עוצבה על ידי הגישה הרציונלית של הרמב"ם. מיימוני דוחה בין השאר את אמיתות ספר הזוהר. הואיל והוא מעוניין להישאר בחברה החרדית, והואיל והוא יודע שהשקפותיו עלולות להפוך אותו למנודה, הוא אינו מביע אותן בפומבי. באותה צורה נוהגים משתתפים רבים נוספים בפורום מאותן סיבות.

זמן מה אחר פתיחת הפורום תפס בו משתמש נוסף בשם "רב סיינפלד" מקום חשוב. "רב סיינפלד", חרדי אמריקני, הוא בעל דעה נחרצת בגנות הסגירות שהשתלטה על החברה החרדית בישראל. 

באתר הייד פארק הייתה נוכחות חרדית עמוסה, ואל הפורום הזדמנו חרדים העוינים את דרכו, אשר הביעו חשש מהסכנה הטמונה בו שאותה כינו ריח ההשכלה החדשה. בפורום השכן, "בחדרי חרדים", נאסר בהתחלה להזכיר את השם "עצור כאן חושבים", אך כיום הוא אף צורף ל"פלטפורמת המסורת" המאגד תחתיו את הפורומים החרדיים בהייד פארק. בהמשך, כמו הרבה מהפורומים החרדיים האחרים, עזב גם פורום זה את הייד פארק ועבר לאתר בחדרי חרדים.

החל משלהי 2013 ההשתתפות בפורום כפופה לרישום ואישור מנהליו.

כיום משתתפים בפורום כותבים מגוונים מלבד מייסדיו – ביניהם חרדים יותר שמרנים, לא מעט אנשי אקדמיה, כותבים הקשורים לתנועה הרפורמית, כותבים השייכים לחברה הדתית לאומית, מעריצים של ישעיהו ליבוביץ וחילונים.

הפורום איבד במהלך השנים מהפופולריות לה זכה בשנותיו הראשונות, ורבים מהכותבים בו עזבו, עד שהוא קפא על שמריו כמעט לחלוטין.

אופי הפורום
-----------

בפורום נדונו בהרחבה נושאים שהדיון הציבורי החרדי בהם נדיר, גם עניינים הקשורים למין. בין השאר התנהל דו-שיח עם ירון ידען, מייסד ארגון דעת אמת המעודד יציאה בשאלה. מנהלי הפורום מעדיפים לשמור על אופיו ה"אליטיסטי" קצת, ומונעים אשכולות שאינם עוסקים בדיון שכלתני, אלא בהבעת תחושות ורגשות אישיים. בפורום גם יש ניסיון להתרחק מפוליטיקה ככל האפשר.

לפורום נפתח אתר לוויין שפעילותו הופסקה אחרי זמן קצר. מתקיימים גם מפגשי פורום שמקפידים בהם על דיסקרטיות מחשש לפגיעתם של קנאים.

ראו גם
------

פורומים חרדיים

קישורים חיצוניים
----------------

* פורום עצור כאן חושבים, באתר בחדרי חרדים
* עצור, כאן חושבים, באתר הארץ, 2 ביולי 2004
* אהרן רוז, ‏החרדים והאינטרנט - שונאים סיפור אהבה?, **ארץ אחרת** 41, אוגוסט-אוקטובר 2007
* הרב מיכאל אברהם, אנוסי התבונה - על סגירות ופתיחות באינטרנט

הערות שוליים
------------

1. ↑  האשכול "תיאור הפורום"
2. ↑  ריח ההשכלה החדשה
3. ↑  אתר "עצור כאן חושבים"
4. ↑  מוזכר לדוגמה בדיון זה
|  |
| --- |
| **יש לערוך ערך זה**. הסיבה היא: **הערך מתבסס על מקור אחד בלבד ולא מראה שהמושג משמש בפועל בפסיכולוגיה או באקדמיה**. |
| אתם מוזמנים לסייע ולערוך את הערך. אם לדעתכם אין צורך בעריכת הערך, ניתן להסיר את התבנית. |

מודל המעגל המורכב של הרגשות
**מודל המעגל המורכב של הרגשות** (באנגלית: **A circumplex model of affect**) הוא מודל גרפי המציג מצבים רגשיים כהצטלבות בין שני מאפייני על של מצבים רגשיים: עוררות ונעימות.

