דגם של בית המקדש השני (בניין הורדוס), מתוך דגם ירושלים בסוף ימי בית שני, על פי המחקר משלהי המאה ה-20
כתובת חרותה על אבן: "לבית התקיעה", נמצאה בדרום הר הבית, משרידי בית המקדש (2008)
תבליט בשער טיטוס, אשר ברומא, המתאר תהלוכת ניצחון בה נראים הרומאים המנצחים נושאים כלים מכלי בית המקדש
**בית המקדש השני** היה מקדש לאלוהי ישראל אשר נבנה בהר הבית בירושלים על ידי עולי בבל בראשית שיבת ציון בתקופת בית שני בהנהגת זרובבל מבית דוד ויהושע בן יהוצדק הכהן הגדול, כ-70 שנה לאחר חורבן הבית הראשון ונחנך ביום ג' באדר בשנה הששית לדריווש מלך פרס, בתמיכת הפרסים ובעידודם, כפי שבוטאה בהכרזת כורש. המקדש עבר שיפוץ והורחב במידה ניכרת על ידי המלך הורדוס בשנת 19 לפנה"ס, ונחרב בשנת 70 לספירה בידי הרומאים.

לפי המחקר ההיסטורי, המקדש נחנך בשנת 516 לפנה"ס בימי דריווש הראשון ועמד על תלו כ-586 שנים. לפי חז"ל המקדש עמד על תלו (כולל שנות בנייתו) 420 שנים. הפער הגדול נובע מתארוך שונה של אורך שלטון הממלכה האחמנית על ממלכת פרס, הידוע בשם "השנים החסרות".

בסדר קדשים במשנה נמצאת מסכת מידות המתארת את בית המקדש השני והר הבית. יוסף בן מתתיהו תיאר את מבנהו לאחר ששופץ והורחב בימי הורדוס.

בניית בית המקדש השני
--------------------

 ערך מורחב – **שיבת ציון**  

לאחר הכרזת כורש, בשנה הראשונה לכורש עלו לארץ ישראל שבי ציון, בראשותם של יהושע בן יהוצדק וזרובבל בן שאלתיאל. הם הקימו בהר הבית את המזבח, והתחילו להקריב עליו קרבנות ביום הראשון לחודש השביעי (שלאחר מכן נקרא תשרי), כאשר המקדש עדיין לא היה בנוי. בחודש השני (שלאחר מכן נקרא אייר) בשנה השנייה לעלייתם לארץ, הם החלו לבנות את הבית השני.

> 
> י וְיִסְּדוּ הַבֹּנִים אֶת הֵיכַל ה' וַיַּעֲמִידוּ הַכֹּהֲנִים מְלֻבָּשִׁים בַּחֲצֹצְרוֹת וְהַלְוִיִּם בְּנֵי אָסָף בַּמְצִלְתַּיִם לְהַלֵּל אֶת ה' עַל יְדֵי דָּוִיד מֶלֶךְ יִשְׂרָאֵל: יא וַיַּעֲנוּ בְּהַלֵּל וּבְהוֹדֹת לַ-ה' כִּי טוֹב כִּי לְעוֹלָם חַסְדּוֹ עַל יִשְׂרָאֵל וְכָל הָעָם הֵרִיעוּ תְרוּעָה גְדוֹלָה בְהַלֵּל לַ-ה' עַל הוּסַד בֵּית ה': יב וְרַבִּים מֵהַכֹּהֲנִים וְהַלְוִיִּם וְרָאשֵׁי הָאָבוֹת הַזְּקֵנִים אֲשֶׁר רָאוּ אֶת הַבַּיִת הָרִאשׁוֹן בְּיָסְדוֹ זֶה הַבַּיִת בְּעֵינֵיהֶם בֹּכִים בְּקוֹל גָּדוֹל וְרַבִּים בִּתְרוּעָה בְשִׂמְחָה לְהָרִים קוֹל: יג וְאֵין הָעָם מַכִּירִים קוֹל תְּרוּעַת הַשִּׂמְחָה לְקוֹל בְּכִי הָעָם כִּי הָעָם מְרִיעִים תְּרוּעָה גְדוֹלָה וְהַקּוֹל נִשְׁמַע עַד לְמֵרָחוֹק:
> 
> 
> 
> — ספר עזרא, פרק ג', פסוקים י'–י"ג
> 

בית המקדש השני, איור דמיוני מהמאה ה-19
ירושלים בימי החורבן השני, מפה מתחילת המאה ה-20 על ידי אליהו ספיר
לאחר מריבה בין העמים מסביב (מכונים "צרי יהודה ובנימין") לבין מנהיגי העם אודות שיתוף העמים אחרים בבניית המקדש, החלו העמים לנסות להפריע לבניית המקדש.
  
