recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
יצחק כבשנה (1972)
תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.  
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
קברי יצחק כבשנה ורעייתו חנה ממייסדי המושבה כנרת בבית הקברות כנרת
**יצחק כבשנה** (2 בפברואר 1888 - 18 באפריל 1981) היה ממקימי תנועת הפועל הצעיר וממייסדי מושב עין גנים. הוגדר על ידי בן-גוריון כפועל הטוב ביותר בארץ.

קורות חיים
----------

כבשנה נולד בעיר פלונסק שבפולין ליוסף חיים כבשנה ולרחל מלכה (לבית שיטקו). למד בחדר יחד עם דוד בן-גוריון והצטרף לאגודת עזרא שייסד בן-גוריון ב-1900.

ב-1905 עלה לארץ במסגרת העלייה השנייה והחל לעבוד בפרדסי פתח תקווה. במקביל הקים את שם את מפלגת הפועל הצעיר והיה שותף להקמת מושב עין גנים.

ב-1910 נאלץ לחזור לפולין כדי להתגייס (עקב היותו בעל אזרחות פולנית). יחד איתו חזר להתגייס גם חברו שלמה לביא. עם סיום הטירונות רכשו השניים דרכונים מזויפים, ערקו מהצבא וחזרו ארצה. עם חזרתו החל כבשנה לעבוד בנטיעות ביער הרצל ובבן שמן תוך שהוא מסייע ליצחק וולקני-אלעזרי. בהמשך מינה אותו וולקני למנהל עבודת הנטיעות.

באוקטובר 1913 נשא לאישה את חנה סוקלבר. לאחר הנישואין עברו בני הזוג לגור במושבה כנרת שם עברו לגור בביתו של רפאל ברז'ינסקי שהחליט לרדת לאוסטרליה. במושבה מילא כבשנה תפקידים ציבוריים שונים ומונה כמוכתר המושבה.

לאחר התיישבותם בכנרת שכנע כבשנה את הוריו לעלות ארצה ויישב אותם בסמוך למושבה.

בתקופת מלחמת העולם הראשונה מונה כבשנה על ידי הטורקים, מתוקף תפקודו כמוכתר, לגייס איכרים עם עגלות וסוסים עבור המאמץ המלחמתי. יצחק התגייס גם הוא וירד עם צי העגלות ואיכרי הגליל לבאר שבע וביצע משם משלוחים עד אל עריש ותעלת סואץ. ב-1917 עם ההתקדמות צפונה של הכוחות הבריטים של אדמונד אלנבי נסוגו הטורקים ולאיכרים התאפשר לחזור לביתם. באותה תקופה החל גירוש תל אביב, אלפי יהודים ממרכז הארץ גורשו על ידי הטורקים לגליל, וכבשנה היה בצוות שפעל למצוא להם מחסה, מזון ועבודה במושבות יבנאל וכנרת.

לחנה ויצחק כבשנה נולדו חמישה ילדים. אחת מבנותיו נישאה לאריק נחמקין מנהלל.

ב-1977 נפטרה אשתו. הוא נפטר ב-1981 בנהלל עת ביקר בברית נינו. הובא למנוחות בבית הקברות כנרת.

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד תדהר (עורך), "יצחק כבשנה", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ז (1956), עמ' 2806
* נדב מן, 100 שנה להקמת כנרת - חלק ג' - משפחת כבשנה, באתר ynet, 31 באוקטובר 2008
* משפחת כבשנה באתר המושבה כנרת
* יצחק כבשנה (אורכב 19.10.2014 בארכיון Wayback Machine) באתר "מלון בכל מקום"
* יצחק כבשנה באתר "ראשונים" פתח תקווה

הערות שוליים
------------

1. ↑  דוד בן-גוריון, ממלכתיות פועלית, מדעית וחלוצית, דבר, 21 באפריל 1964
2. ↑  יצחק מיכאלי, מי היו מייסדי "הפועל הצעיר", דבר, 20 בינואר 1981
3. ↑  חנה נולדה בפולין ב-1896, עלתה לארץ ב-1914 וחיה ביבנאל שם הכירה את אחיותיו של כבשנה, מרים וחנה, שנישאו לבני משפחת יפה (מרים נישאה לחיים יפה וחנה נישאה לדב יפה)
4. ↑  הודעת נישואין של יצחק כבשנה, הפועל הצעיר, 14 בנובמבר 1913
5. ↑  בערוב ימיהם עברו ההורים לטבריה שם גרו ליד בתם חווה הוכפלד ולאחר מותם נקברו בבית הקברות הישן בטבריה
6. ↑  יצחק מרידור, יצחק כבשנה, מאחרוני עליה שניה, הובא למנוחות, דבר, 27 באפריל 1981
**סופיה אמיליה זיברין** (באנגלית: **Sofija Emīlija Ziverts**; ‏ 1878 – ?) אזרחית לטבית שהוכרה כחסידת אומות העולם על פעילותה להצלת יהודים בלטביה במהלך מלחמת העולם השנייה.

פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים
--------------------------------

סופיה זיברין חיה בעיר לייפאיה שבמערב לטביה. לאחר שהגרמנים כבשו את לייפאיה ב-29 ביוני 1941, אם יהודיה בשם אריקה אלפרוביץ, בדתה סיפור שהיא ארית קתולית שהושארה על סף דלתם של זוג יהודי ואומצה על ידם. כאשר הגיע קוגלר, מפקד אס דה, לעיר בה התגוררה, אלפרוביץ שכנעה אותו באמיתות הסיפור וקוגלר נתן למשפחה תעודות המעידות על כך שאריקה אינה יהודייה ושבניה, אדוארד וגיאורג, הם יהודים רק למחצה ולכן פטורים מהתקנות החלות על היהודים. הסיפור הציל את חיי המשפחה למספר חודשים אך לאחר שהפסיקו להאמין לו, הרשויות הגרמניות החרימו את האישור שניתן למשפחה, ונתנו למשפחה הארכה של שלושה חודשים כדי למצוא שני עדים, שהכירו את האם לפני המלחמה ויוכלו להעיד שהיא אינה יהודייה.

האם פנתה אל הרטה קרקלינס שהיא הכירה בקבוצת טניס ואל מרת יאנקוביץ שהייתה שכנתה. שתי הנשים נחרדו מהנעשה ליהודים, והרטה קרקלינס ואמה של מרת יאנקוביץ, סופיה אמיליה זיברין העידו עבור משפחת אלפרוביץ. זיברין כתבה לרשויות מכתב בו העידה שלפני כ-40 שנה פגשה את אנה פריירס שעבדה בביתה של המשפחה היהודית שגידלה את אריקה כאשר טיילה בים. במכתב היא סיפרה שאנה סיפרה לה שאריקה אומצה על ידי המשפחה וכי היא אינה יהודיה בעצמה. במכתב היא העידה על מספר מפגשים שהיו לה כביכול עם אריקה ומשפחתה לאורך השנים. בנוסף לעדות, הרשויות דרשו מאריקה אלפרוביץ להשיג תעודה שמוכיחה שהיא הוטבלה בילדותה. בזכות העדות של סופיה זיברין, הרשויות נתנו לאריקה הארכה של שלושה חודשים שוב ושוב עד שתימצא תעודה שמוכיחה שהיא הוטבלה ובינתיים אריקה ושני בניה יכלו לחמוק מהגזרות שחלו על יהודים ולהציל את עצמם. ב-1943 הרשויות המקומיות הפסיקו לתת לאריקה עוד הארכות אך שכחו להודיע לאס. דה על כך. בזכות עדותה של זיברין ובשל חוסר התיאום בין הרשויות המקומיות לאס דה, המשפחה היהודיה ניצלה ושרדה עד סוף המלחמה.

לאחר המלחמה
-----------

לאחר המלחמה סופיה אמיליה זיברין איבדה קשר עם המשפחה היהודית שהצילה, אך שנים לאחר מכן אדוארד אנדרס (אלפרוביץ), שהפך לימים לפרופסור לכימיה, העיד בפני יד ושם על מעשיה של סופיה והדגיש את אומץ ליבה ואת המוכנות שלה להעיד עדות שקר, שאילו הייתה נתפסת הייתה גוררת עונש מוות. ב-2011 פרופ' אנדרס פרסם ספר על יהודי לטביה בשואה ובו כתב בין היתר על מעשיה ההרואיים של סופיה אמיליה זיברין.

הכרה והנצחה
-----------

ב-17 בפברואר 1999, הוכרה סופיה אמיליה זיברין כחסידת אומות עולם. יד ושם לא הצליחו למצוא קרובים של סופיה והיא כבר לא הייתה בחיים לכן אף אחד לא קיבל בשמה את התעודה מיד ושם, אך שמה נחקק בקיר הכבוד בגן חסידי אומות העולם.

לקריאה נוספת
------------

* Anders, Edward, "Playing for Time: 1942 - 44" in **Amidst Latvians During the Holocaust**, Riga, 2011

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  עדות מאת אדוארד אנדרס (לשעבר אלפרוביץ), הראשון ביולי 1998, תיק 8370, ארכיון יד ושם
2. ↑  יד ושם, Zīverts Sofija, האתר של יד ושם
3. 1 2  Anders, Edward, Playing for Time: 1942 - 44, **Amidst Latvians During the Holocaust**, 2011, עמ' 69 - 72

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"סופיה אמיליה זיברץ"**.
**הרמון אטקינס מקניל** (באנגלית: **Hermon Atkins MacNeil**; ‏  27 בפברואר 1866 - 2 באוקטובר 1947) היה פסל אמריקאי יליד אוורט, מסצ'וסטס.

