בתעודת הזהות הישראלית נרשם, החל מהקמת המדינה ועד לשנת 2002, הלאום של כל אזרח ותושב קבע הגר בישראל במעמד חוקי. הנושא עורר מחלוקות רבות, שנקשרו בסוגיית מיהו יהודי, במעמדם של מתגיירים, ובשאלת קיומו של לאום ישראלי. בתעודת הזהות הביומטרית סעיף הלאום אינו נמצא. גם בתעודות שאינן ביומטריות שהונפקו החל משנת 2002, סעיף הלאום אינו מקבל ערך: בחלק מן התעודות הסעיף מופיע, אך הערך המופיע בו הוא שורת כוכביות, ובחלק מן התעודות הסעיף אינו מופיע כלל. עם זאת, כל אזרח ישראל זכאי לקבל בחינם תדפיס של תמצית המרשם שלו, שבו מצוין גם הלאום. בסך הכל טבלת הלאומים של משרד הפנים כוללת כ-135 ערכים, ללא לאום "ישראלי" או "פלסטיני".

היסטוריה
--------

### בימי המנדט

בתעודת הזהות בתקופת המנדט הבריטי, שהונהגה החל מסוף שנות השלושים, לא נרשם הלאום. ברם, על מנת להבדיל בין יהודים לערבים צוין בתעודה גם "הגזע" (Race), כשהכוונה ללאום.

### רישום ילדים לנישואי תערובת

הנושא עלה לראשונה בשנת 1958 בעניין הנוהל לרישום הדת על פי הצהרת הורים. מפלגת מפד"ל הביאה למשבר קואליציוני, בעקבות הנוהל של משרד הפנים לפיו: "במקרה שהורים הם בני דתות שונות — נשואי תערובת — יש לרשום פרט זה על יסוד הצהרה בכתב החתומה בידי שני ההורים. בה יביעו את רצונם באיזה דת לרשום את ילדם". ובסעיף "הלאום"- הדברים האמורים לגבי סעיף הדת אמורים גם לגבי סעיף הלאום". כלומר רישום לאומיותו של ילד נקבע על פי הצהרת הוריו ולא על פי דיני ההלכה, כפי שתבעה המפד"ל. הרבנות הראשית לא הכירה מאז קום המדינה ברישום הדת והלאום של משרד הפנים מסיבות אלו. בעיה נוספת הייתה "רישום בתום לב", כלומר רישום של אדם כיהודי על פי הצהרתו בלבד. פתרון אחד שהוצע היה למחוק את סעיף הלאום מהרישום. פתרון נוסף שביקשו הדתיים ליישם היה הצהרה של ההורים שהילד יגויר כהלכה, אם יש ספק. לאחר שנה של דיונים הוצעה פשרה, רישום דת האב ודת האם בטופס מרשם התושבים של קטין. הרבנות הראשית ושר הדתות הסכימו לפשרה.

### בג"ץ שליט

הנושא עלה שוב בשנת 1970 בעקבות משבר "מיהו יהודי" ובג"ץ שליט. שליט ביקש לרשום את ילדיו כחסרי דת אבל בעלי לאום יהודי. פקידי משרד הפנים סירבו לעשות זאת, לכן שליט עתר לבג"ץ נגד שר הפנים. בג"ץ קיבל את העתירה ברוב של חמישה שופטים לעומת ארבעה. כתוצאה מכך, ב-10 במרץ 1970 אישרה הכנסת תיקון לחוק השבות וחוק מרשם האוכלוסין, במסגרתו נוסף לחוק השבות סעיף 4ב הקובע: ""יהודי" - מי שנולד לאם יהודיה או שנתגייר, והוא אינו בן דת אחרת", ללא הגדרה באיזה גיור מדובר. במקביל נוסף לחוק מרשם האוכלוסין סעיף 3א הקובע: "לא יירשם אדם כיהודי לפי לאומו או דתו אם הודעה לפי חוק זה או רישום אחר שבמרשם או תעודה ציבורית מראים כי הוא אינו יהודי, כל עוד לא נסתרו ההודעה, הרישום או התעודה האמורים להנחת דעתו של פקיד הרישום הראשי או כל עוד לא נקבע אחרת בפסק ­דין הצהרתי של בית משפט או בית דין מוסמך". לאחר תיקון החוק ביקשו מספר אנשים למחוק את סעיף הלאום לחלוטין. חבר הכנסת דוד בן-גוריון (הרשימה הממלכתית) הודיע באופן חד משמעי שהוא נגד מחיקת סעיף הלאום.