בשנה השנייה למלכות דריווש הגיע חגי הנביא, והוכיח את העם על כך שאינם בונים את המקדש. העם נענו לתוכחתו של חגי, ובכד בכסלו, בשנה השנייה לדריווש החלו לבנות מחדש את בית המקדש. בניית המקדש הסתיימה בשנה השישית לדריווש, בג' באדר.

מרד החשמונאים
-------------

 ערך מורחב – **מרד החשמונאים**  

בשנת 167 לפני הספירה, לאחר מאבקים פנימיים בין היהודים, וניסיון מרידה בשלטון היווני, הטיל המלך אנטיוכוס גזרות על היהודים בארץ ישראל, ובמסגרתן גם חילל את המקדש. ביום ט"ו בכסלו, שליחי המלך הקימו פסל על המזבח, ובכ"ה בכסלו הם הקריבו לפניו קרבנות על במה שבנו ליד המזבח. לאחר שלש שנים, במהלכם התחולל ביהודה מרד החשמונאים, הגיעו החשמונאים בראשות יהודה המכבי אל המקדש, טיהרו אותו, וחנכו אותו מחדש ביום כ"ה בכסלו שנת 164 לפנה"ס.

מקדש הורדוס
-----------

 ערכים מורחבים – **מקדש הורדוס, הסטיו המלכותי**  

לעומת המקדש שנבנה בידי עולי בבל, שהיה פשוט יחסית, הורדוס שִכלל את המקדש, והפכו ליצירת פאר במטרה להאדיר את שמו ולמצוא חן בעיני נתיניו היהודים. שטח הר הבית הוכפל באמצעות חומר מילוי וההר הוקף בחומות אדירות ששימשו גם כקירות תמך, והיה למתחם המקודש הגדול בעולם. המקדש בוצר אף הוא והוקף בסטווים מפוארים, ותוכו רוּצף וחוּפה בשיש ובזהב. ההיכל נישא לגובה של כ-70 מטרים מעל רחבת הר הבית, שאף היא הייתה גבוהה בהרבה מהעיר התחתית. קיר ההיכל נבנה מאבני שיש ירוק ולבן, ויש שסוברים גם שיש כחול. מובא שהורדוס אף ביקש לצפותו בזהב, אך חכמים מנעוהו משום שצורת המבנה הנוכחית (שורת אבנים יוצאת ושורת אבנים נכנסת) יצרה מראה של גלים. בקצה המערבי של חומת הר-הבית הצפונית בנה הורדוס את מצודת אנטוניה, ובצלע הדרומי של ההר הקים את הסטיו המלכותי ששימש גם למטרות ציבוריות. מפעל הבנייה הכביר ושיפורו התקדם אף בימי ממשיכיו של הורדוס עשרות שנים אחר מותו, כמעט עד לחורבנו של הבית בידי טיטוס.  

על בית המקדש ששופץ על ידי הורדוס אמרו חז"ל: 

> 
> מי שלא ראה בנין הורדוס, לא ראה בנין נאה מימיו.
> 
> 
> 
> — תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ד', עמוד א'
> 

המחקר הארכאולוגי מצא ממצאים רבים התומכים בעדויות כתובות מהתקופה, בהם כתבי יוסף בן מתתיהו המתארים את מבנה המקדש. הורדוס הרחיב את חצר בית המקדש לכיוון דרום, ובנה בדרומו את הסטיו המלכותי - בזיליקה ששימשה לסנהדרין קטנה ולצורכי מסחר, בדומה לפורומים אחרים בעולם העתיק, אך זו שבנה הורדוס בירושלים הייתה גדולה ומפוארת יותר מכל מה שנבנה עד אז בעולם העתיק.