קריירה
------

מקניל סיים את לימודיו בבית הספר לאמנות של מסצ'וסטס, בשנת 1886,  הפך למדריך באמנות תעשייתית באוניברסיטת קורנל בין השנים 1886 ל-1889, ולאחר מכן היה תלמידם של אנרי מ. צ'אפו ואלכסנדר פלגוייר ב- פריז. בשובו לאמריקה, הוא סייע לפיליפ מרטיני (1858–1927) בהכנת דגמי סקיצות לתערוכת הקולומביה העולמית, ובשנת 1896 הוא זכה במלגת ריינהארט, ועבד ברומא ארבע שנים (1896–1900).

בשנת 1906 הוא הפך לאקדמאי לאומי. יצירתו החשובה הראשונה הייתה "הרץ המוהיקני", ואחריו פיסל את "שיר פרימיטיבי", דמויות של אינדיאנים הצפון אמריקאים.[3] כמה מהפסלים המוקדמים יותר של אינדיאנים אמריקאים שימשו השראה לתרומתו המאוחרת יותר "הופי מתפלל לגשם" ודמויות אינדיאנים אחרות, לתערוכת הרכישה של לואיזיאנה. הוא יצר פסלי נשים, ופסלוני עירום המושפעים מתקופת חייו ברומא ובפריז,[4] אחת מיצירותיו העיקריות היא פסל "אנדרטת ויליאם מקינלי" בקולומבוס, אוהיו, לכבוד הנשיא ויליאם מקינלי. בשנת 1909 הוא זכה בתחרות לאנדרטה גדולה של חיילים ומלחים באולבני, ניו יורק.

אולי עבודתו הידועה ביותר היא כמעצב של המטבע "קווארטר" המציגה תבליט של "החירות" שנטבעה בין 1916 ל-1930, ונושאת את ראשי התיבות שלו מימין לתאריך. הוא גם הכין את פסל "הצדק" בצד המזרחי של בניין בית המשפט העליון של ארצות הברית.

מקניל היה אחד מתריסר פסלים שהוזמנו להתחרות בתחרות פסל "האישה החלוצה" ב-1927, בה לא הצליח לזכות. עבודתו הייתה גם חלק מתחרויות האמנות באולימפיאדת הקיץ 1928 וב אולימפיאדת הקיץ 1932.

אחת מיצירותיו האחרונות הייתה פסל "הפוני המהיר" שנחנך ב-1940 בסנט ג'וזף, מיזורי.

### משפחה

אשתו, קרול ברוקס מקניל, גם היא פסלת, הייתה תלמידה של פרדריק ויליאם מקמוני.

גלריה
-----

* הפוני המהירהפוני המהיר
* אנדרטת חיילי מלחמת השחוראנדרטת חיילי מלחמת השחור
* פסל עזרא קורנל, באוניברסיטת קורנלפסל עזרא קורנל, באוניברסיטת קורנל
* מפגש האדם הלבן עם האינדיאני, פורטלנד אורגוןמפגש האדם הלבן עם האינדיאני, פורטלנד אורגון

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הרמון אטקינס מקניל** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Hermon MacNeil (U.S. National Park Service), www.nps.gov (באנגלית)
2. ↑  Student Academic Records, Archives of Massachusetts College of Art and Design
3. 1 2  Chisholm, Hugh, ed. (1911). "Macneil, Hermon Atkins". Encyclopædia Britannica. Vol. 17 (11th ed.). Cambridge University Press. p. 265.
4. ↑  Exhibition of Models for a Monument to the Pioneer Woman’’ at the Chicago Architectural Exhibition, East Galleries, Art Institute of Chicago, June 25 to August 1, 1927
5. ↑  Olympedia – Hermon Atkins MacNeil, www.olympedia.org

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 129542474
* ISNI: 0000 0000 6681 0875
* LCCN: nr2002036625
* RKD: 123674
* SNAC: w6mg7xj7
* ULAN: 500027891
* VIAF: 23221350
* WorldCat: lccn-nr2002036625

 |
**מוצר בר-קיימא מינימלי** (באנגלית: **minimum viable product** או בקיצור: **MVP**) הוא מוצר עם המינימום ההכרחי של תכונות כך שלקוח יוכל להשתמש במוצר. המטרה העיקרית של שלב מוצר זה היא מישוב.

היתרון הגדול של מוצר בר-קיימא מינימלי הוא בכך שעלות הפיתוח של מוצר כזה היא נמוכה יחסית. כך שאם המוצר נכשל או לא עונה על הדרישות שבשבילן הוא אופיין אז כמות הכסף והזמן שהושקעה היא מינימלית. המונח הוטבע והוגדר על ידי פרנק רובינסון ב-2001, והפך לפופולרי בזכות סטיב בלנק (אנ') ואריק ריס (אנ'). ונתפס כיום כמושג מרכזי בעולמות הפיתוח הטכנולוגי כחלק מתפיסה של סטארט אפ רזה ופיתוח תוכנה זריז וכשלבים ראשונים בחברות הזנק.

תיאור
-----

למוצר בר-קיימא מינימלי אמורות להיות את היכולות המינימליות הנדרשות כדי לשחרר אותו למשתמשים או לשוק. בדרך כלל המפתחים של המוצר ינסו לשחרר אותו לקבוצה חלקית מתוך כלל הלקוחות האפשריים - לדוגמה לקהילת המאמצים המוקדמים (אנ') שמקובל לחשוב שהם יהיו יותר סלחניים, יתנו משוב יותר מפורט ויוכלו להבין את מהות המוצר גם בשלבים המוקדמים של הפיתוח. האסטרטגיה הזאת חוסכת פיתוח של תכונות או מוצרים שהלקוחות לא צריכים ולמקסם את כמות המידע תוך השקעה כספית קטנה משמעותית.

בפרויקטים המתבססים על מימון המונים, יסתפקו לרוב במוצר בר-קיימא מינימלי, כאשר יגיעו לשלב המימון. רק במקרים נדירים מגיעים לשלב זה כאשר המוצר הוא כבר מלא ומוכן לשיווק. בשלב זה אפשר להתייחס למימון ההמונים עצמו בתור סקר שוק ובכך להמשיך לפתח רק מוצר שיעמוד בדרישות שנובעות מסקר שוק זה. פעמים רבות, הפלטפורמות של מימון המונים מאפשרות גישה נוחה לקהילת המאמצים המוקדמים.

ביקורת
------

ישנם מחקרים המראים כי שחרור מוקדם של מוצר בר-קיימא מינימלי עלול לפגוע בחברה יותר מאשר לעזור לה, מכיוון שהיא עוזרת למתחרים לחקות תכונות ייחודיות של המוצר כאשר הוא עדיין לא בשל לתחרות מלאה בשוק. באותם מחקרים גם צוין, שלעיתים, שחרור מוקדם של מוצר כזה יכול לפגוע במוניטין של החברה.

ראו גם
------

* פיילוט (ניסוי)
* חברת הזנק
* הקתדרלה והבזאר

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מוצר בר-קיימא מינימלי** בוויקישיתוף
* סקירה על ספרו של אריק רייס The Lean Startup העוסקת במונח זה. (בעברית)
* ערך בנושא MVP במאגר הידע של דואלוג
* מה כל סטרטאפ צריך לדעת על מוצר בר קיימא מינימלי - הסבר על תהליך הפיתוח של מוצר בר-קיימא מינימלי ועל הדרכים השונות להגיע אליו. (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑  Ries, Eric (3 באוגוסט 2009). "Minimum Viable Product: a guide". `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  Minimum Viable Product | SyncDev, web.archive.org, ‏2019-02-18
4. ↑  W. S. Junk, "The Dynamic Balance Between Cost, Schedule, Features, and Quality in Software Development Projects", Computer Science Dept. University of Idaho, SEPM-001, April 2000.
5. ↑  Eric Ries, March 23, 2009, Venture Hacks interview: "What is the minimum viable product?", Lessons Learned
6. ↑  Perfection By Subtraction – The Minimum Feature Set
7. ↑  Holiday, Ryan The single worst marketing decision you can make *The Next Web*. 1 April 2015
8. ↑  "Kickstarter Lesson #105: Minimum Viable Product". *Stonemaier Games* (באנגלית אמריקאית). 2014-06-24. נבדק ב-2018-11-15.
9. ↑  "The Limitations of Lean Startup Principles". *knowledge.wharton.upenn.edu*. Kowledge@Wharton, Wharton School of the University of Pennsylvania. 28 בספטמבר 2018. נבדק ב-17 באוקטובר 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)
"**אחי הצעיר יהודה**" הוא שיר שכתב אהוד מנור לזכר אחיו יהודה וינר. השיר הולחן על ידי יוחנן זראי, ובוצע לראשונה על ידי להקת גייסות השריון, עם הסולן אבי טולדנו, בשנת 1969. השיר, משיריו המוכרים של אהוד מנור, הפך במרוצת השנים לאחד משירי ההספד של פנתיאון היצירה הישראלית העכשווית.

יהודה וינר, שהיה תותחן בטנק, נהרג בקרב בפורט תאופיק, ליד תעלת סואץ שבסיני, ב-8 בספטמבר 1968, במהלך מלחמת ההתשה, בן 19 במותו.

בשיר מנסה המשורר לנהל דיאלוג עם האח המת, דיאלוג שכמובן אינו אפשרי. כל בית בשיר נפתח בשאלות רטוריות: "האם אתה שומע?", "האם אתה יודע?" – שאלות שאין להן מענה. לאחר שאלות אלה מספר המשורר כיצד מנסים החיים להמשיך, לכאורה במלוא עוצמתם, על אף השכול הכבד.