### רישום מתגיירים

עניין נוסף שגרם למחלוקת היה עניין הגיור. המפד"ל סירבה להכיר באנשים כיהודים אם עברו גיור קונסרבטיבי או רפורמי, וביקשה לא לרשם אותם כיהודים בתעודת הזהות. בשנת 1986 נדרש בית המשפט העליון לדון בשאלת התוקף של גיור לא-אורתודוקסי. שר הפנים יצחק חיים פרץ (ש"ס) סירב לרשום כיהודייה את שושנה (סוזן) מילר שהתגיירה בארצות הברית בגיור רפורמי. אך לאחר שהבין שלא יוכל להימנע מרישום בסעיף הלאום בתעודת הזהות שלה, החליט שבסעיף הלאום, תירשם המילה "נתגיירה" בצד המילה "יהודייה". ואולם בג"ץ קבע כי פרטים הנוגעים ללאום ולדת לפי חוק מרשם האוכלוסין צריכים להירשם לפי הודעת הנרשם בלבד, ולכן לפקיד הרישום אין נתונה הסמכות להוסיף פרטים לרישום לפי ראות עיניו. פרץ התפטר מתפקידו כשר הפנים בינואר 1987 על רקע "משבר הגיור". ראש הממשלה יצחק שמיר וגם מפלגת העבודה הציעו פתרון של מחיקת הלאום מהתעודה, אך שימור הרישום ברשומות משרד הפנים. בבחירות לכנסת ב-1988 הגדילה ש"ס את כוחה לשישה מנדטים. אריה דרעי, שלא היה חבר הכנסת, מונה לשר הפנים. ביוני 1989, בעקבות פסיקת בג"ץ בנושא הגיור, החליט דרעי להוסיף מדבקה מתחת לתמונה בתעודת הזהות ועליה כתוב:"לפי סעיף 3 לחוק מרשם האוכלוסין, התשכ״ה 1965, הרשום בתעודה זו בפרטי "לאום" ו״מצב אישי", אינו אפילו ראיה לכאורה לנכונותו". את המדבקה יזם בעקבות הוראת בג״ץ למשרד הפנים לרשום כיהודים תשעה גרים, בהם רפורמים וקונסרבטיבים, עקב כך הציע דרעי להסיר את חתימתו מתעודות הזהות ולהוסיף את המדבקה, כדי שלא יאלץ להתפטר כמו השר פרץ לפניו, ומועצת חכמי התורה אישרה את ההצעה. המדבקה הביאה לסערה במערכת הפוליטית. היועץ המשפטי לממשלה, יוסף חריש, הודיע לדרעי שהניסוח על המדבקה אינו חוקי, והוסכם על ניסוח אחר:"פרטי הרישום בתעודה - למעט לאום מצב אישי ושם בן הזוג - ראיה לכאורה לנכונותם", בנוסף, במקום מדבקה המשפט הודפס כחלק מהתעודה עצמה.

### השמטת סעיף הלאום

החל מ-25 באפריל 2002 מונפקות תעודות זהות חדשות ללא סעיף הלאום (במקומו מודפסת שורת כוכביות). הסיבה להשמטת סעיף הלאום הייתה פסיקת בג"ץ ב־2002 שהורתה לרשום כיהודים מתגיירים שעברו גיור רפורמי. שר הפנים אלי ישי (ש"ס) החליט להשמיט את סעיף הלאום, על מנת להימנע מלרשום במסמך רשמי את יהדותו של אדם לפי קביעת בג"ץ. בנובמבר 2004 דחה בג"ץ עתירה של ליאורה גולדמן שביקשה להשיב את סעיף הלאום לתעודת הזהות, בנימוק שחוק מרשם האוכלוסין אינו אלא חוק סטטיסטי-רישומי ולא חוק הצהרתי על יהדותם של אזרחים. הלאום נרשם עדיין במרשם האוכלוסין, וכל תושב ישראלי זכאי לקבל בחינם תדפיס של תמצית המרשם שלו, שבו מצוין גם הלאום.

