recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**רופא שיניים** הוא אדם העוסק ברפואת שיניים.

רופא שיניים וסייעת בעת טיפול
רפואת שיניים התפתחה כהתמחות נפרדת ברפואה רק החל מתחילת המאה ה-20 (קודם לכן, רופאים כלליים טיפלו גם בשיניים).

בעבר נדרשו כל העוסקים ברפואת שיניים לעבור התמחות לאחר שסיימו לימודי רפואה כללית, על מנת להיקרא "רופא שיניים" (Stomatologist). במדינות מסוימות, בעיקר במזרח אירופה, היה אפשרי גם מסלול מהיר, טכני, ללא צורך בלימודי רפואה מקיפים, ובוגריו נקראו "מרפא שיניים" או "Dentist", שהיה מוסמך לבצע טיפולים פשוטים בהנחיית רופא.

רפואת השיניים כיום התפתחה לתחום רפואי-כירורגי רחב, עם התמחויות רבות, העוסק לא רק בשיניים ובלסתות אלא בפנים, בחלל הפה ובבסיס הגולגולת. אי-לכך, הכשרה רפואית היא תנאי לעיסוק ברפואת שיניים. בישראל, כל העוסקים ברפואת שיניים חייבים להיות בעלי תואר D.M.D (דוקטור לרפואת שיניים) או D.D.S (דוקטור לכירורגיה דנטלית). מסלול ההכשרה לרפואת שיניים הוא נפרד כיום מההכשרה לרפואה, אך מספר מצומצם של רופאי שיניים הם גם רופאים כלליים בנוסף להתמחותם. בנוסף, מומחים רבים לכירורגיית פה ולסת (oral and maxillofacial surgery), שהיא התמחות של רפואת שיניים, הם גם בעלי תואר אקדמי של "דוקטור לרפואה" (M.D) בנוסף לתואר אקדמי ברפואת שיניים (D.M.D/D.D.S). תחום משיק לרפואת שיניים הוא תחום האורתודונטיה אשר עוסקת בנראות האסתטית של השיניים, הלסת וכן הלאה.

רופאי שיניים בישראל
-------------------

רופאי השיניים בישראל נחלקים לשתי קבוצות עיקריות:

* **רופאי שיניים כלליים** - רופאים אשר סיימו את לימודי רפואת השיניים בהצלחה, עברו בחינת רישוי ממשלתית, וכן קיבלו רישיון לעיסוק ברפואת שיניים. רישיון זה מתיר להם לערוך את כל פעולות רפואת השיניים השגרתיות, ללא צורך בהכשרה רשמית נוספת. כך, לדוגמה, רשאי רופא שיניים כללי לעסוק בניתוחי חניכיים, השתלות או טיפולים בלייזר לאחר השתלמות קצרה בלבד, ומבלי שיזדקק לרישוי רשמי. זאת, בניגוד למדינות אחרות בעולם, בהן על רופא השיניים לקבל הסמכה רשמית על מנת שיוכל לערוך פעולות טיפוליות שונות.
* **רופאי שיניים מומחים** - רופאים אשר בנוסף ללימודי רפואת השיניים עברו גם מסלול התמחות, במשך ארבע עד חמש שנים, במהלכו התמקצעו בתחום מסוים ברפואת שיניים. ההתמחויות מסמיכות את רופאי השיניים המומחים לבצע טיפולים מסובכים ומיוחדים, ועל רופאי השיניים הכלליים להפנות את מטופליהם אל המומחים כשהם נתקלים בטיפול מורכב. אין זה מונע מבחינה חוקית מרופא השיניים הכללי לבצע את הטיפול בעצמו, אולם במקרה של סיבוך יידרש רופא השיניים להסביר מדוע לא הפנה למומחה.

בישראל נלמדת רפואת שיניים באוניברסיטה העברית בירושלים ובאוניברסיטת תל אביב.

רופאי השיניים בישראל פועלים במרפאות פרטיות ובמסגרת קופות החולים.

ראו גם
------

* טכנאי שיניים
* אורתודונטיה
* שיננית
* רופא כללי
* קצין רפואת שיניים
* שחזור דנטלי

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **רופא שיניים** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **רופא שנים** |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **רופא שיניים** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **רופא שיניים** |

* ההסתדרות לרפואת שיניים - אתר האינטרנט של הארגון
* רשימת הרופאים המורשים, באתר משרד הבריאות

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007548278805171
* BnF: cb11949285m (data)
* GND: 4067303-0
* LCCN: sh85036974
* NARA: 10638887
* NDL: 00570940

 |
**ג'רי ראפרטי** (באנגלית: **Gerry Rafferty**; 16 באפריל 1947 – 4 בינואר 2011) היה פזמונאי וזמר סקוטי, שהחל את הקריירה ב-1965 ופעל בסוגת הרוק והרוק המתקדם.

ראשית הקריירה
-------------

ראפרטי נולד בעיירה פייזלי שבסקוטלנד, לאב חירש-אילם ממוצא אירי ולאם ממוצא סקוטי. בראשית שנות ה-60 הופיע לפרנסתו במופעי רחוב בהם נהג לנגן ולשיר שירי עם איריים. ב-1965 הצטרף להרכב "The Humblebums", ממנו פרש ב-1970. ב-1971 הקליט את אלבום הסולו הראשון שלו שנקרא "Can I Have My Money Back". ב-1972 הקים ביחד עם המוזיקאי ג'ו איגאן את להקת Stealers Wheel (אנ'), אשר בשלהי אותה השנה הוציאה את השיר "Stuck in the Middle (אנ') שהפך ללהיט והגיע למקום ה-6 במצעד הבילבורד האמריקני וה-8 במצעד הבריטי בראשית 1973. השיר זכה לעדנה מחודשת בראשית שנות ה-90 כאשר היה חלק מפסקול הסרט כלבי אשמורת. ב-1975 פרש מההרכב ופנה לקריירת סולו. נראה היה שהקריירה שלו דועכת ובמשך 3 שנים כמעט ולא פרסם חומר מפרי עטו.

שיא הקריירה
-----------

ב-20 בינואר 1978 הוציא ראפרטי את התקליט "City to City" מתוך שאיפה ליצב את הקריירה המדשדשת שלו. האלבום מכר למעלה מ-5.5 מיליוני עותקים ועד 1988 הגיע ל-5 אלבומי פלטינה. הלהיט המפורסם מאלבום זה נקרא "Baker Street" והוא נודע בקטעי נגינת הסקסופון המשולבים בו. ב-1979 פרסם ראפרטי את אלבומו "Night Owl", ממנו התפרסם במיוחד שיר הנושא. האלבום הגיע לזהב, אך מכר פחות מאלבומו הקודם. במהלך שנות ה-80 הוציא ראפרטי 3 אלבומים שלא הצליחו כקודמיהם וכן תרם לפסקול של הסרט "גיבור מקומי" שיצא לאקרנים ב-1983.

דעיכת הקריירה
-------------

ב-1993 הוציא ראפרטי את אלבומו "On a Wing and a Prayer" שהגיע למקום ה-73 ברשימת מכירות האלבומים בבריטניה וב-1994 את האלבום "over My Head" שלא הגיע לרשימת 100 רבי המכר. ראפרטי התמכר לאלכוהול, מצבו הלך והדרדר וב-2008 אושפז בבית חולים בלונדון כשהוא סובל משחמת. ב-2009 הוציא את האלבום "Life Goes On" ובמקביל חידש את פעילותה של להקת Stealers Wheel. בינואר 2011 נפטר לאחר מחלה ממושכת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'רי ראפרטי** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ג'רי ראפרטי
* ג'רי ראפרטי, ברשת החברתית פייסבוק

* ג'רי ראפרטי, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* ג'רי ראפרטי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* ג'רי ראפרטי, באתר אייטונס (באנגלית)

* ג'רי ראפרטי, באתר ספוטיפיי

* ג'רי ראפרטי, באתר Last.fm (באנגלית)

* ג'רי ראפרטי, באתר AllMusic (באנגלית)

* ג'רי ראפרטי, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* ג'רי ראפרטי, באתר דיזר

* ג'רי ראפרטי, באתר Discogs (באנגלית)

* ג'רי ראפרטי, באתר Songkick (באנגלית)

* ג'רי ראפרטי, באתר Genius

* ג'רי ראפרטי, באתר SecondHandSongs

* ג'רי ראפרטי, באתר בילבורד (באנגלית)

* ג'רי ראפרטי, באתר טיידל (באנגלית)
* ג'רי ראפרטי - ביוגרפיה, באתר vh1.com (באנגלית)
* ג'רי ראפרטי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ג'רי ראפרטי-סקירה מוזיקלית, באתר hasharat.co.il
2. ↑  אילת יגיל, הזמר ג'רי ראפרטי הלך לעולמו, באתר ynet, ‏4 בינואר 2011

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX1081090
* BnF: cb13927738v (data)
* CANTIC: a11036278
* GND: 134491041
* ISNI: 0000 0000 7823 1264
* LCCN: n91071558
* MusicBrainz: 563201cb-721c-4cfb-acca-c1ba69e3d1fb
* NKC: kv2007277220
* NTA: 070643628
* SUDOC: 162484496
* VIAF: 84507908
* WorldCat: lccn-n91071558

 |
**זוהרה** (נולדה ב-9 בפברואר 1988; שמה המלא **זוהרה נידם**, בתיעתוק לאנגלית: ZOHARA) היא זמרת, פזמונאית, מלחינה ומפיקה מוזיקלית ישראלית, המושפעת על ידי מוזיקה אלקטרונית ופופ, כמו גם מוזיקה קלאסית וג'אז.

