recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
חורבת הגרדי ואנדרטת קרב משלט 219 במלחמת העצמאות
**קרב משלט 219** היה קרב במלחמת העצמאות שהתרחש בתקופת ההפוגה השנייה בין כוחות הלגיון הירדני ולוחמים מקומיים ובין חיילים מחטיבת קרייתי, ב-24 בספטמבר 1948.

משלט 219 נמצא ליד כביש 443 של היום, ביער בן שמן בסביבת **חורבת הגרדי** (קבר שייח' ערבאווי, המזוהה כיום על ידי חרדים כקברו של מתתיהו הכהן) וקברות המכבים, וממערב לכפר הפלסטיני מידיא. המקום נכבש ביולי 1948 במסגרת מבצע דני וחיילים מפלוגה א' של גדוד 142 קרייתי הוצבו לשמירה על המקום.

עם שחר 24 בספטמבר 1948 נפתחה אש תותחים ומקלעים על משלט 219. תוך זמן קצר החלה הסתערות על המשלט והחלה נסיגה בלתי מאורגנת לעורף. רק בשעות הצהרים הגיעה תגבורת של חטיבת קרייתי וכבשה את המשלט. במקום נמצאו גופות הלוחמים שחוללו על ידי תושבי מידיא. בקרב נהרגו 23 לוחמים. בין חללים אלו גם שני חיילים נעדרים (שנעדרים עד היום).

הדעות חלוקות לגבי הסיבות לנפילת המשלט. הגרסה הרשמית טוענת כי מצב הביצורים היה גרוע. העמדות נבנו לגובה ולא לעומק ולא הוסוו. לא נסללו דרכי גישה ונסיגה, לא הוטמן מיקוש הגנה ולא נחפרו תעלות קשר. למרות מצב הכוננות הוצאה פלוגת התגבורת לחופשה קצרה, עובדה שהייתה לה חשיבות רבה לגבי תוצאות הקרב. כמו כן נמתחה ביקורת[דרוש מקור] על אופן הלחימה של הפלוגה, ואף נטען כי החיילים ישנו בעמדותיהם.

עם זאת, כבר בטקס האזכרה הראשון לחללי הקרב עלה נציג רשמי והתנצל בפני המשפחות ללא הסבר לדבריו. ההיסטוריון אריה יצחקי טוען כי קריאות הלוחמים במקום לקבלת תגבורת לא נענו עקב סכסוך בדרגים הגבוהים של הפיקוד. כמו כן, טענת הגרסה הרשמית לגבי השינה בעמדות איננה הגיונית מאחר שהקרב נפתח בהרעשה ארטילרית, שגרמה לחיילים להתבצר בעמדות וללא ספק לא אפשרה להם להירדם. תעלות הקשר נמצאות במקום עד היום ואי אפשר לטעון שלא נחפרו.

כיום קיימת במקום אנדרטה לזכר הנופלים, הסובלת מדי פעם מהשחתה של ערבים. בערב יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, 2012 נותצה האנדרטה לרסיסים. באוגוסט 2022 האנדרטה נותצה ונשרפה בידי ערבים. מצבה נוספת ובה שמות הנופלים מצויה בבית הכנסת של היישוב הסמוך מבוא מודיעים.

לקריאה נוספת
------------

* אריה יצחקי (עורך), **משלט מודיעים 219**, הוצאת "העמותה להנצחת הנופלים באזור מודיעים", 1988
* אריה יצחקי, **שלדים בארון** (הפרק משלט 219 עמ' 107–125), הוצאת ספרים א"י, אילניה, 2009

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדרטת קרב משלט 219** בוויקישיתוף
* משלט 219, באתר mcity מקומון מודיעין
* זיו ריינשטיין, יער בן-שמן: הושחתה אנדרטה לזכר חללי צה"ל, באתר ynet, 23 באפריל 2012
* מידע על הקרב וחקר נעדריו באתר אגף כח אדם של צה"ל.

הערות שוליים
------------

1. ↑  , www.izkor.gov.il
2. ↑  , www.izkor.gov.il
3. ↑  ע"פ מידע באתר הצהל"י הענף לאיתור נעדרים
**המשרד האירופי למניעת הונאה** (המשרד האירופי למניעת הונאה, הידוע בכינויו **OLAF**, מתוך השם בצרפתית: **Office européen de lutte antifraude**) הוא גוף הממונה מטעם האיחוד האירופי (EU) לשמירה על האינטרסים הכספיים של האיחוד. הוא נוסד ב-28 באפריל 1999, תחת החלטת הנציבות האירופית 1999/352.

משימות
------

* להילחם בהונאה הנוגעת לתקציב האיחוד האירופי.
* לחקור שחיתות על ידי עובדי מוסדות האיחוד.
* פיתוח חקיקה ומדיניות בנושא הונאה.

מעמד
----

OLAF הוא משרד עצמאי המנהל חקירות פנימיות וחיצוניות, מרכז את פעילותם של שותפיה למניעת הונאה במדינות החברות במאבק נגד הונאה.

OLAF מספקת למדינות החברות באיחוד האירופי את התמיכה והידע הטכני הדרוש כדי לעזור להם בפעילות נגד הונאות ותורם לעיצוב האסטרטגיה למניעת הונאה של האיחוד האירופי ומיישם את היוזמות הנחוצות לחיזוק החקיקה בנושא.

OLAF מבצעת חקירות מינהליות. אין לה סמכויות שיפוטיות לחייב את רשויות אכיפת החוק הלאומיות לפעול על פי המלצות המעקב שלה.

ל-OLAF מעמד היברידי. מצד אחד מדובר במחלקה כללית של הנציבות האירופית, באחריות סגן נשיא הנציבות, האחראי על תקצוב ומשאבי אנוש. מצד שני, היא בלתי תלויה בפעילות החקירה שלה.

OLAF מעסיקה כ-420 עובדים המהווים מומחים למשטרה, מכס ומשפטים ממדינות החברות באיחוד

היסטוריה
--------

OLAF נוצר בשנת 1999. בעקבות האירועים שהביאו להתפטרות ועדת סנטר, קודמה UCLAF (**Unité de coordination de lutte anti-Fraude**) הוחלף בגוף חדש נגד הונאה (OLAF) בעל סמכויות חזקות יותר. אלה כללו גם משימות חקירות במוסדות האיחוד האירופי.

וויל איטאלה (Ville Itälä) מונה למנכ"ל OLAF על ידי הנציבות האירופית, לאחר התייעצות עם הפרלמנט האירופי והמועצה ונכנס לתפקידו ב-1 באוגוסט 2018.

ראו גם
------

* בית המשפט האירופי לביקורת

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **OLAF** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של OLAF
* OLAF, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* OLAF, ברשת החברתית LinkedIn

הערות שוליים
------------

1. ↑  "COMMISSION DECISION of 28 April 1999 establishing the European Anti-fraud Office (OLAF)". *Euro Lex*.
2. ↑  "OLAF Annual Report 2014" (PDF). *ec.europa.eu*. p. 32.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007261085305171
* BnF: cb14558055t (data)
* GND: 10005065-7
* ISNI: 0000 0001 2156 1796
* LCCN: no2003041660
* NKC: vse2005288491
* SUDOC: 07052226X
* VIAF: 129643423
* WorldCat: lccn-no2003041660

 |
**אפרים אשכנזי** (י"ח באדר ב' תרצ"ח, 21 במרץ 1938 - ו' בטבת תש"ל, 15 בדצמבר 1969) היה טייס חיל האוויר הישראלי וחתן פרס ביטחון ישראל.

ביוגרפיה
--------

אשכנזי נולד בקיבוץ מרחביה, בנם של פנינה ומשה אשכנזי, לימים ראש המועצה האזורית יזרעאל. הוא סיים את לימודיו התיכוניים בהצטיינות ובנעוריו החל בפעילות בתנועת "השומר הצעיר". בגיל 16 הוא היה למדריך קן התנועה בעפולה ובגיל 18 למדריך הקן בקריית חיים.

בשנת 1956 התגייס אשכנזי לצה"ל והתנדב לחיל האוויר. הוא שירת כטייס ובשנת 1958 החל בשירות קבע. אשכנזי היה בין חברי משלחת חיל האוויר לסלון האווירי שבפריז ועם קבלת ההחלטה על רכישת מטוסים מסוג מיראז', הוא נשלח מטעם החיל לבחינתם ולדרוש מטעם צה"ל עריכת שיפורים לצורכי החיל. מתוקף אחריותו זו הוא עמד בראש צוות הקצינים שפיתחו עבור המטוס את מערכת הירי ופעלו לשיפור כוונת התותחים במטוס הנשר, פעולה שזיכתה אותו בפרס ביטחון ישראל לשנת 1968.

לאחר מלחמת ששת הימים נשלח אשכנזי לבחינת מטוסי ה-F-4 פנטום והסקייהוק שהיו עתידים להיות מסופקים לישראל על ידי ארצות הברית. בשובו לישראל מונה לסגן מפקד טייסת.

אשכנזי נפטר ממחלה ממארת בדצמבר 1969 ונקבר בבית הקברות שבקיבוץ מרחביה.