הבית הראשון מתאר את הטבע הממשיך לשגשג במחזוריותו: השמש זורחת, הרוח מפזרת עלים, הגשם יורד. הבית השני מתאר את מחוזות הילדות, הממשיכים להתקיים, בגן הילדים לומדים שירים חדשים, ובתיכון התלמידים שוב מתעמלים. אולם למרות המראה הַשָּלֵו לכאורה, החיים לא חזרו שוב למסלולם, וספק אם יחזרו. האובדן ממלא את הלב בכל רגע. בסוף הבית השני מעמת המשורר את השלווה המדומה עם העובדה כי, למרות הזמן שחלף, "אמא מחכה בסתר שאולי עוד יגיע מכתב".

הבית השלישי בשיר מעצים את גודל האובדן, ומזכיר כי למרות מחזוריות הטבע והמשכיות החיים של ילדי הגן, "כל חבריך הטובים נושאים דמותך עמם...".
בסיום הבית השלישי מבטיח מנור לקרוא לבנו על שמו: "ובני הרך יפה כמוך / בשמך לו אקרא – יהודה"; המשורר קיים אמנם הבטחה זו כעבור שנים ספורות, עם הולדת בנו ידי (יהודה) בשנת 1974.

אהוד מנור, שהיה משורר ופזמונאי פורה, כתב שירים רבים, אולם השיר "אחי הצעיר יהודה" נחשב עד היום לאחד החשובים והמרגשים שבהם. בנימוקי השופטים שהחליטו להעניק לאהוד מנור את פרס ישראל בשנת תשנ"ח, נכתב:

> 
> אהוד מנור מעולם לא רצה להיות "שליח ציבור". בשירתו אין בדרך כלל מקום לנוסח "אנחנו". לפי תפיסתו אין פזמונאי יכול לדבר אלא בשם עצמו. ואכן, הוא הביא לזמר העברי את קולו הפרטי, קול אינטימי, חושפני ורגיש, אך באורח פלא הפכה שירת היחיד שלו לשירת רבים. כך התברר לו, שזעקת הכאב שלו בשיר "**אחי הצעיר יהודה**" היא זעקתם של רבים על נפילת יקיריהם...
> 
> 
> 
> — מתוך נימוקי השופטים, פרס ישראל, תשנ"ח
> 

חוקרת הספרות זיוה בן-פורת מונה פזמון זה של מנור (לצד שירו "בשנה הבאה") בין "פזמונים שזכו למעמד קאנוני-ממסדי [...] אלה שחוויה אישית ביותר [...] מבוטאת בהם באופן אימפרסונאלי ונוסחאי". לדבריה, היסוד הקושר פזמון קינה זה ומהווה את מוקד הניחומים בו הוא זכרו החי של הנופל.

ראו גם
------

שירים נוספים שכתב אהוד מנור לזכר אחיו:

* "בן יפה נולד"
* "בשנה הבאה"

קישורים חיצוניים
----------------

* "אחי הצעיר יהודה" באתר בית לזמר העברי
* מילות השיר "אחי הצעיר יהודה" באתר שירונט
* אחי הצעיר יהודה, בביצוע להקת גייסות שריון, סרטון באתר יוטיוב, בערוץ "מוזיקה ישראלית"
* קורות החיים של יהודה וינר, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
* שושנה ויג, "ואחי שותק" - ניתוח השיר בתוך נאום זיכרון לאח שנפל, אתר "אסימון"

הערות שוליים
------------

1. ↑  ידידיה גפני, שהיה הטען-קשר של אותו טנק, נפצע באותה תקרית. ב-1998 נפגש מנור עם אנשי צוות הטנק בו נהרג אחיו בתוכניתו של מני פאר.
2. ↑  זיוה בן-פורת, "הדינאמיקה של מערכת הפזמון בישראל", בתוך: זיוה בן-פורת בשיתוף עם [אחרים], **ליריקה ולהיט**, תל אביב: הקיבוץ המאוחד ('ספרות, משמעות, תרבות'), 1989, עמ' 70.
3. ↑  **שם**, עמ' 71.
**"יַעֲלָה יַעֲלָה בּוֹאִי לְגַנִּי"**, או בקיצור **"יַעֲלָה יַעֲלָה"**, הוא פיוט אשר נכתב במאה ה-16 על ידי הרב ישראל נג'ארה, מגדולי המשוררים והפייטנים העבריים בכל הזמנים.

הפיוט הוא שיר אהבה בין הדוד לבין הרעיה (המכונה בפיוט יעלה), ונכתב על בסיס משל אהבת הדוד והרעיה בשיר השירים, המסמלת את האהבה בין הקדוש ברוך הוא לעם ישראל. בפיוט ישנם גם מספר הרמזים לפסוקים בשיר השירים. כל בית בשיר נאמר על הרעיה והדוד לסירוגין. בשני הבתים הראשונים כל אחד מן האוהבים קורא לשני לשוב אליו. המשך הפיוט עוסק בגלות בה נמצאת הרעיה, לה מסביר הדוד כי הגלות היא לטובה, וכי היא עתידה להסתיים. בסוף הפיוט מבקשת הרעיה מן הדוד לאוספה מן הגלות, והדוד מבטיח לשלוח את 'סגנו', המשיח.

הפיוט מצא חן וחיבה בעיני כלל עדות המזרח וכיום נוהגים במנהגי הספרדים לשיר פיוט זה גם בזמירות ליל שבת.
קהילת יהודי מרוקו נוהגת לפייט את הפיוט בשירת הבקשות של שבת פרשת בא.
נהוג לשיר את הפיוט גם באירועי שמחה שונים, למשל הולדת בת או שמחת בת מצווה.

לפיוט לחנים רבים, בהם לחנו של המוזיקאי הישראלי יליד עיראק עזרא אהרן אשר חיבר את הלחן במאה ה-20, שהוא המוכר ביותר, גם בזכות ביצועם של ברי סחרוף כסולן, דניאל זמיר ומתיסיהו.

הפיוט
-----

> 
> יַעֲלָה יַעֲלָה בּוֹאִי לְגַנִּי הֵנֵץ רִמּוֹן פָּרְחָה גַּפְנִי  
> 
> 
> 
> יָבוֹא דוֹדִי יָחִישׁ צְעָדָיו וְיֹאכַל אֶת פְּרִי מְגָדָיו  
> 
> אִם יְדִידִי אָרְכוּ נְדוּדָיו אֵיךְ יְחִידָה אֵשֵׁב עַל כַּנִי  
> 
> 
> 
> שׁוּבִי אֵלַי, אַתְּ בַּת אֲהוּבָה שׁוּבִי אַתְּ, וַאֲנִי אָשׁוּבָה  
> 
> הִנֵּה עִמִּי זֹאת אוֹת כְּתוּבָה כִּי בְּתוֹכֵךְ אֶתֵּן מִשְׁכָּנִי  
> 
> 
> 
> רֵעִי, דּוֹדִי, נַפְשִׁי פָּדִיתָ וּלְבַת מֵאָז אוֹתִי קָנִיתָ  
> 
> עַתָּה לִי בֵין עַמִּים זֵרִיתָ וְאֵיךְ תֹּאמַר כִּי אֲהַבְתָּנִי  
> 
> 
> 
> אֲיֻמָּתִי, לְטוֹב זֵרִיתִיךְ וְלִתְהִלָּה וּלְטוֹב שָׂרִיתִיךְ  
> 
> כִּי אַהֲבַת עוֹלָם אֲהַבְתִּיךְ עַל כֵּן אוֹשִׁיבֵךְ עַל דּוּכָנִי  
> 
> 
> 
> לוּ יְהִי כִדְבָרְךָ, יְדִידִי עַתָּה מַהֵר תֶּאְסֹף נְדוּדִי  
> 
> וּלְתוֹךְ צִיּוֹן נְחֵה גְדוּדִי וְשָׁם אַקְרִיב לָךְ אֶת קָרְבָּנִי  
> 
> 
> 
> חִזְקִי רַעְיָה חִכֵּךְ כְּיֵין טוֹב כִּי צִיץ יִשְׁעִי רַעֲנָן וְרָטֹב  
> 
> וּלְסִירַיִךְ אֶכְרוֹת וְאֶחְטֹב וְחִישׁ אֶשְׁלַח לָךְ אֶת סְגָנִי
> 
> 
> 
>

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **יעלה יעלה** |

* אנסמבל יעלה - יעלה יעלה, סרטון באתר יוטיוב
* דניאל זמיר עם ברי סחרוף ומתיסיהו - יעלה, סרטון באתר יוטיוב
* ברי סחרוף והתזמורת הסימפונית של ירושלים - יעלה יעלה, סרטון באתר יוטיוב
* קטע קול הפיוט יעלה יעלה, באתר הפיוט והתפילה
* יעלה יעלה, למקהלת נערות א קפלה, באתר "אנו – מוזיאון העם היהודי"
**גאורגי ניקולייביץ' פליורוב** (ברוסית: **Гео́ргий Никола́евич Флёров**; ‏ 2 במרץ 1913 – 19 בנובמבר 1990) היה מדען גרעין יהודי סובייטי. אבי המאמץ הגרעיני הסובייטי, אחד מהאבות המייסדים של המכון המאוחד למחקר גרעיני בדובנה, חבר באקדמיה למדעים של ברית המועצות. על שמו נקרא היסוד פלרוביום.

