טל על דשאטל בוקר על דשא
**תפילת טל** (או **תיקון הטל** על פי הספרדים) היא תפילה או פיוט הנאמר ביום הראשון של חג הפסח בתפילת מוסף, קודם שמתחילים להזכיר טל בתפילת העמידה.

התפילה
------

במקורות היהודיים מיוחסת חשיבות רבה לטל, והשפעה גדולה לקיומם של הצמחים. למעשה יש בטל תועלת לשמירה על לחות הצמחים במקומות היבשים. בתפילת טל מבקשים מהקב"ה שיוריד את הטל לברכה וירבה את יבול האדמה בקיץ. בתפילה זו אומרים פיוטים הקשורים לטל ולימות הקיץ.

משעה שאומרים **תפילת טל** ועד שמיני עצרת אומרים בתפילת העמידה בברכת גבורות מוריד הטל. לפי נוסח אשכנז בקיץ לא אומרים מוריד הטל בכלל אלא אומרים "מחיה מתים אתה רב להושיע מכלכל חיים בחסד", ברם בארץ ישראל קיבלו גם רוב מתפללי נוסח אשכנז את המנהג לומר מוריד הטל.

סדר תפלת טל לנוסח אשכנז
-----------------------

פתיחת תפילת הטל במחזור וורמייזא.
בנוסח אשכנז נהוג לומר בחזרת התפילה במוסף מערכת פיוטים ("שבעתא" עם הרחבות) שנכתבה על ידי ר' אלעזר הקליר. המערכת פותחת בפיוט 'מגן' - "בדעתו אביעה חידות" ו'מחיה' - "תהומות הדום לרסיסו כסופים". לאחריה באים פיוטי הרחבה רבים, ששיאם ב'סדר פסוקים' אלים ביום מחסן. לבסוף אומרים את הפזמון טל תן לרצות ארצך, ולבסוף הכרזת הטל. כיום ברוב הקהילות אין אומרים את פיוטי ההרחבה, אלא רק את המגן, המחיה, והפזמון. בהרבה קהילות בארץ ישראל, נהוג לומר את הפיוטים לפני תפילת מוסף, ולומר רק את "טל תן לרצות ארצך".

ברוב הקהילות, נוהגים לומר את הפיוטים במקום שבדרך כלל מזכירים טל או גשם, כלומר, לפני מכלכל חיים בחסד. אולם במנהג פפד"מ, אומרים את הפיוטים לפני חתימת הברכה, במקום בו אומרים פיוטים בשאר המועדים.

סדר הפיוטים:

למגן

* בדעתו אביעה חידות וכו'.

למחיה

* תהומות הדום לרסיסו כסופים וכו'.
* ארשה ארוש רחשון וכו'.
* אאגרה בני איש המשרר בטל וכו'.
* תחת אלת עפר ברך מושיע בטל וכו'.
* אלים ביום מחסן וכו'.