מודל המעגל המורכב של הרגשות נכתב על ידי ג'יימס ראסל בשנת 1980. זהו מודל גרפי המציג מצבים רגשיים. בפועל, זהו מעגל שמשורטט על מערכת צירים המאונכים זה לזה, כאשר הציר האופקי מתאר את רמת הנעימות של הרגש, כאשר בצד החיובי של הציר ממוקמים רגשות נעימים, ובצד השלילי רגשות לא נעימים; הציר האנכי מתאר את רמת העוררות שהרגש מלווה בה, כאשר בצד החיובי של הציר מופיעים רגשות מעוררים ואילו בצד השלילי של הציר מופיעים רגשות שאינם מעוררים.

כל שאר הרגשות ממוקמים מסביב למעגל כשילוב בין ארבעת המצבים הנ"ל, ומבוסס על התאוריה לפיה אנשים חווים רגשות בחפיפה (כלומר ניתן להרגיש יותר מרגש אחד בו זמנית) ובאופן מעורפל (כלומר לעיתים קשה לאנשים לאבחן מה הרגש הספציפי אותו הם מרגישים).

הרקע למחקר
----------

לטענתו של ראסל, הוכחות מדעיות הובילו את רוב הפסיכולוגים לתאר השפעה רגשית (affect) כמערכת של ממדים כגון חוסר הנאה, מועקה, דיכאון, התרגשות וכו', כאשר כל ממד משתנה באופן עצמאי וללא תלות באחרים. אולם, יש הוכחות אחרות שבשונה מקיום עצמאי, לממדים הרגשיים יש קשר זה לזה במערכת קשרים מורכבת. ההוכחות מעידות על כך שהקשרים הפנימיים הללו יכולים להיות מיוצגים על ידי מודל מרחבי שבו מושגים רגשיים יוצרים מעגל בסדר הבא: הנאה (0 מעלות), התרגשות (45 מעלות), עוררות (90 מעלות), מועקה (135 מעלות), חוסר הנאה (180), דיכאון (225 מעלות), ישנוניות (270 מעלות) ורוגע (315 מעלות). המודל הזה הוצע הן כאופן שבו פסיכולוגים יכולים להציג את המבנה של חוויה רגשית כפי שמוערכת על ידי דיווח עצמי, והן כהצגה של המבנה הקוגניטיבי שבו כל אדם משתמש כדי להמשיג לעצמו את הרגשות.

השימוש במעגל המורכב של הרגשות
-----------------------------

יש מבנה קוגניטיבי להשפעה רגשית אשר מכיל מערכת קטגוריות קוגניטיביות הקשורות ביניהן. המבנה הזה משמש במגוון מצבים, כולל חוויית המצב הרגשי של האדם עצמו והשיפוט של המצב הרגשי של אדם אחר. לפיכך דיווח עצמי על מצב רגשי של אדם הוא משימה דומה לתיוג פרצופים על ידי צלמים והיא יכולה לשמש כאמצעי לחשיפת הדרך שבה הרגשות מומשגים. כל משימה כזו היא בעלת מאפיינים מיוחדים. המאפיינים הללו אשר יכולים לנבוע ממגוון של משימות שונות למראית עין, אשר כל אחת מהן מערבת רגש, הם ככל הנראה מאפיינים של תהליך משותף לכל המשימות. מסקנות מחקרו של ראסל מציע כי התהליך הזה הוא המשגה קוגניטיבית של רגשות. ובנוסף, המאפיינים הידועים של המבנה הקוגניטיבי מתומצתים בצורה נוחה במודל המעגל המורכב של הרגשות.