קישורים חיצוניים
----------------

* קורות החיים של אפרים אשכנזי, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
* דוד גורן, נפטר רב-סרן אפרים אשכנזי, על המשמר, 17 בדצמבר 1969
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "ג'מאלה".
**ג'מלה** (בערבית: **جملة**) הוא כפר בדרום-מערב סוריה, הממוקם כ-30 קילומטרים צפונית-מערבית לעיר דרעא וכ-2.5 קילומטרים דרומית-מזרחית לגבול עם ישראל. הכפר נמצא במדרון המזרחי היורד לואדי נחל רוקד.

בשנת 2004 עמדה אוכלוסיית הכפר על 1,916 תושבים, רובם המוחלט מוסלמים סונים.

היסטוריה
--------

בקרבת הכפר קיימים מבנים חרבים העשויים מאבן.

ב-1596 היה הכפר תחת שלטון האימפריה העות'מאנית, והיו בו 7 משקי בית.

בסוף המאה ה-19, ג'מלה תואר ככפר מרושש שבו 36 בתי צריף ו-160 תושבים. קרקעות ראויות לעיבוד היו יחסית נדירות, על אף שמדרום לכפר היו שטחי מרעה רבים. מצפון לכפר ומדרום-מערב לו גידלו התושבים עצי תאנה וירקות. תושבי הכפר הצליחו להשקות את יבוליהם באמצעות מי עין חמאטה הסמוך. הם גם החזיקו בטחנת קמח, המופעלת על ידי זרימת מי ואדי סיסון.

באוגוסט 2012, בזמן מלחמת האזרחים בסוריה, הקים מוחמד אל-ברידי, תושב הכפר, את ארגון המורדים "חטיבת חללי הירמוך". בתחילה, שיתף הארגון פעולה עם ארגוני המורדים המזוהים עם האופוזיציה הסורית. ב-6 במרץ 2013 חטפו פעילי הארגון 21 פקחי או"ם פיליפינים ודרשו את נסיגתם של כוחות צבא סוריה מסביבות הכפר בתמורה לשחרורם. כעבור שלושה ימים שוחררו פקחי האו"ם.

בשלהי 2014 סונפה "חטיבת חללי הירמוך" לארגון המדינה האסלאמית. שנה לאחר מכן, ב-15 בנובמבר 2015, חוסלו אל-ברידי וחמישה מפקדים בכירים נוספים בארגון בידי מחבל מתאבד מג'בהת א-נוסרה, שהתפוצץ במפקדת הארגון בכפר.

"חטיבת חללי הירמוך", שנהפכה בהמשך לצבא ח'אלד בן אל-וליד ולמחוז חורן של המדינה האסלאמית, שלטה בכפר עד כיבושו בידי צבא סוריה ותומכיו ב-28 ביולי 2018.

הערות שוליים
------------

1. ↑  نتائج تعداد السكان والمساكن لعام 2004 على مستوى المدينة / قرية (תוצאות מפקד האוכלוסין והדיור לשנת 2004 ברמת העיר/כפר)
**גלעד אברמוב** (נולד ב-30 במרץ 2000) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר בגבאלה מליגת העל האזרית.

קריירת מועדונים
---------------

אברמוב נולד בחדרה שבישראל. גדל בקבוצות הילדים והנערים של בית"ר טוברוק נתניה, ממנה עבר לקבוצת הנוער של בית"ר ירושלים וכעבור כשנה הצטרף לזו של הפועל חדרה.

ב-14 במרץ 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של הפועל חדרה, בהפסד 2–3 לבני יהודה תל אביב במסגרת עונת 2018/2019 בליגת העל. עד לתום עונה זו ערך שתי הופעות ליגה נוספות במדי המועדון.

ב-3 ביוני 2020 הבקיע את שער הבכורה שלו במדי הפועל חדרה, בתוספת הזמן בתיקו 2–2 מול סקציה נס ציונה במסגרת עונת 2019/2020 בליגת העל. בעונה זו ערך 18 הופעות ליגה והבקיע שער אחד. בעונת 2020/2021 ערך 23 הופעות ליגה, בהן הבקיע שלושה שערים.

ב-4 ביולי 2023 חתם לשתי עונות בגבאלה מליגת העל של אזרבייג'ן.

נבחרות ישראל
------------

בשנים 2015–2016 שיחק בנבחרות הנערים של ישראל עד גיל 16 ועד גיל 17.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - שחקני נבחרת - גלעד אברמוב, באתר www.football.org.il

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"גלעד אברמוב"**.
**דונה שוסטר**, באנגלית: **Donna Schuster** (נולדה במילווקי, ויסקונסין 1883) הייתה ציירת אמריקאית, שיצרה עבודה בסגנון האימפרסיוניזם המודרני תוך שימוש בשמן ואקוורל. היא מיקדה את עבודתה בוויסקונסין ולאחר מכן עברה ללוס אנג'לס, קליפורניה, שם נפטרה ב-1953.

ביוגרפיה
--------

שוסטר קיבלה את השכלתה במכון לאמנות של שיקגו, ולאחר מכן למדה בבית הספר במוזיאון בוסטון יחד עם אדמונד צ'ארלס טרבל ופרנק ווסטון בנסון.

### קריירה

בשנת 1914 היא הייתה תלמידה בבית הספר לאמנות קיץ של וויליאם מריט צ'ייס בכרמל-ביי-דה-סי, קליפורניה. למרות הרצח האכזרי של חברתה התלמידה הלנה ווד סמית', היא חזרה לכרמל ב-1916 ושלחה את ציוריה לתערוכת האישה בגלריה לאמנות אוקלנד.

ב-1923 בנתה שוסטר סטודיו בגבעות פארק גריפית' והצטרף לפקולטה של המכון לאמנות אוטיס. היה לה גם בית שני וסטודיו בלגונה ביץ' שבו בילתה את הקיץ שלה.

חבצלות
היא חזרה כמציגה לגלריה לאוקלנד ב-1924 כאשר ויליאם קלאפ ארגן מופע של "אימפרסיוניסטים" אזוריים, שהצליח כל כך עד שנשלח למוזיאון לוס אנג'לס.  שוסטר הרחיבה את אופקיה כשהצליחה להצטרף למסע ציור בבלגיה. היא ייסדה את מועדון האמנות של קליפורניה ואת ארגון הנשים הציירות של המערב.

היא הייתה חברה בקבוצת השמונה, שראו את עצמם מודרניסטיים בשימוש בצבע עשיר, בטכניקות אקספרסיביות ובדגש על הדמות. היא גם הייתה מעריצה גדולה של קלוד מונה ולמעשה בנתה בריכת חבצלות בחצר האחורית שלה שבה היא השתמשה לסדרה של ציורים על בריכת חבצלות, לא שונה מאלה של מונה. לקראת סוף שנות ה-20 שוסטר למדה אצל האמן המודרניסט סטנטון מקדונלד-רייט (1890-1973), מה שהוביל אותה להתנסות בקוביזם ומאוחר יותר, באקספרסיוניזם מופשט. 

האמנות שלה הוצגה במוזיאון לאמנות של מחוז לוס אנג'לס בשנים 1914, 1917, 1920, 1927 ו-1929. מאוחר יותר, בשנות ה-30, היו לה תערוכות באיגוד האמנות של סן פרנסיסקו, באקדמיה לאמנות של ניו יורק ובחברה לצבעי מים. היא הייתה חברה מייסדת באגודת צבעי המים של קליפורניה והייתה מעורבת בתערוכות שלהם מ-1921 עד אמצע שנות ה-40.

בשנת 1953, שוסטר מתה, בתוך ביתה שנהרס בשריפה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דונה שוסטר** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Edwards, Robert W. (2012). Jennie V. Cannon: The Untold History of the Carmel and Berkeley Art Colonies, Vol. 1. Oakland, Calif.: East Bay Heritage Project. pp. 140, 181, 202, 237, 261, 269, 398.
2. ↑  "Historic Membership Roster (L-Z) « California Art Club"
3. ↑  Donna Schuster – Laguna Art Museum (באנגלית אמריקאית)
4. ↑  Edan Hughes, Artists in California, 1786-1940; Phil and Marian Kovinick, An Encyclopedia of Artists of the American West

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 9503 7738
* LCCN: no2010175670
* RKD: 97344
* ULAN: 500336647
* VIAF: 139979338
* WorldCat: lccn-no2010175670

 |
קו החוף של אגם קיוו בגיסאניי
**גיסאניי** היא עיר במחוז המערב ברואנדה, כ-90 ק"מ מצפון-מזרח לקיגאלי בירת המדינה. העיר גובלת בעיר גומה, עיר הנמצאת מעבר לגבול, ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו. 

בעיר ישנו אתר נופש הנמצא על חוף אגם קיוו, מספר מלונות ושלושה חופי רחצה. האזור מוכר גם בשל ספורט ימי המתקיים בחופיו. החוף הצפוני של האגם שבו גומא וגיסאניי גובלות הוא שטוח ומישורי עם תצורות לבה שונות שהתהוו מהתפרצות הר הגעש הסמוך, הר ניאראגונגו. 