שיפוץ בית המקדש לא התבצע באופן של הרחבת הקיים או שימוש משני בחומרי בניין קיימים כפי שנעשה באתרים ארכאולוגיים רבים אחרים, ולכן לא הותיר עדויות רבות למקדשים שקדמו לו. במהלך פרויקט סינון עפר הר הבית, הצליחו מומחים וחוקרים להרכיב מהממצאים שפונו מהר הבית חלקים מרצפת הר הבית כפי שהייתה בזמן הורדוס. הרצפה, לפחות בחלקה, הורכבה מלוחות רבועים, בהם שובצו אבני פסיפס צבעוניות בשילובי צורות הנדסיות בסגנון אופוס סקטילה.

מטרות בית המקדש השני
--------------------

מטרתם של העולים הייתה שיקום בית ה' החרב, מאחר שכל ההתרחשויות הנכבדות בחיי האומה היו קשורות במקדש ובעבודת האלוהים שבו: בחצרות המקדש היו חכמים ומורים שהורו דברי תורה והגות. בלשכת הגזית שבעזרת המקדש ישבה הסנהדרין. בבית המקדש רוכזה הספרות הלאומית, זו שנכללה בתנ"ך והספרים החיצוניים, וכותבי ספרים ומגיהים ריכזו את הספרות שיועדה ליהודי הארץ והתפוצות. בידי הלוויים טופחה שירת תהלים והמנוני דת שונים. הבאים לבית המקדש היו זובחים קרבנות, שומעים דברי תורה, או עולים אליו לדין או למשפט.

מבנה בית המקדש השני
-------------------

המקדש היה מורכב משלושה חלקים, זה לפנים מזה:

1. הר הבית – שטח ההר, המוקף בחומה חיצונית. הסורג הבדיל בינו לבין החיל, ואחריו באה עזרת הנשים המוקפת חומה.
2. העזרה – בעזרה עמד מזבח העולה וגם היא הייתה מוקפת חומה. כללה את עזרת ישראל, עזרת כהנים ושאר השטח סביב ההיכל.
3. הקודש וקודש הקודשים – עמדו בראש הר הבית, בעוד העזרות היו נמוכות יותר:
	1. האולם
	2. ההיכל
	3. קודש הקדשים

לצדיהן היו מוסדות המקדש ובתי מלאכה שעסקו בתחזוק המקדש. החצר החיצונית הייתה קרויה "עזרת נשים" מכיוון שסביב קירותיה היו בונים מרפסת ארעית בכל ערב סוכות, כדי שיוכלו הנשים לראות ממנה את שמחת בית השואבה המתקיימת בחג הסוכות. (בבית ראשון, בזמן שמחת בית השואבה, היו הנשים בהר הבית והגברים בחצר החיצונה, ובבית שני נוצר ממצב זה ערבוב ביניהם על כן בנו להם מרפסת בעזרת נשים.) עזרת הנשים שימשה גם למעמד הקהל, בו המלך היה קורא בתורה לפני העם בכל מוצאי שנת שמיטה.

| חלקי בית המקדש השני |
| --- |
|       |
| 

צפון
**החיל**
**הסורג**
**עזרת נשים**
לשכת העצים
לשכת הנזירים
לשכת השמנים
לשכת המצורעים
**שער ניקנור**
**העזרה**
**המזבח**
**כבש**
**הכיור**
**בית המטבחיים**
**הדביר**
**האולם**
**ההיכל**
**1**
**2**
**2**
**3**
**לשכת**
**הגזית**
**בית**
**המוקד**
**4**
**4**
**5**
**6**
**7**
**א**
**ב**
**ג**
**ד**
**ה**
**ו**
**ז**
**ח**
**ט**
**י**
**י**
 |
|       |
| מקרא |
| **1.** לשכת הפרווה   **2.** בית החליפות   **3.** לשכת פרהדרין   **4.** בין האולם ולמזבח   **5.** תאים   **6.** מסיבה   **7.** אחורי בית הכפורת |
| שערי המקדש |
| **א.** שער עזרת נשים   **ב.** שער העליון   **ג.** שער הדלק   **ד.** שער הבכורות   **ה.** שער המים
**ו.** שער יכניה / הניצוץ   **ז.** שער הקרבן   **ח.** שער הנשים   **ט.** שער השיר / המוקד   **י.** שער בלי שם |

עבודת הקודש
-----------

כתובת יוונית מאבן גיר, האוסרת על כניסת נוכרים לבית המקדש. הכתובת: "איש נכרי לא ייכנס". נמצאה בירושלים ומתוארכת למאה הראשונה לפני הספירה ועד המאה הראשונה לספירה. מוזיאון ישראל
כתובת הסורג ביוונית - איסור על גויים להיכנס לתחום בית המקדש, מוצגת כיום במוזיאון לארכאולוגיה באיסטנבול.
את הקרבנות היו מקריבים בעזרה הפנימית שהקיפה את ההיכל, בהיכל היו שלושה כלים. מזבח הזהב, עליו הוקטרה קטורת. המנורה, שהודלקה בכל ערב, ושולחן לחם הפנים שעליו הונח בכל שבוע לחם לפני ה'. בקודש הקודשים - הדביר, לא נמצא כל חפץ פרט לאבן השתייה, עליה הקטיר הכוהן הגדול קטורת פעם אחת בשנה, ביום הכיפורים.

העם היה מביא למקדש קרבנות בוקר וערב, העבודה הייתה מלווה בשירת תהלים ובקריאה בתורה. את הקרבנות היו מקריבים הכהנים. אולם חובת עבודת המקדש הייתה בידי העם, ועל כן היה מחויב לכלכלו – על ידי תרומה שנתית בשם "מחצית השקל". אחד הביטויים הנכבדים ביותר לזיקת העם למקדש הייתה העלייה לרגל בעיקר בפסח, בסוכות ובשבועות.

בבית המקדש השני היו חסרים ארון הברית, צנצנת המן (לחם שמים שניתן לישראל במדבר), האורים והתומים ומטה אהרן, אבל היו בו המנורה וכלי פולחן נוספים.

חורבן בית המקדש
---------------

 ערכים מורחבים – **חורבן בית שני, חורבן בית המקדש**  

בית המקדש השני נחרב על ידי טיטוס, בנו של אספסיאנוס קיסר, במהלך דיכוי המרד הגדול, בט' באב ג'תת"ל - 5 באוגוסט 70, ולא הוקם מחדש. חז"ל תלו את הסיבה העיקרית לחורבנו בשנאת חינם.

דגמי בית המקדש השני
-------------------

דגם בית המקדש השני (בנין הורדוס) נעשה מאבן גיר וסלעים נוספים. קנה המידה 1:200.

* 
* 
* דגם בית המקדש השני (בנין הורדוס). מוזיאון ישראלדגם בית המקדש השני (בנין הורדוס). מוזיאון ישראל
* דגם בית המקדש השני (בנין הורדוס). מוזיאון ישראלדגם בית המקדש השני (בנין הורדוס). מוזיאון ישראל
* דגם מקדש הורדוס במוזיאון ישראלדגם מקדש הורדוס במוזיאון ישראל

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **בית המקדש** |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **בית המקדש השני** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **בית המקדש השני** |

