בית ויטגנשטיין
"**הדלת של ויטגנשטיין**" (1970) היא יצירת אמנות מאת יהושע נוישטיין.

תיאור
-----

נושא הציור "הדלת של ויטגנשטיין" שאוב מצורת הדלת והחלונות של הבית ("Haus Wittgenstein") שתכנן הפילוסוף לודוויג ויטגנשטיין, בשיתוף עם פאול אנגלמן, לאחותו מרגרטה (גרטל) בווינה. נוישטיין יצר עוד כמה עבודות שהתייחסו להגותו של ויטגנשטיין.

העבודה מורכבת מארבע רצועות ארוכות של נייר המוצמדות למשטח שקוף. קצותיהן של שתי הרצועות השמאליות גזורות בזווית, כך שנדמה כאילו שתיים מכנפי הדלת פתוחות ויוצרות מרחב פרספרטיבי. בתוך הרצועות מופיע ציור מופשט, מעין הפשטה כללית של נוף, שצויר בפרפרזה על הציור של קבוצת "אופקים חדשים". ה"דלת" המצוירת, בהיותה סימן המנותק מכל חלל תיאורי, היא למעשה ישות שאיננה מוליכה אל מקום, כי אם סימן המצביע על סף; סף הציור וסף ההכרה האנושית. יגאל צלמונה תיאר מהלך זה שציור ההופך את "גמילתו מן המצע השטוח, מן הווירטואוזיות, מן האשליה ומן הדימוי - לנושא".

בטקסט משנת 1993 הסביר נוישטיין את הקשר שבין העבודה להגותו של ויטגינשטיין:

> 
> אם אפשר היה להשתמש בטבע כיריעת בד שלמה, כיחידות של בד חתוך, מעובד או מגולגל – כי אז אפשר היה להפוך את הטבע לחומר מושגי; במקרה כזה, הקפיצה ממונֶא לציור האנליטי לא הייתה נראית כה מופרכת. הדלת של ויטגנשטיין (1970), ציור שנעשה מרצועות של הפשטה לירית (שנגזרו ממחוות הסגידה לאור של 'אופקים חדשים'), שאב מן הניסויים האדריכליים שערך ויטגנשטיין. ציירתי ציור 'אופקים חדשים' קונוונציונאלי, ולאחר מכן גזרתי אותו לרצועות וארגנתי מחדש את המרחב, תוך שאני מותח ומעוות גזרים אחדים […]. לא יכולתי להמשיך לצייר כאילו עדיין הייתה זו פעולה תקֵפה, אבל יכולתי להשתמש בציור כנתון, כ'חפץ מצוי' מטופל. ציורי הרצועות היו התחפשות לטבע קריא, וביטאו חוסר סיפוק עמוק מציור 'כשלעצמו'. ציורי הרצועות היו מהלכים חוזרים של הכלל הוויטגנשטייני: 'כל מה שיכול בכלל להיחשב, יכול להיחשב בבהירות. כל מה שניתן להביע במילים, ניתן להביע בהן בבהירות. […] מה שאינו מבטא את עצמו בשפה אין אנו יכולים לבטאו באמצעות השפה.
> 
> 
> 
> — יהושע נושטיין (1993)
>

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו: עפרת, גדעון, "חלונות של אור ושל חושך", באתר 'המחסן של גדעון עפרת', 23 בדצמבר 2010
2. ↑  ראו: צלמונה, יגאל, **100 שנות אמנות ישראלית**, מוזיאון ישראל, ירושלים, 2010, עמ' 282.
3. ↑  נושטיין, יהושע, "ויטגנשטיין =#נוישטיין", סטודיו 40, ינואר 1993, עמ' 20

| לודוויג ויטגנשטיין |
| --- |
| כתביו והרצאותיו | טרקטט לוגי-פילוסופי • חקירות פילוסופיות • על הוודאות • המחברת הכחולה והמחברת החומה • הרצאה על האתיקה • הערות על ענף הזהב של פרייזר • הערות על מתמטיקה • הערות על הצבעים • תרבות וערך |  |
| מושגים ורעיונות | טבלת אמת • תורת התמונה • דמיון משפחתי • משחק שפה • טיעון השפה הפרטית • אשליית ארנב-ברווז • צורות חיים |
| משפחתו | קרל ויטגנשטיין • פאול ויטגנשטיין • מרגרט סטונבורו-ויטגנשטיין |
| אישים קשורים | ג.א.מ. אנסקום • ראש רייז • פאול אנגלמן • ג'ון מיינרד קיינס • פיטר גיץ' • נורמן מלקולם • ג.א. מור • פרנק פ. רמזי • ברטראנד ראסל • מוריץ שליק • פרנסיס סקינר • פיירו סראפה • פרידריך וייסמן • פיטר ווינץ' • רודולף קרנאפ • מרגרט מקדונלד • נורמן מלקולם • גאורג הנריק פון רייט |
| חוקרי ויטגנשטיין | אלפרד ג'ולס אייר • גורדון בייקר • ג'יימס פ. קונאנט • אליס קריי • קורה דיימונד • טרי איגלטון • פיטר האקר • סול קריפקי • אנתוני קני • וורן גולדפרב • סטנלי קאבל • רופרט ריד • ענת מטר • הילרי פטנאם • פיטר ווינץ' • אוסוולד הנפלינג • אנתוני קליפורד גריילינג • יאקו הינטיקה |
| נושאים קשורים | בית ויטגנשטיין • הדלת של ויטגנשטיין • הוויטגנשטיינים החדשים • החוג הוינאי • ויטגנשטיין (סרט) • תקרית הדוקרן • תקרית היידבאואר |