תולדות חייו
-----------

נולד בעיר רוסטוב על הדון לאב רוסי ולאם יהודיה. למד באוניברסיטה הטכנולוגית של לנינגרד (סנקט פטרבורג) והתמחה בפיזיקה גרעינית. מורו היה איגור קורצ'טוב, עמו חלק את גילוי העקרונות הבסיסיים של תגובת השרשרת של האורניום ואת עקרונות הפעולה של כור גרעיני. בשנת 1942 הבחין פליורוב כי מאמרים בכתבי עת מדעיים שהתייחסו לביקוע גרעיני מאת מדענים בארצות הברית, בריטניה וגרמניה הפסיקו להופיע. פליורוב הסיק נכונה כי הדבר אירע בשל הפיכת התחום לסוד מדינה. סיבת הדבר יכולה להיות אחת בלבד - פיתוח נשק גרעיני. פליורוב כתב לסטלין את תובנתו והפציר בו להתרכז בבניית "פצצת אורניום" בהקדם האפשרי, כעין תמונת-מראה למכתב איינשטיין-סילארד ששיגרו אלברט איינשטיין ולאו סילארד לנשיא ארצות הברית פרנקלין דלאנו רוזוולט, אשר הניע את פרויקט מנהטן.

לאחר שהנ.ק.ו.ד. יירט מסמכים בריטיים שדנו בנושא הציב סטלין בראש המשימה את איגור קורצ'טוב. בפרויקט היו מעורבים גם אברם יופה, יולי חריטון, יעקב זלדוביץ' ולב ארצימוביץ'.

לאחר עבודה בפרויקט הגרעין, תחילה במסגרת הצבא האדום ולאחר מכן כחבר צוות המכון לאנרגיה אטומית ב"עיר האטום" ארזמאס-16 ובדובנה, פרש פליורוב ב-1960 וייסד בדובנה את המעבדה לחקר ריאקציות גרעיניות, כיום חלק מן המכון המאוחד למחקר גרעיני. במעבדה זו עסק פליורוב בעיקר בחקר יסודות על-כבדים וגילויים. הוא גילה והסביר את תופעת הדעיכה הרדיואקטיבית של גרעיני יסודות אלה ויצר שני יסודות חדשים, סיבורגיום (1974, במקביל לצוות של גלן תיאודור סיבורג מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי) ובוהריום (1976). פליורוב כיהן בראש המעבדה עד לפרישתו ב-1989, במקביל כיהן כיו"ר הוועדה המדעית של האקדמיה הרוסית למדעים.

פרסים ואותות הצטיינות
---------------------

* גיבור העמל הסוציאליסטי (1949)
* עיטור לנין (פעמיים, ב-1949 וב-1983)
* עיטור מהפכת אוקטובר (1973)
* פרס לנין (1967)
* פרס סטלין (1946, 1949)
* פרס ברית המועצות (1975)
* ביוני 2012 החליטה הוועדה הבינלאומית לכימיה לקרוא את היסוד 114 על שמו

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גאורגי פליורוב** בוויקישיתוף
* Making the Russian Bomb, ביוגרפיה מקוצרת בעמ' 180. מכתבו לסאלין בעמ' 193.
* ביוגרפיה באתר המעבדה על שמו בדובנה (אורכב 17.10.2013 בארכיון Wayback Machine)
* גאורגי פליורוב, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Two Ultraheavy Elements Added to Periodic Table

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1068540524
* ISNI: 0000 0001 1589 0550
* LCCN: n86120046
* LNB: 000144290
* NKC: jn20020717294
* VIAF: 306140665
* WorldCat: lccn-n86120046

 |
בזיליקת פטרוס הקדוש וכיכר פטרוס הקדוש בקנה מידה 1:25, בפארק מיניאטורות ביפן
**פארק מיניאטורות** הוא מתחם הכולל דגמים מיניאטוריים של נוף באזור מסוים: הרים, מבנים, נמלי תעופה, כלי רכב וכדומה. פארק המוקדש למדינה מסוימת מלקט מבנים מרחבי המדינה, וכולל לעיתים גם מבנים היסטוריים שחרבו. כאשר הפארק מציג עיר מסוימת, הוא קרוי **עיר מיניאטורית**. פארק מיניאטורות פועל כאתר תיירות. 

בדרך כלל ממוקם פארק מיניאטורות תחת כיפת השמים. 

פארק מיניאטורות ראשון הוקם בשנות העשרים של המאה העשרים בבקונסקוט שבאנגליה. בשנת 1952 נפתח בהולנד פארק המיניאטורות מדורודם, המציג מבנים מרחבי הולנד. פארקי מיניאטורות הוקמו בעשרות מקומות בעולם. 

פארק מיניאטורות נבנה בדרך כלל בקנה מידה קבוע לכל המוצגים שבו. קנה מידה זה נע מ-1:72 עד 1:9. באירופה ובאסיה נפוץ קנה המידה 1:25.

אחדים מהדגמים, כגון רכבות וטחנות רוח מכילים מנוע, המאפשר להם תנועה. אפקטים נוספים כוללים קולות, תאורה, זרימת מים וכדומה.

ישראל
-----

דגם ירושלים בסוף ימי הבית השני
דגם ירושלים בסוף ימי בית שני מציג את ירושלים בסוף תקופת בית שני, בקנה מידה 1:50. הוא נבנה בשנים 1962-1966, בשטח מלון הולילנד שבשכונת בית וגן בירושלים. בשנת 2006 הועבר הדגם לשטח מוזיאון ישראל.

**דגמים נוספים בירושלים**

* דגם בית ראשון - "הרוח שבחומר", אריאל - המרכז לתולדות ירושלים בימי בית ראשון, יד בן-צבי. רח’ בוני החומה, הרובע היהודי, ירושלים.
* דגם ירושלים בתקופה הביזנטית, לצד כנסיית פטרוס אין גליקנטו.
* דגם ירושלים במאה ה-19 (1870), במוזיאון "מגדל דוד".
* דגם ירושלים במצבה הנוכחי, מרתף בניין עיריית ירושלים.
* דגם הקו העירוני בירושלים בין השנים 1948–1967, באתר גבעת התחמושת (בהקמה, 2008).
* דגמים של הר הבית שהכין קונרד שיק, במרתף בית הספר שמידט, מצפון לשער שכם
* מוזיאון הדגמים של קונרד שיק בכנסיית המשיח

פארק מיני ישראל נפתח בחודש נובמבר 2002 בקרבת לטרון, ובו מוצגים דגמים של מקומות, אזורים, ובניינים שונים בישראל, בקנה מידה 1:25.

ראו גם
------

* סימולאקרה

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **פארקי מיניאטורות** |

* האיגוד הבינלאומי לפארקי מיניאטורות
* פארק מיני ישראל
**משה (מושיקו) גריאני** (נולד ב-18 ביוני 1957 בטבריה שבישראל) הוא כדורגלן עבר ישראלי אשר שיחק בעמדת הקשר בעיקר במכבי נתניה ובנבחרת ישראל.

קריירת מועדונים
---------------

גריאני נולד בטבריה. בגיל 14 הצטרף למחלקת הנוער של מכבי נתניה. בשנת 1977 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון. בעונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת זכתה הקבוצה בפעם היחידה בתולדותיה בדאבל - אליפות ישראל וגביע המדינה, וגם זכתה בראשות הבית שלה בגביע האינטרטוטו. בגמר גביע המדינה גריאני אף הבקיע את השער השני בניצחון 2-1 על בני יהודה תל אביב. בעונת 1979/1980 זכתה מכבי נתניה באליפות נוספת. בנוסף ניצחה הקבוצה פעמיים במשחק אלוף האלופים.

בגיל 23 עבר גריאני לברייטון אנד הוב אלביון מהליגה האנגלית הראשונה. הוא לא הצליח להשתלב במועדון וערך הופעת ליגה אחת בלבד, במשחק נגד סאות'המפטון.

לאחר עונה אחת בלבד באנגליה חזר גריאני למכבי נתניה. הוא שיחק במועדון במשך 4 עונות נוספות, בהן זכה באליפות נוספת, פעמיים בראשות הבית שלה בגביע האינטרטוטו ופעם אחת בטורניר אלוף האלופים. לאחר מכן עבר גריאני לשחק במכבי תל אביב, עמה זכה פעמיים בגביע המדינה. בגמר גביע המדינה 1986/1987 הבקיע את השער הראשון של מכבי תל אביב בתיקו 3-3 נגד מכבי חיפה, שלאחריו ניצחה מכבי תל אביב בדו-קרב בעיטות עונשין. גריאני סיים את הקריירה עם עונה אחת במדי מכבי יבנה מהליגה הארצית, שהייתה הליגה השנייה בחשיבותה בישראל.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-28 במרץ 1979 ערך גריאני את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל, כשנכנס כמחליף בהפסד 2-0 לנבחרת בלגיה במסגרת מוקדמות אולימפיאדת מוסקבה 1980. הוא ערך 5 הופעות בטורניר, והוסיף 5 הופעות במוקדמות מונדיאל 1982.

תארים
-----

#### מכבי נתניה

* אליפות ישראל (3): 1977/1978, 1979/1980, 1982/1983
* גביע המדינה (1): 1977/1978
* אלוף האלופים (3): 1977/1978, 1979/1980, 1982/1983

#### מכבי תל אביב

* גביע המדינה (2): 1986/1987, 1978/1988

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  אשר גולדברג‏, "זו הייתה שטות חיי, טיפשות על גבי טיפשות", באתר וואלה!‏, 21 בינואר 2022
2. 1 2  באותן שנים לא נערכו שלבי נוקאאוט ולא הוכרזה זוכה במפעל.
קטע ממערך DNA בו מופיע cDNA
**cDNA** (קיצור של **Complementary DNA**, "דנ"א משלים") היא מולקולת DNA המסונתזת על בסיס תבנית של mRNA.

cDNA נוצר בתאים אשר נדבקו ברטרו וירוס המכילים חומר גנטי מסוג RNA ואנזים רוורס טרנסקריפטאז אשר באמצעותו התא יוצר שעתוק הפוך ליצירת cDNA. הדנ"א המשלים משועתק במנגנונים העצמאיים של התא ל-RNA של הווירוס ובכך התא משבט את הרטרו וירוס שבו הוא נדבק.