בשונה מגומא, גיסאניי חמקה מהתפרצויות הר הגעש בשנת 1977 ובשנת 2002. מרכז גיסאניי שוכן למרגלות גבעות בצידו הצפון-מזרחי של האגם והתרחבות הדרגתית לגבעות מתרחשת, שצפויות להיות בטוחות מהתפרצות הר געש עתידית.

בנוסף, בגיסאניי נמאת גם מבשלת בראלירווה, מבשלת הבירה היחידה ברואנדה, המייצרת סוגים שונים של בירות מקומיות וגם משקאות קלים שונים של חברת קוקה-קולה. גיסאניי היא עיר קטנה בהשוואה לעיר הסמוכה לה, גומא, אך גדלה בקצב מהיר. בשנת 2011, החלה בנייתו של קניון רב קומות בעיר על תחנת אוטובוס ישנה. נכון לשנת 2011, הכבישים הראשיים בעיר סלולים והמדרכות כמעט כולן נסללו.

לגיסאניי שני גבולות עם גומא, "המחסום הקטן" (Petite Barrière) ו-"המחסום הגדול" (Grand Barrière). שמות אלו מטעים במקצת מכיוון ש-"המחסום הקטן" גודלו גדול יותר והתנועה בו גדולה יותר. בשנת 2011, נרשם שביום עוברים דרך "המחסום הקטן" כ-6000 תושבים. בצד גיסאניי, משרדי הגירה ומכס גדולים נבנו, אך עדיין לא נבנו משרדים דומים בצד קונגו. בדומה לכך, הכבישים בדרך ל-"מחסום הקטן" נסללו כולם בצד רואנדה, אך לא בצד קונגו. הכבישים ל-"מחסום הגדול" סלולים משני הצדדים ותנועת המשאיות בו גדולה יותר. בנוסף, גבול זה משמש גם כגבול דיפלומטי.

בזמן רצח העם ברואנדה בסיס ממשלת המעבר היה בעיר. גיסאניי היא העיר בה לורן נקונדה, שמואשם על ידי האומות המאוחדות בכך שגייס בצורה לא חוקית ילדים חיילים מקונגו, מוחזק עד שתתקבל ההחלטה עם הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו בנושא הסכם הסגרתו.

חינוך
-----

לקמפוס של האוניברסיטה העצמאית קיגאלי בגיסאניי נרשמו 3,413 סטודנטים בשנת הלימודים בשנים 2012-2013. הסטודנטים לקחו חלק בתוכניות שונות בפקולטות הכלכלה, מנהל עסקים, מדעי החברה ומשפט. גם לאוניברסיטת הקולג' לתיירות ברואנדה (RTUC) ישנו קמפוס בגיסאניי. בעיר 30 בתי ספר פרטיים וציבוריים, הכוללים בתי ספר יסודיים, חטיבות ותיכונים ובתי ספר לאחיות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גיסאניי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  United Nations News Service Section, UN News - DR Congo: UN mission says recruitment of child soldiers is surging, UN News Service Section, ‏2007-12-14 (באנגלית)
2. ↑  Sekibibi Ezechiel, *Seventeenth Year Book 2013*, pages 7 and 10. Kigali: April 2014. Retrieved on 19 March 2015.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007562789705171
* LCCN: n88642079
* VIAF: 157220657
* WorldCat (עם VIAF): 157220657

 |
**קרל אגלזר** (בגרמנית: **Karl Eglseer**;‏ 5 ביולי 1890 – 23 ביוני 1944) היה גנרל בוורמאכט במהלך מלחמת העולם השנייה שפיקד על הקורפוס ה-18 ונהרג בהתרסקות אווירית באוסטריה.

ביוגרפיה
--------

### קריירה מוקדמת

אגלזר נולד בבאד אישל, אוסטריה עילית ב-5 ביולי 1890. הוא התגייס לצבא האוסטרו-הונגרי באוגוסט 1908 והצטרף לרגימנט הרגלים ה-87 (שטיריה - פרייהר פון זוקובטי), עמו לחם במלחמת העולם הראשונה. בדצמבר 1914 הוא נפל בשבי הרוסי, שם שהה עד למרץ 1918. לאחר המלחמה הצטרף לצבא האוסטרי, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. בשנת 1932 הועלה לדרגת אוברסט-לויטננט, ובשנת 1935 הועלה לדרגת אוברסט. לאחר האנשלוס עם גרמניה ב-1938 הוא הצטרף לוורמאכט, וב-1 באוגוסט 1938 מונה למפקד רגימנט הרגלים ה-136 של הדיוויזיה ההררית ה-2. 

### מלחמת העולם השנייה

בקיץ 1939 הוא הועלה לדרגת גנרל-מיור ומונה לראש מטה הקורפוס ה-18, עמו לחם במהלך הפלישה לפולין. ב-1 בנובמבר 1940 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ההררית ה-4, עמה לחם במהלך המערכה בבלקן, ולאחר מכן במהלך מבצע ברברוסה כחלק מקבוצת ארמיות דרום בחזית המזרחית.  ב-23 באוקטובר 1941 הוענק לו עיטור צלב האבירים של צלב הברזל על פעולותיו בקרבות.  ב-1 בפברואר 1943 הוא הועלה לדרגת גנרל-לויטננט, וב-20 במרץ 1943 הוא מונה למפקד מפקד הדיוויזיה ה-714 ביוגוסלביה, אשר הפכה באפריל 1943 לדיוויזיית היגר ה-114. ב-1 בדצמבר 1943 הוא מונה למפקד הקורפוס ההררי ה-18 בגזרה הצפונית של החזית המזרחית, וב-1 במרץ 1944 הוא הועלה לדרגת גנרל הכוחות ההרריים. 

ב-23 ביוני 1944 התרסק המטוס שהוביל את אגלזר, יחד עם הגנרלים דיטל, פון ויקדה ורוסי, באזור שטיריה באוסטריה. לא היו ניצולים.

קישורים חיצוניים
----------------

* קרל אגלזר באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  Lucas 1980, p. 212.
2. ↑  Fellgiebel 2000, p. 143.
3. ↑  Heinemann, Smelser & Syring 1997, p. 107.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1033441538
* VIAF: 298562188
* WorldCat: viaf-298562188

 |
**אורביטר 4** הוא כלי טיס בלתי מאויש טקטי ממשפחת אורביטר של חברת אירונאוטיקס, בעל יכולת נשיאת שני מטע"דים בו זמנית. האורביטר 4 נועד לפעול כ"להקה" של מספר כלי טיס אשר משמשים כרשת מתואמת אשר אוספת מידע יחד..

היסטוריה
--------

### פיתוח

האורביטר 4 פותח כהמשך להתפתחות קו האורביטר והארוסטאר אשר חולקים יחד את אותה פלטפורמה עם יכולות מוביל, משימה ורב-תכליתיות.

### שירות בצה"ל

בדצמבר 2019 זכתה רפאל יחד עם אירונאוטיקס במכרז לפרויקט "ענני סערה" מול חברת אלביט לאחר שהתעשייה האווירית ויתרה על ההתמודדות.

הכטב"ם הוא חלק ממערך "ענני סערה" אשר עתיד לקום בצה"ל ומשותף לזרוע האוויר ולזרוע היבשה. בצה"ל מכונה הכטב"ם בשם **"ניצוץ"**.

באוגוסט 2022 נפתחה מחדש טייסת 144 כטייסת כטב"ם בבסיס חצור, והיא הטייסת הראשונה המפעילה את "ניצוץ". בנובמבר 2023, במלחמת חרבות ברזל נכנסו כלי הטיס לפעילות מבצעית ברצועת עזה במטרה לחשוף מחבלים ולאסוף מודיעין.

מאפיינים
--------

אורביטר 4 הוא כטב"ם טקטי ייחודי, פועל בצורה שקטה ובעל יכולת לשהות באוויר כ-25 שעות ברציפות – שהות ארוכה במיוחד, שאפשר היה להשיג עד לאחרונה רק בכלים יקרים וגדולים יותר. ממדיו הקטנים יחסית (מוטת כנף של 5.4 מטרים) מקשים על האיתור והיירוט שלו מעל שטח עוין, לעומת כלים מסורתיים שמסוגלים לשהות יותר מיממה רצופה באוויר.