ביוגרפיה
--------

זוהרה נולדה בתל אביב היא למדה ג'אז ומוזיקה קלאסית ובהמשך השלימה שנתיים בלימודי קומפוזיציה באקדמיה למוזיקה בירושלים. את משיכתה למוזיקה אלקטרונית היא זוקפת לעובדה שלצורך מטלה אקדמית היא בחרה לבצע עיבוד ליצירה קלאסית לתזמורת באמצעות המחשב.

קריירה
------

זוהרה הייתה קלידנית בלהקה "אומללה" (באנגלית תועתק ל: Umlala).

אף שכתבה בעבר בעברית, היא מצאה בהמשך שהיא מרגישה נוח יותר לכתוב באנגלית - שפה בה היא אמרה שהיא מרגישה חשופה פחות רגשית. לשאלה האם היא בורחת מהתמודדות עם זהותה היא השיבה: "זה אסקפיזם מוחלט, לגמרי".

את אלבומה הראשון, "Growing up Anyways", היא הפיקה בין השנים 2012–2014 בביתה. האלבום יצא בגרסתו המלאה ב-2016 וכלל שנים עשר שירים, אותם כתבה, הלחינה והפיקה. השירים עוסקים רובם ככולם בספקות אופייניות לצעירים בשנות העשרים המוקדמות לחייהם.

בשנת 2013 היא יצרה וידאו קליפים עבור שיריה בישראל ובממלכה המאוחדת.

בין השנים 2014–2015 הופצו מספר קליפים שלה. אחד מהם, הקליפ לשיר "Drum & Bass", הופיע בתוכנית המוזיקה "MTV World Stage".

ב-2017 היא חברה ללהקה הבריטית אוי ואבוי להקלטת אלבומם הרביעי: ׳Memory Drop'. האלבום המשותף זכה לאזכורים ב Guardian Evening Standardi ו-Songlines, וביצועי לייב של שירים מהאלבום הושמעו בתחנות הרדיו 6 BBC ו .BBC 4

ב-2018 היא הופיעה עם הלהקה ב-O'meara וב-Islington Assembly Hall שבלונדון ולאחר מכן יצאה לסיבוב הופעות בגרמניה, הולנד, רוסיה, טורקיה וישראל.

ב-2019 היא הוחתמה בחברת תקליטים לונדונית עצמאית של אמן הסאונד הבין-לאומי דייוויד רנצ' (David Wrench; עבד עם אומנים כמו דויד בירן, אירייז'ר, גלאס אנימלס, גולדפראפ ואחרים) והוציאה אצלם את הסינגלים "Sing A Song" ו-"Ballad21".

דיסקוגרפיה
----------

### סינגלים

* 2015 – "Soldier"
* 2015 – "Piano 1976"
* 2015 – "Bass & Drum"
* 2015 – "Lost"
* 2016 – "New Village"
* 2017 – "Play"
* 2020- 'Sing A Song'
* 2021- 'Ballad21'

### אלבומים

* 2016 – "Growing up Anyways"

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זוהרה** בוויקישיתוף
* זוהרה, ברשת החברתית פייסבוק
* זוהרה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* זוהרה, באתר ספוטיפיי
* זוהרה, באתר Discogs (באנגלית)
* זוהרה, באתר בנדקמפ
* Sing A Song, בביצוע זוהרה, סרטון באתר יוטיוב
* מערכת mako מוזיקה, ‏זוהרה זוהרת אפילו כשהיא אוכלת פלאפל, באתר ‏מאקו‏, 1 בספטמבר 2015
* זוהרה נידם, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  אורי זר אביב, ‏הזוהר הדרומי: המוזיקאית זוהרה על חלליות, מציאות ומוזיקה אלקטרונית, באתר "Time Out ישראל", 14 באוקטובר 2015
2. ↑   ZOHARA - Bass & Drum, סרטון בערוץ "Aitana", באתר יוטיוב (אורך: 3:50)
3. ↑   ZOHARA - Sing A Song (Official Video), סרטון בערוץ "Aitana", באתר יוטיוב (אורך: 4:07)
4. ↑   Ballad 21, סרטון בערוץ "Aitana", באתר יוטיוב (אורך: 3:36)
5. ↑  Zohara – Soldier, Far Out Magazine (באנגלית)
6. ↑  Watch: ZOHARA - "Bass & Drum" (Premiere), לורנס דיי, 12 במרץ 2015
7. ↑  ZOHARA releases new track ‘Bass and Drum’, אפריל 2015

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007396962705171
* VIAF: 81156131064158312476
* WorldCat (עם VIAF): 81156131064158312476

 |
דון **פדריקו קרלוס גראווינה** (בספרדית: **Federico Carlos Gravina**; ‏12 באוגוסט 1756 פלרמו - 9 במרץ 1806 קדיס) היה אדמירל ספרדי שהשתתף בקרבות רבים במלחמת העצמאות של ארצות הברית ובמהלך המלחמות הנפוליאוניות. גראווינה פיקד על הכוחות הספרדיים שהשתתפו בקרב כף פיניסטרה ובקרב טרפלגר שבמהלכו נפצע פצעי מוות.

ביוגרפיה
--------

גראווינה נולד בעיר פלרמו שבאי סיציליה שנשלטה על ידי ספרד להורים ששמם חואן וליאונור. בעזרת דודו שגריר ממלכת נאפולי בספרד התקבל כצוער בצי הספרדי והוא בן 12 בלבד. מאוחר יותר הוצב על הפריגטה **סנטה קלרה** והוצב בברזיל הוא פיקד על כוח ספרדי שכבש כמה איים ליד סנטה קטלינה, וב-1777 שרד תאונה בריו דה לה פלטה שבמהלכה טבעו מרבית צוות הספינה שלו לאחר מכן חזר לספרד ופיקד על דיכוי שודדי ים ליד חופי אלג'יריה. במהלך מלחמת העצמאות האמריקנית לחמה ספרד לצד צרפת והמושבות גראווינה פיקד על המצור הכושל על גיברלטר ומאוחר יותר על הכוח הספרדי שכבש את מנורקה. ולאחר המלחמה פיקד על פינוי אוראן שנמכרה לאימפריה העות'מאנית. כשפרצו מלחמות צרפת המהפכנית לקח בהן גראווינה חלק פעיל.

לאחר הסכם השלום מונה גראווינה לשגריר ספרד בצרפת בתנאי אחד אם תפרוץ שוב מלחמה הוא חוזר מיד לצי. גראווינה השתתף בהכתרתו של נפוליאון לקיסר, והיה ביחסים טובים עם האדמירלים הצרפתיים אולם כאשר חתמו צרפת וספרד הסכם והכריזו מלחמה על בריטניה חזר לצי ומונה למפקדו. הוא פיקד על הכוחות הספרדיים בקרב כף פיניסטרה, לאחר הקרב השתבשו תוכניותיו של נפוליאון לכבוש את האיים הבריטיים והאדמירל הצרפתי וילנב שפיתח לעצמו פרנויה מנלסון מאז קרב הנילוס נאלץ לסגת לקדיס שם המתין בעוד הספינות הבריטיות המתינו גם הן. גראווינה ומפקדים ספרדיים נוספים טענו שיש לצאת ולתקוף בעוד שהאדמירלים הצרפתיים חששו בסופו של דבר כאשר שמע וילנב שנפוליאון שלח אדמירל אחר להחליף אותו הורה בלית בררה וילנב לצי המאוחד לצאת מקדיס שם המתינו הבריטיים תחת פיקודו של נלסון והתחולל קרב טרפלגר.

**פרינציפה דה אסטוריאס** ספינתו של גראווינה הותקפה בידי שלוש ספינות בריטיות וגראווינה נפגע מכדור בזרועו והובא לחוף. למרות הכישלון הוא הועלה בדרגה והתקבל בכבוד ובהערכה אולם מהפציעה הוא לא התאושש, ארבעה חודשים הוא שרד כשמצבו משתפר ומתדרדר כל הזמן במרץ הוא נפטר, מילותיו האחרונות היו "אני הולך להצטרף לנלסון".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פדריקו גראווינה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX957944
* CANTIC: a1076964x
* GND: 128767685
* ICCU: PALV007151
* ISNI: 0000 0000 5956 4143
* LCCN: no2002018719
* SNAC: w6zw39h2
* SUDOC: 079290612
* VIAF: 69989883
* WorldCat: lccn-no2002018719

 |
תמונת מחזור של המחזור הראשון של בית ספר נווה עוז בפתח תקווה
**נווה עוז** היא אחת השכונות הוותיקות של פתח תקווה, הממוקמת במערב העיר.

