recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**נמרוד דרייפוס** (נולד ב-23 בנובמבר 1950), הוא שחקן כדורמים וכדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן הימני בהפועל תל אביב.

קריירה
------

דרייפוס נולד בקיבוץ כפר סאלד וגדל בקיבוץ גבעת חיים איחוד, ובצעירותו החל לשחק כדורמים בהפועל גבעת חיים. עם קבוצתו זכה 7 פעמים בדאבל, מתוכם 6 פעמים ברציפות, ובשנים אלה לא החמיץ משחק בליגת הכדורמים. בגיל 15 כבר נכלל בנבחרת ישראל בכדורמים, ובמדי הנבחרת שיחק בטורנירים רבים מחוץ לישראל. במקביל, החל דרייפוס לפתח קריירה גם ככדורגלן.

כשהיה בן 22 השתלב בקבוצת הכדורגל הפועל תל אביב, וכעבור מספר שנים בהן שימש בעיקר כשחקן מחליף, הוזמן בשנת 1974 לקבוצת הכדורמים של אוניברסיטת אדלפי בארצות הברית. דרייפוס שיחק ארבע שנים בקבוצה, ובמהלכן שיחק גם בקבוצת הכדורגל של האוניברסיטה, תחת הדרכתו של מנחם לס. במהלך שהותו בלונג איילנד, השלים דרייפוס את לימודיו בחינוך גופני.

בשנת 1978 חזר דרייפוס לישראל, ומייד תפס מקום בהרכב הפועל תל אביב, כמגן ימני, לצידם של גבי לסרי, יעקב אקהויז ויוסי זאנה. החל משנה זו התמקד דרייפוס בקריירת הכדורגל, ושיחק ארבע שנים בהפועל תל אביב, במהלכן הופיע ב-120 משחקי ליגה וכבש 10 שערים, מבלי להחמיץ משחק לאורך כל התקופה. ב-16 בדצמבר 1978 כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה, במשחק מול בני יהודה תל אביב באצטדיון שכונת התקווה.

ב-4 באוקטובר 1979 ערך דרייפוס את הופעתו היחידה במדי נבחרת ישראל בכדורגל, במשחק מול נבחרת הולנד במסגרת הטורניר הקדם-אולימפי, ובכך הפך לספורטאי הישראלי השני, אחרי יואל שוהם, שמייצג את נבחרת ישראל בשני ענפי ספורט שונים.

בעונת 1980/1981 זכה עם הפועל תל אביב באליפות כשהוא משמש כקפטן הקבוצה. בעונה זו היה דרייפוס השחקן הוותיק בקבוצה, יחד עם השוער אריה בז'רנו, כשלצידם מככבים הצעירים משה סיני ושבתאי לוי. באותה עונה הגיעה הקבוצה גם לגמר גביע המדינה, בו שיחקה מול בני יהודה תל אביב. במהלך ההארכה כבש דרייפוס שער יתרון להפועל תל אביב, אך בני יהודה השוותה ולבסוף ניצחה בבעיטות הכרעה, והקפטן דרייפוס החמיץ הזדמנות להניף את הגביע. בעונה שלאחר מכן, עונתו האחרונה בקבוצה, הגיע עמה שוב לגמר גביע המדינה, אך הפעם הפסידה הקבוצה להפועל יהוד. ב-27 בפברואר 1982 כבש את שערו האחרון בקבוצה, בדקה ה-90 של הדרבי מול מכבי תל אביב באצטדיון בלומפילד, והעניק לקבוצתו ניצחון 1–0.

בשנת 1982 עבר דרייפוס להפועל רמת גן, יחד עם רפעת טורק שהגיע עמו מהפועל תל אביב, אך לא הצליח לסייע לקבוצה להינצל מירידה לליגת המשנה.

לאחר שפרש ממשחק פעיל החל לנהל רשת של מכוני כושר, ובשנת 1993 הקים חברה המפעילה מכוני כושר.

דרייפוס כתב וערך שני ספרי הדרכה בנושא כושר ותזונה. כמו כן, הוא משמש כמאמן לריצות ארוכות ולריצת מרתון.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של נמרוד דרייפוס

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל

* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* רביב שכטר, העשור האדום, באתר ynet, 8 באוגוסט 2000
* רענן ברנובסקי‏, איזו דמות גדולה מהעבר הכי תחסר לכם בדרבי?, באתר וואלה!‏, 24 בנובמבר 2011

הערות שוליים
------------

1. ↑  חנה זמר, נמרוד דרייפוס: כדורגל כאהבה וביזנס כשליחות, דבר, 12 באפריל 1981
**גדי צלניקר** (12 במרץ 1944 – 1 במרץ 2016) היה כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי.

קריירה כשחקן
------------

צלניקר גדל במחלקת הנוער של הכח תל אביב ועלה לבוגרים בעונת 1960–1961 בגיל 16 לאחר האיחוד עם מכבי רמת גן. בעונת 1961–1962 העפיל עם קבוצתו לליגה הבכירה. בעונת 1960–1969 היה שותף לאליפות הראשונה של הכח.

בעונות 1969–1975 שיחק צלניקר בהפועל פתח תקווה, והיה שותף עם הקבוצה להעפלה לגמר גביע המדינה, בו הפסידה להפועל חיפה בדקות הסיום של ההארכה. בעונת 1975–1976 שיחק עונה אחת במכבי תל אביב, במדיה ערך 7 הופעות בלבד, סיים במקום השביעי והגיע לגמר גביע המדינה, בו הפסידה הקבוצה לבית"ר ירושלים.

בעונת 1976–1977 שיחק במכבי רמת עמידר מהליגה הארצית ובסוף העונה פרש ממשחק בגיל 33.

בנבחרת ישראל ערך צלניקר 3 הופעות. מול נבחרות הולנד, שווייץ ובלגיה במוקדמות אליפות העולם אנגליה 1966.

קריירת אימון
------------

בעונת 1977–1978 שימש צלניקר כמאמן-שחקן במכבי רמת עמידר. בעונת 1978–1979 אימן את הפועל רמלה מליגה א' דרום ובחודש מרץ עבר לאמן את מכבי קריית גת, איתה הגיע למשחקי המבחן לעלייה לליגה הארצית אך הפסיד להפועל הרצליה. בעונת 1979–1980 אימן בהפועל אשקלון וסיים איתה במקום השמיני בליגה א' דרום. בעונות 1980–1981 חזר לאמן את מכבי קריית גת ובסוף העונה העפיל איתה לליגה הארצית והמשיך עוד עונה.
בעונות 1982–1984 אימן את הפועל בית שמש. בעונה השנייה עזב באמצע.

בעונת 1984–1985 אימן את מכבי עירוני אשדוד מליגה ב' דרום ב' וסיים איתה במקום הרביעי. בעונת 1986–1987 אימן את הפועל רעננה מליגה א' צפון ולאחר מאבקי עלייה סיים איתה במקום השני. את עונת 1987–1988 התחיל בהכח רמת גן בליגה הארצית, פוטר בדצמבר ואימן חודש אחד במכבי רמת עמידר והחל מסוף ינואר חזר לאמן את הפועל רעננה, שירדה בסוף העונה לליגה ב'. בהמשך אימן גם בהפועל ראשון לציון.

צלניקר עבד במשך שנים כפקח וכמנהל מחלקת תברואה במועצה המקומית גבעת שמואל.

גדי צלניקר נפטר ב-1 במרץ 2016 לאחר מאבק במחלה קשה. הותיר אחריו אישה, ילדים ונכדים.

תארים כשחקן
-----------

* **אליפות המדינה**:
	+ במדי הכח רמת גן: 1965

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* גדי צלניקר הלך לעולמו, באתר ההתאחדות לכדורגל
* גדי צלניקר, במוזיאון הפועל פתח תקווה
* גדי צלניקר, באתר מכביפדיה

הערות שוליים
------------

1. ↑  הכח זכה כבר לכאורה באליפות ליגה א', חרות 8 באפריל 1962
2. ↑  הכח שוב אלופה - אחרי 40 שנה, מעריב 7 ביוני 1965
3. ↑  בצראווי פדה שחרורו מעמידר ב-25 אלף ל"י, מעריב 16 באוגוסט 1977
4. ↑  צלניקר יאמן את קריית גת, מעריב 21 במרץ 1979
5. ↑  גדי צלניקר יאמן את מכבי ק.גת, מעריב 26 ביוני 1980
6. ↑  עושים שרירים בגבעת שמואל, מעריב 29 בינואר 1987
**מיקי כספי** (נולדה ב-7 ביוני 1961) היא קליגרפית ישראלית-אמריקאית ואמנית אשר מתמחה באמנות יהודית.

ביוגרפיה
--------

כספי גדלה בהיילנד פארק, אילינוי על ידי שני אמנים, תלמה ופיליפ פדאוור, שעודדו אמנות ויצרתיות מגיל צעיר. היא התגוררה בישראל בקיבוץ נחשון במשך שלוש שנים (1970 עד 1973). לאחר שחזרה להיילנד פארק, היא למדה אמנות בקולומביה קולג' בשיקגו.