> 
> אֱלֹהֵינוּ וֵאלֹהֵי אֲבוֹתֵינוּ:  
> טַל תֵּן לְרַצּוֹת אַרְצָךְ / שִׁיתֵנוּ בְרָכָה בְּדִיצָךְ / רוֹב דָגָן וְתִירוֹשׁ בְּהַפְרִיצָךְ / קוֹמֵם עִיר בָּהּ חֶפְצָךְ. בְּטָל:  
> טַל צַוֵּה שָׁנָה טוֹבָה וּמְעֻטֶרֶת / פְּרִי הָאָרֶץ לְגָאוֹן וּלְתִפְאֶרֶת / עִיר כְּסֻּכָּה נוֹתֶרֶת / שִׂימָהּ בְּיָדְךָ עֲטֶרֶת. בְּטָל:  
> טַל נוֹפֵף עֲלֵי אֶרֶץ בְּרוּכָה / מִמֶּגֶד שָׁמַיִם שַׂבְּעֵנוּ בְרָכָה / לְהָאִיר מִתּוֹךְ חֲשֵׁכָה / כַּנָה אַחֲרֶיךָ מְשׁוּכָה. בְּטָל:  
> טַל יַעֲסִיס צוּף הָרִים / טְעֵם בִּמְאוֹדֶךָ מֻבְחָרִים / חֲנוּנֶיךָ חַלֵץ מִמַסְגֵרִים / זִמְרָה נַנְעִים וְקוֹל נָרִים. בְּטָל:  
> טַל וָשׂוֹבַע מַלֵּא אֲסָמֵינוּ / הֲכָעֵת תְּחַדֵּשׁ יָמֵינוּ / דוֹד כְּעֶרְכְּךָ הַעֲמֵד שְׁמֵנוּ / גַּן רָוֶה שִׂימֵנוּ. בְּטָל:  
> טַל בּוֹ תְבָרֵךְ מָזוֹן / בְּמַשְׁמַנֵּינוּ אַל יְהִי רָזוֹן / אֲיֻמָה אֲשֶׁר הִסַּעְתָּ כַצֹּאן / אָנָא תָּפֵק לָהּ רָצוֹן. בְּטָל:
>   
> [חזן] שָׁאַתָּה הוּא ה' אֱלֹהֵינוּ מַשִּׁיב הָרוּחַ וּמוֹרִיד הַטַּל:
> 
> 
>   
> לִבְרָכָה וְלֹא לִקְלָלָה. אמן:
>   
> לְחַיִּים וְלֹא לַמָּוֶת. אמן:
>   
> לְשׂוֹבַע וְלֹא לְרָזוֹן. אמן:
>   
> מכלכל חיים וכו': (ובאותן הקהילות (ראו לעיל) שבהן אומרים את הפיוטים לפני חתימת הברכה, החזן ממשיך ממית ומחיה ומצמיח ישועה ואין דומה לך בא"י מחיה המתים).
> 
> 
> 
>

סדר תקון הטל לנוסח הספרדים ועדות המזרח
--------------------------------------

לנוסח הספרדים אומרים: "שזופת שמש", "שלח רוחך" (שניהם לר' שלמה אבן גבירול), "מבטח כל היצור", "כי רב להושיע ומוריד הטל" ו"בטללי אורה". יש אומרים את התפילה לפני אשרי של תפילת מוסף, יש אומרים אותה לאחר חצי קדיש שלפני תפילת העמידה, והספרדים במערב אירופה שומרים על מנהג ספרד הקדום לומר אותה בתוך חזרת הש"ץ. גם בתכלאל (הן הבלדי והן השאמי) אימצו את סדר תיקון הטל הספרדי (וכן תיקון הגשם), אך בעבר לא היה נהוג בתימן לומר תיקון הטל (או תיקון הגשם) בכלל (מעיד על כך מהרי"ץ בתכלאל עץ חיים).

בחלק מקהילות המזרח (בעיקר בבל) נהוג להוסיף קטע זה:

> 
> מַדְכַּר עַבְדְּכוֹן קֳדָמְכוֹן. דְּעָבַר זְמַן הַגֶּשֶׁם וּבָא זְמַן הַטָּל. לְחַיִּים וְלֹא לְמָוֶת. לְשָׂבָע וְלֹא לְרָעָב. לִבְרָכָה וְלֹא לִקְלָלָה. לְשָׁלוֹם וְלֹא לְמִלְחָמָה. לְחֵרוּת וְלֹא לְעַבְדוּת. יוֹשֵׁב בְּסֵתֶר עֶלְיוֹן תַּזִּיל טַלֵּינוּ בְּעִתָּם:
> 
> 
> 
> 

ברוב קהילות ספרד מתחילים מכאן:

> 
> שְׁזוּפַת שֶׁמֶשׁ לְחוּצַת פַּתְרוּסִים / מְרוּדֶיהָ תְּנוֹבֵב בְּטַלְלֵי רְסִיסִים / הָאֵל הָעוֹנֶה בְּעֵת רָצוֹן עֲמוּסִים / מָגֵן הוּא לְכָל הַחוֹסִים:  
> 
> שְׁלַח רוּחֲךָ הַטּוֹב לְהַחֲיוֹת גְּוִיֵּנוּ / לְקַדְמוּתָהּ תָּשִׁיב נַחֲלַת צִבְיֵינוּ / מִמְּךָ טוֹב לַכֹּל יִמָּצֵא פִּדְיֵינוּ / הֲלֹא אַתָּה תָּשׁוּב תְּחַיֵּינוּ:  
>   
> מִבְטַח כָּל הַיְצוּר וּמָעֻזָּם וְצִלָּם / הַמֵּכִין טֶרֶף וּמָזוֹן לְכֻלָּם / שְׁנָתֵנוּ תְּעַטֵּר בְּעַב מַלְקוֹשׁ וְתֻשְׁלָם:  
> וְהַשָּׁמַיִם יִתְּנוּ טַלָּם:  
> 
> רְאֵה קָמָה לְמַלֹּאת בִּרְסִיסֵי בְרָכָה / לֶחֶם לָאוֹכֵל וּמַרְפֵּא וַאֲרוּכָה / הֱיוֹת הוֹגֵי דַת נְסוּכָה כְּכוֹכָבִים בְּהִלָּם:  
> והשמים:  
> 
> יִרְעֲפוּ נְאוֹת מִדְבָּר וְגַם תַּחְגֹּרְנָה גְבָעוֹת גִּיל / וּבִפְטוּרֵי צִיצִים תֶּאֱזֹרְנָה פְתִיגִיל / יָרֹנּוּ יַחְדָּיו רֹב חֲסָדֶיךָ בְּמִלָּם:  
> והשמים:  
> 
> לְמַלְבִּישׁ סוּת סְמָדָר עֲרֻמֵּי שׂוֹרֵקָה / וּמַשְׂבִּיעַ בְּטוּבוֹ נֶפֶשׁ שׁוֹקֵקָה / וּרְעֵבָה וְרֵיקָה בְּמַעֲדָנָיו מְמַלְּאָם:  
> והשמים:  
> 
> יִשְׂבְּעוּ עֲצֵי ה' יאהדונהי בַּשְּׁפֵלָה וּבָהָר / וּמָלְאוּ הַגְּרָנוֹת בָּר וְהַיְקָבִים תִּירוֹשׁ וְיִצְהָר / תְּרַנֵּנָה פְּרָזוֹת עוֹמְדוֹת עַל תִּלָּם:  
> וְהַשָּׁמַיִם יִתְּנוּ טַלָּם:
> 
> 
> לְשׁוֹנִי בוֹנַנְתָּ, אֱלֹהַי וַתִּבְחַר  
> בְּשִׁירִים שֶׁשַֹּמְתָּ, בְּפִי טוֹב מִמִּסְחָר.  
> וְנֶגְדָּךְ כּוֹנַנְתָּ, צְעָדַי מִמִּשְׁחָר.  
> וְלִי גָרוֹן תַּתָּה, בְּקָרְאִי לֹא נִחַר.  
> וְיִצְרִי הִלְבַּנְתָּ, כְּמוֹ צֶמֶר צַחַר.  
> וְלָכֵן לֹא שַׁתָּה, לְבָבִי בִי סְחַרְחַר.  
> הֱיֵה סִתְרִי עַתָּה, כְּאֶתְמוֹל וּלְמָחָר.  
> וּמָגִנִּי אַתָּה, אֱלֹהַי אַל תְּאַחַר:  
> 
> 
> 
> לֵךְ לְשָׁלוֹם גֶּשֶׁם. וּבֹא בְשָׁלוֹם טַל. כִּי רַב לְהוֹשִׁיעַ וּמוֹרִיד הַטָּל:  
> אָשִׁיר שִׁירָתִי. וְאָשִׂים דִּבְרָתִי. וְאַגְבִּירָה שְׂפָתִי. לְצוּר יְשׁוּעָתִי. וּבְיוֹם אִמְרָתִי. תִּזַּל כַּטָּל:  
> כי רב:  
> כִּי שֵׁם כְּבוֹדְךָ הָאֵל. שׁוֹכֵן בְּתוֹךְ עַם אֵל. וְתַעֲמִיד מִיכָאֵל. וְתִהְיֶה לוֹ לְגוֹאֵל. הַיּוֹם לְיִשְׂרָאֵל. הֱיֵה כַטָּל:  
> כי רב:  
> 
> 
> 
> אֱלֹהֵינוּ וֵאלֹהֵי אֲבוֹתֵינוּ:  
> בְּטַלְלֵי אוֹרָה תָּאִיר אֲדָמָה:  
> בְּטַלְלֵי בְּרָכָה תְּבָרֵךְ אֲדָמָה:  
> בְּטַלְלֵי גִילָה תָּגִיל אֲדָמָה:  
> בְּטַלְלֵי דִיצָה תְּדַשֵּׁן אֲדָמָה:  
> בְּטַלְלֵי הוֹד תְּהַדֵּר אֲדָמָה:  
> בְּטַלְלֵי וַעַד טוֹב תְּוַעֵד אֲדָמָה:  
> בְּטַלְלֵי זִמְרָה תְּזַמֵּר אֲדָמָה:  
> בְּטַלְלֵי חַיִּים תְּחַיֶּה אֲדָמָה:  
> בְּטַלְלֵי טוֹבָה תֵּיטִיב אֲדָמָה:  
> בְּטַלְלֵי יְשׁוּעָה תּוֹשִׁיעַ אֲדָמָה:  
> בְּטַלְלֵי כַלְכָּלָה תְּכַלְכֵּל אֲדָמָה:  
> אָנָּא הוֹרִידֵהוּ לְאוֹרָה. לִבְרָכָה. לְגִילָה. לְדִיצָה. לְהוֹד. לְוַעַד טוֹב. לְזִמְרָה. לְחַיִּים טוֹבִים. לְטוֹבָה. לִישׁוּעָה. לְכַלְכָּלָה. כְּמוֹ שֶׁאַתָּה הוּא ה' יאהדונהי אֱלֹהֵינוּ רַב לְהוֹשִׁיעַ, מוֹרִיד הַטַּל לִבְרָכָה:
> 
> 
> 
> 