בשנת 2011 הורה השר אלי ישי להחזיר את סעיף הלאום, לדבריו בעקבות פנייה של ניצולי השואה שאמרו שהם גאים להיות יהודים ואינם רוצים להחליף את תעודותיהם הישנות בכאלו שלא יכתב בהן הלאום.

לאום ישראלי
-----------

בשנת 1970 מרצה באוניברסיטת תל אביב, גיאורגי רפאל טמרין, הגיש בקשה להירשם בסעיף הלאום כ"ישראלי". טמרין טען שהתיקון לחוק השבות מהווה "מבחן גזעי דתי", לטענתו, בעקבות התיקון אדם שהוא אתאיסט אינו יכול להיות יהודי על־פי החוק החדש. לכן הוא מבקש להמיר את הרישום הקיים לגביו במרשם התושבים בסעיף הלאום מ"יהודי" ל"ישראלי". טמרין פנה לבית המשפט המחוזי בתל אביב, אך בקשתו נדחתה בנימוק ש"אין אדם יכול ליצור בהבל פיו לאום חדש ולומר אני משתייך אליו". גם בערעור בבית המשפט העליון שללו השופטים פה אחד את קיומו של "לאום ישראלי" בקבעם, "כי אין משמעות למבחן ההרגשה הסובייקטיבית של אדם פלוני בדבר השתייכותו ללאום אלמוני בלי שניתן לקבוע, על-פי קריטריונים כלשהם שאותו לאום הוא בנמצא". עם זאת, באותה עת נענה משרד הפנים לבקשתו יונתן רטוש, מייסד תנועת העברים הצעירים, לרשום "עברי" תחת סעיף הלאום בתעודת הזהות שלו (הלאום "עברי" נרשם בתעודה עם הקמת המדינה ב-1948, אך אחר כך סירבו לחדש לו את התעודה עם רישום זה). גם אמו ביקשה לשנות את הרישום כ"עברי".

בשנת 2000 פנה עוזי אורנן (מייסד עמותת "אני ישראלי" ואחיו של יונתן רטוש שנרשם כ"עברי") למשרד הפנים וביקש להירשם תחת הלאום "ישראלי", אך בקשתו נדחתה. בסוף 2003 פתח אורנן במאבק משפטי לשינוי רישום סעיף הלאום בעניינו. תחילה הגיש, בצירוף עותרים נוספים, עתירה לבג"ץ שנמחקה בעקבות המלצת השופטים. בשנת 2007 הגיש אורנן עתירה חדשה לבית המשפט המחוזי בירושלים, יחד עם אורי אבנרי, שולמית אלוני, איתמר אבן-זהר, יוסף אגסי ורעייתו יהודית בובר אגסי, אלון אולארצ'יק, יהושע סובול ואזרחים נוספים שחלקם אינם רשומים כיהודים. השופט נעם סולברג הכריע שהסוגיה אינה שפיטה. בערעור שהגישו טענו כי הלאום הישראלי נוצר עם הקמת המדינה וכי שלילת קיומו של הלאום הישראלי כמוהו כשלילת קיומה של מדינת ישראל כמדינה ריבונית דמוקרטית. בית המשפט העליון הכריע שהנושא שפיט. אך השופטים הבהירו כי הם דוחים את העתירה מהסיבה של היעדר הוכחת קיומו של לאום ישראלי (ראה: פסק דין עוזי אורנן נגד משרד הפנים).