המונח cDNA משמש רבות בתהליכים של הנדסה גנטית, שבמהלכה משעתקים במהופך mRNA ליצירת דנ"א משלים. דנ"א משלים זה יכול לשמש אחר כך לצורכי ריצוף, או לצורכי בניית רצפים גנטיים חדשים.

שימושים במחקר ובתעשייה
----------------------

על פי הדוֹגמה המרכזית של הביולוגיה המולקולרית, DNA עובר תהליך של שעתוק שמשתמש בו כתבנית ליצירת mRNA. הלה משמש כתבנית לסינתזת חלבון בתהליך התרגום. בתאים איקריוטיים, לעומת תאים פרוקריוטיים, קיימים בתוך רצף הגן אקסונים ואינטרונים. האינטרונים מוצאים מן ה-mRNA בתהליך השחבור, המתרחש בגרעין התא. ה-mRNA הבוגר שמתקבל בתום תהליך השחבור מוצא מן הגרעין אל ציטופלסמת התא ומתורגם לחלבון. כאשר מעוניינים לתרגם חלבון אאוקריוטי בתא פרוקיוטי, נעשה שימוש ב-cDNA המיוצר מן ה-mRNA הבוגר, אשר לא כולל את האנטרונים, ליצירת חלבון תקין.

הכנסת הגן האיקריוטי המקורי לתא הפרוקיוטי, הייתה מובילה לתרגום המקטע כולל האינטרונים שבתוכו, ולקבלת חלבון פגום.

מספר שיטות לייצור cDNA נמצאות בשימוש, אך הנפוצה שבהן מייצרת cDNA מ-mRNA בוגר (נטול אינטרונים) על ידי שימוש באנזים רוורס טרנסקריפטאז, אשר מסוגל לסנתז גדיל DNA על גבי תבנית של גדיל RNA.

בנוסף לתפקידו בשיבוט משמש cDNA גם לייצור ספריות cDNA ולבחינת הגנים המבוטאים בתאים תוך שימוש ב-Real Time PCR, שבב DNA, או במיפוי גנטי מלא של הספריה. 

| חומצות גרעין |
| --- |
| אבני בניין | נוקלאוזיד • נוקלאוטיד • דהאוקסינוקלאוטיד | סליל DNA |
| פורין | אדנין (A) • גואנין (G) |
| פירימידינים | תימין (T) • ציטוזין (C) • אורציל (U) |
| RNA | **רנ"א מקודד**: mRNA • pre-mRNA
**רנ"א שאינו מקודד** **תרגום**: tRNA • rRNA • tmRNA
**בקרה**: miRNA • siRNA • piRNA • RNAi
**עריכת רנ"א**: snRNA • snoRNA |
| DNA | cDNA |
**יוֹם זֶה שִׁירוּ לָאֵל** הוא פיוט שנכתב על ידי הרב מרדכי עבאדי (1826–1884). הפיוט כולל שירה לכבוד יום השבת ושבת לכבוד האל.

הפיוט משויך לרפרטואר שירת הבקשות על פי מסורת יהודי חלב. רעיון הפיוט אשר נכתב על ידי הרב מרדכי עבאדי הוא הכתה של שירת השבת ואת השירה לאל. לחנו של הפיוט המותאם למילות הטקסט מתרונן ומזמין לפייט ולשורר. הפיוט נחתם בכך שהוא מעודד ומחזק את היהודים הקמים בלילות לשורר שירה לשבחו של האל, ומברכם בכך שיזכו להגיע לגבורות ולשבת בחצרות ביתו של הקדוש ברוך הוא (כלומר, לזכות ולהגיע לגאולה).

הפיוט
-----

> 
> יוֹם זֶה שִׁירוּ לָאֵל שִׁיר וּמִזְמוֹר עֵת כִּי בוֹ שָׁבַת מְלַאכְתוֹ גָּמוֹר  
> 
>    
> 
> עַל כֵּן הוּא צִוָּה זָכוֹר וְשָׁמוֹר יוֹם הַשְּׁבִיעִי שַׁבָּת לַה'  
> 
>   
> 
> שַׁבָּת מְנוּחָה מִכָּל מְלָאכָה שָׂשוֹן וְשִׂמְחָה כִּי הוּא חֶלְקְךָ  
> 
> בּוֹ יְבָרֶכְךָ וְיִשְׁמְרֶךָ תִּשָּׂא בְרָכָה מֵאֵת ה'  
> 
>   
> 
> שִׂפְתֵי רְנָנוֹת כָּל לָשׁוֹן תּוֹדֶה תַּפְטִיר בְּשָׂפָה לְהַזְכִּיר חַסְדֵי  
> 
> אֵל כִּי הִנְחִיל זֹאת נַחֲלַת עַבְדֵי אֵל וְצִדְקָתָם נְאֻם ה'  
> 
>   
> 
> בֶּן אִישׁ חַיִל חַי חַי הוּא יוֹדֶךָ כִּי טוֹב לְהוֹדוֹת לְזַמֵּר שְׁמֶךָ  
> 
> גַּם לְהַגִּיד בַּבֹּקֶר חַסְדֶּךָ מַה גָּדְלוּ מַעֲשֶׂיךָ ה'  
> 
>   
> 
> יְמִין ה' כֹּח נֶאְדָּרִי עֻזִּי מָעֻזִּי מָגִנִּי סִתְרִי  
> 
> אֲרוֹמְמֶנְהוּ אוֹדֶה מִשִּׁירִי כִּי מִי בַשַּׁחַק יַעֲרֹךְ לַה'  
> 
>   
> 
> חִזְקוּ וְאִמְצוּ בְּרֹאשׁ אַשְׁמוּרוֹת קוּמוּ הַעֲרִיצוּ לָאֵל בִּזְמִירוֹת  
> 
> כִּי הוּא חַיֵּיכֶם לָבוֹא בִּגְבוּרוֹת תֵּשְׁבוּ בְחַצְרוֹת בֵּית ה'
> 
> 
> 
>

קישורים חיצוניים
----------------

* קטע קול הפיוט יום זה שירו לאל, באתר הפיוט והתפילה
**באלדב סינג** (בפנג'אבי: **ਬਲਦੇਵ ਸਿੰਘ**; בהינדי: **बलदेव सिंह**;‏ 11 ביולי 1902 – 29 ביולי 1961) היה פוליטיקאי הודי ששימש כשר ההגנה הראשון של הודו.

ביוגרפיה
--------

באלדב סינג נולד ב-11 ביולי 1902 למשפחה סיקית בפנג'אב. אביו, אינדר סינג, שהחל את חייו כפקיד ממשלתי באוטר פרדש, הקים חברה לפלדה בג'אמשדפור, ביהר (היום בג'הרקנד), אליה הצטרף סינג לאחר שהשלים את לימודיו באמריטסר.

בשנות השלושים שב סינג לפנג'אב, ובבחירות הראשונות לאספה המחוקקת של פנג'אב שנערכו ב-1937, נבחר מטעם שירומאני אקאלי דאל, בו זכה בזכות הפעילות הפילנתרופית של משפחתו. ביולי 1942 הצטרפה שירומאני אקאלי דאל לקואליציה בראשות מפלגת האיחוד וסיקנדר האית ח'אן (אנ'), וסינג מונה לשר הפיתוח. הוא כיהן במשרה עד ספטמבר 1946.

ב-1946, כשוועדה ממשלת הודו באה להודו על מנת לשמוע את דעות ההודים לגבי עתיד הודו הבריטית, סינג היה חבר במשלחת הסיקית. הוא העדיף את אחדות הודו עם ביטחונות למיעוטים, אך אם תחולק הודו ביקש שהחלקים המוסלמים של פנג'אב יעברו למדינה המוסלמית כדי להבטיח רוב סיקי במדינה. הוועדה הציעה תוכנית להודו מאוחדת בה ניתנת אוטונומיה למוסלמים, תוכנית שנדחתה על ידי הסיקים שלא הוזכרו בה.

ב-2 בספטמבר 1946 הוקמה ממשלה הזמנית ההודית (אנ') בראשות ג'ווהרלל נהרו, וסינג הצטרף אליה כשר ההגנה ולאחראי על צבא הודו הבריטית. עם עצמאות הודו ב-15 באוגוסט 1947 הפכה הממשלה לממשלת הודו וסינג מונה לשר ההגנה האחראי על צבא הודו.

סינג נבחר על ידי האספה המחוקקת של פנג'אב לחבר באספה החוקתית של הודו, שמונתה על כתיבת חוקת הודו.

סינג היה שר ההגנה במהלך חלוקת הודו וההגירה הכפויה שנלוותה אליה, והיה ממונה על צבא הודו במהלך מלחמת הודו–פקיסטן הראשונה שהתחוללה בעיקרה בחבל קשמיר, וכן על מבצע פולו, בו סופחה מדינת היידראבאד שביקשה להכריז על עצמאות להודו.

סינג נבחר לחבר בלוק סבהה בבחירות הראשונות שהתקיימו בהודו העצמאית ב-1952, ונבחר בשנית ב-1957.