לקריאה נוספת
------------

Ressel, J. A. (1980). **A circumplex model of affect**. J. *Personality and Social Psychology*, 39, 1161-78.

קישורים חיצוניים
----------------

* מעבדת ההתפתחות הרגשית, באתר Emotion Development Lab
אנדרטה בבודפשט לחללי המצור על פשמישל
**המצור על מבצר פשמישל** היה בין הגדולים והארוכים במלחמת העולם הראשונה. בסופו כבשו הרוסים את המבצר מידי חיילי הצבא האוסטרו-הונגרי שעמדו במצור של 179 יום.

רקע היסטורי
-----------

בתחילת המלחמה פתח הצבא הרוסי בפיקודו של גנרל ניקולאי איבנוב, בהתקפה גדולה על הצבא האוסטרו-הונגרי בגליציה. תוך זמן קצר נסוגו האוסטרו-הונגרים בפיקודו של קונרד פון הצנדורף, כ-160 ק"מ לכיוון הרי הקרפטים. רק המבצר בפשמישל החזיק מעמד, אך היה נצור. הרוסים החלו להתקרב לאזור התעשייתי בשלזיה ולכן היה חשוב לאוסטרים ולגרמנים שפשמישל תחזיק מעמד ותרתק את הרוסים.

המצור הראשון
------------

ב-4 בספטמבר (17 בספטמבר לפי הלוח הגרוגיאני) 1914 החל גנרל ראדקו דימיטרייב, מפקד הארמייה הרוסית השלישית, את המצור על פשמישל. לא הייתה לו מספיק ארטילריה כדי לבקע את ביצורי המבצר ובמקום לחכות לתגבורת ארטילרית הוא פתח בהתקפה חזיתית על המבצר שנמשכה שלושה ימים ללא הצלחה וגרמה לרוסים 40,000 הרוגים ופצועים.

בינתיים פתח גנרל סבטוזר בורוייביץ' במתקפה לעבר פשמישל ביחד עם מתקפה של פאול פון הינדנבורג לעבר ורשה. ב־21 באוקטובר 1914 נאלץ דימיטרייב לסגת ולהסיר את המצור מעל פשמישל.

המצור השני
----------

ב-31 באוקטובר 1914 הביסו הרוסים את הינדנבורג בקרב על הוויסלה והוא נאלץ לסגת מאזור ורשה. זה אילץ גם את בורוייביץ' לסגת. הגנרל הרוסי אנדריי סליבנוב, מפקד הארמייה הרוסית ה-11 הטיל מצור על פשמישל אבל הפעם במקום להתקיף הוא העדיף להדק את המצור ולהרעיב את הנצורים. בורוייביץ' ניסה שוב לתקוף ולשחרר את הנצורים אך ללא הצלחה. בסוף פברואר 1915 הודיע פון הצנדורף למפקד פשמישל הרמן קוסמאנק פון בורגנוישטטן כי לא תיערכנה התקפות נוספות להסרת המצור. בינתיים קבל סליבנוב תגבורת ארטילריה והחל להפגיז ולמוטט את ביצורי המבצר. קוסמאנק הורה להרוס במבצר ובעיר כל מתקן שיוכל לעזור לרוסים. ניסיון שלו ב-21 במרץ 1915 לפרוץ את המצור נכשל.

ב-22 במרץ 1915 ניתנה פקודת כניעה. 117,000 חיילים אוסטרו-הונגרים נכנעו בתוכם תשעה גנרלים, 39 קצינים בכירים ו-2,500 קצינים נוספים.

