**יורי ואסילביץ' קונדרטיוק** ( ברוסית Ю́рий Васи́льевич Кондратю́к; באוקראינית: Ю́рій Васи́льович Кондратю́к; יוני 1897 - פברואר 1942), שמו האמיתי הוא **אלכסנדר איגנטייביץ' שרגיי** ( ברוסית:Алекса́ндр Игна́тьевич Шарге́й; באוקראינית: Олександр Гнатович Шаргей; ) היה מהנדס ומתמטיקאי אוקראיני בברית המועצות. הוא היה פורץ דרך בתחום האסטרונאוטיקה ושיגור לחלל, תאורטיקן וחוזה שבתחילת המאה ה-20 פיתח, לראשונה בהיסטוריה, את רעיון "מפגש במסלול סביב הירח" (Lunar Orbit Rendezvous - LOR), מושג מפתח לנחיתה והחזרה של שיגורי חלל מכדור הארץ לירח.   רעיון זה שימש מאוחר יותר לתכנון טיסת החלל המאוישת הראשונה לירח. עבודותיו עסקו גם בהיבטים רבים נוספים של שיגורי חלל וחקר החלל.

קונדרטיוק גילה את תגליותיו המדעיות בתנאי מלחמה (כולל שתי מלחמות העולם ומלחמת האזרחים הרוסית), רדיפות מתמשכות מצד השלטונות ומחלות קשות. למעשה, "יורי קונדרטיוק", השם שבו נודע ברוסיה ומחוצה לה, היה זהות גנובה שאמץ ב-1921 לשם הגנה עצמית.

ביוגרפיה ומחקר
--------------

### ילדותו

קונדרטיוק נולד בשם אלכסנדר איגנטייביץ' שרגיי בשנת 1897 בפולטבה, באימפריה הרוסית (כיום אוקראינה ), למרות שמשפחתו התגוררה במקור בקייב. אביו, איגנט בנדיקטוביץ' שרגיי, היה יהודי שהתנצר והצטרף לכנסייה הקתוליות ולמד פיזיקה ומתמטיקה באוניברסיטת קייב בזמן נישואיו.   אמו של קונדרטיוק, לודמילה לבובנה שליפנבך, ממשפחת האצולה שליפנבך, לימדה צרפתית בבית ספר בקייב, והייתה בהריון כאשר התחתנה בינואר 1897. היא צאצא ישיר של וולמר אנטון פון שליפנבך, גנרל שהשתתף בפלישה הכושלת של קרל ה-12, מלך שוודיה לרוסיה. סבה אנטון פון שליפנבך היה לוטננט קולונל בצבא הרוסי הקיסרי והשתתף במלחמות נפוליאון. אלכסנדר גר בעיקר עם סבתו ובעלה בפולטבה. 

כבר מגיל צעיר, קונדרטיוק הפגין יכולות גבוהות בפיזיקה ומתמטיקה. כשהיה מבוגר מספיק כדי ללמוד בתיכון, הוא התקבל היישר לתיכון יוקרתי, אותו סיים כמה שנים מאוחר יותר עם מדליית זהב על הצטיינות.

### השכלה גבוהה ומלחמת העולם הראשונה

בהמשך התקבל קונדרטיוק ללימודי הנדסה במכון הפוליטכני בפטרוגרד, שם הושפע מאיוון משצ'רסקי. עם זאת, זמן קצר לאחר מכן גויס לשירות במלחמת העולם הראשונה, ונשלח להכשרה לקצונה באחד מבתי הספר לקצינים (יונקרים) המקומיים בפטרוגרד. במהלך שירותו הצבאי בחזית הקווקזית, מילא קונדרטיוק ארבע מחברות ברעיונות לגבי טיסה בין-פלנטות. רעיונות אלו כללו הצעה לשימוש בחללית מודולרית כדי להגיע לירח, תוך השארת יחידת ההנעה של הרכב במסלול בזמן שנחתת קטנה יותר תנחת על הירח ותחזור (אסטרטגיה שאומצה בסופו של דבר על ידי מהנדסי תוכנית אפולו ). הוא כלל חישובים מפורטים של המסלול הדרוש לחללית כדי לנוע ממסלול כדור הארץ למסלול הירח וחזרה למסלול כדור הארץ, מסלול המוכר כיום כ "מסלול קונדרטיוק" או "לולאת קונדרטיוק".