הכטב"ם יכול לשאת בו זמנית שילוב של מטע"ד אלקטרו-אופטי עם מכ"ם SAR, מכ"ם סיור ימי MPR או סנסורים נוספים, מה שמרחיב את יכולות ה-ISTAR שלו. המערכות מאפשרות אחיזת שטח על אזורים רחבים תוך התמקדות בתאי שטח נבחרים. קל ומהיר להשתמש בו והוא מופעל על ידי צוות קטן של 3 אנשים. את אורביטר ניתן לשגר במספר דרכים אשר כולן אינן מצריכות מסלול:

* שיגור ממסילה בשטח, ונחיתה בעזרת מצנח.
* שיגור ממסילה בשטח, ונחיתה לתוך רשת איסוף
* המראה ונחיתה אנכית באמצעות סט את מותקן על האורביטר המכיל רוטורים אנכים

קישורים חיצוניים
----------------

* Orbiter 4, Aeronautics Ltd. (באנגלית)
* זהר נייגר, ‏מהנץ אל הניצוץ, באתר חיל האוויר הישראלי
* ה"ניצוץ" נקלט בחיל האוויר. אלו היכולות שלו, באתר צה"ל, 11 בספטמבר 2023

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אמיר בוחבוט‏, חושפים מחבלים ואוספים מודיעין: הכטמ"מים החדשים החלו לפעול בעזה, באתר וואלה!‏, 9 בנובמבר 2023
2. ↑  יובל אזולאי, ‏רפאל מערכות זכתה במכרז מסווג בהיקף של מיליארדי שקלים, באתר גלובס, 22 בדצמבר 2019
3. ↑  עמי רוחקס דומבה, ‏צה״ל פותח טייסת מל״טים חדשה לתמיכה בזרוע היבשה, באתר "IsraelDefense‏", 4 באוגוסט 2022.
4. ↑   מסדר הקמת טייסת "עוף החול", באתר צה"ל, 1 באוגוסט 2022,  
אודי עציון, לא דרושים טייסים: חיל האוויר חנך את טייסת המל"טים החמישית שלו, באתר כלכליסט, 4 באוגוסט 2022.
5. ↑  אודי עציון, המל"ט הטקטי החדש של אירונאוטיקס טס 25 שעות ברציפות, באתר כלכליסט, 15 בדצמבר 2019
6. ↑  Orbiter 4, Aeronautics (באנגלית אמריקאית)
**אנריק סאבוריט טשידור** (בקטלאנית: **Enric Saborit Teixidor**; נולד ב-27 באפריל 1992) הוא כדורגלן ספרדי-קטלאני בעמדת הבלם במכבי תל אביב מליגת העל.

קריירת מועדונים
---------------

סאבוריט נולד בברצלונה בירת קטלוניה שבספרד. גדל בעיר הקטלאנית מטארו. סאבוריט התחיל לשחק במחלקת הנוער של אספניול בה שיחק עד גיל 16, אז העתיק את מקום מגוריו לעיר הבאסקית ויטוריה עם אמו, ובזכות כך הצטרף לקבוצת הנוער של אתלטיק בילבאו.

ב-23 באוגוסט 2013 ערך סאבוריט את הופעת הבכורה שלו עם אתלטיק בילבאו בלה ליגה הספרדית, בו גם פתח בהרכב, בניצחון הביתי 2–0 על אוססונה. ב-10 בדצמבר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו עם אתלטיק במפעל אירופאי, במשחק נגד א.ז. אלקמאר ההולנדית, במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית בו אף בישל שער לקיקה סולה. ב-11 בינואר 2017, כבש את שער הבכורה שלו באתלטיק בילבאו וכן בגביע המלך הספרדי, במשחק שנגמר בהפסד חוץ 1–3 לברצלונה. ב-8 בדצמבר 2016 הבקיע לראשונה שער עם אתלטיק בילבאו במפעל אירופאי, בתיקו 1–1 מול ראפיד וינה האוסטרית, במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית.

ב-9 ביולי 2014 הושאל למיורקה מליגת המשנה הספרדית, למשך עונה.

ביוני 2018 חתם סאבוריט לשלוש שנים במכבי תל אביב מליגת העל, והיה שותף לזכייתה של הקבוצה בשתי אליפויות. ביוני 2021 לאחר שפתח בהרכב במשחק הגמר בו ניצחה מכבי 1–2 את הפועל תל אביב, וזכה עם הקבוצה בגביע המדינה, האריך את חוזהו בקבוצה לשתי עונות נוספות.

נבחרות ספרד
-----------

סאבוריט שיחק בנבחרת הנערים עד גיל 17 של ספרד, ובנבחרות הנוער עד גיל 18 ועד גיל 19 של ספרד.

תארים
-----

מכבי תל אביב
* אליפות: 2018/2019, 2019/2020
* גביע המדינה: 2020/2021
* גביע הטוטו: 2018/2019, 2020/2021
* אלוף האלופים: 2019, 2020

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנריק סאבוריט** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  רז אמיר, ‏רכש נוסף: אנריק סבוריט חתם במכבי תל אביב, באתר ONE‏, 26 ביוני 2018
2. ↑  מכבי תל אביב: אנריק סבוריט, דניאל טננבאום ואבי ריקן האריכו חוזה, באתר וואלה!‏, 30 ביוני 2021
**יאנוש גאראי** (בהונגרית: **Garay János**; ‏23 בפברואר 1889 – 5 במרץ 1945) היה סייף הונגרי-יהודי, שנחשב לאחד הטובים בעולם בשנות ה-20 היה אלוף אולימפי. גאראי נספה במחנה מאוטהאוזן אליו גורש.

קורות חיים וקריירה
------------------

גאראי זכה באליפות הונגריה בסיף ב-1923. באולימפיאדת פריז זכה במדליית הכסף הקבוצתית ביחד עם נבחרת הונגריה, וכן במדליית הארד במקצוע החרב בתחרות האישית, בה זכה ב-5 מבין שבעת הקרבות בגמר, לרבות ניצחון על חברו לנבחרת זולטן אוזוראי שנקר. ב-1925 וב-1930 זכה באליפות אירופה בסיף במקצוע החרב. ב-1930 הוביל את נבחרת הונגריה לזכייה במדליית הזהב הקבוצתית במקצוע החרב באליפות אירופה. בתקופה זו לא נערכה אליפות עולם בסיף, ואליפות העולם הראשונה נערכה רק בשנת 1937. אליפות אירופה נחשבה לתחרות החשובה בעולם הסיף. באולימפיאדת אמסטרדם (1928) זכה במדליית הזהב הקבוצתית במקצוע החרב. הנבחרת ההונגרית לאולימפיאדה זו שכללה את עמיתיו היהודים של גאראי, אטילה פטשאואר ושנדור גומבוש, לא נוצחה בתחרות זו. הם הביסו את נבחרת ארצות הברית 14-2, את נבחרת בריטניה 13-3, את נבחרת גרמניה 12-4, ונבחרת צרפת 12-4. בגמר הביסו את פולין 14-2 ואת איטליה 9-7. גאראי זכה ב-10 מתוך 12 הקרבות בהם ייצג את נבחרת הונגריה.

גירושו, מותו ומורשתו
--------------------

לאחר כיבוש הונגריה על ידי גרמניה במהלך מלחמת העולם השנייה, בשנת 1944, החל גירושה של יהדות הונגריה למחנות ההשמדה. גאראי גורש למחנה מאוטהאוזן ושם נספה, זמן קצר לפני תום המלחמה.

בשנת 1990 הונצח גאראי ב"יד לאיש הספורט היהודי" במכון וינגייט.

משפחתו
------

בנו, יאנוש גאראי הבן, היגר לקנדה עם ארוסתו ולריה ג'נגה, אלופה אולימפית (הלסינקי 1952) ושיאנית עולם בשחייה. בן נוסף, יוהאן גאראי(אנ'), שחיין אולימפי נולד וגדל בארגנטינה, ייצג את ארגנטינה באולימפיאדת לונדון (1948).

קישורים חיצוניים
----------------

* יאנוש גאראי, באתר olympedia.org

* דוד דודסון, על החרב: ענף הספורט שסטר בפרצופם של הנאצים, באתר nrg‏, 27 בינואר 2014
* ביוגרפיה מאתר הספורט היהודי
* ביוגרפיה מאתר יהודים בספורט
* היכל התהילה של מכבי ההונגרית(הקישור אינו פעיל)
* היכל התהילה לספורטאי היהודי
פירוש נוסף ערך זה עוסק בסופר ומתרגם חרדי ישראלי. אם התכוונתם לחבר הכנסת, ראו מאיר פרוש.

**מֵאִיר צְבִי פָּרוּשׁ** (נהגה: **פּוֹרוּשׁ**; מוכר גם בשמות העט **מ. צבי**, ו**פ. הירש**; כ"א בכסלו ה'תר"ץ, 23 בדצמבר 1929 - כ"ט בסיון ה'תשע"ז, 23 ביוני 2017) היה סופר ומתרגם חרדי ישראלי, הנחשב לגדול מתרגמי הספרות החרדית האירופית לשפה העברית.

ביוגרפיה
--------

נולד בירושלים ב-1929, לשלמה זלמן פרוש, צאצא למשפחת פרוש. כישרונו הספרותי התגלה בגיל צעיר, ובתחילת שנות החמישים החל לעבוד בהוצאת פאר, שפעלה באותם ימים ביצירת ספרות חרדית בעברית. במשך השנים הוא תרגם בעבורה שורה ארוכה של ספרות חרדית בגרמנית וביידיש, שרובה עסקה בסיפורים בעלי רקע היסטורי. בשל גילו הצעיר בחר לפרסם את ספריו תחת שמות עט שונים. כמה מספריו יצאו בהוצאות אחרות, כמו "פאר" ו"מוריה".