לפי מנהג איטליה כיום אין תפילת טל, אלא בחזרת הש"ץ לאחר המלים "רב להושיע" בברכת גבורות החזן אומר "שאתה הוא ה' אלהינו משיב הרוח ומוריד הטל, לברכה ולא לקללה, לשבע ולא לרעב, לרצון ולא לרזון, לחיים ולא למוות. מכלכל חיים בחסד וכו'".

ראו גם
------

* תפילת גשם

לקריאה נוספת
------------

* עזרא פליישר, לקדמוניות פיוטי הטל (והגשם): קרובה קדם-יניית לגבורות הטל, **קובץ על יד** ח (יח), תשל"ו, עמ' 91-139

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **תפילת טל** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **תקון טל** |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **תיקון הטל** |

* מידע על תפילת טל בקטלוג הספרייה הלאומית
* קטע קול הפיוט תיקון הטל בנוסח מרוקו, באתר הפיוט והתפילה
* תיקון הטל בנוסח יהודי תטואן (מרוקו הספרדי).
* קטע קול הפיוט תיקון הטל בנוסח עיראק, באתר הפיוט והתפילה
* תפילת טל, מתוך אתר שיתוף פיוט
* אתר למנויים בלבד יוסף יהלום, תִּפְאֶרֶת תֵּבֵל תַּתְלִיל בְּטַל, באתר הארץ, 24 במרץ 2021
* ביאור תיקון הטל, בספר זכור לאברהם של הרב אברהם פונטרימולי, באתר hebrewbooks

הערות שוליים
------------

1. ↑  בקהילת וויען בירושלים לא אומרים מוריד הטל בקיץ, וכן בחלק מקהילות מכון מורשת אשכנז.
2. ↑  גם בנוסח איטליה הישן לא אמרו מוריד הטל, עיין מחזור קמחא דאבישונא, בולונייא ש"א, עמ' 30, אבל במחזור שד"ל הוא מופיע.
3. ↑  ייחוסו של הפיוט האחרון, טל תן לרצות ארצך, אינו ברור.[דרוש מקור]
4. ↑  מחזור ליום ראשון ושני של פסח, רעדלהיים תקצ"ב דף נ ע"ב.