היסטוריה
--------

השכונה הוקמה ב-1947 ועד שנות ה-70 הייתה מבודדת מיתר חלקי העיר. היא נועדה להיות פתרון התיישבותי לחיילי הבריגדה היהודית לאחר מלחמת העולם השנייה. ראשוני המתיישבים היו משוחררי הבריגדה, אשר קיבלו אפשרות לרכישת דירה בת שני חדרים ומטבח על חלקת אדמה.
שטח הקרקע הראשון שנרכש היה 13 דונם פרדס יבש, באזור שנקרא חזרזור. בהמשך נרכשו 100 דונם נוספים. בפברואר 1947 הונחה אבן הפינה להקמת השכונה. הבנייה בוצעה בידי חברת "נוה-עובד".
ביולי 1947 נכנסו לגור המשפחות הראשונות.
בשנת 1948 נכנסה קבוצה שנייה לגור בשכונה. הקרן הקיימת נתנה הסכמתה לרכישות קרקע נוספות ועזרה בסכום קטן לכל משתכן. כך התפתחה השכונה ל-325 בתים בודדים, 231 בתים דו-משפחתיים ו-94 בתים שנבנו לעולים חדשים. בעקבות הבחירות בשנת 1950, החלה העירייה לפתח את המוסדות בשכונה. נבנו בית-הספר היסודי וגני הילדים. נסלל הכביש הראשון שחיבר את השכונה עם פתח-תקווה, נבנתה המרפאה ונבנו צרכניות. בשנת היובל ה-25 לשכונה, מנתה נווה-עוז 500 משפחות.
אנדרטה לזכר חללי נווה עוז- בחצר בית הספר ניצבת אנדרטה המנציחה את בוגרי בית הספר שנפלו במלחמות ישראל. האנדרטה הוקמה בשנת 1973, ביוזמת משפחה שכולה. מנהלת בית הספר חנה גילת נענתה ברצון לפניית המשפחה. האנדרטה עוצבה על ידי תושב השכונה בהתנדבות והוקמה בעזרת המשפחות השכולות, המחלקה להנצחת החייל ועיריית פתח-תקווה.

שטח השכונה היה בעבר פרדס ערבי אשר אדמותיו נקנו על ידי ההסתדרות הכללית. חלקות האדמה הוגרלו בין המתיישבים. בין ראשוני היישוב היו הצייר צבי שור והצייר זאב תשבי. במשך השנים קמו בשכונה בית ספר יסודי, חטיבת ביניים ובית ספר תיכון, אליהם מגיעים ללמוד מכל חלקי העיר.

בתי השכונה הם בתים צמודי קרקע, שחולקו בשיטת הפרצלציה ולא בשיטת הנחלות. גודל רוב החלקות נע בין 330 מ"ר לדונם. האוכלוסייה שאפיינה את השכונה בראשיתה הייתה מלומדת ומשכילה. באזור גרו סופרים ואנשי רוח רבים. הדעה הרווחת על השכונה אז סימנה אותה כמעוז סוציאליסטי, המזוהה עם מפא"י.

תושבי השכונה בראשיתה הקימו אגודה שיתופית לניהול ענייני השכונה. בבעלות האגודה "בית-רשיש" הנחשב כמרכז קהילתי ציבורי לתושבי השכונה. 

כיום התפתחו לצד השכונה שתי שכונות-בנות: "נווה עוז החדשה", שבה נבנו בעיקר קוטג'ים טוריים ודו משפחתיים, ו"פסגת הדר", הגובלת בגבעת שמואל ובה בניינים בני 15 קומות.

קישורים חיצוניים
----------------

* נווה עוז, באתר ראשונים
* שמאי עציון, נוה-עוז, באתר "הארכיון לתולדות פתח תקווה ע"ש עודד ירקוני"
* תצלום אוויר של אזור נווה עוז מ-1961: למעלה משמאל - נווה עוז, למטה משמאל - קריית אונו הישנה, מימין - גני תקווה, גת רימון, כפר מעש.
**וולפגנג אלטנבורג** (בגרמנית: **Wolfgang Altenburg**;‏ 24 ביוני 1928 – 25 בינואר 2023) היה גנרל גרמני אשר שימש כמפקח הכללי של הבונדסוור בין השנים 1983–1986. לאחר מכן שימש כיושב ראש הוועדה הצבאית של נאט"ו (אנ') עד 1989.

ביוגרפיה
--------

אלטנבורג נולד ב-24 ביוני 1928 בעיר שניידמיל שברפובליקת ויימאר. כיום שם העיר פילה, והיא נמצאת בתחומי פולין המודרנית. במלחמת העולם השנייה, בשנת 1944 הוא גויס לוורמאכט והוצב בהלגולנד. עם סיום המלחמה הוא נפל בשבי בעלות הברית. לאחר שחרורו הוא למד מלונאות ועבד בתחום אספקת מזון באזור ברמן. ב-1956 הוא התגייס לבונדסוור ועבר קורס קצינים. הוא שימש כמפקד מחלקה ולאחר מכן כמפקד סוללת תותחנים. בין 1962–1964 למד באקדמיית הבונדסוור לפיקוד ומטה בהמבורג, ולאחר מכן החל למלא תפקידי ניהול ומטה במשרד ההגנה. ב-1971 הוא מונה לסגן ראש אגף התכנון הגרעיני במטה העליון של כוחות בעלות הברית באירופה. לאחר מכן מונה למפקד בריגדת הפאנצרגרנדיר ה-7, ולראש מטה חיל החימוש.

ב-1979 הוא מונה לנציג גרמניה המערבית בוועדה הצבאית של נאט"ו, ולאחר מכן הועבר לשמש כמפקד הקורפוס ה-3. ב-31 במרץ 1983 הוא מונה למפקח הכללי (מקביל לתפקיד הרמטכ"ל) של הבונדסוור וכיהן בתפקיד עד 30 בספטמבר 1986, אז הועבר לשמש כיושב ראש הוועדה הצבאית של נאט"ו. ב-5 בספטמבר 1989 הוא פרש מהצבא.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וולפגנג אלטנבורג** בוויקישיתוף

* וולפגנג אלטנבורג באתר הבונדסוור

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1077494661
* VIAF: 63144648266801125774
* WorldCat: viaf-63144648266801125774

 |
יוהאן פון וורת
**יוהאן גרף פון וורת** (בגרמנית: **Johann Graf von Werth** ‏1591-1652) היה גנרל קתולי בצבא האימפריה הרומית הקדושה התפרסם בכך שבניגוד לשאר הקצינים הבכירים בצבא שהגיעו מן האצולה היה וורת בן איכרים פשוט שכלל לא ידע קרוא וכתוב.

וורת נולד ב-1591 להורים איכרים פשוטים. תאריך לידתו המדויק אינו ידוע. 
לאחר מותו של אביו השכיר עצמו וורת כמשרת בבתי אצילים.

ב-1610 התגייס לצבא הספרדי והפך לשכיר חרב בצבאו של המרקיז הגנואי אמברוסיו ספינולה עם פתיחת מלחמת שלושים השנים התגייס לצבא הליגה הקתולית אומץ ליבו בקרבות שונים מול המורדים הבוהמים קידמו אותו לדרגת קפטן.

השתתף בקרב ההר הלבן ולאחר מכן בכמה קרבות מול הדנים והשוודים. אולם תרומתו החשובה להתפתחות קרב נורדלינגן (1634) גרמה לקיסר פרדיננד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה לתת לו את התואר ברון. לאחר שהצטרפו הצרפתים למלחמה ניצח אותם וורת בכמה קרבות שבאחד מהם פילח כדור את לחיו ונותר תקוע בגרונו. באחד הקרבות נפל בשבי ונכלא בפריז בהוראתו האישית של הקרדינל רישלייה כעבור ארבע שנים שוחרר יחד עם פרנץ פון מרסי שנפל בשבי בפרייבורג. כשחזר לגרמניה נטל שוב את הפיקוד על כמה גדודים וניצח בכמה קרבות את הצרפתים והשוודים.

הוא מת באוסטריה ב-12 בספטמבר 1652.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוהאן פון וורת** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 118767240
* ISNI: 0000 0001 2211 5210
* LCCN: nr91008204
* NLP: a0000002288813
* NTA: 099737825
* SUDOC: 148119727
* VIAF: 59879910
* WorldCat: lccn-nr91008204

 |
**שפמנוני חשמל** (שם מדעי: *Malapteruridae*), היא משפחה של דגים מסדרת השפמנונאים. אלו הם דגי חשמל החיים במים מתוקים באפריקה שמדרום לסהרה. הגדול בשפמנוני החשמל יכול להגיע לאורך 1.2 מ' ולמשקל 20 ק"ג אך רוב המינים קטנים בהרבה.

שפמנונים אלה בעלי שפמות קשיחים לבנים וקצרים הבולטים מתחת לפיהם. הם בעלי גוף לבן או אפור עד כתום ועיניהם קטנות ביותר. במקום העיניים הם מסתמכים על ראיית חשמל שהם פולטים סביבם ללא הרף. לשפמנונים אלה אין סנפירי גב או זנב. את החשמל הם מפיקים מאיבר הקרוב לסנפירי החזה היכול לייצר מתח חשמלי של עד 350 וולט.

תפוצתם באגמי אפריקה ובנילוס הלבן. הם פעילים בלילות וצדים דגים, ביצי דגים, וחסרי חוליות באמצעות החשמל שהם פולטים.

סוגים
-----

* Malapterurus - בו 18 מינים
* Paradoxoglanis - בו 3 מינים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שפמנוני חשמל** בוויקישיתוף
* שפמנוני חשמל, באתר ITIS (באנגלית)
* שפמנוני חשמל, באתר NCBI (באנגלית)
* שפמנוני חשמל, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* שפמנוני חשמל, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* שפמנוני חשמל, באתר GBIF (באנגלית)
**הבלט הלאומי ההולנדי** (בהולנדית: **Het Nationale Ballet**) היא להקת הבלט הרשמית והגדולה ביותר בהולנד.