לאומים נוספים
-------------

ב-16 בספטמבר 2014 איפשר שר הפנים גדעון סער (הליכוד) רישום של לאום ארמי במרשם האוכלוסין. בפברואר 2017 העלו חברי כנסת אחדים הצעת חוק לקבוע הוראת שעה לחמש שנים, לפיה אדם המנהל הליך לקבלת פסק דין הצהרתי המעיד על היותו ארמי, יהא זכאי לסיוע משפטי ולפטור מאגרת בית משפט. בין 135 ערכי טבלת הלאומים של משרד הפנים נמצאים הלאומים "אבחזי", "גויאני", "אשורי" ו"שומרוני".

הערות שוליים
------------

1. 1 2  מזל מועלם, לפי תעודות הזהות, בישראל חיים "אשורים" ו"גויאנים", אך לא "ישראלים", באתר הארץ, 19 במאי 2002
2. ↑  שיחות מפא"י־דתיים נסתיימו ללא תוצאות, על המשמר, 29 ביוני 1958  
נדחתה תביעתם של הדתיים ביחס לרישום הלאומיות, למרחב, 23 ביוני 1958
3. ↑  תבטל הממשלה את הנחיות הרישום!, הצופה, 1 ביולי 1958
4. ↑  ההנחיות אינך פוגעות בסטטוס־קוו בעניני־דת, למרחב, 26 ביוני 1958
5. ↑  ההחלטות האחרונות של הממשלה הורסות "לחלוטין את תעודות הזהות של הלאום היהודי", הצופה, 6 ביולי 1958
6. ↑  העניין שבגללו פרץ משבר ממשלתי, דבר, 26 ביוני 1958
7. ↑  הממשלה דחתה למחר את הדיון בהוראות הרישום שגרמו למשבר, הארץ, 30 ביוני 1958
8. ↑  דת האב ודת האם בטופס מירשם התושבים, הארץ, 23 בפברואר 1959
9. ↑  שר הדתות מעלה בפני מועצת הרבנות תכניתו לחיסול פרשת "מיהו יהודי", שערים, 19 בינואר 1959  
הרבנות הראשית הסכימה עקרונית להצעת שר הדתות לרישום קטינים מנשואי תערובת, הַבֹּקֶר, 24 בפברואר 1959
10. ↑  פסק־הדין עלול להביא לפילוג בעם היהודי, למרחב, 25 בינואר 1970
11. ↑  משרד־הפנים חוייב לרשום את ילדי רס"ן שליט כבני הלאום היהודי, דבר, 25 בינואר 1970
12. ↑  חוק השבות (תיקון מס' 2), התש"ל-1970, ס"ח 586 מ-19 במרץ 1970
13. ↑  תיקון עקיף בחוק השבות (תיקון מס' 2), התש"ל-1970, ס"ח 586 מ-19 במרץ 1970
14. ↑  3 אמנים ועתונאי הגישו צע"ת נגד שר־הפנים - חובעים למחוק רישום הלאום היהודי, למרחב, 29 במאי 1970
15. ↑  מבקש לא לרשום לאום בתעודת־־לידה של בנותיו, מעריב, 4 באוקטובר 1970
16. ↑  בן-גוריון נגד מחיקת סעיף הלאום, דבר, 2 בפברואר 1970
17. ↑  תעודת זהות חסרה, מעריב, 4 בספטמבר 1974
18. ↑  שוקי פרידמן, מיהו גר? תולדות המאבק המשפטי ותוצאותיו, באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 9 במרץ 2021  
בג"ץ 230/86 מילר נ' שר הפנים, ניתן ב-2 בדצמבר 1986
19. ↑  יוסף צוריאל, "חכמי התורה" יכריעו על עתידה של ש"ס בקואולציה, מעריב, 5 בינואר 1987  
אמנון לוי, אילן כפיר, התפטרות הרב פרץ תיכנס מחר לתוקפה - מאמץ אחרון למנוע פרישה, חדשות, 5 בינואר 1987