| חג הפסח |
| --- |
| ערב פסח | קמחא דפסחא • אפיית מצות • שבת הגדול • הגעלת כלים • בדיקת חמץ • ביטול חמץ • ביעור חמץ • מכירת חמץ • תענית בכורות • ערב פסח שחל בשבת |  |
| סיפור יציאת מצרים | שעבוד מצרים • עשר מכות מצרים • יציאת מצרים • קריעת ים סוף • שירת הים |
| ליל הסדר | הלכות ליל הסדר • קערת ליל הסדר • חרוסת • כרפס • מצה • מרור • זרוע • ארבע כוסות • כוס של אליהו • הסבה • אפיקומן |
| סדר ההגדה | סימני הסדר • הא לחמא עניא • מא כ'בר • מה נשתנה • עבדים היינו • ארבעה בנים • והיא שעמדה • דצ"ך עד"ש באח"ב • דיינו • אמונים ערכו שבח • שפוך חמתך • חסל סידור פסח • לשנה הבאה בירושלים • ובכן ויהי בחצי הלילה • ובכן ואמרתם זבח פסח • אדיר במלוכה • אדיר הוא • אחד מי יודע • חד גדיא |
| מצוות החג | איסור חמץ • קורבן פסח • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה • אכילת מרור • ארבע כוסות • מנחת העומר |
| מהלך החג | ערב פסח • ליל הסדר • חול המועד פסח • שביעי של פסח • פסח שני |
| מנהגים | סעודת אסתר • סהרנה • אמירת שירת הים • סעודת משיח • מימונה |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אבוא בחיל להתיצבה • תפילת טל • ליל שמורים אותו אל חצה |
| חמץ ומצה | מצה עשירה • מצה שמורה • שרויה • קטניות בפסח • חמץ נוקשה • חמץ שעבר עליו הפסח |
| שונות | מסכת פסחים • לא בד"ו פסח • מטבח פסח • רומפלנאכט |
| חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים |

| הפיוט |
| --- |
| 

| סוגי פיוטים |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| הקרובה (פיוטים לחזרת הש"ץ) | קדושתא (מגן · מחיה · משלש · פיוט ד · פיוט ה (עשיריה, קיקלר) · פיוט ו (עסטריותא) · רהיט · סילוק · פיוטי קדושה)שבעתא • קרובת י"ח (קרובת י"ד · קרובת שש) • קדושתת י"ח |
| פיוטים נוספים לעמידה | תקיעתות • סדר העבודה • אזהרות • פיוטי עושה השלום • אלקיכם • קינות • סליחות |
| פיוטים לברכות קריאת שמע | מערכת היוצר (מצדר · גוף היוצר · אופן · מאורה · אהבה · זולת · מי כמוך · ה' מלכנו/גאולה) • מערבית (ביכור) |
| ברכות מפויטות | מגן אבות • פיוטי ברכת המזון • קידוש ירחים |
| פיוטים נוספים | קינות • סליחות • פיוטי הושענות • פיוטי תרגום • פיוטי רשות (לברוך שאמר · לנשמת · לקדיש · לברכו) • זמירות שבת • בקשות |

 |

 |
| 

| פייטנים |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| הפייטנות הקדם קלאסית | יוסי בן יוסי |
| הפייטנות הקלאסית | יניי • הדותהו • שמעון בן מגס • רבי אלעזר בירבי קליר • יוסף ברבי ניסן • יהושע הכהן • יוחנן הכהן ברבי יהושע • פינחס ברבי יעקב הכהן • יהודה • חדותא בירבי אברהם |
| הפייטנות המזרחית המאוחרת | שלמה סולימן אלסנג'ארי • רב סעדיה גאון • רב נסי אלנהרואני • אלעזר בירבי קילר • יהודה • מבורך בן נתן • שמואל בן הושענא • סכן • יהושע בן כלפה • כלף בן סעיד • יוסף אלברדאני • יהודה בירבי בנימין • רב האי גאון • נחמיה בן שלמה בן הימן הנשיא • רב שלמה בן יהודה גאון • סהלאן בן אברהם • עלי בן עמרם • יהודה הלוי ברבי הלל • דוד בן חזקיה • יוסף הלוי החבר • אהרן אלעמאני • ידותון הלוי החבר |
| הפייטנות האיטלקית | חדותא בירבי אברהם • סילנו • שפטיה בן אמיתי • אמיתי בן שפטיה • זבדיה • דוד בן הונא • שלמה הבבלי • משולם בן קלונימוס • משה בן קלונימוס • מנחם ברבי מרדכי הפרנס • חננאל ברבי אמנון • אליה בן מרדכי • יודן הכהן ברבי מסתיה • בנימין בן זרח • אליה בן שמעיה • יחיאל ברבי אברהם • שבתי בן משה • יואב בן נתן |
| הפייטנות האשכנזית-צרפתית | משולם בן קלונימוס • משה בן קלונימוס • רבי שמעון הגדול • רבינו גרשום • יוסף טוב עלם • אליהו הזקן • בנימין בן שמואל • בנימין בן עזריאל • מאיר ש"ץ • מנחם בן מכיר • רבנו תם • יוסף מאורליינש • יום טוב מיואני • אליעזר בן נתן • קלונימוס בן יהודה • אלעזר מגרמייזא • אפרים מרגנסבורג • אפרים בן יעקב מבון • ברוך בן שמואל ממגנצא • מנחם בן יעקב מוורמייזא • מהר"ם מרוטנבורג |
| הפייטנות הספרדית | דונש בן לברט • יוסף אבן אביתור • יצחק אבן מר שאול • שלמה אבן גבירול • יהודה אבן בלעם • יצחק אבן גיאת • יצחק אלברצלוני • לוי אבן אלתבאן • דויד אבן בקודה • אבון • משה אבן עזרא • יהודה הלוי • יוסף אבן צדיק • אברהם אבן עזרא • יהודה בן שמואל אבן-עבאס • יוסף קמחי • יצחק בן זרחיה הלוי • זרחיה הלוי • ברכיה הלוי • יצחק השנירי • יצחק בן יהודה גירונדי • משה דאשקולה גירונדי • פנחס הלוי • שלמה בן יצחק גירונדי • מנחם המאירי • שם טוב ארדוטיאל • יוסף בנסולי • ריב"ש • שמעון בן צמח דוראן • שלמה בן משולם דיפיארה |