היסטוריה
--------

הבלט הלאומי ההולנדי נוסד בשנת 1961, כש**בלט אמסטרדם** ו**בלט ארצות השפלה** התמזגו. מנהלי הלהקה היו סוניה גסקל (1961–1969), רודי ואן דנציג (1969–2003), ויין אגלינג (1991–2003). המנהל הנוכחי הוא טד ברנדסן. הלהקה מושכת אליה הרבה אמנים בין-לאומיים.

הלהקה שוכנת מאז 1986 בסטופרה - בית האופרה והבלט הלאומי של הולנד (שנודע בעבר בשם Het Muziektheater) באמסטרדם. היא אורחת קבועה בפסטיבלים חשובים ברחבי אירופה, בהם פסטיבל אדינבורו. הלהקה מחויבת לכוראוגרפיה חדשה ומבצעת יצירות משל כוריאוגרפי הבית בעבר ובהווה: רודי ואן דנציג, טר ואן שייק, הנס ואן מאנן, מאגוי מארין ואדוארד לוק.

ב-13 בספטמבר 2011 חגגה הלהקה יובל 50 מופע גאלה בנוכחות ביאטריקס, מלכת הולנד.

רקדנים
------

הבלט הלאומי ההולנדי מעסיק כ-90 רקדנים ורקדניות. להלן רשימה של רקדנים ראשיים, סולנים, גראן סוז'ה וקוריפה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הבלט הלאומי ההולנדי** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של הבלט הלאומי ההולנדי

הערות שוליים
------------

1. ↑  חדשות הבלט ההולנדי: "המלכה ביאטריקס באה למופע גאלה של הבלט הלאומי ההולנדי", 24 באוגוסט 2011
2. ↑  אתר הבלט הלאומי ההולנדי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007605671805171
* ISNI: 0000 0001 1088 475X
* LCCN: n87882978
* VIAF: 233250912
* WorldCat: lccn-n87882978

 |
רשימת פיגועי טרור נגד ישראלים שהתרחשו במדינת ישראל ובשטחים בשנת 2007. שנה זו הייתה אופיינית במספר מופחת של פיגועים, בעיקר בעקבות סיום האינתיפאדה ותוכנית ההתנתקות. החל מחודש יוני באותה שנה, החמאס השתלט על רצועת עזה והתחיל לבצע פיגועים משטחה.

|  |
| --- |
|  |

כרוניקה
-------

     פיגועים שיצאו מאזור יהודה ושומרון      פיגועים שיצאו מרצועת עזה      פיגועים שיצאו מלבנון      פיגועים שיצאו ממצרים      פיגועים שיצאו מישראל      פיגועים שיצאו מירדן      פיגועים שיצאו מסוריה

### ינואר

* 

  29 בינואר – **הפיגוע במאפייה באילת** - בפיגוע התאבדות במאפייה באילת נרצחו 3 ישראלים.

### פברואר

* 

  25 בפברואר – אזרח ישראלי נרצח בפיגוע דקירה בגוש עציון.

### מרץ

* 

  19 במרץ - ישראלי נפצע באורח בינוני ליד קיבוץ נחל עוז על ידי צלף ערבי.

### אפריל

* 

  11 באפריל - ישראלי בן 30 תושב עמנואל נפצע קל בפיגוע ירי בסמוך לקדומים על ידי מחבל משכם.

* 

  17 באפריל - שלושה אזרחים ישראלים נפצעו באורח קל-בינוני בפיגוע ירי בין נעלה לדולב

### מאי

* 

  2 במאי – פעילי החמאס והג'יהאד האיסלאמי משגרים לפחות 18 רקטות לעבר ישראל אשר פוגעות ברכב בסמוך למרכז המסחרי של שדרות. באירוע נהרגת אשה ישראלית ונפצעים 2 אנשים.

* 

  7 במאי - מאבטח ישראלי נורה ונפצע קשה ליד היישוב ניל"י על ידי חוליה של שלושה מחבלים מהכפר דיר קדיס, המאבטח נפטר מנכותו ב-2021.

* 

  20 במאי - שתי נשים מרצועת עזה נעצרו במעבר ארז לאחר שתכננו לבצע פיגוע התאבדות.

* 

  21 במאי – בשדרות ישראלית נהרגה בפגיעת רקטת קסאם אשר נורתה מרצועת עזה.

* 

  27 במאי – בשדרות נהרג אזרח ישראלי בפגיעת רקטת קסאם אשר נורתה מרצועת עזה.

* 

  27 במאי- במהלך עבודות בניית חומת ההפרדה בשכונת שייח' סעד שבמזרח ירושלים נפצעו עובד ושוטר באורח בינוני-קשה בפיגוע ירי לאחר שמחבל ערבי תושב השכונה ירה לעברם, גם פלסטיני שעבר במקום תושב השכונה נהרג בפיגוע.

### אוגוסט

* 

  10 באוגוסט - פיגוע ירי בישיבת עטרת כהנים שבעיר העתיקה של ירושלים, מחבל ערבי ישראלי מכפר מנדא חטף את נשקו של מאבטח וירה בו בכתף, פצע תשעה עוברי אורח באורח קל ובינוני, ונהרג לאחר כמה דקות.

### נובמבר

* 

  19 בנובמבר – **רצח עידו זולדן**: בפיגוע ירי לעבר מכונית בכפר פונדוק שבקרבת היישוב קדומים בשומרון נרצח עידו זולדן, תושב שבי שומרון, בידי שוטרים פלסטינים.

### דצמבר

* 

  28 בדצמבר – **הפיגוע בנחל תלם** - שני חיילי צה"ל בחופשה נרצחו על ידי מחבלים פלסטינים בעת שטיילו באזור נחל תלם שביהודה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  הטרור הגיע לאילת: שלושה הרוגים בפיגוע, באתר ynet, 29 בינואר 2007
2. ↑  *Suicide Bomb Kills 3 in Bakery in Israel* - The New York Times, 29 January 2007
3. ↑  אפרת וייס, מתנחל נרצח וגופתו התגלתה מצפון לחברון, באתר ynet, 25 בפברואר 2007
4. ↑  אפרת וייס, תיעוד מצולם: ניסיון הפיגוע בעיר העתיקה, באתר ynet, 12 באוגוסט 2007
5. ↑  אפרת וייס ועלי ואקד, טיול שהפך לקרב: שני חיילים נרצחו, מחבל נהרג, באתר ynet, 28 בדצמבר 2007

| פיגועי טרור נגד ישראלים בעשור הראשון של המאה ה-21 |
| --- |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בישראל ובשטחים | < • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • > |
| פיגועים נגד ישראלים שבוצעו בחו"ל | הפיגוע בדלפק אל על בנמל התעופה של לוס אנג'לס (4 ביולי 2002) • הפיגועים במומבסה (28 בנובמבר 2002) • הפיגוע בשגרירות ישראל בטשקנט (30 ביולי 2004) • מתקפת הטרור בסיני (7 באוקטובר 2004) • הפיגוע בשגרירות ישראל במאוריטניה (1 בפברואר 2008) |
| 

---

1948–1999 • 2000–2009 • 2010–2019 • 2020–2029 |
**Not Shy** הוא המיני-אלבום (פלייליסט מורחב) השלישי במספר של להקת הבנות הדרום קוריאנית איצי. המיני אלבום יצא לאור תחת חברת התקליטים JYP Entertainment, ב-17 באוגוסט 2020.

רקע ויציאה לאור
---------------

ב-22 ביוני של שנת 2020, חדשות SPOTV דיווחו כי להקת הבנות איצי מתכננת להוציא אלבום מאוחר יותר באוגוסט של אותה השנה. מאוחר יותר, JYP Entertainment אישרו את הדבר וסיפרו כי המיני אלבום אכן מתוכנן לצאת באוגוסט של אותה השנה. ב-30 ביוני, יצאה חברת התקליטים של הבנות בהצהרה ברשתות החברתיות על כך שיוציאו אלבום לקיץ והצהירו על תאריך, 17 באוגוסט. חצי שנה לאחר המיני אלבום הקודם שלהן IT'z ME. באותו יום של ההצהרה, העלו הבנות לרשת החברתית של הלהקה פוסטר וטריילר לאלבום המתוכנן.

עד לתאריך היציאה לאור של האלבום הבנות התראיינו בתוכניות בידור וכאשר נשאלו על האלבום המתוכנן הן אמרו: "האלבום הזה בהחלט בולט מן השאר, הוא יותר אגרסיבי ומעורר השראה, כזה שיגרום למאזינים להרגיש בטוחים בעצמם".

ב-31 ביולי, הועלה תאריך הזמנות מוקדמות של האלבום ותמונת האלבום הופצה, ב-6 באוגוסט, הועלו תמונות אישיות של כל אחת מחברות הקבוצה בצילומי קמפיין לאלבום החדש.

ב-17 באוגוסט, לאחר שידור חי של הבנות ברשתות יוטיוב ו"V-LIVE" בו הן מספרות על האלבום, הוא שוחרר לקהל המאזינים.

קידום מכירות
------------

ביום ההוצאה לאור, נערך שידור חי של הבנות בו קידמו את האלבום, סיפרו עליו, ספרו והעבירו את הזמן לאחור עד יציאתו עם המעריצים ולאחר מכן, הופיעו מספר שירים מהאלבום בהופעה חיה עם הכוריאוגרפיה החדשה.

ב-20 באוגוסט, חזרו הבנות להתארח בתוכניות טלוויזיה כחלק ממסע הקידום של אלבומן החדש.