* חגי ספר, ‏התמיכה במקדש על פי פקודות ארתחשסתא ואנטיוכוס השלישי, **קתדרה** 117, אוקטובר 2005, עמ' 62-41
* משה ווייס, **ספר בית הבחירה- הבית השני לפי מקורות חז"ל בצירוף ציורים ותרשימים**, בסיוע מוסד הרב קוק שעל-יד המזרחי העולמי, ירושלים, תש"ו, באתר היברובוקס
* Second Temple of Jerusalem (renders album of 3d model) / Zonerama photo gallery
* עמוס ברדע, מגילת אסתר -הסיפור האמיתי, באתר ynet יהדות
* מיכאל יעקובסון: איך באמת נראה בית המקדש שבנה הורדוס?, Xnet‏, 3 בספטמבר 2013
* זיו ריינשטיין‏, הורדוס הוא גאון: כך נראתה הרצפה בבית המקדש השני, באתר וואלה!‏, 06 בספטמבר 2016
* מאמרים בנושא בית המקדש השני, באתר ספריית אסיף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  ספר עזרא, פרק ו', פסוק ט"ו.
2. ↑  תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ט', עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת עבודה זרה, דף ט', עמוד א'; תלמוד בבלי, מסכת ערכין, דף י"ב, עמוד ב'.
3. ↑  ספר עזרא, פרק א' - ב'
4. ↑  ספר עזרא, פרק ג', פסוקים א'–ו'
5. ↑  ספר עזרא, פרק ג', פסוק ח'
6. ↑  ספר עזרא, פרק ד', פסוקים א'–ו'
7. ↑  לפי חז"ל זה דריווש השני. לפי רוב החוקרים זה ככל הנראה דריווש הראשון, ראו בערך עליו.
8. ↑  ספר חגי, פרק א' - ב'
9. ↑  מקבים א, פרק א פסוקים נג, נז
10. ↑  בתלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"א, עמוד ב' "**שישא כוחלא ומרמרא** רש" בקידושין יב א "שיש שחור דומה לכחול"
11. ↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"א, עמוד ב'.
12. ↑  משנה, מסכת מדות, פרק ב', משנה ה'
13. 1 2  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"א, עמוד ב'
14. ↑  פירוש הגאון מווילנא למדות פרק ב' משנה ה'
15. ↑  ולדעת הרמב"ם גם בכל בוקר
16. ↑  בבית ראשון היה בקודש הקודשים את ארון הברית
17. ↑  אברהם אריה עקביא, הלוח ושמושו בכרונולוגיא, עמוד ס"א. יוסף יצחק איידלר, הלכות קידוש החודש על-פי הרמב"ם, עמוד 383.

  

  

היסטוריה של עם ישראלהיסטוריה של עם ישראל
**ג'ת"ח-ג'תת"ל - בית המקדש השני**

| בתי מקדש בהיסטוריה היהודית |
| --- |
| משכנות | משכן משה • משכן גלגל • משכן שילה • משכן נוב • משכן גבעון |  |
| בתי מקדש | בית המקדש הראשון • בית המקדש השני ומקדש הורדוס |
| מקדשים חיצוניים | הבמות • מקדשי ממלכת ישראל: תל דן ובית אל • מקדש חוניו • מקדש יב • מקדש השומרונים בהר גריזים |
| אחרים | מצוות בניין בית המקדש • מבנה בית המקדש • בית המקדש השלישי • בית המקדש של יוליאנוס |

| הר הבית |
| --- |
| מבני הר הבית | מסגד אל-אקצא • כיפת הסלע • אורוות שלמה • כיפת השלשלת • כיפת שלמה • כיפת הרוחות • כיפת הדקדוק • כיפת העלייה • המינרטים בהר הבית • הכוס • מוזיאון האסלאם |  |
| הר הבית בדתות המונותאיסטיות | הר הבית ביהדות • הר הבית בנצרות • הר הבית באסלאם |
| הכותל המערבי | שער קיפונוס • רחבת הכותל המערבי • הכותל הקטן • קשת רובינסון • שער ברקלי • קשת וילסון • שער וורן • שער המוגרבים • שער השלשלת • שער הטהרה • שער מוכרי הכותנה • שער הברזל • שער המשגיח • שער בני ע'ואנימה • מנהרות הכותל |
| הכותל הדרומי | שערי חולדה • השער הכפול • העופל • הגן הארכאולוגי ירושלים |
| הכותל המזרחי | שער הרחמים • שער שושן |
| הכותל הצפוני | שער טדי • השער החשוך • שער הסליחה • שער השבטים |
| מבנים בהר בעבר | בית המקדש הראשון • בית המקדש השני • מקדש הורדוס • מקדש יופיטר • בית המקדש של יוליאנוס |
| מבנים מתוכננים בעתיד | מעלית הכותל • הרכבל לכותל • בית המקדש השלישי |
| עליית יהודים להר הבית | כניסה להר הבית (הלכה) • הגבלת כניסה להר הבית |
| שונות | הסטטוס קוו בהר הבית • זיהוי מקום המקדש • פגיעה ארכאולוגית בעתיקות הר הבית |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 316745823
* WorldCat: lccn-no2006136513

 |