20. ↑  אמנון לוי, אילן כפיר, שמיר יחליט היום אם סעיף הלאום יימחק, חדשות, 4 בינואר 1987
21. ↑  פאר-לי שחר, מערך־ש״ס: מגעים למחיקת סעיף הלאום, חדשות, 16 בינואר 1987
22. ↑  רונית אנטלר, מדריך לאזרח, חדשות, 26 ביולי 1989  
שמעון אלקבץ, אילן כפיר, במשרד הפנים חוששים מעתירות לבג״ץ; שינדלר: לפטר את דרעי, חדשות, 26 ביולי 1989  
משה נגבי, ספק אם המדבקות חוקיות, חדשות, 26 ביולי 1989
23. ↑  אריה בנדר, תרגיל תעודת הזהות, מעריב, 28 ביולי 1989  
שמעון אלקבץ, רן לוי, דניאל אביב, מהבוקר: תעודות זהות חדשות; אגודת ׳שדאל שוקלת פרישה, חדשות, 25 ביולי 1989
24. ↑  יוסי ורטר, עתי"ם, תגובות - "אציע לשר זבולון המר להנפיק תעודות זהות יהודיות", חדשות, 26 ביולי 1989
25. ↑  אילן כפיר, בהמלצתו של חריש תוסר מדבקת דרעי, חדשות, 31 ביולי 1989
26. ↑  שמעון אלקבץ, שר הפנים חתם על נוסח מתוקן של תעודת הזהות, חדשות, 1 באוגוסט 1989
27. ↑  מאת מזל מועלם, מהיום מונפקות תעודות זהות ללא סעיף "לאום", באתר הארץ, 25 באפריל 2002
28. ↑  בג"ץ 6539/03 ליאורה גולדמן נ' משרד הפנים
29. ↑  קובי נחשוני ואטילה שומפלבי, הלאום חוזר לתעודת הזהות: "ישי מחפש כותרות", באתר ynet, 20 ביוני 2011
30. ↑  מבקש לשנות את סעיף הלאום בתעודת הזיהוי, מעריב, 14 ביוני 1970
31. ↑  יגאל לב, "אנטישמיות צברית" מול "חלומות נפוליאון", מעריב, 9 בספטמבר 1970
32. ↑  ע"א 630-70 גאורג רפאל טמרין נ' מדינת ישראל, ניתן ב-20 בינואר 1972
33. ↑  המשורר רטוש תובע לרשום אותו כ"עברי" - "לפי מיטב הכרתי אין לאום יהודי", למרחב, 3 בספטמבר 1970  
רטוש יירשם כ"עברי" בפריט לאום בתעודת הזיהוי, מעריב, 12 בנובמבר 1970
34. ↑  הבן "עברי" גם האם רוצה, דבר, 3 בדצמבר 1970
35. ↑  עוזי אורנן, לאום אחד, ישראלי, באתר הארץ, 17 ביוני 2003
36. ↑  משה גורלי, העותרים מבקשים מבג"ץ להכיר בזכות הרישום של הלאום הישראלי, באתר הארץ, 27 בדצמבר 2003  
יובל יועז, עמותת "אני ישראלי" מחקה עתירתה להוספת הלאום "ישראלי", באתר הארץ, 21 בספטמבר 2004
37. ↑  עוזי אורנן, לאום אינו דת, באתר הארץ, 26 בספטמבר 2010
38. ↑  אתר למנויים בלבד רויטל חובל, העליון: לא הוכח קיומו של לאום ישראלי, באתר הארץ, 2 באוקטובר 2013
39. ↑  אתר למנויים בלבד יהונתן ליס, שר הפנים הורה להכיר בלאום הארמי ועורר סערה בקרב ח"כים ערבים, באתר הארץ, 17 בספטמבר 2014
40. ↑  יאיר קראוס, הארמים חוגגים: שיחררו אותנו מהזהות הערבית, באתר nrg‏, 24 באוקטובר 2014
41. ↑  מהא נקיב, פלסטינים ונוצרים? הכנסת רוצה לקרוא לכם "ארמים", באתר "שיחה מקומית", 17 בפברואר 2017