קליפ
----

ב-11 באוגוסט 2020, JYP Entertianment טיזר רשמי לקליפ של רצועת הכותרת של אלבום בשם "Not Shy" גם היא ביוטיוב.

ב-17 באוגוסט, עם היציאה לאור של המיני אלבום, קליפ רצועת הכותרת הוקרן גם הוא בהקרנת בכורה דרך יוטיוב וV-LIVE.

רשימת שירים
-----------


| מס' | שם | מילים | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Not Shy | ג'יי ויי פארק (J.Y Park) | 2:567 |
| 2. | Don't Give A What | לי סאו-ראן | 3:16 |
| 3. | Louder | דר. ג'ו | 3:21 |
| 4. | iD | מוספיק, יאנג צ'אנס | 3:26 |
| 5. | SURF | דאנקה | 3:13 |
| 6. | Be In Love | קנזי | 3:20 |
| **משך כולל:** | **19:33** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  SPOTVNEWS, [단독'괴물 신인' 있지, 7월 말 컴백…4연속 메가히트 노린다], SPOTVNEWS, ‏2020-06-22 (בקוריאנית)
2. ↑  ITZY Confirmed To Make Summer Comeback, Soompi, ‏1592827159 (באנגלית)
3. ↑  ITZY, '걸크러시 끝판왕'의 기습 컴백..8월 17일 'Not Shy' 발매 [공식], n.news.naver.com (בקוריאנית)
4. ↑  JYP Entertainment, "ITZY <Not Shy> COMEBACK POSTER", ‏8 באוגוסט 2020
5. ↑  JYP Entertainment, "ITZY" Not Shy "Opening Trailer, ‏7 באוגוסט 2020
6. ↑  Korea JoongAng Daily, Itzy teases summer single 'Not Shy' dropping on Aug. 17, ‏31 ביולי 2020
7. ↑  YouTube, «[ITZY - Not Shy Comeback Stage - M COUNTDOWN 200820 EP.679».], YouTube.com, ‏20 באוגוסט 2020
8. ↑  ITZY, JYP Entertainment, ITZY "Not Shy" M/V, youtube.com, ‏17 באוגוסט 2020

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: 4196d01e-0357-4f08-b0a9-f9418dbe758f

 |

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על האלבום *Not Shy* באתר MusicBrainz
* האלבום *Not Shy* באתר Discogs
**הפועל קריית חיים** היא קבוצת כדורגל ישראלית מהשכונה קריית חיים שבעיר חיפה, המשחקת בליגה ג' במחוז שומרון. אבל אשכרה דננ"ה חתם

היסטוריה
--------

המועדון נוסד בשנת 1936 ושיחק בעיקר נגד קבוצות ממחוז חיפה וקבוצות צבאיות.

בעונה הראשונה שלאחר עצמאות ישראל, זכה המועדון באליפות המחוז הצפוני בעונת 1949/1950 בליגה המיוחדת בכדורגל, בליגה השנייה הזמנית בעונת 1949-1950. בעונה שאחרי זה, 1951-1952 (לא הייתה עונה ב-1950–1951) שובצה הקבוצה במחוז הצפוני של ליגה ב'. בעונת 55–1954 סיימה הקבוצה במקום הראשון והעפילה למשחקי הפלייאוף להליגה הלאומית (הליגה הראשונה). קריית חיים שיחקה בפליאוף מול אלופת המחוז הדרומי מכבי יפו ונגד הקבוצות שסיימו במקום ה-11 וה-12 בליגה א', בית"ר ירושלים והפועל כפר סבא. קריית חיים לא העפילה בסיומם של המשחקים לליגה הלאומית לאחר שסיימה במקום השלישי ושובצה בליגה א'(הליגה השנייה). בליגה א' סיימה הקבוצה במקום השני בעונות 1955-56 ו-1958-59 ובמקום השלישי בעונות 1961-62, 1965-66 ובעונת 68–1966. בתום עונת 1969–1970 סיימה הקבוצה במקום הלפני אחרון ונשרה לליגה ב' אך בתום עונה אחת חזרה לליגה א' אחרי שסיימה במקום הראשון בליגה ב' מחוז צפון. בעונות הבאות השלימה קריית חיים ירידת ליגה כפולה וחזרה לליגה ג'.

בשנת 1976 הקבוצה הבוגרת התפרקה וכל שחקניה שוחררו, מנגד מחלקת הנוער של המועדון המשיכה לפעול. ב-1980, מחלקת הנוער של הקבוצה הייתה על סף סגירה בשל בעיות כספיות ובעקבות כך חזרה הקבוצה הבוגרת לפעילות בקיץ של אותה שנה ועלתה מליגה ד' לליגה ג' בתום אותה עונה. בקיץ 1981 התאחדה הפועל קריית חיים עם הפועל הצעיר חיפה ונקראה  **הפועל הצעיר קריית חיים**. הקבוצה המאוחדת שיחקה מספר עונות בליגה ג' אך גם היא התפרקה ונסגרה.

### הקמה מחדש

הקבוצה הוקמה מחדש בעונת 2014/2015 על ידי ליאור ידובניק, תושב השכונה ונקראה **הפועל קריית חיים ליבוביץ יעקב** לזכרו של יעקב ליבוביץ, שהיה חלק ממשפחת מהמייסדים של קבוצת הפועל קריית חיים המיתולוגית. בעונת 2015/2016 שיחקה הקבוצה בליגה למקומות עבודה וב-2016/2017 הצטרפה לליגה ג' מחוז שומרון.

בעונת 2022/2023 הוקמה קבוצת הנוער.

אצטדיון
-------

אצטדיון קריית חיים
מגרשה הביתי של הקבוצה במשך שנים רבות הוא אצטדיון קריית חיים הממוקם בקריית חיים שבחיפה. שמו הרשמי הוא "אצטדיון ד'אלסנדרו", על שם ראש עיריית בולטימור שביקר במועצת פועלי חיפה בתחילת שנות ה-60.

האצטדיון נחנך בשנת 1958 והיה מסוגל בשיאו לקלוט מעל כ-22,000 צופים, אם כי מלבד הטריבונה המערבית הבנויה בטון, המקומות היו ברובם מקומות עמידה על מדרונות דשא ולא מושבים של ממש. האצטדיון סבל מתנאים ירודים ובמיוחד במשחקים שהתקיימו בתנאי גשם. בשנת 2013 נבנה בסמוך לאצטדיון מגרש כדורגל סינתטי חדש אליו עברה הקבוצה לארח את משחקיה.

הישגים
------

* אליפות הליגה הלאומית (2): 1949-1950, 1954-1955
* אליפות ליגה א' (1): 1970-1971
* אליפות ליגה ב' (1): 1986-1987 (כהפועל הצעיר קריית חיים)

קישורים חיצוניים
----------------

* הפועל קריית חיים, ברשת החברתית פייסבוק
* הפועל קריית חיים באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* האתר הרשמי - של הפועל קריית חיים ליבוביץ יעקב
* הפועל קריית חיים, ברשת החברתית פייסבוק

הערות שוליים
------------

1. ↑  איחוד-כדורגל בחיפה, עיתון חדשות הספורט, 1 ביולי 1981
**דינר סרבי** (בסרבית: **Cрпски динар**) הוא המטבע הרשמי של הרפובליקה של סרביה. השימוש המוקדם ביותר בדינר מתוארך לשנת 1214.

 דינר של המלך סטפן דרגוטין.
האזכור הראשון של "דינר סרבי" מתוארך למלכותו של סטפן נמנאג'יץ' בשנת 1214. עד נפילתו של הדספוט סטפאן טומאסביץ' בשנת 1459, רוב השליטים הסרבים טבעו מטבעות דינר מכסף.

הדינרים הסרבים הראשונים, כמו הרבה מטבעות דרום-אירופיים אחרים, שיחזרו את הגרוטו הוונציאני, כולל תווים בלטינית (המילה 'דוקס' הוחלפה במילה 'רקס'). במשך שנים רבות היה זה אחד ממוצרי הייצוא העיקריים של סרביה בימי הביניים, בהתחשב בשפע הכסף היחסי שהגיע ממכרות סרביים. הוונציאנים לא נזהרו מכך ודנטה אליגיירי הרחיק לכת והכניס את המלך הסרבי של תקופתו, סטפאן אורוש השני מילוטין, לגיהנום כזייפן (יחד עם עמיתיו הפורטוגלים והנורווגים).

לאחר הכיבוש העות'מאני שימשו מטבעות זרים שונים עד אמצע המאה ה-19. העות'מאנים הטביעו מטבעות בנובו ברדו, בקוצ'אנה ובבלגרד. החלוקה של הדינר, הפארה, נקראת על שמו של מטבע כסף טורקי באותו השם (מן הפרסי پاره *pāra*, "כסף, מטבע").

לאחר שנסיכות סרביה הוקמה רשמית (1817) היו הרבה מטבעות זרים שונים במחזור. בסופו של דבר, הנסיך מילוש אוברנוביץ' החליט להכניס סדר על ידי קביעת שערי חליפין המבוססים על הדגנים. בשנת 1819 פרסם מילוש טבלה עם דירוג 43 מטבעות זרים שונים: 10 זהב, 28 כסף ו-5 נחושת.