סינג נפטר לאחר מחלה בדלהי ב-1961, וגופתו נשרפה בעיירת הולדתו בפנג'אב.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **באלדב סינג** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  Baldev Sing - a man of steel will, Sikh Achievers, ‏2008 (באנגלית)
2. ↑  Members-Designat Of Interim Govt. Meet In Delhi (עמ' 1), The Indian Express, ‏2 בספטמבר 1946 (באנגלית)

| משרד ההגנה (הודו)משרד ההגנה (הודו) שרי ההגנה של הודו |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| באלדב סינג • נרסימהה גופלסוואמי איאנגר • ג'ווהרלל נהרו • קליש נאת' קתג'ו • ג'ווהרלל נהרו • ונגליל קרישנן קרישנה מנון • ג'ווהרלל נהרו • ישוונטרו בלוונטרו צ'אוואן • סווארן סינג • ג'גג'יואן ראם • סווארן סינג • אינדירה גנדי • בנסי לאל • ג'גג'יואן ראם • צ'אידמבראם סוברהמניאם • אינדירה גנדי • רמזוואמי ונקטרמן • שנקראו צ'אוואן • פ"ו נרסימהה ראו • רג'יב גנדי • ו. פ. סינג • קרישנה צ'אנדרה פנת • ו. פ. סינג • צ'אנדרה שקאר • פ"ו נרסימהה ראו • שארד פאוור • פ"ו נרסימהה ראו • פרמוד מהג'אן • מולאיאם סינג ידאב • ג'ורג' פרננדס • ג'סוואנט סינג • ג'ורג' פרננדס • פרנב מוקהרג'י • א. ק. אנטוני • ארון ג'איטלי • מאנוהר פרקיר • ארון ג'איטלי • נירמלה סיטרמן • ראג'נאת' סינג |  |

 |
טיל PARS 3 LR
מסוק יורוקופטר טייגר של הצבא הגרמני חמוש בטילי PARS 3 LR
**PARS 3 LR**, או **TRIGAT-LR** (ראשי תיבות באנגלית: Third Generation AntiTank, Long Range) הוא טיל נגד טנקים גרמני, דור ג'. זהו טיל שגר ושכח היכול לשמש כנגד מטרות אוויריות או קרקעיות. הטיל מיועד לשימוש מטווח רחוק, והוא נועד לפגוע במסוקים, טנקים ומטרות נוספות תוך סיכון מינימלי של הרכב המשגר לאש האויב. זהו הנשק העיקרי המיועד למסוק הקרב יורוקופטר טייגר. את הטילים ניתן יהיה לשגר במטח של עד 4 טילים ב-8 שניות. לטיל יש אפשרות לתקיפה ישירה או תקיפה מלמעלה כמו לטילי הספייק והג'אוולין.

פיתוח
-----

הפיתוח של הטיל החל כתוכנית משותפת לגרמניה, צרפת ובריטניה. לאחר שבריטניה פרשה, נותרו צרפת וגרמניה, צרפת נטשה את הפרויקט בשנת 2004 כתוצאה מקשיי מימון. המפתחים העיקריים היו Diehl BGT Defence מגרמניה ו-LFK מגרמניה, שכיום שייכת לקבוצת EADS מגרמניה וצרפת. תוכנן גם דגם קל יותר, לטווח בינוני הנישא על ידי חיילים בשם "Trigat-MR", אך הפרויקט בוטל. הפרויקט הפך בסופו של דבר למערכת ה-טריגאן (Trigan) המוצעת, המבוססת על עמדת ירי של המילאן 3 ועל טילי Trigat-MR.

בשנת 2006 צבא גרמניה הזמין 680 טילי PARS 3 LR בעסקה שעלותה 380 מיליון אירו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **PARS 3 LR** בוויקישיתוף
**איתי סנד** (נולד ב-4 במאי 1955) הוא פרופסור למדע המדינה ודיקן הפקולטה למדעי החברה על שם גרשון גורדון באוניברסיטת תל אביב. כמו כן, הוא עומד בראש מכון מינץ לפתרונות מדיניות אסטרטגיים לאתגרים גלובליים. איתי סנד הקים את בית הספר ללימודי חברה ומדיניות בפקולטה למדעי החברה באוניברסיטת תל אביב, ועמד בראשו במשך 4 שנים עד שמונה לדיקן הפקולטה.

תחומי המחקר העיקריים שלו הם תורת המוסדות, תורת המשחקים ומודלים מתמטיים יישומיים. כמו כן הוא מרצה בקורסים של תכנון אסטרטגי, הבטים פוליטיים וחברתיים במדיניות הציבורית ותקצוב.

בעבר כיהן כראש המחלקה למדע המדינה וכמנהל ה-Center for New Institutional Social Sciences באוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס. פרופ' סנד פרסם חמישה ספרים בשנים 1997–2014 בהוצאת אוניברסיטת קיימברידג'.

כמו כן, פרופ' סנד פרסם עשרות מאמרים בכתבי עת מובילים כגון The American Journal of Political Science ו-The Journal of Politics, The Journal of Theoretical Politics

בנם של זוג הסופרים יונת ואלכסנדר סנד.

פרסומים
-------

### ספרים שכתב

* J. Knight and I. Sened (Eds.) 1995. *Explaining Social Institutions*, Ann Arbor: The University of Michigan Press.
* Itai Sened. 1997. *The Political Institution of Private Property*. Cambridge: Cambridge University Press.
* Gideon Doron and Itai Sened. 2001. *Political Bargaining: Theory Practice and Process*. London: Sage Publications.
* Norman Schofield and Itai Sened. 2006. *Multiparty Democracy: Parties, Elections and Legislative Politics in Multiparty Systems*, Cambridge University Press.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אוניברסיטת תל אביב, מכון חדש לפתרונות מדיניות אסטרטגיים לאתגרים גלובליים נחנך באוניברסיטת תל אביב
2. ↑  Itai Sened, Department of Political Science, ‏2019-03-25 (באנגלית)
3. ↑  פרופ' אתי סנד | הפקולטה למדעי החברה ע"ש גרשון גורדון, באתר social-sciences.tau.ac.il
4. ↑  פרופ' איתי סנד, באתר social-sciences.m.tau.ac.il

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007520873105171
* VIAF: 151711
* WorldCat (עם VIAF): 151711

 |
**בויאן בוטוליה** (בסרבית: **Бојан Бутулија**, ‏נולד ב-23 ביולי 1979, בלגרד) הוא שחקן כדוריד סרבי. הוא משחק כיום בקבוצת הכדוריד של מכבי תל אביב ונחשב לאחד מגדולי שחקני הכדוריד הזרים ששיחקו בישראל בכל הזמנים. מספר חולצתו של בויאן בוטוליה הוא 33. בוטוליה משחק בעמדת המקשר השמאלי.

פרטיזן
------

בויאן בוטוליה גדל במועדון הנוער של פרטיזן בלגרד, והיה נחשב לאחד הכישרונות הגדולים של מחלקת הנוער הסרבית. בשנת 1999 הועלה בוטוליה לקבוצת הבוגרים של פרטיזן בלגרד.

הוא שיחק במועדון עד לשנת 2005. בעונת 2011 הוא חזר וזכה עם פרטיזן בלגרד בליגה הסרבית. בעונת 2018/19 בוטוליה חזר פעם נוספת לפרטיזן. בסיום העונה הוא מונה למאמן המועדון.

אחרי פרטיזן בלגרד
-----------------

בשנת 2005, החליט בוטוליה שהוא עוזב את פרטיזן בלגרד לטובת הקבוצה הרומנית היצ'ם קונסטנה. בוטוליה שיחק שנתיים בקבוצה הרומנית וגביע האתגר, אך אחרי שנתיים החליט כי הגיע זמנו לעזוב לאחר שלא זכה בכלל בקרדיט וכבש רק שער אחד. לאחר שעזב את היצ'ם קונסטנה, חתם בוטוליה בספורט רטיסטה, גם היא מרומניה. 

בוטוליה התקדם מאוד וכבש 134 שערים. עם ספורט רטיסטה שיחק בוטוליה בגביע האתגר ובגביע איצ'ף. כעבור 3 שנים בספורט רטיסטה, הבין בוטוליה שמעמדו קטן והוא צריך לפנות לקבוצה יותר גדולה. בוטוליה החליט לחזור לפרטיזן בלגרד ושיחק שם שנתיים וכבש 34 שערים בסך הכול.

בוטוליה זכה עם באליפות רומניה עם קונסנטה, ב-3 גביעי האתגר ו-2 גביעים עם רטיסטה. בעונת 2011 זכה בוטוליה עם פרטיזן בלגרד בליגה הסרבית.

בישראל
------

לאחר שנתיים בקבוצת מוצאו, פרטיזן בלגרד, בוטוליה עבר להפועל ראשון לציון ובכך העלה את מעמדו לשחקן הרכב קבוע בקבוצה. בוטוליה מחזיק בממוצע של 12 שערים למשחק והוא הכובש המצטיין של ליגת העל. ב-28 במאי 2012, נבחר בויאן בוטוליה לנבחרת העונה של ליגת העל בכדוריד. בעונת 2012/2013, זכה בוטוליה בתואר השחקן המצטיין של העונה, וזכה עם קבוצתו, הפועל ראשון לציון, באליפות המדינה. שבועיים לאחר סיום העונה, חתם בוטוליה במכבי תל אביב. הוא שיחק במכבי עד לשנת 2017 ולאחר עונה זו חזר לפרטיזן בלגרד

משפחה
-----

בויאן בוטוליה נישא בשנת 2009 לאלינה, אזרחית רומניה. לשניים יש ילדה. ולו בן אחד מנישואיו הראשונים לבת עמו.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **בויאן בוטוליה** |

* כרטיס שחקן

הערות שוליים
------------

1. ↑
ד"ר **אחמד אבו חאטיר** (בערבית: **أحمد أبو خاطر**) הוא גאוגרף ומתכנן פלסטיני, מומחה לניהול משאבי מים, איכות הסביבה ותכנון עירוני. כמו כן הוא ספורטאי העוסק בהרמת כוח.