### השנים הסובייטיות הראשונות

קונדרטיוק עזב את הצבא ב-1917 בעקבות המהפכה הרוסית וניסה להתפרנס מהסקת דוודים בפולטבה. כיוון שהיה בעבר קצין של בצבא הצאר, הוא שוב גויס בשנת 1919 על מנת להצטרף לצבא הלבן. מכיוון שלא רצה להשתתף במלחמת האזרחים, הוא ערק במהלך הנסיעה מקייב לאודסה, תוך כדי איבוד כל מסמכיו. כעריק לצבא הלבן, הוא היה גם בסיכון גבוה למעצר על ידי השלטונות הבולשביקים בשל היותו קצין בצבא הצאר לשעבר.

בשנת 1920 ניסה קונדרטיוק לברוח לפולין אך נעצר על ידי שומרי הגבול ונשלח בחזרה. בינתיים, אמו החורגת השיגה את המסמכים של אדם בשם יורי ואסילביץ' קונדרטיוק, יליד לוצק שנת 1900 אשר נפטר לאחרונה משחפת. תחת זהות חדשה זו, התגורר קונדרטיוק באזור קובאן ובצפון הקווקז, ועבד כמכונאי וברכבת. בשנת 1927 התיישב בנובוסיבירסק שבסיביר.

### הספר ראשון, עבודת הנדסה וכלא

כשעבד כמכונאי, השלים קונדרטיוק את כתב היד של ספר בשם *"The Conquest of Interplanetary Spaces"*, העוסק בתנועת רקטות ובבעיות הקשורות להתיישבות בחלל. הוא גם הציע להשתמש במסלול רוגטקה כבידה כדי להאיץ חללית.  ב-1925 יצר קונדרטיוק קשר עם המדען ולדימיר וצ'ינקין ממוסקבה ושלח לו את כתב היד. עד אז, הוא ועבודתו לא היו מוכרים לאוהדי תעשיות הטילים. בעוד שהספר התקבל בהתלהבות על ידי מדענים במוסקבה,אף הוצאה לאור לא הייתה מוכנה להתעסק ביצירה הזו. בסופו של דבר, קונדרטיוק שילם לבית דפוס נובוסיבירסק כדי להדפיס 2,000 עותקים של הספר בן 72 עמודים, ואף נאלץ לבצע בעצמו חלק ניכר מההקלדה ותפעול הדפוס גם כדי לחסוך בעלויות, וגם בגלל שהמשוואות בספר הציבו בעיות בפני בית הדפוס. תגליותיו של קונדרטיוק התגלו גם על ידי בקונסטנטין ציולקובסקי שעבד באותה תקופה גם על נושאי טיסה בחלל; השניים מעולם לא נפגשו.

קונדרטיוק, תוך יישום כישוריו ההנדסיים על בעיות מקומיות, תכנן מעלית תבואה ענקית במשקל 13,000 טון (שזכתה לכינוי "Mastodon") בעיירת קאמן-נה-אובי, שנבנתה מעץ ללא מסמר אחד מכיוון שהיה בסיביר מחסור של מתכות. כושר ההמצאה הזה יפעל לרעתו כאשר בשנת 1930 הוא נחקר כ"חתרן" על ידי ה-NKVD. היעדר מסמרים במעלית שימש כראיה לכך שהוא תכנן שהיא תקרוס. קונדרטיוק הורשע ב"פעילות אנטי-סובייטית ",ונגזר עליו עונש של שלוש שנים בגולאג, אך בשל כישרונותיו הבולטים הוא נשלח לכלא *שרשקה* (מתקן מחקר-כלא) ולא למחנה עבודה. שם, הוא הועסק תחילה בהערכת מכונות כריית פחם זרות לשימוש בקוזבאס, מהר מאוד הרשים את מפקח המחנה בתושייתו. לבקשת המפקח, בנובמבר 1931 שינו ועדת בחינה את מעמדו של קונדרטיוק מ"אסיר" ל"גולה ", ושלחו אותו לעבוד על פרויקטי תבואה סיבירים. שם אף הצליח לקבל פטנט ותעודת מחבר בתחום ציוד כרייה. 

### מחקר על אנרגיית רוח

 האנדרטה של קונדרטיוק במקום קבורתו לכאורה בבולחובסקי
לאחר שחרורו מהכלא, נודע לקונדרטיוק על תחרות לתכנון טחנת רוח גדולה עבור קרים, בחסות סרגו אורדז'וניקידזה, אז הקומיסר של התעשייה הכבדה. יחד עם מהנדסים גולים נוספים, פיוטר גורצ'אקוב וניקולאי ניקיטין, הגיש קונדרטיוק תכנון למגדל בטון בגובה 165 מטר התומך במדחף בעל ארבעה להבים עם מפתח של 80 מטר המסוגל לייצר עד 12,000 קילוואט. בנובמבר 1932 בחר אורדז'וניקידזה בתכנון זה כמנצח והזמין את הצוות להיפגש עמו במוסקבה לפני ששלח אותם לחארקוב כדי לסיים את התכנון ולפקח על בנייתו. במהלך שהותו במוסקבה, הייתה לקונדרטיוק הזדמנות לפגוש את סרגיי קורוליב, אז ראש "הקבוצה לחקר תנועה ריאקטיבית" (GIRD), קבוצת המחקר הסובייטית לטילים. קורוליב הציע לקונדרטיוק תפקיד בצוותו, אך קונדרטיוק סירב, מחשש שהבדיקה שיעבור תחת ה-NKVD תחשוף את זהותו האמיתית.

קונדרטיוק, גורצ'קוב וניקיטין עבדו על פרויקט כוח הרוח במהלך ארבעת השנים הבאות עד למותו המסתורי של אורדז'וניקידזה ב-1937. ובן לילה, הפרויקט נחשב ליקר ומסוכן ולכן הושבת, המגדל היה בנוי רק למחצה. ניקיטין השתמש מאוחר יותר במה שלמד בפרויקט זה כשתכנן את מגדל אוסטנקינו בשנות ה-60. בינתיים, עברו אנשים לעבוד על תכנון טורבינות רוח קטנות יותר (150-200 טווח קילוואט) לתחנות כוח. במהלך תקופה זו, נודע לקונדרטיוק על מעצרו של קורוליב באשמת בגידה על בזבוז זמן על תכנון חלליות.

קונדרטיוק החליט מיד להיפטר מהרשומות הרבות שלו בנושא. השכנה לשעבר בנובוסיבירסק, שטיפלה בו עד שהבריא לאחר שחלה בטיפוס, הסכימה לקחת את המחברות שלו ולבסוף לקחה אותן לארצות הברית כאשר נמלטה לשם עם בתה לאחר מלחמת העולם השנייה. הוא גם שלח עותק מעבודתו שפרסם למוזיאון הממלכתי של ציולקובסקי לתולדות הקוסמונאוטיקה בקלוגה .

### מלחמת העולם השנייה - מותו

קונדרטיוק התנדב לצבא האדום ביוני 1941 ומת בשנת 1942 ליד קלוגה. נסיבות מותו המדויקות אינן ידועות. יחידתו הייתה השתתפה בקרבות עזים נגד הנאצים באוקטובר 1941, ולעיתים מצוין ה-3 באוקטובר כתאריך פטירתו. ראיות שנאספו בשנות ה-90 מצביעות על כך שהוא נעלם בינואר או בפברואר 1942 בעת תיקון כבל תקשורת בלילה ליד זסטסקי, כפר במחוז קירובסקי שבאזור קלוגה.

עבודותיו
--------

* To those who would read when building (a spacecraft) - נכתב ב 1919 (לא פורסם)
* *Conquest of Interplanetary Space* - פורסם ב 1925

הנצחה והכרה
-----------

 בול דואר אוקראיני משנת 2002 המנציח את קונדרטיוק.
כאשר האסטרונאוט האמריקני ניל ארמסטרונג ביקר בברית המועצות לאחר טיסתו ההיסטורית לירח, הוא אסף חופן אדמה מחוץ לביתו של קונדרטיוק בנובוסיבירסק כהוקרה על תרומתו לתחום שיגורים לחלל, ולפי הדיווחים הוא הפציר בשלטונות הסובייטיות להתחיל בהנצחתו של קונדרטיוק.

מאוחר יותר, מרכז מדע ומכללה בנובוסיבירסק נקראו על שמו של קונדרטיוק, כמו גם רחובות בפולטבה, קייב ומוסקבה. האוניברסיטה הטכנית הלאומית של פולטבה נושאת את שמו של קונדרטיוק מאז 1997. בנוסף, נקרא על שמו מכתש קונדרטיוק על הירח וכוכב הלכת הקטן 3084 קונדרטיוק שהתגלה בשנת 1977.

ממשלת אוקראינה הנפיקה בולי דואר ומטבעות שעליהם תמונתו של קונדרטיוק.

יורי קונדרטיוק נכנס להיכל התהילה הבינלאומי של החלל בשנת 2014.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יורי קונדרטיוק** בוויקישיתוף
* Зоряний блукач із Полтави. *Article in Tyzhden.ua magazine* (באוקראינית). 10 באפריל 2009. `{{cite web}}`:  (עזרה)
* *Article in online Encyclopedia of cosmonautics* (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-2011-06-16. `{{cite encyclopedia}}`: חסר או ריק `|title=` (עזרה)
* Georgiy Stepanovich Vetrov, *S. P. Korolyov and space. First steps. — 1994 M. Nauka, מסת"ב 5-02-000214-3.*

הערות שוליים
------------

1. ↑  
Wilford, John (1969). *We Reach the Moon; the New York Times Story of Man's Greatest Adventure*. New York: Bantam Paperbacks. p. 167.
2. ↑  Harvey, Brian (2007). *Russian Planetary Exploration: History, Development, Legacy and Prospects*. Springer.
3. ↑  "Земная проекция звездной судьбы".
4. ↑  МЫ ЗДЕСЬ / Публикации / Номер # 344 / Линия жизни Александра Шаргея [Alexander Shargei's thread of life] (ברוסית). אורכב מ-המקור ב-24 בפברואר 2012. `{{cite web}}`:  (עזרה)
5. 1 2 3  Zheleznyakov, A. (1999). "Конструкторы - А. Железняков. Энциклопедия "Космонавтика" - Космический Мир" (ברוסית). נבדק ב-4 בפברואר 2016. `{{cite web}}`:  (עזרה)
6. 1 2  V. K. Malinovsky. Бароны Шлиппенбах – офицеры императора Александра І [*The barons of Schlippenbach - Officers of Emperor Alexander I*] (PDF) (ברוסית).
7. ↑  V. K. Malinovsky. Некоторые штрихи к биографии А.И. Шаргея (Ю.В. Кондратюка) [*Some corrections on the biography of A.I. Shargeya (Yu. V. Kondratyuk)*] (PDF) (ברוסית).
8. ↑  Dr Christopher Riley (18 במאי 2009). "Rendezvous around the Moon". BBC Online. `{{cite news}}`:  (עזרה)
9. ↑  Negri, Rodolfo Batista; Prado, Antônio Fernando Bertachini de Alme (14 ביולי 2020). "A historical review of the theory of gravity-assists in the pre-spaceflight era". *Journal of the Brazilian Society of Mechanical Sciences and Engineering*. **42** (8). doi:10.1007/s40430-020-02489-x. `{{cite journal}}`:  (עזרה)
10. ↑  Alina Kuleba (8 בספטמבר 2022). "Чому без Кондратюка американці б не побачили місяць: геніальний, загадковий та заборонений вчений" [Why americans wouldn't have seen the moon without Kondratyuk: A mysterious and forbidden scientist]. *ipoltavets.com*. `{{cite web}}`:  (עזרה)
11. ↑  Uri, John (26 במאי 2020). "50 Years Ago: Armstrong Visits the Soviet Union". *NASA*. נבדק ב-11 ספט' 2020. `{{cite web}}`:  (עזרה)
12. ↑  "Yuri Vasilievich Kondratyuk - New Mexico Museum of Space History". נבדק ב-22 בינואר 2022. `{{cite web}}`:  (עזרה)

* 

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007416585405171
* GND: 119212439
* ISNI: 0000 0000 2056 7523
* LCCN: no91021458
* VIAF: 18026686
* WorldCat: lccn-no91021458

 |