קריירה
------

כספי עבדה כאמנית-מגורים במרכז למורים יהודיים של קוהל בווילמט, אילינוי. לאחר שסיימה את לימודיה בקולג' קולומביה בשנת 1982, שבה לישראל, התגוררה בקיבוץ הראל ולאחר מכן בירושלים. היא הייתה אמנית עצמאית וקליגרפית בישראל במשך 7 שנים לפני שחזרה לארצות הברית ב-1989 והקימה את החברה שלה Caspi Cards & Art. מאות מעיצוביה הופיעו על גבי כרטיסי ברכה, הדפסי אמנות יהדות, לוחות שנה וידועה בחידושיה של האמנות היהודית. היא כתבה את מסמך הכתובה הראשון שעודד נישואים חד-מיניים ב-1994, לפני חוקי נישואים חד מיניים חלו בארצות הברית.

כספי שואבת את השראתה ממקומות רבים, כולל ממוטיבים יהודיים מסורתיים, תאורה פרסית וערבית, גרפיקה עכשווית, וכן מארט נובו וארט דקו. האומנות שלה הוצגה בירושלים, בתל אביב-יפו, בשיקגו, בסן פרנסיסקו ובבוסטון, ואיוריה הופיעו בספרי ילדים עבריים ובפרסומים באנגלית.

כספי התנדבה בבית הספר הוראס מאן בניוטון, מסצ'וסטס. בשנת 2011, בית הספר העברי באוקלנד השתמש ביצירות האמנות שלה כנקודת יציאה לתלמידים ליצירת יצירות אמנות משלהם. היא איירה ספרים, כולל ההוצאה המחודשת של מתנת הים, 1930 [מתנת הים] מאת לוין קיפניס משנת 1987, שייצגה את ישראל בהזמנת ספרי הילדים הבינלאומית.

כספי משלבת אלמנטים של הטבע בחלק גדול מיצירות האמנות שלה. כיום היא מתגוררת בניוטון, מסצ'וסטס, נשואה ויש לה שלושה ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיקי כספי** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מיקי כספי

הערות שוליים
------------

1. ↑  #tbt Mickie, Caspi Cards & Art, ‏2014-12-04 (באנגלית אמריקאית)
2. ↑  אתר קיבוץ נחשון, באתר קיבוץ נחשון
3. 1 2  Columbia College Chicago, Columbia College Alumni News, **Alumni Newsletters**, 1985-01-01
4. 1 2 3  Contact Us, Caspi Cards & Art (באנגלית אמריקאית)
5. ↑  Barbara Piper, **Teachers' Centers Exchange Directory. 1982**, 1982. (באנגלית)
6. ↑  Dun & Bradstreet: Business Directory, www.dandb.com
7. ↑  Made by Americans. Judaica Artist Mickie Caspi, Bayside-Douglaston, NY Patch, ‏2014-06-03 (באנגלית)
8. ↑  Same Sex Ketubah Text, Caspi Cards & Art, ‏2015-09-06 (באנגלית אמריקאית)
9. ↑  The Ketubah Artists Association The Resource for Ketubah Artists, Archive. ketubahaa.org
10. ↑  Song of Love Ketubah, Archive.org / Ketubah.org
11. ↑  Article | The Covenant Foundation, web.archive.org, ‏2015-04-02
12. ↑  Markell, Cecille (18 October 1990). "The Jewish Advocate". p. 14.
13. ↑  Buy Mickie Caspi Online | Free Shipping over $45, Judaica.com (באנגלית)
14. ↑  Mickie Caspi - Jewish Wedding, Archive.org / ketubah.com

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מיקי כספי"**.
"נפטון ואמפיטריטה", ציור של יאקוב דה חיין השני
**אמפיטריטה** (ביוונית: **Αμφιτρύτη**) היא אלת ים ואשתו של פוסידון במיתולוגיה היוונית. פירוש השם אמפיטריטה בא משתי מילים ביוונית: "אמפיס", שפירושה משני צדדיו, ו"טריס", שפירושה שלישי.

דמותה
-----

לפי פסאודו-אפולודורוס, אמפיטריטה היא בתם של הטיטאנים אוקיינוס וטתיס והייתה בין 3,000 האוקיינידים. לפי הסיודוס, אמפיטריטה היא בתם של נראוס ודוריס והיא נריאדה.

אמפיטריטה בילתה את רוב זמנה בשירה ובריקודים עם אחיותיה. יום אחד ראה פוסידון את אמפיטריטה ליד האי נקסוס ומיד התאהב בה. הוא הציע לאמפיטריטה נישואים ובגלל שהייתה כל כך ביישנית היא ברחה והתחבאה בזרמי האוקיינוס האטלנטי הרחוקים משאר העולם. פוסידון מאוד רצה למצוא אותה, אז הוא שלח את דלפין (מלכת הדולפינים) למצוא אותה והיא שכנעה אותה לחזור ולהינשא לפוסידון.

אמפיטריטה הייתה אשתו המוכרת ביותר של פוסידון וביחד הם הולידו את טריטון בן הים. לרוב במיתולוגיה נראית אמפיטריטה רוכבת על מרכבה רתומה לסוסים על פני הגלים עם פוסידון. לאמפיטריטה הייתה גם בת, שלא מפוסידון, בשם רודה (Rhode).

האסטרואיד 29 אמפיטריטה (אנ'), שהתגלה ב-1854 על ידי אלברט מארת', נקרא על שמה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אמפיטריטה** בוויקישיתוף
* אמפיטריטה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| **אלי הים במיתולוגיה היוונית** |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| פוסידון • אוקיינוס • קטו • נראוס • גלאוקוס • טתיס • אמפיטריטה • תטיס • טריטון • אופיאון • פרוטאוס • פורקיס • פונטוס • אוקיינידים • נראידות • נאיאדות |  |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007542253605171
* BnF: cb11943045c (data)
* GND: 12362195X
* LCCN: no2016089390
* SUDOC: 078604370
* VIAF: 10758913
* WorldCat: viaf-10758913

 |
ארוחת בוקר ישראלית כוללת לרוב חביתה, גבינות, סלט ומיץ סחוט
ארוחת בוקר ישראלית לזוג, המוגשת בישיבה במסעדה
ארוחת בוקר מלאה ב-9 גרוש (1947)
תפריט ארוחת בוקר במלון עדן בחיפה, 1947
**ארוחת בוקר ישראלית** היא סגנון מיוחד של ארוחת בוקר שמקורה בקיבוצים, וכיום היא פופולרית בבתי המלון ובמסעדות רבות בישראל.

היסטוריה
--------

בשנים הראשונות לאחר הקמת מדינת ישראל, נהגו חברי הקיבוצים לסעוד את ארוחותיהם בחדר אוכל משותף. חברי הקיבוצים נהגו לאכול ארוחה קלה בשעות הבוקר המוקדמות, ולאחר מכן לעבוד מספר שעות בשדות. בסיום העבודה הם שבו לחדר האוכל לארוחת בוקר שנייה שהוגשה בצורת מזנון. בשנות ה-50 של המאה ה-20 החלו בתי המלון בישראל להגיש את ארוחת הבוקר בצורה שחיקתה את מאפייני ארוחת הבוקר בקיבוצים.

מאפיינים
--------

בבתי המלון בישראל ארוחת הבוקר בדרך כלל מוגשת בצורת מזנון בשירות עצמי. במסעדות התפריט עשוי להיות מוצע בצורת ישיבה לשולחן. ארוחת בוקר ישראלית כוללת בדרך כלל לחם, ריבה ומאפים, מוצרי חלב, דוגמת גבינות, חמאה, יוגורט ומעדני חלב, ירקות ופירות, דגי מאכל, ביצים ודגני בוקר. לצד אלה מוגשים קפה, תה, שוקו ומיצים. בדרך כלל ארוחת הבוקר אינה כוללת בשר, דבר שנפוץ בהרבה מדינות בעולם, בין היתר, מאחר שלפי ההלכה היהודית, בשר וחלב אינם מוגשים ביחד לשולחן.

ראו גם
------

* המטבח הישראלי
* ארוחת בוקר אנגלית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארוחת בוקר ישראלית** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  גיל מרקס, האנציקלופדיה של האוכל היהודי (באנגלית)
2. ↑  העיתון טמפה ביי טיימס, 10 באפריל 1955 (באנגלית)

| ארוחות |
| --- |
| בוקר | ארוחת בוקר (ישראלית • אנגלית • קונטיננטלית) • ארוחת עשר |  |
| צהריים | בוהריים • ארוחת צהריים • שעת התה |
| ערב | ארוחת ערב • ארוחת לילה |
| ראו גם | ארוחת ביניים • ארוחת טלוויזיה • ארוחת טיסה • גורמה • מזנון • פיקניק |
**טוד גרף** (באנגלית: Todd Graff; נולד ב-22 באוקטובר 1959) הוא שחקן, תסריטאי ובמאי אמריקאי.

גרף נולד בניו יורק, בנם של ג'ודית קלריס, מורה לפסנתר ומנהלת מקהלה, וג'רום לורנס. אחותו היא השחקנית איילין גרף (אנ') (Mr. Belvedere).

קריירה
------

הוא שר בסגל המקורי שלרחוב סומסום (1970) ורחוב סומסום 2 (1971). בשנת 1975 הצטרף לצוות השחקנים של סדרת הטלוויזיה לילדים של חברת חשמל PBS. גרף משחק את התפקיד של ג'סי, חבר הקרקס הקצר, הוא השתתף בתוכנית עד סוף שידוריה ב-1977 (החליף את סטיבן גוסטפסון).

היה מועמד לפרס טוני על גילום דמותו של דני בייבי ברודוויי בשנת 1984. 