פרוש תרגם מגרמנית כעשרים מספריו של הרב מאיר להמן, וכן מספריהם של שרה הירש, זליג שכנוביץ, נפתלי אהרמן ומשה שוטן. כמו כן תרגם מיידיש כמה מספרי הסופר דוד זריצקי. אחד הספרים הפופולריים שבתרגומו הוא סדרת "מעיינה של תורה" מאת הסופר והמחנך החרדי הרב אלכסנדר זושא פרידמן, על חמישה חומשי תורה. הסדרה המתורגמת יצאה לאור בשנת 1956 בהוצאת "פאר", ומאז יצאה במהדורות רבות והיא נחשבת אחת מהקלאסיקות של ארון הספרים היהודי בדור האחרון.

מאיר צבי פרוש נפטר ב-23 ביוני 2017, והוא בן 87.

מספריו
------

* **אגרת פלאים**: סיפורי הבעל-שם-טוב ותלמידיו
* **אוצר אגדות** (4 כרכים)
* **חד וחלק**: אוצר חידודים, דברי בדיחה ופרפראות משל גדולי ישראל ומפי העם (4 כרכים)
* **סוכת החורף**: סיפורים לבני הנעורים
* **עלילות הגולם מפרג**
* **שבת ומועד לילדי ישראל** (בחרוזים)

מעיבודיו ותרגומיו
-----------------

* **אגדות הזוהר** - מאת הרב יהודה יודל רוזנברג
* **מעשה אלפס** - מאת רבי בן-ציון אלפס
* **עולמות טמירים**: סיפור חיי הגאון מווילנה
* **אם בישראל**: ספר זיכרון לשרה שנירר
* **ספר המחזות** (חנה ושבעת בניה, כוחה של שבת) של שרה שנירר
* **מעיינה של תורה** - מאת הרב אלכסנדר זושא פרידמן

קישורים חיצוניים
----------------

* רשימת הפרסומים של מאיר צבי פרוש, בקטלוג הספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007309223305171
* ISNI: 0000 0001 1883 0297
* LCCN: n88244202
* VIAF: 43405920
* WorldCat (עם VIAF): 43405920

 |
**בָּאץ'** (בסרבית קירילית:  **Бач**) היא עיירה ורשות מקומית בסרביה השוכנת במחוז באצ'קה הדרומי אשר בפרובינציית וויבודינה.

היסטוריה
--------

תיעוד ליישוב במקום קיים החל מראשית המאה ה-6 עת נשלט על ידי האימפריה הביזנטית. במהלך המאה ה-9 נכבש האזור על ידי האווארים שהקימו במקום את מבצר באץ'. במהלך המאה ה-10 נכבש היישוב על ידי ממלכת הונגריה.

ב-1541 נכבשה באץ' על ידי צבאו של סולימאן הראשון, סולטאן האימפריה העות'מאנית. לאחר מלחמת האימפריה העות'מאנית-הליגה הקדושה (1683–1699) עברה באץ' לחזקת ממלכת הבסבורג שתחת האימפריה הרומית הקדושה. במהלך המאה ה-19 נשלט האזור על ידי האימפריה האוסטרית ובהמשך האימפריה האוסטרו-הונגרית. לאחר מלחמת העולם הראשונה הועבר האזור לחזקת ממלכת יוגוסלביה.

באפריל 1941, במהלך מלחמת העולם השנייה פלשה גרמניה הנאצית ליוגוסלביה והכניעה אותה תוך ימים אחדים. יוגוסלביה חולקה למספר אזורי כיבוש ואזור באץ' נמסר לחזקת הונגריה. באוקטובר 1944 שוחררה העיירה על ידי צבא השחרור העממי של יוגוסלביה ולאחר המלחמה נכללה בשטחי הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה. בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20, לאחר התפרקות יוגוסלביה נכללה באץ' בשטחי סרביה.

הקהילה היהודית
--------------

יהודים הגיעו לבאץ' ככל הנראה בראשית המאה ה-18. ב-1750 הוקם בית הכנסת אשר נבנה בסגנון אדריכלות הבארוק. בהמשך הוקם בית עלמין. ב-1880 התגוררו בבאץ' 47 יהודים.

לאחר מלחמת העולם הראשונה הגיעו לבאץ' פליטים יהודים ואוכלוסיית הקהילה גדלה לכדי 164 נפשות ב-1921. במהלך שנות ה-30 חלה ירידה משמעותית במספר בני הקהילה. בפרוץ מלחמת העולם השנייה התגוררו בבאץ' עשר משפחות יהודיות.

לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי גרמניה הנאצית, סופח האזור להונגריה. מרבית יהודי העיירה הובלו למחנות ההשמדה במקביל להשמדת יהדות הונגריה. ב-1961 התגוררו בבאץ' 2 יהודים. ב-1980 נהרס מבנה בית הכנסת.

ערים תאומות
-----------

* קרואטיהקרואטיה ווקובאר, קרואטיה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **באץ'** בוויקישיתוף
* Aleksandra Terzić ,Željko Bjeljac,‏‏ The extermination of jewish population and heritage in BAČKA region of ap vojvodina-serbia (באנגלית)
* יהדות באצ'קה, באתר "יד ושם"

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אתרי מורשת בוויבודינה, באתר .jewish-heritage, אוחזר ב-26 בינואר 2015 (באנגלית).
2. ↑  קהילת באץ', באתר jewishgen.org, אוחזר ב-26 בינואר 2015 (באנגלית).
3. ↑  **הקהילה היהודית בבאץ**, בתוך: צבי לוקר (עורך), פנקס הקהילות - יוגוסלאוויה, הוצאת יד ושם, ירושלים, 1988, עמוד 35.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987008887087605171
* GND: 4080288-7
* LCCN: n2016069502
* VIAF: 244995424
* WorldCat: lccn-n2016069502

 |
**בית המשפט העליון של ספרד** (בספרדית: **Tribunal Supremo**) הוא בית המשפט העליון בממלכת ספרד. בית המשפט הוקם במקור על פי סעיף V לחוקה משנת 1812 וכיום פועל כיום מתוקף סעיף VI לחוקה החדשה משנת 1978, ויש לו סמכות שיפוט מקורית בתיקים נגד פקידים בכירים בממלכה, ובמקרים הנוגעים להפרת החוק על ידי המפלגות הפוליטיות במדינה. בית המשפט הוא גם הערכאה העליונה לערעורים. לבית המשפט יש את היכולת להפעיל ביקורת שיפוטית, למעט בעניינים חוקתיים השמורים לבית המשפט החוקתי.

כפי שנקבע בחוק האורגני של השופטים משנת 1985, מורכב בית המשפט מנשיא בית המשפט העליון (אנ'), סגן נשיא בית המשפט העליון, יושבי ראש הלשכות ומספר לא מוגדר של שופטים. כל השופטים מועמדים לתפקידם על ידי מועצת המשפט, וממונים על ידי המלך לכהונה לכל החיים עד גיל 70. בהגיע השופטים לגיל זה עליהם לפרוש (אלא אם כן הם מבקשים הארכה לשנתיים).

בית המשפט נפגש במנזר סיילס ריאלס במדריד, בירת ספרד. אבטחת הבניין ועובדיו מופקדת בידי הקומיסריון המיוחד של בית המשפט העליון, ויחידת חיל המשטרה הלאומי.

סמכויות
-------

בית המשפט העליון הוא הסמכות המשפטית העליונה והמוצא האחרון לערעורים ומרבית עבודתו היא אכן בערעורים על החלות בתי המשפט האחרים והשוליים במדינה.

בית המשפט העליון אחראי על טיפול בתלונות משמעותיות על מעשי עוולה לכאורה כנגד גורמים בולטים כמו שרי ממשלה, חברי קונגרס הנציגים, סנאטורים, חברי הפרלמנטים האזוריים השונים, שופטים בכירים, כולל נשיא ושופטי בית המשפט החוקתי.

בנוסף על כך, בית המשפט עוסק בפרשיות העוסקות במפלגות הפוליטיות במדינה.

ככלל, אין דרך לערער על החלטת בית המשפט העליון, אף שבעניינים פליליים המלך רשאי להשתמש ברחמיו לפסול עונשים שהוטלו או אושרו על ידי בית המשפט העליון, באופן חוקתי, ערעורים כאלה נפתרים במועצת השרים ולאחר מכן באופן פורמלי מאושרים על ידי המלך כראש המדינה.

בית המשפט החוקתי
----------------

בית המשפט החוקתי יכול באופן חריג לבטל את החלטות בית המשפט העליון אם הייתה פגיעה בזכויות ובחירויות האזרחים המגולמות בחוקה הספרדית (סעיפים 14 עד 29 ו-30.2, הנוגעים לזכויות יסוד) - או בהחלטות הנובעות מבית הדין האירופי לזכויות אדם וסעיפי האמנה האירופית לזכויות אדם.