קריירה מקצועית
--------------

אחמד אבו חאטיר נולד ברפיח. בנערותו היגר לארצות הברית. למד באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין, שם השלים תואר ראשון בהנדסת מערכות בניין ותואר שני בתכנון עירוני. קיבל תואר דוקטור בתכנון קהילתי ואזורי מאוניברסיטת טקסס באוסטין. מחקריו שמו דגש על ניהול משאבי מים, יישוב סכסוכים וגישור.

כיום, ד"ר אבו חאטיר משמש כמנהל בכיר בחברה למערכות מידע גאוגרפי ומערכות ניווט בשם "Trimble Navigation" בסאניווייל. לפני כן כיהן בתפקידי ניהול בתחומים של פיתוח תוכנה ושיווק במספר חברות בקליפורניה, וכן היה מרצה באוניברסיטת טקסס באוסטין. תחומי התמחותו הם מערכות מידע גאוגרפי, תכנון ופיתוח קהילתי, תכנון ערים ואזורים, מדעי הסביבה ופיתוח בר-קיימא, ניהול משאבי מים חוצי גבולות, ויישוב סכסוכים. הוא כתב מספר מאמרים על ניהול משאבי מים בהקשר של הסכסוך הישראלי-ערבי, וכן על ניהול משאבי מים חוצי גבולות בארצות נוספות במזרח התיכון.

ד"ר אבו חאטיר פרסם מאמרים רבים, מרצה בכנסים ומייעץ, וקיבל מעל 20 פרסים על עבודותיו. כמו כן פרסם מספר רב של ספרים באנגלית. ספרו האחרון, "**מים כזרז לשלום - ניהול מים בין גבולות ויישוב סכסוכים**", מתאר מסגרת לתהליכי משא ומתן על משאבי מים.

הישגיו בהרמת כוח
----------------

אבו חאטיר הוא ספורטאי העוסק בהרמת כוח, והיה הספורטאי הראשון שייצג את פלסטין באיגוד העולמי של מרימי כוח באליפות בלאס וגאס בשנת 2006. אבו חאטיר ייצג שוב את פלסטין בתחרות בשנת 2007 באנהיים, קליפורניה, שם קבע שיא עולם פלסטיני חדש.

אחמד אבו חאטיר מתחרה בקטגוריית גברים עד 198 פאונד.

* שיאו בסקוואט: 630 פאונד.
* שיאו בלחיצת חזה: 610 פאונד.
* שיאו בדדליפט: 705 פאונד.

קישורים חיצוניים
----------------

* באתר IMEU

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007427387105171
* ISNI: 0000 0004 0319 3979
* LCCN: n2013020524
* NTA: 364448415
* VIAF: 299789117
* WorldCat: lccn-n2013020524

 |
**דני זִיפֶּר** (נולד ב־1933) הוא מדען, פרופסור, ואיש חינוך ישראלי. מחלוצי תחום הנדסת תעשייה בישראל. זכה בפרס מפעל חיים על תרומתו החלוצית לפיתוח תחום הנדסת תעשייה וניהול בישראל ובתואר "יקיר העיר תל אביב-יפו".

ביוגרפיה
--------

**דניאל זִיפֶּר**, איש אקדמיה, חינוך ותרבות. נולד בתל אביב ולמד בבית הספר היסודי תל נורדוי ובגימנסיה הרצליה. היה חניך בתנועת הנוער - התנועה המאוחדת. בהיותו נער בן 15, במלחמת העצמאות, העביר הודעות ומסרים באמצעות אופניו ללוחמים שבשדה הקרב.

בצבא שירת בנח"ל והדריך טירונים במחנה אלנבי שבירושלים. בתום שירותו בצבא למד הנדסת מכונות בטכניון ובתקופה הזאת של לימודיו השתתף בתור חייל מילואים בקורס קצינים. במילואים שירת בחיל התותחנים ובחיל החימוש, והשתתף בשלוש ממערכות ישראל. הוא השתחרר בגיל 55 בדרגת סרן.

בשנת 1959 נסע לניו-יורק והשלים תואר שני בהנדסת מכונות באוניברסיטת קולומביה. עם שובו ארצה החל לעבוד ברפא"ל, הוא היה חבר בצוות הפיתוח של ה-"שפריר", טיל האוויר הישראלי הראשון ושימש מנהל הניסויים בצרפת. בשנת 1967 נסע עם משפחתו לאטלנטה שבארצות הברית והשלים את לימודי הדוקטורט בהנדסת תעשייה וניהול באוניברסיטה המכון הטכנולוגי של ג'ורג'יה.

בשנת 1971 שב לישראל, הקים באוניברסיטת תל אביב את המחלקה להנדסת תעשייה, ייסד את התוכנית ללימודיה, ותחת ניצוחו חוללה המחלקה מהפכה בתחום לימודי התעשייה בישראל. פרופ' זִיפֶּר עמד בראש המחלקה שנים רבות וקיבל מעמד של פרופסור בשנת 1977. הוא התמחה בתחומי ניתוח מערכות ייצור, תפעול, מחשוב ומערכות מידע וחינך דורות רבים של מהנדסים למצוינות.

### תפקידים ציבוריים

דני זִיפֶּר שימש בתפקידי ניהול שונים באוניברסיטה ובוועדות לאומיות, כגון יו"ר הוועדה המדעית במרכז לחיזוי טכנולוגי ובנוסף על כך פרסם מאמרים רבים בכתבי עת חשובים בתחום תכנון וניתוח של מערכות ייצור ובקרה, והוציא לאור ספר ושמו: Production: Planning, Control and Integration.

דני זִיפֶּר כיהן בהתנדבות בוועדת המעקב לתוכניות אקדמיות להנדסת תעשייה וניהול מטעם המועצה להשכלה גבוהה. וסייע ליו"ר ועדת הכספים של הכנסת. בשנת 2006 זכה בפרס מפעל חיים על תרומתו החלוצית לפיתוח תחום הנדסת תעשייה וניהול בישראל.

פרופי זִיפֶּר פעל רבות בהתנדבות למען תושבי תל אביב-יפו: בין השאר כיהן בתור סגן יו"ר הוועד המפקח של גימנסיה הרצליה. בשנת 2009 סייע לוועדת גל, שעסקה בעתידה של תחנת הכוח רידינג. הוועדה קבעה, כי יש ליצור איזון נכון בין הצורך לספק חשמל לבין הרחבת השטחים הירוקים בעיר ואת המלצותיה אימץ השר הממונה.

בתור חובב תרבות ומוזיקה מושבע הוא תומך במוסדות התרבות של העיר וכיהן בתור חבר בדירקטוריון המשכן לאמנויות הבמה.

זיפר היה נשוי לשוש זיפר, אשר נפטרה ב-2018. יש לו שני ילדים וכן נכדים. אחד מילדיו הוא פרופסור משה זיפר, פרופסור למדעי המחשב.

זִיפֶּר מתגורר בתל אביב-יפו. בשנת 2021 הוענק לו אות "יקיר העיר תל אביב-יפו".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דני זיפר** בוויקישיתוף
* דני זיפר, ברשת החברתית Goodreads
* יקירי העיר תל אביב-יפו באתר עיריית ת"א.
* יקירות ויקירי העיר תל אביב-יפו לשנת תשפ"א 2021 באתר תל אביב אחת.
* פרופ' דניאל זִיפֶּר באתר אוניברסיטת תל אביב.
* חברי סגל המחלקה להנדסת תעשייה באוניברסיטת תל אביב.
* Production: Planning, Control, and Integration
**גיוֹרגי קוויריקַשווילי** (בגאורגית: **გიორგი კვირიკაშვილი**, נולד ב-20 ביולי 1967) הוא פוליטיקאי גאורגי, שכיהן כראש ממשלת גאורגיה החל מ-30 בדצמבר 2015 עד ל-20 ביוני 2018, מטעם מפלגת החלום הגאורגי. בשנים 2015-2012 כיהן כשר הכלכלה והתייצבות הפיתוח, ביולי 2013 עד דצמבר 2015 כסגן ראש הממשלה, ובספטמבר-דצמבר 2015 כשר החוץ של ארצו. קווירקשווילי נודע במאמציו לקדם את שילוב ארצו במרחב האירופי והאירו-אטלנטי ולמשוך השקעות זרות בארצו.
קוויריקשווילי הוא רופא וכלכלן בהכשרתו.

ביוגרפיה
--------

### שנותיו המוקדמות

יליד טביליסי, אז בגאורגיה הסובייטית, קוויריקשווילי הוא בוגר התיכון היוקרתי "קומרוב" לפיזיקה ומתמטיקה בטביליסי. בוא שירת לאחר מכן בשנים 1986-1988 בצבא הסובייטי. הוא סיים בשנת 1991 לימודי רפואה באוניברסיטה הממלכתית לרפואה בטביליסי ואחר כך בשנת 1995 -סיים לימודי כלכלה באוניברסיטת טביליסי. בשנת 1998 קיבל תואר שני בתחום הפיננסי באוניברסיטת אילינוי בארצות הברית.

### קריירה מקצועית ופוליטית

בשנים 1999-1993 עבד קוויריקשווילי בתפקידים של מנכ"ל במספר בנקים בגאורגיה ובשנת 1999 בסגן מנהל הלשכה לעניינים מיסים ומטבע בקנצלריה הממלכתית של נשיא גאורגיה. בשנים 2004-1999 נבחר לחבר בפרלמנט הגאורגי מטעם מפלגת "הימין החדש" וחבר בוועדת הכלכלה של הפרלמנט. אחרי שמהפכת הוורדים הביאה לנשיאות המדינה את מיכאיל סאקשווילי, שב קוויריקשווילי לעולם העסקים. בשנים 2011-2006 כיהן כמנכ"ל בנק "קארטו"
שבשליטת הטייקון בידזינה איוואנישווילי.