תוצאות
------

נפילת מבצר פשמישל הייתה מכה קשה לצבא אוסטרו-הונגריה. הרוסים לא המשיכו במתקפתם לעבר הונגריה. מבצר פשמישל לא נשאר זמן רב בידי הרוסים. ב-1 במאי 1915 פתחו האוסטרו-הונגרים והגרמנים במתקפת גורליצה-טרנוב ותוך זמן קצר אילצו את הרוסים לבצע נסיגה עמוקה. מבצר פשמישל נכבש חזרה ב-3 ביוני 1915.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המצור על פשמישל** בוויקישיתוף

| החזית המזרחית במלחמת העולם הראשונה |
| --- |
| הפלישה הרוסית לפרוסיה המזרחית | קרב שטלופנן • קרב גומבינן • קרב טננברג • הקרב הראשון על האגמים המזוריים • הקרב השני על האגמים המזוריים |
| קרב גליציה | קרב קרשניק • קרב קומרוב • קרב גנילה ליפה • קרב רווה • המצור על פשמישל |
| המערכה בקווקז במלחמת העולם הראשונה | קרב סריקמיש • מתקפת ארזורום • קרב ארזינג'אן • קרב באש-אפאראן |
| קרבות נוספים | הקרב על הוויסלה • קרב לודז' • מתקפת גורליצה-טרנוב • הנסיגה הגדולה • מתקפת ברוסילוב • קרב קובל • מתקפת קרנסקי |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007539529505171
* LCCN: sh95002132

 |
**הנה הנה** הוא פזמון שנכתב על ידי אהוד מנור, הולחן על ידי מתי כספי ובוצע על ידו.

השיר נכלל באלבום הסולו השני של כספי ("אלבום הפעמון"), שיצא לאור בשנת 1976. בהקלטת השיר שנכנסה לאלבום נשמע בתחילת השיר דו-שיח בין טכנאי ההקלטות לכספי.

להקת הכל עובר חביבי ביצעה אף היא גרסה לשיר שנכללה בתקליט "שירים שמחוץ להצגה" שיצא לאור בשנת 1977.

יצירה
-----

השיר נכתב בשנת 1975 בהזמנת גלי צה"ל, לאחר שמנור וכספי זכו בתואר פזמונאי ומלחין השנה. באותן שנים הרבו מנור וכספי לעבוד יחד, מנור בכתיבה וכספי בהלחנה.

הלחן נכתב לפני המילים של השיר. לימים סיפר מתי כספי כיצד בא אל אהוד מנור עם המנגינה ועם התחלה ראשונית של מילות השיר, העוקבות אחר המהלך המלודי של הלחן:

> 
> ...באתי לאהוד ואמרתי לו ״זו המנגינה, אבל אני יודע שזה צריך להתחיל ב-'הנה הנה הנה, מנגינה שמתחילה נמוך', ואחר כך 'הנה היא עולה עולה' (בהתאם ללחן).״ והוא השתמש בזה וכתב את כל המילים למנגינה הזו.
> 
> 
> 
> — אינטרמצו עם אריק: מתי כספי
> 

בספרו "אין לי ארץ אחרת" סיפר מנור על יצירת השיר: "כתבנו את השיר יחד, מילים ומנגינה בחדר אחד... ההתעניינות שלי באקורדים מסוימים שמתי השמיע בגיטרה הכתיבה בעצם את נושא השיר: היחסים שבין השיר למחבריו".

בשיר נעשה שימוש בטכניקת ציור מילים.

קישורים חיצוניים
----------------

* אקורדי השיר "הנה הנה" באתר Tab4u
* מילות השיר באתר שירונט
* מתי כספי מסביר, משוחח על השיר ומבצע אותו בתוכנית אינטרמצו עם אריק של הטלוויזיה החינוכית, סרטון באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  מתי כספי - האלבום השני (הפעמון) (1976 NMC) באתר האינטרנט הרשמי של מתי כספי
2. ↑  הובא אצל ציפי פליישר, מתי כספי - הקסם והחידה, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2013, עמוד 22
3. ↑  כך למשל, התיבה "אבל רוצה לגדול ל**לה במול**", מלווית באקורד לה במול, וכמו כן, "והנה היא עולה עולה" מעפילה לתווים גבוהים בהדרגה.