ראו גם
------

* פוליטיקה של ספרד

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית המשפט העליון של ספרד** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בית המשפט העליון של ספרד (בספרדית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007456413505171
* BNE: XX134080
* GND: 67181-2
* ISNI: 0000 0001 0726 8980
* LCCN: n80007990
* VIAF: 150153348
* WorldCat: lccn-n80007990

 |
**Calling All the Monsters** (בעברית: **קוראת לכל המפלצות**) הוא שיר שבוצע על ידי זמרת הפופ האמריקאית צ'יינה אן מקליין. השיר הופק על ידי ניקלאס מולינדר וג'ואקים פרסון, שגם כתבו את השיר, יחד עם יוהאן אלקנאס, וצ'רלי מייסון, עבור "ANT Farm", פסקול סדרת הטלוויזיה "החרשנים" מבית ערוץ דיסני. השיר פורסם כסינגל השני של האלבום ב-20 בספטמבר 2011, דרך וולט דיסני רקורדס. מבחינה מוזיקלית, השיר הוא מסוג אלקטרופופ-מועמדונים, והמילים עוסקות בליל כל הקדושים.

השיר זכה לביקורות חיוביות בדרך כלל מצד המבקרים, כאשר רובם שיבחו את אופיו השובב, וצליל הדאנס שלו. במצעדים, הגיע השיר בשיאו למקום הראשון בסלובקיה, וכן נכנס למצעד הבילבורד הוט 100 האמריקאי, ומצעד הסינגלים הבריטי. בשבועו הראשון להוצאתו, זכה השיר לכ-25,000 הורדות.

רקע
---

"Calling All the Monsters" הוא הסינגל השני שיצא מהפסקול A.N.T. Farm (החרשנים), של סדרת הטלוויזיה הנושאת את אותו השם בערוץ דיסני. השיר הושמע לראשונה בפרק העונה הראשונה של ליל כל הקדושים, "החווה המוטנטית", ששודר בבכורה ב-7 באוקטובר 2011 בצפון אמריקה, יותר משבועיים לאחר צאת הסינגל. בפרק, ביצע מקליין את השיר. בפרק הוצג יקום מקביל, שבו ה-A.N.T. היו מפלצות ששלטו על בית הספר ובני האדם. בהמשך, רחקה צ'יינה פארקס (מקליין) שיקוי שמשנה את ה-A.N.T. לצורה אנושית. מאוחר יותר, פארקס עלתה על הבמה וביצעה את השיר, כאשר כולם בקהל רוקדים.

השיר הופיע גם ב-"Beam It Up", פרק העונה השנייה של ליל כל הקדושים בסדרה "שייק" של ערוץ דיסני משנת 2011. בנוסף, קיילי קנטרל מהסדרה "גבי דוראן: בייביסיטר לחייזרים" ביצעה את השיר בפרק בפרק ההאלווין "You Decide LIVE!" של הסדרה "Just Roll with It" (אנ') ב-4 באוקטובר 2019.

הרכב
----

"Calling All the Monsters" הוא שיר אלקטרופופ ודאנס-פופ. השיר תואר כגרסה המודרנית לשירו של מייקל ג'קסון, "Thriller" משנת 1982. המקצב של השיר הושווה מול שיריהם של ג'קסון ודל זמרת הפופ בריטני ספירס.

נושא השיר סובב סביב קסם ופנטזיה ואילו המילים מתארות ריקוד עם מפלצות ודמויות מפחידות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2011)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ארצות הברית | בילבורד הוט 100 | 86 |
| היטסקיטרס | 8 |
| שירים דיגיטליים לילדים | 1 |
|  בריטניה | מצעד הסינגלים הבריטי | 119 |
|  קנדה | קנדה הוט 100 | 89 |

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על הסינגל "Calling All the Monsters" באתר מיוזיק בריינז
* סרטון השיר "Calling All the Monsters" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Archived copy". ארכיון מ-8 באוקטובר 2011. נבדק ב-22 בפברואר 2014. `{{cite web}}`:  (עזרה);  (עזרה)
2. ↑  "Archived copy". ארכיון מ-19 ביוני 2014. נבדק ב-22 בפברואר 2014. `{{cite web}}`:  (עזרה);  (עזרה)
3. ↑  ניקלאס מולינדר, מקליין, ג'ואקים פרסון, יוהאן אלקנאס, צ'רלי מייסון
4. ↑  "Kylie Cantrall Covers Calling All the Monsters!". ארכיון מ-13 באוקטובר 2019. נבדק ב-8 באוקטובר 2019. `{{cite web}}`:  (עזרה)
5. 1 2  Dawson, Jessica. ""Calling All the Monsters" – (CD Single)". Common Sense Media, Inc. ארכיון מ-11 בנובמבר 2011. נבדק ב-5 בנובמבר 2011. `{{cite web}}`:  (עזרה)
6. ↑  Lamb, Bill. "Top 10 New Pop Songs September 22, 2011". *About.com*. אורכב מ-המקור ב-6 במרץ 2012. נבדק ב-5 בנובמבר 2011. `{{cite web}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: a28b3d3e-e509-486d-a0e8-ecfef24d5236

 |
**עין כחל** הוא מעיין השוכן לרגלי הר כחל בתוך מבנה של בריכת בטון מקורה, גדולה ועמוקה, עם פתח כניסה למעלה.

תיאור המקום
-----------

מעיין "עין כחל" או "עין כחילה", כפי שנקרא בתקופה הקדומה, נובע בתוך מבנה של בריכת בטון מקורה, גדולה ועמוקה, עם פתח כניסה למעלה. על קיר המבנה יש סולם. על שם המעיין נקרא היישוב "כחל", שנמצא סמוך לצומת עמיעד.

ההיסטוריה של המקום בדת היהודית
------------------------------

מסוף המאה ה-16 התפתחה מסורת שמקורה כנראה, בקהל מקובלי צפת, הרואה בנחל "עין כחל", בנחל עכברה שבסביבתו ובמצוקיו את המקום שבו נטמנו כלים ואוצרות מבית המקדש. מסורת זו נשענת על שלושה מקורות. האחד, ספרו של רבי חיים הורוביץ "חיבת ירושלים" (1844) המציין את מרחב נחל עכברה כמקום האוצר, השני ספרו של המקובל רבי נפתלי בן יעקב אלחנן "עמק המלך" שנדפס באמסטרדם ב-1648 הרומז על הימצאות אוצרות גנוזים ליד עין-כחל, וספר שלישי, "שערי ירושלים" שבו מספר הרב נפתלי ריישר על חיילי נפוליאון בונפרטה המחפשים אוצרות בנחל בעת המצור הגדול על עכו, בשנת 1799 כאשר הפנה נפוליאון חלק מצבאו לכיבוש הגליל, חלק מחייליו התפנה לחפש את אחר אוצרות המקדש הנעלמים. לילות וימים נשמעו למרחוק קולות החציבה בסלע שעלו מערוץ הנחל, אך לאוצרות לא היה זכר.

וכך כותב רבי חיים הורביץ בספרו "חיבת ירושלים": "סמוך לעכברא, בדרך שהולכים בה מהעיר צפת לטבריה יש בקעה גדולה ועמוקה מאד ובתחתית הבקעה יש מעיין מים צלולים שנקרא "עין כחל" ועוברים דרכו ובצידו המזרחי יש הר גבוה מאד ובראש ההר חצוב כדמות שער סתום ובהר זה נגנזו הכלים הקדמונים והיקרים של בית המקדש…"

מתוך "עמק המלך", נפתלי בן יצחק אלחנן, שיצא לאור באמסטרדם בשנת 1648: "...ואלה פירוט אוצרת בית המקדש אחר חורבנו אותם הסתירו בשמם של חמישה צדיקים: ואלו משקלי הכסף הגנוזים בעין כחל, על ידי ברוך וצדקיהו: כיכרי כסף מאה ועשרים ריבוא, ושל כסף טוב מאה ושישים ריבוא, כלים של נחושת, סירים של נחושת טוב מאתיים ריבוא... כרובים שאין להם משקל, כיורים של נחושת שאין להם משקל, מחבת של זהב טוב ג' אלפים... זהב מזוקק שזקק דוד מלך ישראל, כל אלה גנזם צדקיהו... ואיש לא ידע באיזה מקום נגנזו... עד שיקום דוד בן דוד וימסרו בידו את כל כסף וזהב ומרגליות שהטמינו בשעה שיתקבצו גלויותיהם של ישראל מד' רוחות העולם ויעלו בגדולה... על ארץ ישראל".

היה נהר שופע באמצע המאה ה-20, שמימו הפעילו את טחנות סירין ומאז יבש.

קישורים חיצוניים
----------------

גאל טפר, גיל דרעין ויותם טפר, אזור נחל עמוד : פרקים על ההיאחזות היישובית, 2000, עמוד 20

הערות שוליים
------------

1. ↑  ערן ודוד גל־אור, טיול: עין כחל, באתר ידיעות אחרונות, ‏09.06.2016
2. 1 2  דובי זכאי, אוצר מן הטבע, באתר מעריב, ‏12/10/2006
3. ↑  בור כחל עין כחל, באתר עמוד ענן
4. ↑  עין כחל... מעיין ברכס החרמון, עין כחל, באתר מסלולים
5. ↑  בעקבות אוצרות המקדש בנחל עכברה, באתר טיולי. למטייל
**בני אבני** (נולד ב-26 בספטמבר 1970) הוא שחקן ישראלי. מוכר כדמותו של דניאל וייסמן בסדרה "החברים של נאור".

ביוגרפיה
--------

אבני גדל בכפר בלום. הוא בן לאב צייר ולאמא מורה למוזיקה קלאסית. לאחר שסיים את לימודי התיכון כשל להתקבל לקורס טיס ושובץ כלוחם בחיל השריון, בו שירת כלוחם וכקצין. לקראת תום שירותו הצבאי התקבל אבני לקורס טיס, ולאחר מכן שירת כטייס בחיל האוויר הישראלי.

בשנת 2000, לאחר שחרורו מצה"ל, למד בבית הספר הגבוה לאמנויות הבמה בית צבי. במהלך השנים הוא שיחק במספר סרטים וסדרות טלוויזיה ישראליות. בשנת 2002 שיחק בסרט הקולנוע "חוכמת הבייגלה". בשנת 2003 שיחק בסרטו של איל חלפון "תיאום כוונות".
בשנת 2003 שיחק במחזמר תום סוייר והאקלברי פין לצידם של תום אבני, חני נחמיאס, יעקב כהן, עודד מנשה, אגם רודברג ועוד.
בשנת 2004 שיחק במחזמר "אלאדין", לצדם של תום אבני, הדס מורנו ועוד.

בשנת 2005 שיחק בסרט הטלוויזיה "המכשפה מרחוב מלצ'ט", המבוסס על ספרו של גדי טאוב, "המכשפה מרחוב מלצ'ט 3". באותה שנה שיחק בסרט הקולנוע "ברונו מאוהב", בבימויו של אילן הייטנר. בשנת 2006 גילם את דמותו של "יוני" בסרט הקולנוע "שלוש אמהות", לצדם של גילה אלמגור, מירי מסיקה, שמיל בן ארי, עמוס תמם ועוד.

בין השנים 2006–2011 גילם את דמותו של "דניאל וייסמן", בקומדיית המצבים "החברים של נאור", את הסדרה יצר נאור ציון עבור ערוץ 10. בשנת 2007 לוהק לשחק בסדרת הדרמה "מרחק נגיעה" ששודרה בערוץ 2 עבור הזכיינית "רשת" ושיחק את דמותו של מתווך הדירות. באותה שנה שיחק בתפקיד ראשי בסרט "נימפות בערפל". בשנים 2010–2014 שיחק בסדרת הדרמה "פלפלים צהובים", ששודרה בערוץ 2, עבור שידורי קשת.

כמו כן, הוא שיחק במחזמר "בילבי" ובמחזה "רחל - התשמע קולי", המבוסס על חייה של המשוררת רחל. בשנת 2015 שיחק בקומדיית המצבים "השוטר הטוב". הוא היה מועמד לפרס אופיר לשנת 2016 בקטגוריית "השחקן הראשי הטוב ביותר" על משחקו בסרט "להציל את נטע".

בשנת 2017 עלתה העונה הרביעית של הסדרה "החברים של נאור", בה השתתף בשלושה פרקים בלבד (על אף שהוצג כשחקן קבוע).

בשנת 2019 שיחק בעונה השלישית של דרמת הנוער "נעלמים".

בשנת 2021 השתתף בתפקיד משני בסדרה "השוטרים".

מלבד היותו שחקן, אבני הוא טייס בחברת התעופה אל על, וכן בטייסת כיבוי האש "אלעד" כטייס כיבוי.

קישורים חיצוניים
----------------

* בני אבני, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* בני אבני, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* בני אבני, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* אינה טוקר, "זה מאוד נחמד לעלות במשקל בשביל תפקיד, הבעיה היא בירידה", באתר ynet, 28 ביוני 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  אינה טוקר, "זה מאוד נחמד לעלות במשקל בשביל תפקיד, הבעיה היא בירידה", באתר ynet, 28 ביוני 2017
2. ↑  אריק וייס, עסקי אוויר, באתר nrg ‏, 14 בנובמבר 2006
"**Olmadı**" (באנגלית: "**It Did Not Happen**"; ובעברית: "**זֶה לֹא קָרָה**") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמר הטורקי ולט ביחד עם הזמרת-יוצרת הטורקייה אג'ה מומאי. הוא יצא לאור ב-15 באוקטובר 2021, בהוצאת חברת התקליטים ניף סושיאל, כסינגל שלא מתוך אלבום. את השיר כתבו השניים להפקה של קליפור.

השיר הגיע למקום ה-23 בטורקיה טופ 40.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב על ידי ולט ואג'ה מומאי והופק על ידי קליפור. "Olmadı" הוא דואט המבוצע כדיאלוג בין ולט למומאי. הוא מצהיר "זו הייתה טעות פתאומית / הידיים שלי תמיד פתוחות לשמיים / תאמין לי שמעולם לא כעסתי עליך מעומקי הלב שלי" והיא משיבה "לבסוף אני אוספת ממך את הכול [...] תוך כדי דימום".

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-25 מיליון השמעות.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הנלווה של "Olmadı" הועלה לערוץ היוטיוב של netd müzik ב-15 באוקטובר 2021, ביום יציאתו כסינגל. הקליפ צולם בשלושה מקומות. הראשון בבית חשוך בו נמצאת מומאי, השני ברחבי העיר בו נמצא ולט והשלישי מגולל סיפור חיים של בני זוג; הוא מחולק לשני חלקים. הראשון הוא פרידה וחזרה והשני הוא פרידה והדחקה.

נכון לאוגוסט 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-25 מיליון צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2021)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  טורקיה | טורקיה טופ 40 | 23 |

היסטוריית יציאות לאור
---------------------

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 15 באוקטובר 2021 | סטרימינג • הורדה דיגיטלית | ניף סושיאל |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "Olmadı" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6  *Velet & Ece Mumay - Olmadı*, נבדק ב-2023-08-28
2. 1 2  *Velet & Ece Mumay – Olmadı*, נבדק ב-2023-08-28
3. ↑  Olmadi by Ece Mumay & Velet from Turkey, Popnable.com (באנגלית)
4. ↑  Velet - Olmadı lyrics + English translation, lyricstranslate.com (באנגלית)
5. ↑  *Olmadı*, 2021-10-15, נבדק ב-2023-08-28
**אבקוויר** (מאנגלית: Abacavir) היא תרופה אנטי-ויראלית המשמשת למניעה וטיפול באיידס (AIDS) ו-HIV בשיטת NRTI (משביתי רוורס טרנסקריפטאז).
זנים ויראלים העמידים לזידובודין או למיבודין יהיו בדרך כלל, אך לא תמיד, רגישים לאבקוויר. כ-90% מהמטופלים בתרופה לא יסבלו מתופעות לוואי מיוחדות. תופעת הלוואי העיקרית לתרופה היא רגישות יתר שעשויה לעיתים נדירות להיות קשה ואף לגרום למוות. בדיקות גנטיות יכולות להצביע האם אדם עשוי לפתח תגובת רגישות יתר לתרופה.

התרופה נמצאת ברשימת התרופות החיוניות של ארגון הבריאות העולמי. התרופה זמינה בישראל בשמות מסחריים שונים ומגיעה בדרך כלל בשילוב תרופות אנטי-ויראליות אחרות.

שימוש רפואי
-----------

אבקוויר בגלולות או בתמיסה אורלית בשילוב עם תרופות אנטי-ויראליות אחרות ניתנת לטיפול כנגד זיהום בHIV-1.
אבקוויר לא תינתן לבד ללא שילוב של תרופות אנטי-ויראליות אחרות.

דרך פעולת התרופה
----------------

אבקוויר הוא אנלוג גואנוזיני, שהוא נוקליאוזיד ממשפחת הפורינים. יעד המטרה של התרופה הוא האנזים רוורס טרנסקריפטאז.
לאחר שאבקוויר עובר תהליך של זירחון ומתווספות אליו 3 קבוצות זרחן, הוא מתחרה עם הנוקליאוזיד גוואנוזין בשילוב בDNA.
כשהאנזים רוורס טרנסקריפטאז משלב את תוצר האבקוויר בחומר הגנטי, תהליך השעתוק מסתיים והאנזים לא מצליח להשלים את פעילותו. השלמת השעתוק הכרחית לשכפול הווירוס בגוף וכך מעכבת התרופה את ההתפשטות הווירוס ויותר מאוחר את המחלה.

פרמקוקינטיקה
------------

אבקוויר ניתן דרך הפה ומגיע לזמינות ביולוגית גבוהה של 83%. המטבוליזם של התרופה מתבצע בעיקר דרך האנזים אלכוהול דהידרוגנאז. התרופה יכולה לחצות את מחסום דם-מוח.

היסטוריה
--------

האבקוויר פותח בשנות ה-1980 על ידי רוברט וינס וסוזן דלוג' יחד עם מיי הואה, מדען אורח מסין, במעבדות אוניברסיטת מינסוטה 
התרופה אושרה על ידי FDA ב-18 בדצמבר 1998 והפכה לתרופה האנטירטרוויראלית ה-15 שאושרה בארצות הברית. תוקף הפטנט שלה בארצות הברית פג בדצמבר 2009.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אבקוויר** בוויקישיתוף
* הערך "Abacavir", באתר "ויקיתרופות"
* דרכי פעולת התרופה, באתר PharmGKB (באנגלית)
* אבקויר, באתר infomed

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
מבנה תא האיתות בתחנה**תחנת הרכבת אחיטוב** או **תחנת הרכבת קאקון** (שם קודם בערבית: قاقون, **קאקון** באנגלית: **Qaqun**) היא תחנת רכבת היסטורית על המסילה המזרחית. התחנה שכנה בקטע המסילה בין טולכרם לחדרה, כשלושה קילומטרים מצפון לכפר הערבי קאקון, כיום כקילומטר ממזרח למושב אחיטוב.

היסטוריה
--------

התחנה הוקמה על ידי הטורקים במהלך מלחמת העולם הראשונה במסגרת הנחת שלוחת מסילה מטולכרם אל יערות האלונים שמצפון לחדרה לצורך העברת חומרי גלם לבניית המסילה לחצי האי סיני ולהסקת קטרי הקיטור. התחנה הוקמה מצפון לכפר הערבי קאקון לצרכים תפעוליים. לאחר כיבוש ארץ ישראל בידי הבריטים הוארכה המסילה לחיפה ושימשה את רכבות הנוסעים בקו חיפה - לוד - קנטרה שפעלו תחת הרכבת המנדטורית. בשנת 1937 החלו לעצור בתחנה שנקראה "קאקון" רכבות נוסעים ושירתו את תושבי הכפר הסמוך. במהלך המרד הערבי הגדול, במרץ 1938, הותקפה התחנה על ידי אנשי הכנופיות. בלילה שבין 31 במאי ל-1 ביוני 1938 תקפה כנופיה ערבית את התחנה, הוציאה ממנה את העובדים והעלתה את התחנה באש. בעקבות זאת הודיעה הנהלת הרכבת על ביטול התחנה.

אחרי מלחמת העצמאות, בשנת 1949 נפתח קו הרכבת מחיפה ל-תל אביב ולירושלים דרך המסילה המזרחית ושם התחנה שונה ל"אחיטוב". עם פתיחת מסילת החוף בשנת 1953 צומצם מאוד שירות הנוסעים בתחנה והיא שימשה בעיקר רכבות משא. בתחילת שנות ה-60 שימשה התחנה לפריקת הצינורות ששמשו לבניית המוביל הארצי. הצינורות הובלו על גבי קרונות משא שטוחים ממפעל "יובל-גד" שבאשקלון אל התחנה, שם נפרקו וגולגלו באמצעות טרקטורים אל התעלה שנחפרה בתוואי המוביל הארצי.

בשנת 1968 נסגרה התחנה סופית.

מצפון לתחנה קיים מבנה איתות שנבנה על ידי הבריטים. שימש לניתוב הרכבות.

תוכניות שנגנזו
--------------

במסגרת פיתוח מסילות הרכבת ותכנון מחדש של המסילה המזרחית תוכננה הפעלתה מחדש של התחנה ההיסטורית. התחנה החדשה הייתה אמורה לשרת את תושבי היישוב אחיטוב ויישובי עמק חפר ומועצה אזורית מנשה הסמוכים. 

בעקבות החלטת משרד התחבורה לקדם את מסילת מנשה ותחנות נוסעים אחרות המתכוננות לקום במסגרת תוואי מסילת מנשה ("תחנת באקה אל גרבייה-ג'ת", "תחנת חריש") הוחלט לבטל את התחנה באחיטוב.

ראו גם
------

* תחנת הרכבת חדרה מזרח

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תחנת הרכבת אחיטוב** בוויקישיתוף
* מיכאל יעקובסון: על שרידי המבנים בתחנה באתר 'חלון אחורי', 6/2010.
* אתר למנויים בלבד ענת ג'ורג'י, "זאת הזיה מטורפת": הסיפור על תחנת הרכבת שאושרה — ובוטלה בחשאי, באתר TheMarker‏, 15 במרץ 2024

הערות שוליים
------------

1. ↑  הותקפה תחנת הרכבת בקאקון, דבר, 14 במרץ 1938
2. ↑  הועלתה באש תחנת קאקון, הצופה, 2 ביוני 1938

| המסילה המזרחית ההיסטורית |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| (חדרה מזרח) • (אחיטוב) • (טולכרם) • (אייל) • **ראש העין צפון** • (ראש העין) • (רינתיה) • (תעופה) • לוד
מקרא: **כתב מודגש** – תחנה שהתווספה לקו המקורי ברבות השנים; (בסוגריים) – תחנת נוסעים שאינה פעילה כיום | רכבת משא נוסעת על המסילה המזרחיתרכבת משא נוסעת על המסילה המזרחית |

 |
**פלדה כחולה** (באנגלית: **Blue Steel**) הוא מותחן פשע אמריקאי משנת 1990 בבימויה של קתרין ביגלו, עם ג'יימי לי קרטיס ורון סילבר בתפקידים הראשיים.

התסריט של קתרין ביגלו ואריק רד הוא על שוטרת מתחילה בניו יורק ורוצח סדרתי פסיכופת שמשתלט על חייה.

תקציר העלילה
------------

מייגן טרנר (ג'יימי לי קרטיס) היא שוטרת במשטרת העיר ניו יורק. בסיור הראשון שלה היא מבחינה בשוד בסופרמרקט. היא מאיימת על השודד (טום סייזמור) באקדח ומקדימה אותו כאשר הוא מתכוון לירות עליה. השודד נהרג והאקדח שלו נופל לידי אחד הלקוחות השכובים על הרצפה, יוג'ין האנט (רון סילבר), שמעלים אותו לעצמו והמפקד סטנלי הויט (קווין דאן) והחוקר ניק מאן (קלנסי בראון) משעים את מייגן בגלל שירתה והרגה אדם ללא נשק...

האנט הוא אדם רגיל שעובר כברוקר בבורסה לניירות ערך בניו יורק. האירוע הטראומתי והאקדח מעוררים בו מחשבות אפלות. הוא הופך לרוצח סידרתי ובאותו זמן נפגש "במקרה" עם מייגן המדוכאת, מתחיל לחזר אחריה והיא נענית לחיזוריו. הוא חורט את שמה של מייגן על התרמיל הקליע במקרה הרצח הראשון ולמייגן אין הסבר על כך לחוקרים. האנט ממשיך ברציחות.

אביה של מייגן, פרנק, (פיליפ בוסקו) אינו מרוצה ממקצועה של מייגן שמגלה כי הוא מכה את אימה (לואיז פלטשר) ומאיימת עליו במעצר.

האנט מתוודה לפני מייגן כי הוא הרוצח, היא מזמינה משטרה אך האנט מכחיש זאת והעורך דין הממולח שלו (ריצ'רד ג'נקינס) משחרר אותו.

מייגן מבקרת אצל ידידה טרייסי (אליזבת פנייה) והאנט מגיע מאחור, הולם בראשה והורג את טרייסי. מייגן מתאוששת ואומרת כי היא בטוהה שהרוצח הוא האנט אבל עורך הדין שוב משחרר אותו לאחר שהיא מודה שלא ראתה את פני הרוצח.

היחיד שמאמין לה הוא ניק. הם עוקבים אחריו עד ליער שם הגיע לקחת את האקדח שהטמין. האנט מאיים על ניק אבל מייגן יורה ופוצעת אותו בזרוע. מייגן חוזרת לדירתה עם ניק והם מקיימים יחסים אך מופתעים על ידי האנט. ניק נפצע קשה ומאושפז ומייגן נפצעת קל אך גם היא מאושפזת ושוטר שומר עליה.

היא מהממת את השוטר, לובשת את בגדיו, לוקחת את אקדחו ורצה ברחובות ניו יורק למצוא את האנט. כשהיא מוצאת אותו מתפתח קרב אקדחים באור יום ברחובות עד שהיא מצליחה לחסל אותו.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| ג'יימי לי קרטיס | מייגן טרנר |  |
| רון סילבר | יוג'ין האנט |  |
| קלנסי בראון | ניק מאן |  |
| אליזבת פנייה | טרייסי |  |
| לואיז פלטשר | שירלי טרנר |  |
| פיליפ בוסקו | פרנק טרנר |  |
| ריצ'רד ג'נקינס | עו"ד לוסון |  |
| קווין דן | סטנלי הויט | עוזר המפקד הראשי |
| טום סייזמור |  | שודד |
|

קישורים חיצוניים
----------------

* "פלדה כחולה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "פלדה כחולה", באתר נטפליקס
* "פלדה כחולה", באתר AllMovie (באנגלית)
* "פלדה כחולה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "פלדה כחולה", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "פלדה כחולה", באתר אידיבי
* "פלדה כחולה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קדימון לפלדה כחולה, באתר יוטיוב
* סצנת האב המכה, באתר יוטיוב
* קרב האקדחים-הסצנה הסופית, באתר יוטיוב