שטרות הכסף
----------

| סוג השטר | מראה חזיתי | מראה אחורי | צבע עיקרי |
| --- | --- | --- | --- |
| 10 דינרים | 10 dinars obverse |  | צהוב-אוכרה |
| 20 דינרים | 20 dinars obverse | 20 dinars reverse | ירוק |
| 50 דינרים | 50 dinars obverse | 50 dinars reverse | סגול |
| 100 דינרים | 100 dinars | 100 dinars reverse | כחול |
| 200 דינרים | 200 dinars obverse | 200 dinars reverse | ורוד |
| 500 דינרים | 500 dinars obverse | 500 dinars reverse | ציאן |
| 1,000 דינרים | 1000 dinars obverse | 1000 dinars reverse | אדום |
| 2,000 דינרים | 2000 dinars obverse | 2000 dinars reverse | אפור |
| 5,000 דינרים | 5000 dinars obverse | 5000 dinars reverse | ארגמן |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דינר סרבי** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של הבנק הלאומי של סרביה (באנגלית)
* מידע על הדינר הסרבי ומקומות מומלצים להמרת מטבע בבלגרד, באתר מכירים לכם את בלגרד

הערות שוליים
------------

1. ↑  Wieser, F. **Contributions to the monetary history of Serbia, Montenegro and Yugoslavia.**, Spink & Son, 1965, עמ' 3

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 103719540X

 |
**אקים בלייק** (באנגלית: **Ackeem Blake**; נולד ב-21 בינואר 2002) הוא אתלט ג'מייקני, אלוף אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים (פריפורט 2022) בריצת 100 מטר.

קריירה מקצועית
--------------

בלייק נולד וגדל בג'מייקה.

### 2022

באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית סיים בלייק במקום 18 בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.19 שניות. הוא סיים עם נבחרת השליחים של ג'מייקה במקום הרביעי במרוץ שליחים 4x100 מטר, בתוצאה של 38.06 שניות.

### אלוף אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים

באליפות אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים שנערכה באוגוסט בפריפורט שבאיי בהאמה זכה בלייק במדליית זהב בריצת 100 מטר בשיא אליפות חדש של 9.98 שניות. הוא זכה עם נבחרת השליחים של ג'מייקה במדליית ארד במרוץ שליחים 4x100 מטר, בתוצאה של 38.94 שניות.

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* **ריצת 60 מטר** : 6.61 שניות (2022)
* **ריצת 100 מטר**: 9.89 שניות (2023)
* **ריצת 200 מטר**: 20.83 שניות (2023)

קישורים חיצוניים
----------------

* אקים בלייק, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 14638971

 |
**תומאס וולש** (באנגלית: **Tomas Walsh**; נולד ב-1 במרץ 1992) הוא אתלט ניו זילנדי, אלוף העולם (לונדון 2017), זוכה פעמיים ברציפות במדליית ארד אולימפית (ריו דה ז'ניירו 2016 וטוקיו 2020) ופעמיים רצופות אלוף העולם באולם (פורטלנד 2016, ברמינגהאם 2018) בהדיפת כדור ברזל.

ביוגרפיה
--------

וולש התחרה ב-2009 באליפות העולם לנוער, הוא סיים שישי בהדיפת כדור ברזל ובמקום ה-17 במוקדמות זריקת דיסקוס. באליפות העולם עד גיל 20 שהתקיימה ב-2010 סיים במקום העשירי במוקדמות הדיפת כדור ברזל.

בשנת 2012 זכה לראשונה באליפות ניו זילנד לבוגרים בהדיפת כדור ברזל. בדצמבר 2013 שבר את שיא ניו זילנד כשקבע תוצאה של 20.61 מטר. ב-2014 זכה במדליית ארד באליפות העולם באתלטיקה באולם בתוצאה של 21.26 מטר. ביולי אותה שנה זכה במדליית כסף במשחקי חבר העמים בשיא ניו זילנד של 21.19 מטר. באליפות העולם באתלטיקה 2015 סיים במקום הרביעי בשיא ניו זילנד של 21.58 מטר.

באליפות העולם באתלטיקה באולם 2016 זכה במדליית זהב לאחר ששיפר את שיאו הלאומי ל-21.78 מטר. באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו זכה במדליית ארד לאחר המנצח ראיין קראוזר וסגנו ג'ו קובץ' כשקבע תוצאה של 21.36 מטר. בספטמבר אותה שנה קבע שיא אישי של 22.21 מטר.

באליפות העולם באתלטיקה 2017 שהתקיימה בלונדון זכה במדליית זהב בתוצאה של 22.03 מטר. באליפות העולם באתלטיקה באולם 2018 זכה שוב בזהב בשיא אליפות ושיא לאומי של 22.31 מטר.

במרץ 2018 שיפר את שיא אוקיאניה בתוצאה של 22.67 מטר. באפריל 2018 זכה במדליית זהב במשחקי חבר העמים הבריטי בתוצאה של 21.41 מטר. בשנים 2018 ו-2019 זכה באליפות ליגת היהלום.

באליפות העולם באתלטיקה 2019 זכה במדליית ארד בשיא אוקיאנייה של 22.90 מטר, אחרי ג'ו קובץ' (22.91 מטר) וראיין קראוזר (22.90 מטר, אך עם תוצאה שנייה טובה יותר). 

באולימפיאדת טוקיו זכה במדליית ארד בתוצאה של 22.47 מטר. באליפות העולם באתלטיקה באולם 2022 זכה במדליית ארד בתוצאה השווה לשיאו האישי 22.31 מטר. באליפות העולם באתלטיקה 2022 סיים רביעי בתוצאה של 22.08 מטר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תומאס וולש** בוויקישיתוף
* תומאס וולש, ברשת החברתית פייסבוק
* תומאס וולש, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* תומאס וולש, ברשת החברתית אינסטגרם
* תומאס וולש, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי
* תומאס וולש, באתר olympedia.org
* תומאס וולש, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
* תומאס וולש, באתר ליגת היהלום
* תומאס וולש, באתר Track and Field (גברים)

| אלופי עולם באתלטיקה – הדיפת כדור ברזל (גברים) |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| 1983: אדוארד סרול פוליןפולין • 1987: ורנר גינתר שווייץשווייץ • 1991: ורנר גינתר שווייץשווייץ • 1993: ורנר גינתר שווייץשווייץ • 1995: ג'ון גודינה ארצות הבריתארצות הברית • 1997: ג'ון גודינה ארצות הבריתארצות הברית • 1999: סי. ג'יי הנטר ארצות הבריתארצות הברית • 2001: ג'ון גודינה ארצות הבריתארצות הברית • 2003: אנדריי מיכנביץ' בלארוסבלארוס • 2005: אדם נלסון ארצות הבריתארצות הברית • 2007: ריס הופה ארצות הבריתארצות הברית • 2009: כריסטיאן קאנטוול ארצות הבריתארצות הברית • 2011: דוד שטורל גרמניהגרמניה • 2013: דוד שטורל גרמניהגרמניה • 2015: ג'ו קובץ' ארצות הבריתארצות הברית • 2017: תומאס וולש ניו זילנדניו זילנד • 2019: ג'ו קובץ' ארצות הבריתארצות הברית • 2022: ראיין קראוזר ארצות הבריתארצות הברית |  |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 14413007
* LCCN: no2021145326
* VIAF: 6057163939454601160007
* WorldCat (עם VIAF): 6057163939454601160007

 |
**מעשה גנז'י** (יפנית: 源氏物語) הוא ספר שכתבה מורסקי שיקיבו, אצילה שחיה בתקופת הייאן. הספר נכתב בשנים 1000-1008, והוא אחד מהרומנים המוקדמים ביותר שנכתבו אי פעם והראשון שנכתב ביפן. הוא נכתב בכתב ההיראגאנה, כתב הנשים. הוא מתאר את חיי האצולה בתקופת הייאן.

הרומן מספר על גנז'י, בנו של קיסר יפן מפילגש מהמעמד הנמוך, ומספר על אהבותיו במהלך חייו.

הדמויות
-------

מתוך סיפורי גנג'י
בסאגה הארוכה מופיעות כארבע מאות דמויות: הנסיך גנז'י, אהובותיו ונשותיו לאורך שלושה דורות, חבריו, ובניו.

* גנז'י - בנו בן ה-17 של הקיסר. אימו הייתה פילגשו האהובה של הקיסר, אך מתה בדמי ימיה עקב קנאת הנשים האחרות בארמון.
* רוקוג'ו - הגברת מהרובע השישי. מאהבתו הנשואה של גנז'י, בת 24. קנאתה לגנז'י הצעיר גורמת למותה של אשתו החוקית. חרטתה וסיבלה מובילים אותה למנזר.
* אוצוסמי - בתו של שליט המחוז. גנז'י מנסה לפתות אותה בלא הצלחה.
* אאוי - אשתו של גנג'י. גרה עם הוריה, כמקובל באותה תקופה.
* קורמיטסו - בנה של האומנת של גנז'י. גדל עמו כאח.

על התקופה
---------

בתקופת הייאן היוותה האצולה ביפן רק כעשרה אחוזים מהאוכלוסייה בעיר. הספר מתאר בעיקר את חייהם של שכבה זו. מבחינה דתית בתקופה זו הבודהיזם היווה את הדת העיקרית ביפן, אם כי בעיקר הכתות האזוטריות שלו. הרוח הבודהיסטית מופגנת מאוד בספר, על אף ההתנהגות הבלתי מוסרית של הדמויות. בתקופה זו ישנה פריחה תרבותית, ולאצולה יש זמן פנוי וכסף רב, ורבים מהם פונים לעיסוק בכתיבה ובאמנות.