#### שר הכלכלה והתיצבות הפיתוח;סגן ראש הממשלה; שר החוץ

אחרי כניסת איוואנישווילי לפוליטיקה וניצחון מפלגתו "החלום הגאורגי-גאורגיה הדמוקרטית" בבחירות לפרלמנט מול "התנועה הלאומית המאוחדת" שבראשות סאקשווילי, התמנה קוויריקשווילי לשר הכלכלה והתיצבות הפיתוח בממשלתו של בידזינה איוואנישווילי. ביולי 2013 התמנה גם בתפקידסגן ראש הממשלה. הוא שמר את שני התפקידים האלה גם בממשלה הבאה של איראקלי גריבשווילי. לתקופה קצרה בספטמבר - דצמבר 2015 כיהן קוויריקשווילי גם כשר החוץ.

#### ראש הממשלה

בדצמבר 2015 אחרי התפטרות ראש הממשלה גריבאשווילי, התמנה קוויריקשווילי לראש הממשלה החדש על ידי הקואליציה של "החלום הגאורגי". ב-30 בדצמבר 2015 זכה ממשלתו לאמון הפרלמנט עם 86 קולות נגד 28. ממשלת קוויריקשווילי התמקדה בצמיחת הכלכלה ובקידום היזמות. הוא הצהיר כי היה רוצה שהיחסים בין גאורגיה לארצות הברית תהיינה עמוד השדרה של היציבות האזורית, הפיתוח הכלכלי ודמוקרטיזציה.

ב-25 ביולי 2017 ביקר בישראל ונפגש עם ראשי המדינה ובעלי תפקידים בכירים, לרבות עם סגנית השר ציפי חוטובלי שהיא בת ליוצאי גאורגיה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גיורגי קוויריקשווילי** בוויקישיתוף
* גיורגי קוויריקשווילי, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* גיורגי קוויריקשווילי, סרטונים בערוץ היוטיוב
* שר בממשלת איוואנישיווילי - כתבה באתר דיילי ניוז, 2013
* כתבה ב"ניו יורק טיימס על הקמת ממשלתו ב-30 בדצמבר 2015

*New York Times: Georgia Lawmakers Approve a New Prime Minister*, 30 בדצמבר 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  כתבה על התיכון קומרוב באתר כתב העת ספוטניק-גאורגיה
2. ↑  ניצן קידר "ההתיישבות שלנו היא חוקית", ערוץ 7, 25 ביולי 2017

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1139200216
* VIAF: 7565150470101704330007
* WorldCat: viaf-7565150470101704330007

 |
PCR כמותי באמצעות לפיד מולקולרי
 **Real Time PCR** (בעברית: **PCR בזמן אמת**) הנקראת גם quantitative polymerase chain reaction או בקיצור **qPCR** (תגובת שרשרת פולימראזית מכמתת), היא שיטה להגברת DNA באמצעות PCR בנוכחות חומר פלואורסצנטי הזוהר בנוכחות רצף DNA ועירור על ידי אור. השיטה נבדלת מה-PCR המסורתי בכך שהיא כוללת קריאה של כמות ה DNA הנוצר כבר במהלך התגובה, ולא רק בסופה. Real Time PCR משמש לגילוי ולכימות של רצפי DNA. 

לשיטה זו חשיבות רבה בביולוגיה המולקולרית כאשר רוצים להשוות את הכמות היחסית של מולקולות mRNA ברקמה או בתא מסוים לכמות היחסית ברקמה אחרת או בתא אחר. כמו כן, לשיטה חשיבות רפואית-יישומית במחקר רפואי של עמידות לתרופות, כגון כימותרפיה ואנטיביוטיקה. ההבדל בין Real Time PCR לבין PCR רגיל הוא שבשיטת Real Time PCR נעשה ה-PCR במתקן ייחודי המאפשר לעקוב אחרי כמות מקטע ה-DNA שעובר הגברה (אמפליקון) בזמן התגובה עצמה, כך ניתן למצוא הבדלים בכמויות cDNA של דוגמאות שונות.

כדי לקבוע את כמות האמפליקון בכל דוגמה, ריאקצית ה-PCR מבוצעת במבחנות חדירות לאור ובנוכחות פלואורופור – חומר פלואורסצנטי כדוגמת SYBR-GREEN המסתפח ל-DNA דו גדילי ביחס קבוע לאורך, ולמספר המולקולות הנמצאות במבחנות השונות. זיהוי סימון ה-DNA נעשה בעזרת מקור אור, דוגמת לייזר, הלוגן או לדים עם עוצמה גבוהה שגורמים לעירור (excitation) ובעקבותיו לפליטה פלואורסצנטית של הפלואורופור. הפליטה הפלואורסצנטית מזוהה על ידי גלאי, ומועברת למחשב לניתוח. במחשב מותקנת תוכנה המאפשרת לקבוע מהו מספר מחזורי ה-PCR שנדרש לדוגמה להגיע לרמת פלואורסצנציה משמעותית מעבר לרמת הרקע. ערך זה משמש להערכה כמותית של כמות הדוגמה.

בבסיס השיטה עומדת ההנחה שבכל מחזור של ה-PCR מוכפלת כמות המולקולות של תוצרי ה-PCR פי 2 בדיוק, ניתן לאמת זאת על ידי הרצת מבחנות עם מיהולים ידועים של DNA ובחינה של הפרשי המחזורים ביניהם. למשל לאחר מהילה של דוגמה מסוימת פי 8, צפוי עיכוב של 3 מחזורים בדיוק בדוגמה במהולה ({\displaystyle 2^{3}=8})

הערכה כמותית נעשית בשני אופנים:

* באופן עקיף, ביחס לדוגמה של גן שהתבטאותו חיונית house keeping gene (המכונה גן מנרמל - Normalizer) כגון אקטין. כאשר ההנחה היא שגן שמתבטא יותר, הפליטה שלו תעלה באופן משמעותי על פני פליטת הרקע במספר קטן יותר של מחזורי PCR. את התוצאה המתקבלת מנרמלים על ידי חלוקת מספר מחזורי ה-PCR שעברה הדוגמה עד לזהירה משמעותית במספר מחזורי ה-PCR שעבר הגן במבחנת הביקורת.

* באופן ישיר, ניתן לכמת בהתבסס על עקום כיול ספציפי לגן. כאשר מכניסים כמות ידועה של DNA למבחנות שונות, ומודדים את מספר המחזורים שלוקח לכל כמות של דוגמה להגיע לזהירה משמעותית.

ישנן שיטות נוספות לכימות רמת ביטוי של רנ"א: בעבר השתמשו ב- תספיג רנ"א ומערכי DNA, שיטות אלו נעלמו מהמחקר עם התחזקות שיטות הריצוף והגישות החישוביות לניתוח נתונים, וכיום ניתן לרצף ברמת התא הבודד ואף לקבוע את מספר המולקולות המדויק בתא. 

אין לבלבל RT(real time) PCR עם RT(reverse transcriptase) PCR המשתמש באנזים ויראלי על מנת להפוך תחילה את גדילי הרנ"א שהופקו מהתאים לגדילי דנ"א. לריאקצית real time PCR הנדונה בערך זה, מוזנים גדילי cDNA מוכנים ולא RNA.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Real Time PCR** בוויקישיתוף
**ברוך הגבר** הוא תחילתו של פסוק בספר ירמיהו, שהולחן במנגינות רבות ובהן בסגנון רוק, המושר בחתונות רבות בציבור הדתי ומלווה בריקוד שורות.[דרוש מקור]

השיר מבוסס על פסוק בירמיהו: "בָּרוּךְ הַגֶּבֶר אֲשֶׁר יִבְטַח בַּה' וְהָיָה ה' מִבְטַחוֹ", ומופיע במאסף פסוקים בסוף ברכת המזון.

לחנים
-----

פסוק זה זכה לניגונים לפני מאות שנים והוא נמנה עם שלושת הניגונים של עובדיה הגר מהמאה ה-12.

את השיר ביצעה לראשונה, בשנות ה-80 של המאה ה-20, מקהלת הילדים עמודי שש.

באוגוסט 1991 הפיצה להקת "שלוק רוק" קלטת שבה הושמע השיר בגרסת רוק. היו שטענו שמקור הלחן הוא בשיר I Will Follow Him (אנ') של פגי מארץ' (אנ') שפורסם בשנת 1963, אולם הלחן דומה גם לשיר Speedy Gonzales של פאט בון שפורסם שנה אחת קודם לכן ב-1962 (ובגרסתו המקורית של דוד דנטה בשנת 1961). השיר היה ללהיט וזכה לתפוצה רבה בחתונות ואירועים אחרים של הציבור הדתי והחרדי.

בניגוד לרוב הריקודים בחתונות במגזר הדתי, הריקוד של "ברוך הגבר" מלווה בריקוד שורות. הריקוד ספג התנגדות מצד רבנים בחלק מהישיבות אשר אסרו על השמעתו.

קישורים חיצוניים
----------------

* שמחת תורה קרית ים הקפות שניות, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:41), 24 באוקטובר 2008

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספר ירמיהו, פרק י"ז, פסוק ז'
2. ↑  Contemporary music and religion, Volume 12, page 104
3. ↑  קטע קול הפיוט מי על הר חורב (משה), באתר הפיוט והתפילה.
4. ↑   עמודי שיש, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:36), 9 בנובמבר 2009
5. ↑  Sgt. Shlockers Magical History Tour
6. 1 2  Yaakov Menken, Where To, Jewish Music?, January 1st, 2006