בשנת 1992 כתב את התסריט לסרט "אנשים משומשים" בכיכובם של שירלי מקליין והשחקן האיטלקי מרצ'לו מסטרויאני. 

בשנת 2006 הוא ביים את הבמה המוזיקלית של ג'ייסון רוברט בראון הגרף ודן אליש, בפורום פיד מארק. 

בשנת 2009 הוא ביים וכתב את הסרט "נוער שוליים" (*Bandslam*), בכיכובן של אליסון מישלקה וונסה הדג'נס. בשנת 2012, הוא כתב וביים את סרט "הצליל העליז" בכיכובן של קווין לטיפה ודולי פרטון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טוד גרף** בוויקישיתוף

* טוד גרף, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* טוד גרף, באתר AllMovie (באנגלית)
* טוד גרף, באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* טוד גרף, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* טוד גרף, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* טוד גרף, באתר Discogs (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007437849105171
* BIBSYS: 5094097
* BNE: XX873843
* BnF: cb14102616d (data)
* GND: 139924582
* ISNI: 0000 0001 1271 2492
* LCCN: n85121073
* MusicBrainz: a6123a22-e661-45a4-a1d9-a0470d765078
* NDL: 00467420
* NKC: osd2013778704
* NLK: KAC201227693
* NTA: 267801750
* VIAF: 37123213
* WorldCat: lccn-n85121073

 |
**M-66** היא מרגמה בקוטר 160 מ"מ מתוצרת סולתם מערכות. היא מבוסס על דגם קודם יותר של מרגמת 160 מילימטרים (6.3 אינץ'), ה-M-58 של חברת ואמאס הפינית. המרגמה יכולה לירות פגז במשקל 38 קילוגרם (84 ליברות) למרחק של 9,600 מטרים (9.6 קילומטרים), ומתופעלת על ידי צוות של 6–8 אנשים.

המרגמה בצה"ל
------------

ה-M-66 פותחה על ידי סולתם כמענה לחוסר היכולת של צה"ל להצטייד בנשק ארטילרי מודרני. במלחמת ששת הימים היה מצויד רק גדוד אחד ב-M-66, אשר פעל בחזית סיני כנגד הצבא המצרי. הגרסה הנגררת יצאה משירות ב-1974.

### מכמ"ת 160 מ"מ

בנוסף לגרסה הנגררת, הורכבה המרגמה על גבי תובת טנק שרמן ושירתה בצה"ל בשם מכמ"ת 160 מ"מ. מרכב הטנק עבר שינוי על מנת לעמוד בהדף הירי מהמרגמה. גדודי המכמ"ת שירתו בצה"ל משנת 1968 והשתתפו במלחמת ההתשה, במלחמת יום הכיפורים ובמלחמת שלום הגליל. הגרסה המתנייעת יצאה משירות ב-1985.

בנוסף לצה"ל הייתה המרגמה בשימוש צבאותיהן של אקוודור, דרום אפריקה, הונדורס וסינגפור.

מכמ"ת (מרגמה כבדה מתנייעת) 160 מ"מ בבית התותחן בזכרון יעקב

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **M-66** בוויקישיתוף
* מרגמה כבדה 160 מ"מ באתר בית התותחן
* מכמ"ת 160 מ"מ באתר בית התותחן
* סרטונים מכמ"ת 160 מ"מ במסדר סיום קורס קציני תותחנים, סרטי גבע, גנזך המדינה, 1969 (התחלה 1:54)
**קרן ווגטמן** (באנגלית: **Karen Lee vogtmann**; נולדה ב-13 ביולי 1949) היא מתמטיקאית אמריקאית. ווגטמן עוסקת בעיקר בתורת החבורות הגאומטרית ובתורת הקשרים. ב-1986 הציגה עם Mark Culler מודל גאומטרי לחבורת האוטומורפיזמים החיצונית של החבורה החופשית, הקרוי "החלל החיצון".

ווגטמן זכתה במספר פרסים במהלך השנים. ב-2007 העבירה את הרצאת נתר השנתית.

קורות חיים
----------

קרן ווגטמן נולדה בפיטסבורג קליפורניה. שאיפתה ללמוד מתמטיקה החלה בזמן שהשתתפה כנערה במחנה קיץ, שהפעילה קרן NSF באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. קרן ווגטמן סיימה את לימודי התואר הראשון, וכן את הדוקטורט בנושא תורת הקשרים באוניברסיטת קליפורניה בברקלי. המנחה שלה בעבודת הדוקטורט היה ג'ון ווגונר. לאחר נדודים ברחבי העולם התיישבה קרן ווגטמן באוניברסיטת קורנל, שם קודמה לדרגת פרופסור מן המנין.

לאחר פרישתה מאוניברסיטת קורנל, משמשת ווגטמן כפרופסור באוניברסיטת וורויק וכעורכת במגוון ירחונים מתמטיים כמו Journal Of The AMS.

### פרסים

במהלך השנים זכתה ווגטמן במגוון פרסים על עבודותיה, בין היתר:

* 2015,Clay Senior Scholar Award
* 2014 ,Humboldt Research Prize
* 1989 ,National Science Foundation Career Advancement Award,

קריירה מחקרית
-------------

### תרומתה למתמטיקה

חלק גדול ממחקרה של קרן ווגטמן דן בחבורת האוטומורפיזמים החיצונית של החבורה החופשית {\displaystyle Out(F\_{n})}. 
במחקר שערכה עם מארק סולר בשנת 1986, הם הגדירו מרחב הנקרא Culler–Vogtmann Outer space שמשמש לחקר החבורה הזאת.

### תרומתה לנושאים אחרים

תרומתה הרבה של קרן ווגטמן באה לידי ביטוי אף בתחומים נוספים מלבד המתמטיקה. לדוגמה, מחקר, שערכה בשנת 2001 ביחד עם לואיס בילרה מאוניברסיטת קורנל וסוזן הולמס מאוניברסיטת סטנפורד, עסק בתחום הביולוגיה. במחקר, שהתבסס על רעיונות מתחום החבורות הגאומטרית וממרחבי (CAT(0 הם ניסו והצליחו לחשב את רמת הדיוק בעצים פילוגנטיים (עצים אבולוציוניים) ואת השוני בין עץ אחד למשנהו. בכך הם פתרו בעיה רבת שנים בתחום הביולוגיה המתמטית. בעזרת המידע, שנאסף, חוקרים הצליחו לפתח אלגוריתם לחישוב הדיוק של עצים אבולוציוניים בו משתמשים כיום ביולוגים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרן ווגטמן** בוויקישיתוף

* קרן ווגטמן, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
* אתר אוניברסיטת וורויק על קרן ווגטמן
* אתר ארגון הנשים המתמטיקאיות
* אתר האקדמיה למדעים של בריטניה (the royal society)
* אתר הפרויקט הגניאולוגי למתמטיקאים
* אתר אוניברסיטת קורנל על קרן ווגטמן

הערות שוליים
------------

1. ↑  Past Noether Lecturers - AWM Association for Women in Mathematics, sites.google.com, ‏10-15
2. ↑  nsf
3. ↑  cornell university(הקישור אינו פעיל)
4. ↑  the journal of the ams
5. ↑  Clay Senior Scholar Award
6. ↑  Humboldt Research prize(הקישור אינו פעיל)
7. ↑  National Science Foundation Career Advancement Award

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007520830005171
* BnF: cb123936126 (data)
* GND: 139529306
* ISNI: 0000 0001 1628 355X
* LCCN: n2014045002
* MGP: 24015
* NTA: 067883303
* ORCID: 0000-0002-6518-1290
* SUDOC: 033027463
* VIAF: 41923624
* WorldCat: lccn-n2014045002

 |
**מֶרֶנְגֶ'נָה אָסַאדָה** (בלאדינו: **Merenjena Asada,‏ Berenjena Asada**) הוא מאכל יהודי ספרדי מתפוצות הבלקנים: יוון, בולגריה, מקדוניה ואסיה הקטנה, המבוסס על מחית חצילים ומוגש במגוון גרסאות, החל מתוספת למנה בשרית, דרך רוטב לתבשילים כגון "אורז לבן" וכלה כמנה עיקרית בפני עצמה.

אטימולוגיה
----------

**מֶרֶנְגֶ'נָה** משמעה חציל, בספרדית קסטייאנית בת ימי הביניים. במסגרת תהליך התפתחותה של השפה השתנתה המילה ל**בֶּרֶנְגֶ'נָה**. בקרב יהודים דוברי לאדינו מקהילות מבוססות כגון איסטנבול וסלוניקי, אשר עמדו בקשרים עם קהילות מחוץ לגבולות האימפריה העות'מאנית חלה התפתחות בשפת הלאדינו במקביל להתפתחות הספרדית וכן הטמעה נרחבת של מינוחים מטורקית. כך, לאורך השנים השתנה שמו של התבשיל לברנג'נה אסאדה. בקהילות מבודדות יחסית באזורי בולגריה ומקדוניה תהליך זה היה איטי יותר והתבשיל נותר בשמו המקורי מגולת ספרד. המילה **אסאדו** משמעה צלוי או אפוי, תהליך בישול המכונה לעיתים "על האש".