תרגומים וגרסאות מודרניים
------------------------

### ביפנית מודרנית

מורכבויות הסגנון מקשות על הקריאה על ידי יפני ממוצע אלא אם כן חקר בקפידה את לשון הסיפור. על כן תרגומים ליפנית של ימינו ולשפות אחרות עוזרים להתגבר על קשיים אלה על ידי מודרניזציה של השפה. תוך כדי איבוד חלק מהמשמעויות, ועל ידי מתן שמות לגיבורים, בדרך כלל שמות מסורתיים היוצרים לפעמים אנכרוניזמים. 
הרומן תורגם על ידי מלומדים וסופרים כאחד. התרגום הראשון לשפה מודרנית נעשה על ידי המשורר יוסאנו אקיקו. תרגומים ידועים אחרים נעשו על ידי הפרוזאיקנים ג'וניצ'ירו טניזאקי ופומיקו אנצ'י.
נהוגה הקריאה של מהדורות בקורתיות עם הערות. מהדורות כאלה חיברו סופרים כמו סייקו טנאבה, אוסאמו השימוטו וג'קוצ'ו סטוצ'י.

על בסיס "מעשה גנז'י" נוצרו גם סדרות מנגה - לפחות ארבעה עיבודים - וכמה סדרות טלוויזיה.
הסדרה של ואקי יאמטו - Asakiyumemishi נפוצה מאוד בקרב הנוער היפני, בעוד שגרסה אחרת, מאת מיאקו מאקי, זכתה בפרס שוגאקוקאן מנגה בשנת 1989.

רוב תלמידי התיכון ביפן קוראים קטעי מקור מ"מעשה גנז'י" בבתי הספר במסגרת שיעורי יפנית.

לקריאה נוספת
------------

* מורסקי שיקיבו, **מעשה גנז'י**, הוצאת שוקן, ירושלים ותל אביב תשל"א. תרגם והוסיף הערות: דן זקס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מעשה גנז'י** בוויקישיתוף
* מעשה גנז'י באתר הספרייה הדיגיטלית העולמית
* מעשה גנז'י, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מעשה גנז'י, באתר אנציקלופדיית ההיסטוריה העולמית (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007522745405171
* BnF: cb11962652g (data)
* GND: 4263329-1
* LCCN: n81022731
* MusicBrainz work: 94a9e33d-a69b-4557-a750-5017094abbd7
* NDL: 00633493
* VIAF: 292926747
* WorldCat (עם VIAF): 292926747

 |
**מיכאלה בלן ואסקס** (בספרדית: **Micaela Belén Vázquez**; נולדה ב-24 בנובמבר 1986), הידועה בשם **מיכאלה ואסקס** ובכינוי **Mica**, היא שחקנית, רקדנית ומנחה ארגנטינאית. ידועה בתפקידיה בטלנובלות של כריס מורנה: "קטנטנות", "המורדים" ו"פלוריסיינטה".

ביוגרפיה
--------

הופעת הבכורה של ואסקס הייתה ב-2001 בטלנובלה של המפיקה הארגנטינאית כריס מורנה, "קטנטנות", בתפקידה של מיכאלה לצדם של בנחמין רוחאס ופליפה קולומבו.

שנה לאחר מכן, כריס מורנה הציעה לה ליטול חלק בתפקיד ראשי בטלנובלה "המורדים" לצידם של בנחמין רוחאס, פליפה קולומבו, קמילה בורדונבה ולואיסנה לופילטו בתפקידה של פילאר. הודות לתפקידה בטלנובלה היא השיגה חשיפה ציבורית רחבה.

ב-2004, כריס מורנה שילבה את ואסקס בטלנובלה שלישית אותה הפיקה, "פלוריסיינטה", בתפקידה של רנטה "נטה", לצידן של פלורנסיה ברטוטי ומריאנה סליגמן ושחקנים נוספים אחרים שהופיעו לצידה ב"המורדים". ואסקס, כחלק מצוות השחקנים, הקליטה את כל שירי הפסקול של העונה הראשונה של הסדרה ובסיור התיאטרון הבינלאומי של הסדרה ב-2006.

ב-2005, ואסקס הופיעה במספר פרקים בגרסה הארגנטינאית המקומית לסדרה "נשואים פלוס".

ב-2006 ואסקס נטלה חלק במספר טלנובלות: האחת של המפיקה הארגנטינאית כריס מורנה, "קטנטנות 2006", בתפקידה של ריטה, ב-"El tiempo no para" בתפקידה של סופיה וב-"Sos mi vida" בתפקידה של מיכאלה.

שנה לאחר מכן, ואסקס נטלה חלק בטלנובלה הארגנטינאית "משפחת פיירו" בתפקידה של קלרה, לצדם של אוסבלדו לפורט, מריאנו מרטינס ופליפה קולומבו.

בשנת 2018 שיחקה בטלנובלה "Mi hermano es un clon" בדמותה של רומינה.

חיים אישיים
-----------

ואסקס הצהירה כי ענפי הספורט האהובים עליה הם כדור יד וכדורגל וכי היא אוהדת את מועדון הכדורגל בוקה ג'וניורס.

בין השנים 2007–2010, ואסקס ניהלה מערכת יחסים עם שחקן ריאל מדריד פרננדו גאגו, אשר דווח כי נפרד מחברתו, הדוגמנית והשחקנית הארגנטינאית, סילבינה לונה, עבור ואסקס. השניים נפרדו לאחר שלוש שנות זוגיות. החל מיוני 2010, גאגו מנהל מערכת יחסים עם טניסאית-העבר הארגנטינאית ג'יסלה דולקו.

ב-2009 פורסם כי ואסקס יצאה עם שחקן ריאל מדריד גונסאלו היגוואין.

ב-2020 ואסקס נכנסה למערכת יחסים עם מדריך הגלישה חרונימו קליין. ב-2 באוגוסט 2020, דווח כי ואסקס בהיריון. ב-31 בדצמבר 2020 נולד בנה, בלטזר קליין.

ראו גם
------

* קטנטנות
* המורדים
* פלוריסיינטה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיכאלה ואסקס** בוויקישיתוף
* מיכאלה ואסקס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* מיכאלה ואסקס, ברשת החברתית אינסטגרם
* מיכאלה ואסקס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
**ג'ון ויסלר** (באנגלית: **John E. Wissler**) הוא קצין בדימוס בדרגת לוטננט גנרל בחיל הנחתים של ארצות הברית, שירת כמפקד פיקוד כוחות חיל הנחתים.

ביוגרפיה
--------

ויסלר נולד בבסיס חיל הנחתים פנדלטון שבקליפורניה, בן לאב ששירת בחיל הנחתים. הוא נדד עם משפחתו בעקבות מקומות השירות של אביו, עד שהמשפחה השתקעה בעיר ברוקלין פארק שבמינסוטה. 

ב-1978 סיים לימודי הנדסה באקדמיה הימית של ארצות הברית והתגייס לחיל הנחתים. שירת במחלקת הנדסה קרבית ובגדוד תמיכה לוגיסטית והשתתף במבצע טופר העיט. שימש סגן מפקד פלוגת הנדסה בגדוד הנחתים הראשון, מפקד פלוגת מפקדה ופלוגת הנדסה בגדוד. הוצב בהונדורס יחד עם הפלוגה. שירת כסגן מפקד טייסת התמיכה 172 באוקינאווה ופיקד על גדוד ההנדסה הקרבית השני בדיוויזיית הנחתים השנייה. בשנים 2004–2006 פיקד על גדוד התובלה השני שתמך בפריסת כוח המשלוח השני של חיל הנחתים במהלך מלחמת עיראק. פיקד על גדוד המשלוח השני של הנחתים.

תפקידי המטה שלו כללו בין השאר ראש קבוצת התכנון לנחיתה האמפיבית של חיל הנחתים במלחמת המפרץ, עוזר לנשיא ארצות הברית בשנים 1991–1993. קצין אג"ם בטייסת 17 של כנף הנחתים הראשונה, קצין ההנדסה של דיוויזיית הנחתים השנייה, ראש ענף תכנון במטה חיל הנחתים, ועוזרו הצבאי של סגן מזכיר ההגנה של ארצות הברית. בתפקידו זה הוצב בעיראק למשך חודשיים על מנת ללמוד את מצב המערכה במסגרת הדיונים במטות המשולבים על פריסת הכוחות המחודשת של ארצות הברית במדינה. 

ב-2013 מונה למפקד כוח המשלוח השלישי של חיל הנחתים ועל מפקדת כוחות חיל הנחתים ביפן. בתקופה זו מונה למפקד כוח משימה לסיוע במאמצים ההומניטריים של פיקוד האוקיינוס השקט של ארצות הברית בעקבות טייפון האיאן שפגע בפיליפינים ב-2013, ובעקבות רעידת האדמה בנפאל ב-2015. במהלך המבצע בנפאל נהרגו שישה מחיילי הנחתים בהתרסקות מסוק.

ב-2014 פתח מבקר משרד ההגנה בחקירה נגד ויסלר ומצא כי פעל שלא כראוי בניצול כספי מדינה לטובת נסיעות ושימוש בנהג ורכב צבאי. הוא המליץ לנקוט נגדו בצעדים משמעתיים.