 |

 |
| 

| חוקרי פיוט |
| --- |
| רוו"ה • מיכאל זקש • שי"ר • שד"ל • יום-טוב ליפמן צונץ • אליעזר לנדסהוטה • יצחק משה אלבוגן • חיים ברודי • ישראל דוידזון • מנחם זולאי • אברהם מאיר הברמן • דניאל גולדשמידט • שלום שפיגל • אהרן מירסקי • חיים שירמן • דב ירדן • ישראל לוין • צבי מלאכי • יונה דוד • עזרא פליישר • יהודה רצהבי • יונה פרנקל • יוסף יהלום • יוסף טובי • מנחם חיים שמלצר • שולמית אליצור • טובה בארי • אפרים חזן • בנימין בר-תקוה • ואוט ואן בקום • עדן הכהן • מיכאל רנד • נאויה קצומטה • אופיר מינץ-מנור • יעקב ישראל סטל |

 |
| 

| פיוטי המועדים |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| ראש השנה | אחות קטנה • עת שערי רצון להפתח • ונתנה תוקף • וכל מאמינים • אוחילה לאל • ארשת שפתינו • אתאנו לחלות פניך • היום הרת עולם • ויאתיו • מלך עליון • שפל רוח • אדירי איומה • יה שמך ארוממך • פיוטים נוספים |
| יום כיפור | לך אלי תשוקתי • וידוי • סליחות • י"ג מידות • הנני העני ממעש • ונתנה תוקף • סדר העבודה • מראה כהן • על ישראל אמונתו • אל נורא עלילה • יה שמע אביוניך • שיר היחוד • תתן אחרית לעמך • כי הנה כחומר • כתר מלכות • פיוטים נוספים |
| סוכות | פיוטי הושענות (כהושעת אלים) • פיוטי הגשם (אף ברי · זכור אב · שפעת רביבים) • מפי אל • סוכה ולולב לעם סגולה |
| חנוכה | מעוז צור • יה הצל יונה • אבני יקר • שני זיתים • אכלו משמנים • יחד באורך • אעדיף כל שמונה • אשר יצר אור |
| פורים | אשר הניא • ויאהב אומן • ככלות ייני • ליל שיכורים • שושנת יעקב • קוראי מגילה |
| פסח | אבוא בחיל להתיצבה • והיא שעמדה • דיינו • אמונים ערכו שבח • חסל סידור פסח • ובכן ויהי בחצי הלילה • ובכן ואמרתם זבח פסח • אדיר במלוכה • אדיר הוא • אחד מי יודע • חד גדיא • פיוטי טל • ברח דודי • יום ליבשה • ידידי השכחת • ליל שמורים אותו אל חצה |
| שבועות | אקדמות • יציב פתגם • אזהרות • אתה הנחלת • עליונים ששו |
| תשעה באב | אז בחטאינו חרב מקדש • אלי ציון ועריה • איכה ישבה חבצלת השרון • ציון הלא תשאלי • אלה אזכרה • ארזי הלבנון • שומרון קול תתן • אש תוקד בקרבי • בליל זה יבכיון • שאלי שרופה באש • פיוטים נוספים |

 |

 |