הכנת המאכל והתפתחות גרסאותיו
----------------------------

החציל שמקורו בהודו הגיע לחצי האי האיברי ביחד עם הכובשים המוסלמים עת נקרא האזור אל-אנדלוס וממנו נפוץ דרך צרפת ואיטליה לכל רחבי אירופה. מגורשי ספרד ופורטוגל התיישבו בכל רחבי האימפריה העות'מאנית ובעיקר בבלקן, בהזמנתו של הסולטאן באיזיט השני. הממשל העות'מאני עודד את היהודים להגר לממלכה, סייע להם להקלט והם זכו לחופש פולחן. בני הקהילה הביאו עימם מאכלים מסורתיים והחל תהליך מיזוג מטבחים בין המטבח הספרדי לבלקני.

הכנת המאכל התבססה על אפיית חצילים, קיצוצם ואחר כך בישולם לכדי מחית בתבלון והסמכה הרלוונטיים לייעודה של המנה, לעיתים בתוספת ירקות נוספים וגם עגבניות. התבשיל שימש לעיתים כמנה בפני עצמה אולם לרוב הוגש כתוספת למנה בשרית מרכזית כגון אומצה או דג וכן כרוטב למנות עיקריות כגון אורז "לבן". 

החל מראשית המאה ה-19 חלה הרעה משמעותית במצבם הכלכלי של יהודי הבלקן בכלל ואזור בולגריה בפרט, אשר חפף לתהליך נסיגתה של האימפריה העות'מאנית. היהודים חיו בעוני ודלות והתקשו להשיג מנות בקר או דגים יקרות, כך שיעוד התבשיל הצטמצם לכדי תוספת או רוטב למנה עיקרית.

לאחר סיום מלחמת העולם הראשונה המצב הכלכלי במדינות הבלקן ככלל ובממלכת בולגריה בפרט, היה ירוד מאוד ובאזורי הספר הגיעו התושבים ובכלל זה בני הקהילות היהודיות לסף רעב. מחית החצילים הפכה למנה עיקרית, כאשר בתוכה נהגו לבשל קציצות שהיו עשויות ברובן משאריות לחם ומעט בשר טחון. בלאדינו, שמה של גרסת העוני היה: Merenjena Asada kon al bóndigas והיא השתמרה גם לאחר עלייתם של בני הקהילה מבולגריה לישראל

גרסת העוני הייתה פתרון קולינרי גם בשנות הצנע במדינת ישראל, שנים המקבילות לעלייתם והתבססותם של יהודי בולגריה בישראל. באותן שנים החצילים היו זמינים אולם בשר חולק בכמויות קטנות על פי תלושים ולכן המנה כללה הרבה מחית חצילים ומעט קציצות בהן מרכיב הבשר היה זניח. בישראל התפתחה גם גרסה המורכבת מחצילים ופילה דג.

קישורים חיצוניים
----------------

* קלייב לבייב סויאר, יומן מסע-בבולגריה ראו Monday, באתר sofiaecho.com

הערות שוליים
------------

1. ↑  בתרגום: חציל צלוי
2. ↑  ראו לדוגמה: ביטולה#יהודי ביטולה.
3. ↑  "החציל במטבח הספרדי", באתר euroresidentes.com (בספרדית).
4. ↑  מינה רוזן, עורכת, **ימי הסהר-פרקים בתולדות היהודים באימפריה העות'מאנית** , המכון לחקר התפוצות, אוניברסיטת תל אביב, התשנ"ו-1996, עמודים 45-55.
5. ↑  חיים קשלס, דורות הראשונים, בתוך **אנצקלופדיה של גלויות-יהדות בולגריה**, ירושלים, 1967, עמוד 59.
6. ↑  **אל בּוֹנְדִיגָה** הוא המינוח בלאדינו לקציצה מבושלת.
**ארסן נוריירוביץ' זכריאן** (ברוסית: **Арсен Норайрович Захарян**, בארמנית: **Արսեն Զախարյան**; נולד ב-26 במאי 2003 בסמרה שברוסיה) הוא כדורגלן רוסי ממוצא ארמני המשחק בעמדת הקשר בקבוצת ריאל סוסיאדד מלה ליגה ובנבחרת רוסיה.

קריירת מועדונים
---------------

זכריאן גדל במחלקת הנוער של קריליה סובייטוב סמרה ובאקדמיית הכדורגל יורי קונופלב

בשנת 2017 הגיע למחלקת הנוער של דינמו מוסקבה מליגת העל הרוסית. ב-1 בנובמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 2-1 על טמבוב במסגרת המחזור ה-13 בליגה לעונת 2020/2021. ב-28 בפברואר 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-1 על אחמט גרוזני במסגרת המחזור ה-20 בליגה. בעונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת של המועדון ערך זכריאן 13 הופעות ליגה, בהן הבקיע שלושה שערים.

בקיץ 2023 חתם בריאל סוסיאדד.

קריירה בינלאומית
----------------

זכריאן היה חלק מסגל נבחרת רוסיה עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 לשנת 2021, וערך שלוש הופעות בטורניר.

ב-11 במאי 2021 הוא נכלל בסגל המורחב של נבחרת רוסיה לטורניר יורו 2020, אך לא נכלל בסגל הסופי לטורניר בשל דלקת שקדים.

ב-1 בספטמבר 2021 ערך זכריאן את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בתיקו 0-0 נגד נבחרת קרואטיה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022, והפך לשחקן השדה הצעיר ביותר שעורך הופעה במדי נבחרת רוסיה, כשהוא שובר את שיאו של אלן דזגוייב.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארסן זכריאן** בוויקישיתוף
* ארסן זכריאן, ברשת החברתית אינסטגרם
* ארסן זכריאן, ברשת החברתית VK
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Расширенный состав сборной России для подготовки к ЕВРО באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הרוסית, 21 במאי 2021 (ברוסית)
2. ↑  Состав сборной России на ЕВРО-2020 באתר הרשמי של התאחדות הכדורגל הרוסית, 2 ביוני 2021 (ברוסית)
**יהדות קניה** היא ההיסטוריה של ההתיישבות היהודית בקניה, מדינה במזרח אפריקה, שהחלה ב-1899. בשנת 2013 מנתה הקהילה כ-600 חברים.

היסטוריה
--------

### ראשית הקהילה

 ראש ממשלת ישראל גולדה מאיר עם אמבולנס ישראלי שנתרם לתושבי קניה, 1963
ב-1899 ג'יי מרקוס, איש עסקים יהודי, היגר מהודו לניירובי והקים עסק לייצוא תוצרת מקומית. בשנת 1903, בקונגרס הציוני העולמי השישי הציע המזכיר הקולוניאלי הבריטי ג'וזף צ'מברלין את תוכנית אוגנדה בה חלק מהשטח בקניה ובאוגנדה יהפוך למדינה עצמאית ליהודים ההצעה יצרה מחלוקת רבה בקרב הקהילה היהודית הבינלאומית, ונדחתה בקונגרס הציוני השביעי ב-1905. למרות גניזת התוכנית, 20 משפחות יהודיות התיישבו בקניה עד 1913, מרביתן בניירובי.

בשנת 1907 נחנך בית קברות יהודי, ובשנת 1913 הוקם בית הכנסת הראשון. בתקופת מלחמת העולם השנייה ובעקבות השואה עלתה ההגירה היהודית לקניה והתגוררו בה כ-1,200 יהודים. לפני הקמת מדינת ישראל סייעו חברי קהילת יהודי קניה ללוחמי האצ"ל והלח"י שנכלאו על ידי הבריטים בגילגיל. לאחר הקמת מדינת ישראל בשנת 1948, היגרו יהודים רבים מקניה לישראל. משנת - 1963, כשקניה הפכה לעצמאית מתקיימים יחסים דיפלומטיים בין ישראל לקניה.

### המאה ה-21

בין יהודי קניה בולטים ראש עיריית ניירובי לשעבר ישראל סומן והמלונאי אברהם בלוק. בשנת 2013 מנתה הקהילה היהודית כ-600 חברים. הקהילה היהודית הקנייתית מזוהה עם הקונגרס היהודי האפריקאי. החיים הקהילתיים היהודיים בקניה מתרכזים סביב הקהילה העברית בניירובי, בה נמצא בית הכנסת היחיד במדינה. עם מגוון רחב של פעילויות חינוכיות, חברתיות וספורטיביות המוצעות במרכז הקהילתי בוורמונט הול, שנמצא בסמוך לבית הכנסת. תפילות מתקיימות בכל ליל שישי, שבת בבוקר ובכל החגים. בשטח הקהילה יש גם מקווה. אין מקור קבוע לכשרות, אך הקהילה משתדלת לייבא בשר כשר. הקהילה העברית בניירובי מפרסמת עלון דו-חודשי בשם "שלנו".

קהילת הקיקויו
-------------

60 חברים מקהילת קיקויו מכנים את עצמם הקהילה היהודית "Kasuku Gathundia". הקהילה התפתחה בקרב חקלאים ברמות קניה, ליד ניהורורו. לדברי הפטריארך שלהם, יוסף בן אברהם נג'וגו, הקהילה צמחה מפיצול עם הקהילה היהודית המשיחית הגדולה של קניה, כאשר ביקור, כביכול, של יהודי ניירובי הוביל להבנתם שהמנהגים שלהם הם משיחיים ולא יהודיים. לאחר שנודע על ההבחנה, הוא ואברהם נדונגו מבוגואה התפצלו מהקהילה, והחלו ללמוד יהדות לעומק. ההחלטה לבצע ברית מילה, באופן מסורתי טקס התבגרות שנאסר על פי חוק בגיל צעיר, משמעותו שילדי הקהילה חייבים לנסוע לאוגנדה כדי לערוך את הטקס על ידי האבאיודאיה. לבית הכנסת של הקהילה העברית בניירובי אין קשרים עם קהילה זו.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  "עבור יהודי ניירובי, המתקפה בקניון מערערת את תחושת הביטחון השברירית". *הארץ*. 5 באוקטובר 2013. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  "לפני ישראל שקלו היהודים להתיישב במערב קניה". 2015.
3. ↑  "הקונגרס הציוני: הצעת אוגנדה". הספרייה היהודית הווירטואלית.
4. 1 2  "יהודי קניה".
5. ↑  לידמן, מלאני (2015). "ברמות של קניה, קהילה יהודית נאבקת על הכרה". *The Times of Israel*.

| יהדות אפריקה |
| --- |
| צפון אפריקה | אלג'יריה • הרי האטלס • לוב • מצרים • מרוקו • סודאן • תוניסיה (יהדות ג'רבה • יהדות קרתגו) | אפריקה |
| אחרות | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה •גאנה • ג'יבוטי • גינאה ביסאו • דרום אפריקה • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • כף ורדה • לסוטו • מאוריציוס • מאלי • מוזמביק • ניגריה • נמיביה • קניה |
| ראו גם | אבאיודאיה • האיגבו • למבה |
מסילה משוקמת על רקע עמק חרוד באתר
**מחצבות חפציבה** היו מחצבות לרגלי הר הגלבוע שסיפקו חומרי גלם לחברת אבן וסיד. מדובר בשני אתרי חציבה, אחד שסיפק שיש בין השנים 1942–1952, והשנייה, מחצבת סוגי סלע שונים שנחנכה ב-1950 על ידי גבריאל רפפורט ("גברוש"), איש בית אלפא, שעדיין פועלת בחלקה. המחצבה הוכרה כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל ועל ידי תוכנית ציוני דרך.

מחצבת השיש
----------

בשנת 1939, עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נפסק ייבוא השיש מאיטליה, שהפכה למדינת אויב. במקביל, סיור של אנשי "אבן וסיד" גילה בגלבוע מחשוף שיש אמיתי. הצוות, בראשות זאב פל, יצא להשתלמות באיטליה לחציבת שיש והביא עמו מכונת חיתוך המבוססת על כבל פלדה בעובי 4 מ"מ הנע על מערכת גלגלות 24 שעות ביממה וחותך את הסלע תוך חיכוך מוגבר הנוצר על ידי שפיכה מתמדת של חול רטוב על מקום הניסור. הנתחים הוסעו על גבי קרוניות, שנעו על גבי מסילה. בנוסף הוקמו במקום מבני-שירות כמגדל מים, מתקן להובלת חול ומתקן לאספקת חשמל. המחצבה פעלה עד שנת 1952, בה הפכה לבלתי-כלכלית עם חידוש הייבוא מאיטליה. המחצבה ננטשה ובאתרה נותר רק קידוח-מים המספק עד היום שפע מים מליחים לבריכות דגים באזור.

יוסי חצור ויעקב מימרן תיארו מבחינה גאולוגית את תופעת הופעת השיש במקום:

> 
> במחצבת חפציבה נחשף מחדר מגמתי שגילו כ-10 מיליון שנה לפני ההווה. המחדר התמיר את סלעי הדולומיט אליהם הוא חדר והתקבל סלע מטמורפי המכונה "שיש חפציבה". אירוע ההתמרה התרחש ככל הנראה בעומק קבורה של כ- 1000 מטר תחת פני השטח. סלעי המחדר וכן סלעי השיש נחשפים לאורך מישור ההעתקה של הגלבוע. משמעות הדבר, שהתרוממות הגלבוע לאורך מישור ההעתק, מאוחרת ל-10 מיליון שנה.
> 
> 
> 
> — **יוסי חצור ויעקב מימרן**
> 

לאחר שמחצבות השיש הפסיקו לתפקד וננטשו, לקחה על עצמה הקרן לשיקום מחצבות את פעילות השיקום הנופי. אתר למבקרים נפתח לציבור במרץ 2009 והוא מיוחד לתצוגה גאולוגית. בכך היו המחצבות לגן גאולוגי ומצפורים לנוף עמק יזרעאל (אחד מהם, "מצפה גברוש" על שם גבריאל רפפורט). האתר הוא המקום היחיד בארץ בו נחשפו שכבות שיש אמיתי. במסגרת שיקום האתר נחנכה עמדת הכבל שהניעה את המכונות לחיתוך השיש – ששוחזרה ביוזמת המועצה לשימור אתרים.

מחצבת בית אלפא
--------------

מחצבת בית אלפא בצוק הגלבוע, מעל בית אלפא מספקת מגוון מוצרים לבנייה במשך שנים, בהם חול, אבן גיר קשה גרוסה לגדלים שונים, בזלת ועוד. המחצבה נוסדה כפתרון להרחבת ענפי משק בית אלפא מיד לאחר מלחמת העצמאות, ביוזמת גבריאל רפפורט והתרחבה גם אל אזורי גן השלושה ורמת יששכר.

קישורים חיצוניים
----------------

* יוסי חצור ויעקב מימרן, שברים, גלישות, ופעילות מגמטית למרגלות הגלבוע החברה הגיאולוגית הישראלית
* נסים זמיר, מחצבת השיש היחידה תשמש כמצפור, ניסים זמיר
* מחצבות בית אלפא, דף הבית

הערות שוליים
------------

1. ↑  **מדריך לאתרי מורשת – אתרי ביקור ומוזיאונים היסטוריים**, המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל, 2019, עמ' 51

| גאולוגיה של ישראל |
| --- |
| כללי | הבקע הסורי-אפריקני • הלוח הלבנטיני • הקשת הסורית • אגם עובדיה • ימת הלשון • מצוק ההעתקים |
| צפון | גאולוגיה של הכרמל • גאולוגיה של הגולן • שדה א-שמה • שקע הבזלת של דלתון • אקוויפר החרמון • הר הגלבוע • קרן עין גב • מחצבות חפציבה • פארק הסלעים |
| מרכז | אקוויפר ההר • אקוויפר החוף • בורג' אל-מלח • חמאם אל-מליח • מדבר יהודה |
| דרום | מכתשים בנגב • קיר האמוניטים • קניון באר שבע-עזה • בקעת תמנע • הקניון האדום • הרי אילת • השילד הערבו-נובי • לשון ים המלח |
| לערכים נוספים |
**אנטולי וסילייביץ' פיליפצ'נקו** (ברוסית: **Анатолий Васильевич Филипченко**;‏ 26 בפברואר 1928 – 7 באוגוסט 2022) היה קוסמונאוט סובייטי שטס לחלל בשתי משימות במסגרת תוכנית סויוז.

ביוגרפיה
--------

אנטולי פיליפצ'נקו נולד בכפר במחוז וורונז' למשפחת איש צבא קבע. בשנת 1942, לאחר סיום בית הספר הוא התקבל ללימודי טייס בבית הספר לטייסי קרב. לאחר סיום הלימודים החל בשרות בחיל האוויר הסובייטי.

בשנת 1963 הוא התקבל ליחידת הקוסמונאוטים והחל הכנות לטיסה לחלל. הוא היה חבר צוות משנה של מספר משימות חלל.

בשנת 1969 אנטולי פיליפצ'נקו שוגר לחלל בפעם הראשונה בחללית סויוז 7. המטרה הייתה להתחבר לחללית אחרת, אך היא לא בוצעה בעקבות תקלות טכניות.

בשנת 1974 אנטולי פיליפצ'נקו שוגר לחלל בפעם השנייה בחללית סויוז 16.

במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20 הוא היה חבר צוות משנה של מספר משימות חלל, אך לא השתתף בטיסה.

החל משנת 1978 פיליפצ'נקו היה בתפקידי ניהול במרכז להכנת הקוסמונאוטים.

בשנת 1981 הוענק לו פרס ברית המועצות. עד לשנת 1988 פיליצ'נקו עבד במרכז גגארין להכשרת קוסמונאוטים. לאחר שנת 1988 הוא היה נציג של מפעל אוקראיני במוסקבה. בשנת 1992 יצא פיליפצ'נקו לגמלאות.

נפטר ב-7 באוגוסט 2022.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנטולי פיליפצ'נקו** בוויקישיתוף
* תקציר נתונים, באתר ספייספאקטס
* נתונים, באתר אנציקלפדיית החלל

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: n84047616
* VIAF: 62941725
* WorldCat (עם VIAF): 62941725

 |
רבי **אלטר יחזקאל אליהו הורוביץ** (בקצרה: **רבי אלטר** או **ר' אלטר'ל**; ג' בחשוון ה'תרמ"ה 1885 – ז' באדר ב' ה'תש"ג) היה האדמו"ר האחרון בחסידות דז'יקוב, נרצח בשואה.

ביוגרפיה
--------

רבי אלטר'ל מדזיקוב (השני מימין), לצד חמיו רבי ישראל הגר מוויז'ניץ. הראשון מימין – בנו הרב הצעיר מדז'יקוב הרב חיים מנחם דוד.
נולד בטרנובז'ג (דז'יקוב) לרבי יהושע הורוביץ, האדמו"ר מדז'יקוב, ולמרים. בילדותו היה חולני וחלש, ואביו הוסיף לו את השם "אלטער" שפירושו ביידיש "זקן". בשנת תר"ס נישא לחוה, בת דודו רבי ישראל הגר מוויז'ניץ. במשך תקופה התגורר בסמוך לחמיו, ולאחר מכן שב לדז'יקוב.

בשנת ה'תרס"ט החל לכהן כרב העיר דז'יקוב, לצד אביו האדמו"ר. בשנה האחרונה לחיי אביו החל האב לשלוח אליו את החסידים עם קוויטלאך, ובתרע"ג, עם פטירת אביו החל לכהן כאדמו"ר.

במהלך מלחמת העולם הראשונה נמלט רבי אלטר מטרנובז'ג לויז'ניציה, מקום מגורי חמיו, ואתו יחד המשיך לאוראדיה (גרויסוורדיין). בשוך סערת המלחמה השתקע בטרנוב (טארנא), שם הקים ישיבה בשם "בית דז'יקוב".

רבי אלטר תמך בפעילות "אגודת ישראל" ובהתארגנות היהדות החרדית. בחצרו בטרנוב, מלבד הבחורים והחסידים "שלו", שהו גם רבים מהצעירים היהודים העובדים לפרנסתם, שהיו מאוגדים בתנועות "פועלי אגודת ישראל" ו"צעירי אגודת ישראל". הוא גם תמך בפעילות האגודה למען ארץ ישראל, והוא עצמו אף תכנן לעלות לארץ ישראל בשנת תר"ץ ובמקומו תכנן למנות את בנו רבי מנחם דוד לאדמו"ר. התכנית לא יצאה אל הפועל עקב התנגדות בני המשפחה שפנו אל חמיו רבי ישראל מוויז'ניץ שהורה לו להישאר בקרב חסידיו.

בשנת תרצ"ז ביקר בלונדון ובבלגיה, ביקור שסוקר ותועד בעיתונות של אותם ימים.

בשנת תרס"ז הדפיס במהדורה שנייה את הספר "אמרי נועם", של סבו רבי מאיר מדז'יקוב. אחרי פטירת אביו הוציא לאור את ספריו "שו"ת עטרת ישועה" ו"עטרת ישועה" על התורה ומועדים, 4 כרכים.

נרצח בגטו קרקוב, אדר ב' ה'תש"ג.

משפחתו
------

לרבי אלטר וחוה היו ארבעה בנים ובת אחת.

* רבי חיים מנחם דוד (ה'תרס"ד – כ"ג תשרי ה'תש"ה), נישא לרבקה בת דודו רבי עמנואל וולטפרייד מפשדבורז'. משנת ה'תרפ"ד כיהן כרב העיר דז'יקוב (טרנובז'ג), נרצח בגטו מאוטהאוזן. בנו הרב יהושע עלה לארץ ישראל אחרי המלחמה, אך סירב להתמנות לאדמו"ר על אף הפצרות רבי חיים מאיר הגר, האדמו"ר מוויז'ניץ. נכדיו מכהנים כאדמו"רים בירושלים. בתו של רבי חיים מנחם דוד, פערל, נישאה לרבי משה הגר ראש ישיבת יחל ישראל.
* רבי יהודה, נישא למרים בת רבי חיים מאיר הגר. כיהן כדיין בקלויזנבורג לפני השואה, לאחריה עלה לארץ ישראל והתגורר בירושלים. סביבו התגבשה מעין חצר חסידית והוא כונה **רבי יודל'י דז'יקובר**.
* מאיר, התגורר בריישא, מעסקני אגודת ישראל. נרצח בשואה. בנו הרב יהושע כיהן כאדמו"ר מדז'יקוב בבורו פארק עד ה'תשע"ג, ושלשת בניו מכהנים כאדמו"רים בארצות הברית.
* יעקב שלום. נרצח עם אשתו בשואה.

לקריאה נוספת
------------

* מאיר וונדר, "ר' אלטר (ל) יחזקאל אליהו ב"ר יהושע הורביץ", בתוך **אנציקלופדיה לחכמי גליציה**, ח"ב עמ' 154–157.
* יעקב פליישר, "הדור הרביעי ר' אלטר יחזקאל אליהו הורביץ הי"ד", בתוך: **טרנובז'ג – דז'יקוב: ספר זיכרון ועדות**, תל אביב תשל"ג, עמ' 96 ואילך.

הערות שוליים
------------

1. ↑  האדמו"ר רבי יהושע הורביץ מדז'יקוב ארצות הברית זצ"ל באתר בחדרי חרדים.
**אולפן חמישי** היא תוכנית טלוויזיה ישראלית בהגשת הפרשן הפוליטי יעקב ברדוגו ובהשתתפות שלל בעלי מקצוע, התוכנית משודרת מידי יום חמישי בערוץ עכשיו 14 מהאולפן במודיעין-מכבים-רעות.

התוכנית מסכמת את אירועי השבוע החולף על ידי פרשנויות ודעות פוליטיות, ובין היתר גם על ידי סקרי דעת קהל וראיונות.

היסטוריה
--------

ב-30 באפריל 2023, ערוץ 14 שינה את לוח הזמנים שלו וקבע שתוכנית הטלוויזיה אולפן חמישי תשודר במקום תוכנית הפטריוטים בשעה 20:45, אך לאחר מספר חודשים הנהלת הערוץ שינתה את דעתה בשנית והחזירה את התוכנית לשעה הרגילה ב-18:00 זאת בשל אחוזי הרייטינג הנמוכים שהתוכנית צברה בהשוואה לתוכנית הדגל של הערוץ: הפטריוטים.

בעבר, התוכנית אולפן חמישי נקראה "ברדוגו בשבע" ושודרה בשעה 19:00 על ידי יעקב ברדוגו וטל מאיר.

הרקע להקמת התוכנית
------------------

בחודש מאי בשנת 2022, ערוץ 14 עבר שינוי בלוחות השידורים שלו, ובין היתר הוקמה התוכנית אולפן חמישי.

סיקור תקשורתי של התוכנית
------------------------

### הנורמליזציה עם סעודיה

בתקופת הנורמליזציה עם סעודיה, התוכנית סיקרה את התקרבות היחסים בין ישראל לערב הסעודית ומימוש השלום המדובר בין המדינות. 

לאחר מתקפת הפתע על ישראל (2023), השלום המדובר ירד מהפרק, וכך גם הסיקור התקשורתי עליו. 

### הפגנות הימין

בתקופת התמיכה ברפורמה המשפטית, התוכנית סיקרה מקרוב את ההפגנות ואף העבירה את אולפנה למיקומם.
**מעיין פרילוק** (נולדה ב-4 ביוני 1981) היא אשת תקשורת, מרצה, מומחית לצרכנות ושיווק ויזמית ישראלית.

ביוגרפיה

פרילוק נולדה בחיפה ולמדה במגמה ריאלית בתיכון אליאנס. היא בתו של יעקב פרילוק, בעלים ומנכ"ל משותף של רשת "KSP מחשבים". את שירותה הצבאי עשתה בדובר צה"ל.

עם סיום שירותה הצבאי, התקבלה ללימודי משחק בבית הספר לאומניות הבמה "בית צבי". כעבור כשנה וחצי פרשה מ"בית צבי" והתקבלה ללימודי כלכלה ומינהל עסקים באוניברסיטת תל אביב שם סיימה תואר ראשון. תוך כדי לימודיה החלה לעבוד בתוכניות "הזירה הכלכלית" ו"תיק שיווק", ששודרו במקביל בטלוויזיה החינוכית ובערוץ 2.

בשנה האחרונה ללימודיה, התקבלה לתוכנית מצטיינים של קרן מילקן והחלה לעבוד בייעוץ כלכלי עבור משה כחלון שהיה חבר הכנסת מטעם מפלגת הליכוד. המחקר המרכזי בו עסקה כעמיתת הקרן, התמקד בשקיפות בעמלות הבנקים. בד בבד עברה לשמש כתבת לענייני כלכלה וצרכנות ב"חדשות הוט" באזור ירושלים.

בשנים 2008–2010 שימשה ככתבת כלכלה בערוץ הכנסת והגישה את פינות הכנסת בתוכניות הבוקר של קשת בהנחיית טלי מורנו ודן שילון.

בשנת 2011 עברה לערוץ 10 והחלה את דרכה ככתבת טכנולוגיה וחדשנות בתוכנית "לילה כלכלי", ובהמשך הגישה בה את הפינה "סטארט אפ ניישן".

בתחילת דרכה בערוץ עבדה פרילוק במקביל במהדורה המרכזית ובהמשך עברה לתוכניות אחרות, ביניהן "הכל כלול" בהנחיית סיון כהן.

בשנת 2017, עת הוחלט על סיום שידורה של התוכנית "לילה כלכלי", עברה פרילוק ל"קשת 12" והחלה לסקר שם את תחום החדשנות, הצרכנות והרשתות החברתיות בתוכניות "חדשות האוכל", "חי בלילה", ובתוכניות הבוקר בערוץ.

תוך כדי עבודתה בתקשורת, הקימה פרילוק את "Priluk Apartments" - מיזם להשכרת דירות לתיירים לתקופות קצרות, בהמשך הקימה את חברת מ א שכטר נדל"ן העוסקת ברכישה והשבחה של נדל"ן. 

בשנת 2018 הקימה פרילוק את פרויקט "ארוחה מהעתיד", שבמסגרתו היא מרצה בנושא פוד טק ומשלבת טעימות ממוצרים שונים ופורצי דרך מהארץ ומחו"ל.

בשנת 2022 הקימה את סוכנות השיווק ג(ו)רילה, המתמחה בשיווק "גרילה" לחברות ולסטארטאפים. 

פרילוק נשואה לאביחי שכטר, מנהל הפיתוח העסקי של KSP מחשבים, שבבעלות אביה. לזוג שלושה ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מעיין פרילוק** בוויקישיתוף
* מעיין פרילוק, ברשת החברתית פייסבוק
* מעיין פרילוק, ברשת החברתית אינסטגרם
* יקיר אלקריב, מי הזמין סטייק צרצר?, באתר ynet, 5 בפברואר 2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  מעיין פרילוק, באתר מרכז מילקן לחדשנות
2. ↑  נועה פרייס‏, "לילה כלכלי" יורדת, העובדים דווקא נשארים, באתר וואלה!‏, 28 בפברואר 2017
3. ↑  Priluk Apartments
4. ↑  מידע ושרותים מקוונים - תאגידים ברשת (תאגידים ONLINE), באתר ica.justice.gov.il
5. ↑  רעות סהר‏, ארוחה מהעתיד: האוכל החדש שאתם חייבים להכיר, באתר וואלה!‏, 5 בפברואר 2018
6. ↑  שיווק גורילה | Social-gorilla, באתר social-gorilla
**הקונפדרציה הבין-לאומית לאגודות יוצרים ומלחינים** או **סיסאק** (בצרפתית: **Confédération Internationale des Sociétés d´Auteurs et Compositeurs - CISAC**) היא אגודת העל המאגדת ומפקחת על האגודות לגביית זכויות יוצרים בעולם. סיסאק נוסדה ב-1926 בצרפת כארגון ללא מטרות רווח שאינו פוליטי. רשומות בסיסאק 229 אגודות לזכויות יוצרים מ-121 מדינות שונות.

סיסאק שוקדת על טיפוח יחסי הגומלין בין האגודות השונות, לרבות פיתוח סטנדרטים בין-לאומיים לזיהוי יצירות, האחדת מזהים במאגר מידע מרכזי, עזרה טכנית לוגיסטית ומשפטית למדינות העולם השלישי ומדינות הגוש הקומוניסטי לצורך הקמת אגודות חדשות והעמקת הגבייה. סיסאק מפרסמת הסכם דו-צדדי לשיתוף פעולה בין אגודות, שתוכנו הוא הנוסח הסטנדרטי לשיתוף פעולה והתחשבנויות בין האגודות מהמדינות השונות. החל מיוני 2007 המועצה הכללית אשררה כללים מקצועיים מחייבים לאגודות החברות, שמטרתם להעמיק את השקיפות, חובת דיווח, אי אפליה בין אמנים זרים ואמנים מקומיים וביטול חסמים לניוד בין אגודות שונות.

נשיא אגודת סיסאק כיום הוא המלחין הצרפתי ז'אן מישל ז'אר, קדם לו רובין גיב מהבי ג'יז ששימש בתפקיד זה עד מותו ב-2012.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של הקונפדרציה הבין-לאומית לאגודות יוצרים ומלחינים (באנגלית, בצרפתית ובספרדית)
* הקונפדרציה הבין-לאומית לאגודות יוצרים ומלחינים, ברשת החברתית פייסבוק

* הקונפדרציה הבין-לאומית לאגודות יוצרים ומלחינים, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* הקונפדרציה הבין-לאומית לאגודות יוצרים ומלחינים, ברשת החברתית LinkedIn

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb13752319j (data)
* ISNI: 0000 0001 2298 6307
* LCCN: n85079426
* SUDOC: 067072771
* VIAF: 141956052
* WorldCat: lccn-n85079426

 |
"**פירות חמישה עשר**", המכונה גם "**שלג על עירי**", הוא שיר שנכתב על ידי המוזיקאית והפזמונאית נעמי שמר. בשנת 1976, כתבה שמר שלושה עשר שירים למחזה מסעות בנימין השלישי. כמה מהשירים זכו להיכנס לקלאסיקה, בהם "שלג על עירי", וכן "סימן שעוד לא הגענו" ו"שירת העשבים".

השיר ידוע בביצוע של הזמרת רוחמה רז, והוא נכלל באלבומה "כיפת השמיים".

רקע
---

"שלג על עירי", נכתב להצגה מסעות בנימין השלישי בגרסת שנת 1976 בתיאטרון בימות וגם לזכר גיורא שוהם שנהרג במהלך מלחמת יום הכיפורים. השיר, כמו שאר שירי ההצגה, לא היה חלק מהמחזה אלא נכתב במיוחד עבורה, וזכה להצלחה ולפופולריות רבה.

ב-1976 העלה תיאטרון בימות את ההצגה כמחזמר. לגרסה הזו כתבה נעמי שמר 13 שירים, שאחד מהם הוא "שלג על עירי".

העיר וילנה היא זו שנתנה לנעמי שמר את ההשראה לשירה. השיר מתאר לכאורה את געגועיה של נערה אל אהובה שהלך למרחקים, כאשר בעצם מתוארים כיסופיו של עם ישראל היושב בגלות הקרה - אל ארץ ישראל. באופן סמלי ורחב יותר, הנערה היא העם היהודי היושב בגולה, ומתגעגע למולדתו.

השיר מספר על ט"ו בשבט בגולה הקרה. בעיירה בארץ מזרח-אירופאית קרה ורחוקה, יושבת לה צעירה יהודייה, רואה את השלג היורד ונח "כמו טלית", וחולמת על פרות ארץ-ישראל, שהיא "ארץ החום", שאהובהּ יביא ממנה. בתוך הפרי שוכנים כל געגועיה - הגעגועים לא"י והגעגועים לאהובהּ.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "פירות חמישה עשר" באתר מיוזיק בריינז
* סרטון השיר "פירות חמישה עשר" באתר יוטיוב
* "פירות חמישה עשר" באתר בית לזמר העברי
* מילות השיר "פירות חמישה עשר" באתר שירונט

הערות שוליים
------------

1. ↑  עפר גביש-אירועי זמר, שלג על עירי. איזו היא העיר?, סיפורי שיר, באתר עפר גביש - אירועי זמר
2. ↑  תמר זיגמן, "וּבְתוֹךְ הַפְּרִי כָּל גַּעֲגּוּעַי…", בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 29.01.2018
3. ↑  היכנס/י לפייסבוק, באתר Facebook

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: 352cc8a4-91f3-4c01-8f00-f0b801b417a4

 |
**חוק האחריות למוצרים פגומים, תש"ם – 1980** נחקק על מנת לפצות אדם שרכש מוצר פגום וניזוק בגופו כתוצאה משימוש במוצר. כפי שעלה מדיוני הכנסת בעת חקיקת החוק, ישנה ביקורת על תחולת החוק המצומצמת מתוך מסורת המשפט העברי, שדוגל כי בנזקי גוף, בונה מנזקי ממון, אין לצמצם את הגורמים שנפגע יכול לתבוע על מנת לקבל את הסעד לו זכאי.

תחולת החוק היא משנת 1980. נזקים שחלו לפני שנה זו אינם יכולים להיכנס תחת תחולת חוק זה.

תוכן החוק
---------

מטרתו של החוק היא להיטיב עם ניזוק שנפגע. לפני תחולת החוק האדם היה יכול לתבוע מכוח עוולת הרשלנות והיה עליו להוכיח כי:

א. הנזק נגרם לו עקב מוצר פגום שהנתבע ייצר.
ב. שהמוצר היה פגום יצא שיצא מרשות הנתבע.
ג. הפגם נגרם עקב התרשלות הנתבע. 
נוכח הקושי להוכיח מרכיבים אלו אומץ החוק, אשר קובע אחריות גבוהה יותר ליצרן, ומקנה פיצוי כמעט אוטומטי לנפגע ממוצר פגום. עם זאת, החוק אינו חל על נזקי רכוש.

החוק משקף את מטרות דיני הנזיקין:

**הרתעה:** להרתיע יצרנים מיצירת מוצר פגום, לגרום להם לייצר מוצרים בטוחים לשימוש ולעודד יצרנים לשפר מוצרים.

**פיזור הנזק**: ליצרן יש את הכוח לפזר בצורה הטובה ביותר את הנזק על פני כלל הצרכנים. לדוגמה, הוא יכול להעלות את מחיר המוצר במעט וכך לפצות על הנזק שעשוי להיגרם לו.

**צדק מתקן**: היצרן יוצר את סיכון, יש פה סיכון חד צדדי, בלתי הדדי. ולכן על החובה לפצות מוטלת על היצרן.

**צדק חלוקתי:** ישנו יצרן חזק מול צרכן קטן וחלש. החוק מאפשר העברת הון מהחזק לחלש.

**סעיף 9** מציג דברים אשר אינם נכנסים לתחולה של החוק והם: בהמות, עופות ודגים חיים ותוצרת חקלאית אחרת שאינה מעובדת. כמו כן, החוק אינו חל על נזק שהתרחש מחוץ לגבולות מדינת ישראל.

**סעיף 4** בחוק קובע כי ליצרן עומדות **מספר הגנות**: הגנות אלו נותנות ליצרן פטור מלא מאחריות: כל הגנה שהיצרן טוען לה עליו להוכיח אותה.

**פיצויים:** לא תובא בחשבון הכנסה העולה על שילוש השכר הממוצע במשק- ערב קביעת הפיצויים, אם הפיצויים לא יהיו פטורים ממס לא יופחת יותר מ-25% מן ההכנסה שלפיה חושבו הפיצוים. כאשר מדובר בנזק שאינו ממוני הפיצוים לא יעלו על יותר מ-50,000 ₪.

**התיישנות:** תקופת ההתיישנות של תביעה על פי החוק היא קצרה מתקופת ההתיישנות הרגילה בנזיקין, ועומדת על שלוש שנים (במקום שבע). לא ניתן להגיש תובענה לאחר עשר שנים מתום השנה שבה יצא המוצר משליטת היצרן.

ראו גם
------

* דיני נזיקין

לקריאה נוספת
------------

* ישראל גלעד, "אחריות חמורה למוצרים: חוק האחריות למוצרים פגומים תש"ם-1980" מחקרי משפט ח 179.

קישורים חיצוניים
----------------

* חוק האחריות למוצרים פגומים לחוק האחריות למוצרים פגומים, תש"ם-1980, בספר החוקים הפתוח
* היסטוריית החקיקה של חוק האחריות למוצרים פגומים, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת

הערות שוליים
------------

1. ↑  נחום רקובר "המשפט העברי בחקיקת הכנסת – המקורות היהודיים בשילובם בדיוני הכנסת ובחוקי מדינת ישראל", בהוצאת ספרית המשפט העברי, משרד המשפטים ומורשת המשפט בישראל (תשמ"ט-1988), כרך ראשון עמ' 959–963 חוק האחריות למוצרים פגומים, באתר דעת.
**בית הכנסת פול-י צ'ובי** (בפרסית: **کنیسه پل چوبی ,**שפירושו בית הכנסת גשר העץ) נמצא בפינת הרחובות אנגלאב ופורוגי (Forughi) בשכונת פול צ'ובי בטהראן.

היסטוריה
--------

בית הכנסת נבנה בשנת 1905 על ידי יהודים שעברו משכונת עודלאג'אן לאזור כיכר ספאח. הקרקע נתרמה על ידי אחד מנדבני הקהילה.

לא רחוק מהמקום בו הוקם בית הכנסת היה קיים גשר עץ שנבנה במחצית השנייה של המאה ה-19 על ידי נאסר א-דין שאה קג'אר כדי לחבר בין העיר העתיקה לבין ארמון שבנה עבור נשותיו מחוץ לשערי העיר, על כן בית הכנסת כונה "בית הכנסת גשר העץ".

עם הגעת יהודים רבים מיזד, שירז, אספהאן, כאשאן והמדאן נוצר הצורך בהרחבת בית הכנסת. לשם כך נרכשה על ידי ועד הקהילה חלקת קרקע נוספת סמוכה לבית הכנסת הקיים.

סגנון אדריכלי
-------------

בית הכנסת המקורי הורחב בתקופת מלחמת העולם השנייה בסגנון שמשלב אדריכלות איראנית מסורתית ואדריכלות אירופאית. זהו מבנה בנוי מלבנים ובו חלונות צרים וגבוהים מעוטרים בוויטרז'ים. עבודות הקרמיקה המעטרות את ההיכל נשארו ללא שינוי מאז הקמת בית הכנסת המקורי. מעל ההיכל קשת יפה מחופה באריחי קרמיקה עליהם פסוקים בעברית. על פי כתובת שנמצאת בצדו השמאלי של ההיכל עבודת הקרמיקה בוצעה בשנת 1925 על ידי אחים מאספהאן והכתובות בעוצבה על ידי אדם בשם דאוד סמוחי על פי תכנונו של הרב יוסף המדאני כהן. 

כמו בתי כנסת אחרים שנבנו בתקופת שלטונה של שושלת פהלווי, זהו מבנה עצמאי, גבוה, בעל נוכחות סביבתית, דמוי בזיליקה, מאותר במגן דוד ובאריחי קרמיקה אך נעדר סממנים של אדריכלות יהודית.

בית הכנסת פול-י צ'ובי הוא אחד מבתי הכנסת הפעילים המשמשים את הקהילה היהודית בעיר.

ראו גם
------

* בתי כנסת בטהראן

קישורים חיצוניים
----------------

סיור וירטואלי בבית הכנסת פול-י צ'ובי

הערות שוליים
------------

1. ↑  Tehran Jewish Committee (Iran), گذری بر تاریخچه کنیساهای تهران کنیسای پل چوبی (A passage on the history of synagogues in Tehran, Pol Khobi Synagogue), www.iranjewish.com
2. ↑  7dorim\_Admin, کنیسای پل چوبی (Pictures, Wooden Bridge Synagogue), فرهنگ یهودیان ایران, ‏2020-11-11 (בפרסית)
3. ↑  Narciss M.Sohrabi, Tehran synagogues: the socio-cultural topographies and architectural typologies
4. ↑  User@Editor, Rabbi Yosef Haim Hamadani Cohen, Iranian Jewish Culure, ‏2023-10-29 (באנגלית בריטית)
5. ↑  Narciss M.Sohrabi
Université Paris Nanterre, The politics of in/visibility: The Jews of urban Tehran
6. ↑  כתבה בערוץ 7, יהודי איראן נדרשו להימנע מהשתתפות בהפגנות, באתר www.inn.co.il
יפןיפן זהו שם יפני; שם המשפחה הוא קיואורה. 
**קיואורה קייגו** (ביפנית: 清浦 奎吾;‏ 14 בפברואר 1850 - 5 בנובמבר 1942) היה פוליטיקאי יפני וראש הממשלה היפנית ה-23 במהלך תקופת "הדמוקרטיה של טאישו."

ראשית חייו
----------

קיואורה נולד בהאן היגו (כיום מחוז קוממוטו) בשם פוג'קו, בנו החמישי של כומר בודהיסטי בשם אוקובו ריושי. הוא החל ללמוד בבית ספר פרטי בשנת 1865, שם התחבר עם נומורה מוריהידה, וקיבל את השם קיואורה קייגו.

קריירה פוליטית
--------------

כשנבחר נומורה למושל מחוז סאיטאמה ב-1873 הוא מינה את קיואורה למשרה ציבורית שם. קיואורה הצטרף למשרד המשפטים ב-1876, שם שימש תובע וסייע בניסוח חוקי המשפט הפלילי הראשונים ביפן המודרנית. יאמגאטה אריטומו התרשם מיכולותיו, ומינה אותו לראש המשטרה ביפן ב-1884, אף על פי שהיה רק בן 34 באותה עת. קיואורה המשיך לאחר מכן לתפקיד סגן שר המשפטים, ולבסוף התמנה לשר המשפטים.

קיואורה קיבל מושב בבית האצילים של הדיאט של יפן ב-1891, ובתור בין טיפוחיו של אריטומו, הוא כיהן בתפקיד שר המשפטים בממשלותיהם של מצוקטה מאסיושי, אריטומו וקאצורה טרו. ב-1902 קיבל את תואר הקזוקו "דאנשוקו" (ברון), ובשנה לאחר מכן הוענק לו עיטור מסדר האוצר הקדוש בדרגה הראשונה. כמו כן, הוא קיבל את עיטור מסדר השמש העולה בדרגה הראשנה ב-1906, ושנה לאחר מכן קיבל את התואר "שישאקו" (ויקונט).

בעת כהונתו כיושב ראש מועצת חותם הקיסר ב-1914, קיבל קיואורה זימון מהקיסר לתפוס את מקומו של ימאמוטו גונבאה בראשות הממשלה. עם זאת, קיואורה סירב בשל מעורבותו בפרשיית שחיתות בה היו מעורבים הצי הקיסרי היפני וחברת סימנס, ואוקומה שיגנובו מילא את מקומו.

ראש הממשלה
----------

כשנקרא פעם נוספת לראשות הממשלה על ידי הקיסר ב-1924, קיבל קיואורה את ההזמנה והפך לראש ממשלת יפן ה-23. עם זאת, בתקופת כהונתו ירדה התמיכה הציבורית בממשלות אריסטוקרטיות ללא שיוך מפלגתי, והבית התחתון התנגד למרבית הצעותיו.

אחד האירועים החשובים ביותר בתקופת כהונתו היה החתונה הקיסרית של יורש העצר הירוהיטו (לימים הקיסר שווה) ונאגקו קוניושי (לימים קוג'ון, קיסרית יפן) ב-26 בפברואר 1924.

עוד ב-1924, פיזר קיואורה את הבית תחתון כשנתקל באופוזיציה של המפלגות קנסייקאי, ריקן סייוקאי וקאקושין קוראבו, שהחזיקו ברוב של 150 מושבים בבית. בבחירות הבאות נחל קיואורה מפלה, וממשלתו נאלצה להתפטר. לאחר מכן הוא פרש מהחיים הפוליטיים, והצטרף למועצה הקיסרית, בה ישב עד מותו ב-1942. הוא קיבל קידום לדרגת "האקושאקו" (רוזן) ב-1928. לאחר מותו הוענק לו עיטור מסדר החרצית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קיואורה קייגו** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007522948405171
* BnF: cb16670869n (data)
* CiNii: DA07998682
* ISNI: 0000 0003 7766 1897
* LCCN: nr2003034765
* NDL: 00032775
* VIAF: 255020735
* WorldCat: lccn-nr2003034765

 |