באוקטובר 2015 מונה ויסלר למפקד פיקוד כוחות חיל הנחתים ושירת בתפקיד עד אוגוסט 2017. בספטמבר אותה שנה פרש מהשירות הצבאי.

ויסלר בעל תואר ראשון בהנדסה ימית מהאקדמיה הימית של ארצות הברית. בעל תואר שני בהנדסת תעשייה וניהול מהמכון הטכנולוגי של חיל האוויר. בוגר המכללה לפיקוד ומטה של חיל הנחתים והמכללה למטה של הכוחות המזוינים. שימש עמית במכון ברוקינגס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ון ויסלר** בוויקישיתוף
* ביוגרפיה באתר חיל הנחתים

הערות שוליים
------------

1. ↑  דוח מבקר משרד ההגנה
**מַקְהֵלוֹת עַם** הוא פיוט אשר חובר על ידי הרב מרדכי עבאדי, מגדולי רבני יהדות חלב.

את הפיוט מקהלות עם נהוג לשיר במסורת יהדות חלב. נוהגים לפצוח ברינה, בריקוד ובשירה עם הפיוט מקהלות עם כאשר החתן עולה לתורה. השירה נועדה לשמח את החתן ולעודד אותו בבניית בית, משפחה ונחלה. נוהגים לשיר פיוט זה בשבת חתן ואף בסעודת ליל שבת כפזמונים לכבוד השבת משום השמחה המרובה בשירת פיוט זה.

הפיוט
-----

> 
> מַקְהֵלוֹת עַם בָּרְכוּ אֵל הָרִימוּ קוֹל כֹּחַ וָאֵל  
> 
>    
> 
> יָגֵל יַעֲקֹב יִשְׂמַח יִשְׂרָאֵל בְּיוֹם שִׂמְחַתְכֶם שִׁיר מַהֲלַל אֵל  
> 
>   
> 
> הַלְלוּהוּ גַּדְּלוּהוּ כִּי בָרוּךְ הוּא נֶאֱמָן  
> 
> לִכְבוֹד הֶחָתָן בָּחוּר מֵעַם יַעֲקֹב אִישׁ תָּם  
> 
>   
> 
> רוֹמְמוּ אֵל מֵאִיר אוֹרָה גָּבַר חַסְדּוֹ אֲשֶׁר בָּרָא  
> 
> חָתָן וְכַלָּה הִיא לוֹ לְעֶזְרָה יָשִׁיר יִשְׂרָאֵל אָז אֶת הַשִּׁירָה  
> 
>   
> 
> דִּרְשׁוּ אֵל חַי לְעוֹלָמִים הַלְּלוּהוּ בַמְּרוֹמִים  
> 
> יוֹסֵף עֲלֵיכֶם אֶלֶף פְּעָמִים עֹשֶׁר וְכָבוֹד וְאֹרֶךְ יָמִים  
> 
>   
> 
> כִּימֵי צֵאתְכֶם מִמִּצְרַיִם בְּעֹז בַּעֲדִי עֲדָיִים  
> 
> כֵּן בְּעַיִן תִּרְאוּ פִּי שְׁנַיִם כֵּן בִּירוּשָׁלַיִם כֻּלְּכֶם חַיִּים
> 
> 
> 
>

קישורים חיצוניים
----------------

* מקהלת עם, באתר הזמנה לפיוט
* מקהלות עם, עם ביאור. ב**אתר הפיוט והתפילה**
* מקהלות עם - שר שלום קשת, באתר יוטיוב
* ישמח ישראל - יידל ורדיגר, באתר יוטיוב
**דוד ריאחי** (30 בנובמבר 1928 – 9 במרץ 2013) היה פייטן בעל שם עולמי, מחבר לחנים ומורה לפייטנים המובילים בישראל, בהם החזן משה חבושה והרב חגי בצרי.

את תורת הפיוט למד מהפייטן אשר מזרחי, שרבים מלחניו מושמעים ברוב בתי הכנסת הספרדיים בישראל. עוד בעודו ילד שר בפני מלך תוניסיה. במשך שנים רבות היה תלמידו של מנהיג יהדות תוניס, רבי מצליח מזוז, שנרצח במולדתו לאחר מלחמת ששת הימים על ידי מתנקש ערבי.

קורות חייו
----------

ריאחי נולד בתוניסיה בעיר תוניס, נין לרבה הראשי של תוניסיה נסים ירחי. בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 עלה עם משפחתו לישראל והשתקע בירושלים. לאחר מספר שנים עבר עם משפחתו לנתניה, לאחר שהרב דוד שלוש רבה הראשי של העיר, הזמין אותו לשמש כחזן קבוע בבית הכנסת המרכזי בעיר, שבו הקים לימים מקהלה שתלווה אותו בתפילותיו. למרות המעבר לנתניה, לא שכח את קהל מעריציו בירושלים. מדי פעם היה מגיע לעיר הקודש לסלסל את שירת הבקשות בבתי הכנסת העתיקים של שכונת נחלאות. 

שמעו של הרב דוד ריאחי פתח בפניו דלתות רבות הן בישראל והן מעבר לים. מעת לעת היה מוזמן לביתו או לסוכתו של הרב עובדיה יוסף, ושם היה שר, כמו כן נטל חלק באופן קבע בהילולה המסורתית הנערכת מדי שנה בישיבת כיסא רחמים בבני ברק.

ריאחי לא פסק להופיע בפני קהל גם בגיל מאוחר. בגיל 79, נענה להזמנת הרב שלמה חדד, שהיה בעבר תלמידו, לנצח על פתיחת עונת שירת הבקשות בבית הכנסת העתיק אבוהב, ובהזדמנות זו הוענקה לו תעודת הוקרה מטעם 'קול רינה וישועה' – המכון לשירה ופיוט, על תרומתו הכבירה בתחום הפיוט.
  
הופיע בבית אבי חי וקבל שי הוקרה על תרומתו האדירה לפיוט בארץ ישראל.[דרושה הבהרה]   

בגיל 83 החל מצבו הבריאותי להידרדר, ובשל כך נאלץ לבטל הזמנות מעבר לים. הוא נפטר בגיל 85, ונטמן בבית העלמין בנתניה.

יצירתו
------

במהלך שנות יצירה רבות הלחין וחיבר עשרות פיוטים, שהפכו עם השנים לנכסי צאן ברזל של השירה היהודית, כגון 'גואל יבוא', 'עזרי עזרי' ו'רבים רדפוני'. הלחן המוכר ביותר שלו הוא 'ושמרו בני ישראל' במקאם נהוונד, שמושר בכל בתי הכנסת הספרדים-ירושלמים כל ליל שבת.

ראו גם
------

* פיוט

קישורים חיצוניים
----------------

* האזנה למזמור **כי אשמרה שבת** החזן והפייטן דוד ריאחי
* קטע קול הפיוט גואל יבוא, באתר הפיוט והתפילה
* משה ויסברג, מגדולי הפייטנים המזרחיים • החזן דוד ריאחי ז"ל, באתר בחדרי חרדים, 9 במרץ 2013

הערות שוליים
------------

1. ↑  הרב מאיר מאזוז, **מגדולי ישראל** חלק ד, בני ברק ה'תשע"ח, עמ' תקסח
2. ↑  ראו אזכור בתוך **דף לתרבות יהודית** משרד החינוך האגף לתרבות תורנית, עורך: דר' אריה סטריקובסקי, עמ' 100
3. ↑  הפייטן רבי דוד ריאחי הלך לעולמו, באתר כיכר השבת, ‏כ"ז באדר תשע"ג 09.03.13 20:44
4. ↑  ראו **גדול החזנים בעולם ר' דוד ריאחי הלך לעולמו** באתר דוס מיוזיק

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007299044105171
* VIAF: 151810715
* WorldCat (עם VIAF): 151810715

 |
**אלק נילאש** (בהונגרית: **Elek Nyilas**; נולד ב-3 במאי 1969) הוא כדורגלן עבר הונגרי ששיחק בעמדת הקשר.

קריירה
------

נילאש התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של דונאקשי ובגיל 11 הצטרף לאויפשט. בשנת 1987, נילאש הצטרף לגודי מהליגה הרביעית בהונגריה, ובשנת 1989 נילאש חתם באורושאזה.

בשנת 1991, נילאש חתם בדונקניאר-ואץ. בשנת 1993/1994, זכה עם הקבוצה באליפות הונגריה.

בקיץ 1995 חתם בפרנצווארוש, עליה העיד כי אהד אותה בילדותו. נילאש, השתתף עם הקבוצה בהופעה ההיסטורית שלה בשלב הבתים של ליגת האלופות, ואף כבש שני שערים במשחקים נגד אייאקס אמסטרדם וגראסהופרס ציריך בהתאמה. באותה עונה הוא גם זכה עם הקבוצה באליפות הונגריה.

בקיץ 1997, נילאש הושאל למכבי תל אביב, בה שיחק שבעה חודשים.

בקיץ 1999, נילאש יזר לישראל וחתם במ.ס. אשדוד, במדיה שיחק ארבע עונות.

בקיץ 2003, חזר להונגריה וחתם בגיור.

ב-11 באוקטובר 1995, נילאש ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הונגריה בהפסד 0–3 לשווייץ. ב-10 בנובמבר 1996, נילאש הבקיע צמד בניצחון 0–3 נגד אזרבייג'ן.

תארים
-----

ואץ'
* ליגת העל ההונגרית: 1993/1994

פרנצווארוש
* ליגת העל ההונגרית: 1995/1996

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt