recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
פרופ' יעקב הרט
**יעקב הרט** (נולד ב-19 בינואר 1944) הוא רופא ישראלי, פרופסור מן המניין לניהול מערכות בריאות ונשיא המכללה האקדמית נתניה. בעבר ניהל את בית חולים השרון, מחוז פתח תקווה של שירותי בריאות כללית והמרכז הרפואי לשיקום לוינשטיין.

קורות חיים
----------

נולד וגדל בתל אביב. למד בבית הספר הממ"ד ביל"ו ובתיכון צייטלין.

למד רפואה בית הספר לרפואה של האוניברסיטת העברית בירושלים במסגרת העתודה האקדמית בשנים 1961–1968. לאתר שנת סטאז' בביה"ח תל השומר התגייס לצה"ל, סיים קורס קציני רפואה ושירת כרופא בחטיבה 500.

בשנים 1970–1973 היה רופא משפחה בנגב. ב-1973 מונה למנהל רפואי של מחוז דן של שירותי בריאות כללית. במסגרת תפקידו כמנהל רפואי של מחוז פתח תקווה של הכללית פעל להעלאת הרמה המקצועית והרפואית של המחוז -בתוך שנים מועטות הכשיר את כל המרפאות העירוניות במחוז להיות מרפאות מוכרות להתמחות ברפואת המשפחה. היה מהחלוצים בשילוב רפואי של רופאי בית חולים השרון עם מרפאות המקצועיות של הקהילה במחוז.

ב-1975 התמנה גם למנהל בית חולים השרון. כמנהל בי'ח השרון פעל להפיכתו לבי'ח אזורי ודאג להוספת מחלקות ויחידות חשובות לבית החולים (עיניים, אוטופדיה, טיפול לב נמרץ, טיפול נמרץ כללי, יחידה להפריית מבחנה, פגיה, יחידה לאונקולוגיה, יחידה להמטואונקולוגיה, ועוד). בתקופת כהונתו זכה בית החולים להערכה רבה ולשביעות הרצון של המטופלים. בשנת 1987 נבחר השרון לבית החולים המבוקש ביותר לסטזא' בקרב הרופאים הצעירים.

הוא כיהן בשני התפקידים במקביל עד 1995.

בשנים 1996–1998 כיהן כראש אגף טכנולוגיות רפואית בהנהלת שירותי בריאות כללית.

בשנים 1998–2011 ניהל את המרכז הרפואי לשיקום לוינשטיין ברעננה. בתפקידו זה פעל לייעול משמעותי של פעילויות בית החולים, קיצור זמן ההמתנה לאשפוז ושיפור הטיפולים בבית החולים. הצליח לגייס תרומות משמעותיות לרכישת ציוד רפואי חדיש ביותר לכל מחלקות בית החולים, ולבנית אגף חדש ולשיפוץ יסודי של הבניין הישן-והפיכת תנאי האשפוז לנוחים, נעימים ומודרניים .

בשנים 2012–2020 הקים ועמד בראש ועדת הלסינקי בקהילה של שירותי בריאות כללית.

ב-2017 הקים את בית הספר לניהול מערכות בריאות במכללה האקדמית נתניה ונתמנה לדיקן בית הספר.

ב־1 באוקטובר 2017 התמנה לנשיא המכללה האקדמית נתניה

פעילות אקדמית
-------------

1974–2015 - הוראה בבית הספר לרפואה, אוניברסיטת תל אביב.

1986–2013 - ראש הסקציה לרפואה כללית בלימודי המשך ברפואה, בית ספר לרפואה, אוניברסיטת תל אביב.

1977-2011 - אחראי על הקלרקשיפ באפידמיולוגיה ורפואה מונעת אוניברסיטת תל אביב.

1991- מינוי לפרופ' חבר קליני – בית ספר לרפואה, אוניברסיטת תל אביב.

בדצמבר 2020 קיבל מינוי מהמועצה להשכלה גבוהה לפרופ' מן המניין בניהול מערכות בריאות.

פרסם 120 פרסומים מדעיים בעיתונות מקצועית ו-34 מחקרים שהוצגו בכנסים בינלאומיים.

ב-1982 זכה בפרס בן-גוריון למחקר אקדמי מטעם ההסתדרות הכללית.

פעילות ציבורית
--------------

1989–2009 - יו"ר האיגוד הישראלי לבריאות הציבור.

1998–2010 - יו"ר הוועדה להענקת תואר מומחה במנהל רפואי מטעם המועצה המדעית של ההסתדרות הרפואית בישראל.

1991–2011 - יו"ר איגוד מנהלי בתי החולים בישראל.

מ-2011 - נשיא איגוד מנהלי בתי החולים בישראל.

חיים אישיים
-----------

נשוי לפנינה ואב לשלוש בנות.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופ' יעקב הרט, באתר המכללה האקדמית נתניה
* יעקוב הרט, ‏אלימות במערכת: תוצאה של תקצוב, פרופ' יעקוב הרט, באתר גלובס, 24 ביולי 2018
* פרופ' יעקב הרט נואם בפתיחת טקס לזכרו של מאיר דגן במכללה האקדמית נתניה, באתר יוטיוב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007438453105171

 |
**פרמיירה** הוא שמו של הרכב רוק שכלל את אבנר קנר, מזי כהן ויואל לרנר ושילב רוק, פאנק ומוזיקת נשמה שהוקם ב-1981. ההרכב הוציא אלבום אחד (בשמו של ההרכב "פרמירה") בשנת 1982 ולאחריו התפרק. את האלבום הלחין ועיבד אבנר קנר, ובנוסף ניגן בקלידים, כאשר כל השלישייה שרו את השירים עצמם.

היסטוריה
--------

אבנר קנר, שהיה כבר מלחין מנוסה, הכיר את יואל לרנר בשנת 1979, במהלך צילומי הסרט "מעגלים של שישבת" שביימה עידית שחורי. לרנר שיחק בסרט בתפקיד עצמו כזמר, ושר את שיר הנושא שכתב עלי מוהר והלחין אבנר קנר. לרנר וקנר החלו לשתף פעולה ולכתוב שירים ביחד. מזי כהן שירתה בלהקת פיקוד המרכז בעת שלרנר היה מפקד הלהקה. השלושה שיתפו פעולה לראשונה באלבום שירי הילדים "והילד הזה הוא אני", אותו הלחין ועיבד קנר למילים של יהודה אטלס.

בשנת 1981 החלו לעבוד על התקליט "פרמיירה", לאחר שחתמו על חוזה הקלטות בחברת CBS. קנר גייס את ירוסלב יעקובוביץ' כמפיק מוזיקלי, ועיבודי השירים היו בדרך כלל שילוב של מוזיקת רוק, פאנק ונשמה. סגנון לחני האלבום הושפע רבות מלהקת ג'נטל ג'ייאנט שהייתה אהובה על קנר. קנר זכה בתואר מלחין השנה בגלי צה"ל בעקבות הצלחת האלבום וביקורות מקצועיות טובות. למרות זאת האלבום נמכר במספר מועט של עותקים ולא עורר עניין ציבורי. למרות הביקורות החיוביות, ההרכב לא הופיע מעולם על במה בפני קהל, והתפרק לאחר צאת האלבום.

האלבום יצא שוב על תקליטור ב-1992.

השירים באלבום (1982)
--------------------

המוזיקה לשירים הולחנה על ידי אבנר קנר, למעט "בוקר אפור" שהולחן על ידי יואל לרנר.

| פרמירה (première) |
| --- |
| מס' | שם | מילים | משך |
| 1. | חמש בבוקר עוזבת | יצחק גינסברג | 04:55 |
| 2. | בוקר אפור | יואל לרנר | 03:27 |
| 3. | לילה | אסתר שמיר | 03:55 |
| 4. | אל תאמינו לו | קובי לוריא | 04:55 |
| 5. | ילד טוב ירושלים | קובי לוריא | 02:21 |
| 6. | אנ'לא יודע מה קורה לי | קובי לוריא | 03:25 |
| 7. | הייתי מלך | אהוד מנור | 04:31 |
| 8. | טיול שנתי | אהוד מנור | 01:38 |
| 9. | מת למות מאהבה | יצחק גינסברג | 04:03 |
| 10. | אם זו אהבה | אהוד מנור | 04:13 |
| **משך כולל:** | **37:23** |

קרדיטים
-------

* אבנר קנר: שירה, פסנתר, פסנתר חשמלי, מלחין, מעבד, הפקה מוזיקלית
* יואל לרנר: שירה
* מזי כהן: שירה
* מיקי שביב: גיטרה בס
* גיל דור: גיטרות
* מאיר ישראל: תופים וכלי הקשה
* ירוסלב יעקובוביץ': סקסופונים, ליריקון, הפקה מוזיקלית
* הקולט באולפני "טריטון"
* טכנאי הקלטה ומיקס: יעקב מורנו, פרנקי גליקסמן

קישורים חיצוניים
----------------

* פרמיירה, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* פרמיירה, באתר Discogs (באנגלית)
* פרמיירה באתר Qube
* פרמיירה באתר יוסמיוסיק

הערות שוליים
------------

1. ↑  המעגל הנוסף של עדית, מעריב, 1 בנובמבר 1979
2. ↑  יעקב בר-און, פרמיירה מוצלחת בשלושה, דבר, 6 בספטמבר 1982
3. ↑  יוסי חרסונסקי, פרמיירה מוצלחת, מעריב, 19 באוגוסט 1982
4. ↑  יואב בירנברג, בלי סיכונים, חדשות, 6 בספטמבר 1992

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007304979905171
* MusicBrainz: 45a20d55-b924-430e-acd1-b40602baf95a

 |
**קאצ'וריקוטה** (באיטלקית: **Cacioricotta**) היא גבינה דרום איטלקית טיפוסית המיוצרת באזורי בזיליקטה, פוליה וקלבריה.

שיטת הייצור
-----------

קצ'יוריקוטה מיוצרת בשיטת הכנה "היברידית", לפי השלבים המשמשים בייצור ריקוטה וגם גבינה קשה. הגבינה מיוצרת בדרך כלל מחלב כבשים או עיזים, ולעיתים רחוקות יותר מחלב פרה ומחלב תאו מים.

לייצור הגבינה מחממים חלב מסונן עד שהוא מגיע לסף נקודת רתיחה. לאחר מכן משאירים את הנוזל להתקרר עד שהוא מגיע לטמפרטורה של 38–40 מעלות, לאחר מכן מוסיפים אנזים הגבנה. היות שהנוזל מגיע לטמפרטורה קרובה ל-90° תוך הגעה קרובה לנקודת הרתיחה שלו, כמו גם קזאין ואלבומין משולבים בתוך נוזל ההגבנה, כך שבניגוד לריקוטה שבה מי גבינה הופכת לתוצר לוואי.

הבדלים אזוריים
--------------

קאצ'וריקוטה מוכרת כ"מוצר מזון חקלאי מסורתי" (איט'), ויש לה את הגרסאות הבאות במחוזות איטלקיים אלה:

**בזיליקטה**
* קאצ'וריקוטה

**קלבריה**
* קאצ'וריקוטה עזים

**קמפניה**
* קאצ'וריקוטה עזים

**לאציו**
* קאצ'וריקוטה של תאו מים

**פוליה**
* קאצ'וריקוטה סלנטינו

לקריאה נוספת
------------

* רשימת גבינות איטלקיות

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קאצ'וריקוטה** בוויקישיתוף

* "Cacioricotta". *Consiglio Nazionale delle Ricerche* (באיטלקית).
* "disciplinare regione Basilicata" (PDF).
* "Elenco P.A.T. calabresi". אורכב מ-המקור ב-2009-04-15. נבדק ב-2022-03-02.

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Cacioricotta". *Cibo360.it* (באיטלקית).
2. ↑  "Cacio ricotta". *LaTerradiPuglia.it* (באיטלקית).
3. ↑  "Il cacioricotta, formaggio dai mille perché". *formaggio.it* (באיטלקית). 7 באוקטובר 2014. `{{cite web}}`:  (עזרה)
**ארמון אל-ימאמה** (בערבית: **قصر اليمامة**) הוא ארמון המלוכה הסעודי אשר נמצא בריאד, ערב הסעודית. זהו משכנו הקבוע של סלמאן, מלך ערב הסעודית. הארמון מורכב משני מבנים בגדלים שונים: ארמון גדול שמשמש כחצר בית המלוכה ונערכות בו קבלות פנים וישיבות רשמיות של מועצת השרים וארמון קטן יותר עם פארק פרטי, השמור למלך ולמשפחתו.

הארמון ממוקם בפרברים המערביים של ריאד, בירתה של הממלכה הסעודית.

מבנה הארמון
-----------

הגישה לארמון היא דרך שער שמועצב בסגנון נאו-קלאסי אירופאי בצורת מקדש יווני-רומי.

הבניין הראשי מורכב משלושה מפלסים (קומת קרקע ושתי קומות), שם נמצאים המטבחים, האורוות והמחסנים של הארמון. האגף המערבי של הארמון מכיל את האורוות אילו המטבחים ממוקמים באגף המזרחי. החזית הראשית של הארמון מועצבת בסגנון ערבי וכוללת מרפסת גדולה המשקיפה על החצר הפנימית. הארמון עצמו עשוי מרצפות שיש איטלקי וקירות מעצים מגולפים. בארמון יש יותר ממאה חדרים.

מאחורי הארמון הקטן השייך למלך ולמשפחתו יש פארק בגודל של כ-70 דונם שמכיל בריכת שחייה, פארק מים ואגם מלאכותי שבמרכזו יש אי מלאכותי. מלבד זאת בפארק יש שדרה מלאה בעצים, פרחים, מזרקות ובריכות בהן שוחים דגים רבים.

גלריה
-----

* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארמון אל-ימאמה** בוויקישיתוף
הדמיה המתארת את מערכת ה-SkyTran
**SkyTran** היא מערכת תחבורה אישית מהירה המבוססת על מסילה עילית, שעליה ינועו בעזרת טכנולוגיית ריחוף מגנטי קרוניות הנושאות שניים עד ארבעה נוסעים כל אחת. משקל הקרוניות ללא נוסעים כ-700 ק"ג כל אחת והן יוכלו לנוע במהירות של 100 עד כ-160 קמ"ש.

את הרעיון למערכת זו הציע לראשונה דאגלס מלאווקי בשנת 1990 והיא בפיתוח על ידי חברת .Unimodal Inc ואף נבנה אב טיפוס ראשוני המציג חלקית את פעולת המערכת. מנגנון הריחוף המגנטי נבחן על ידי חברת ג'נרל אטומיקס וקיים שיתוף פעולה של חברת .Unimodal Inc עם סוכנות החלל האמריקאית, נאס"א, כדי להמשיך את פיתוחה של המערכת ולבחון אותה לראשונה באופן מלא וכולל.

בישראל
------

הניסוי הציבורי הראשון של המערכת היה אמור להיבנות בתל אביב אך לבסוף הוחלט כי הוא לא יוקם. ביולי 2014 פרסמה הנהלת החברה הודעה לפיה המערכת מוצגת בגודל מלא אצל התעשייה האווירית. ב־14 באפריל 2015 אושרה העברת כספים לטובת המיזם בהרצליה, דבר המקדם משמעותית את המיזם בישראל. עם זאת נכון ל-2023 המערכת עדיין לא בשלבי הקמה.

בשנת 2017 התפרסם במקומונים בנתניה כי פיילוט ראשון של הפרויקט שיחבר בין תחנת הרכבת ספיר לשכונת קריית נורדאו בעיר. ב-4 בספטמבר 2018 אישרה הוועדה המקומית בעיר את הקמת המיזם. אורך המסלול המיועד בשלב הפיילוט יהיה כ-600 מטרים.

ב-2019 פורסם כי המערכת הוצעה כחלופה זולה יותר לרכבת הקלה שהוצעה לתכנון בין נמל התעופה רמון לאזור העיר אילת עם אפשרות הארכה דרך העיר עד למעבר הגבול בטאבה. עלות החלופה תהיה כחצי מיליארד דולר.

בעולם
-----

ביוני 2019 נחתם מזכר הבנות בין SkyTran לבין רשות הכבישים והתחבורה (RTA) של דובאי באיחוד האמירויות הערביות לפיתוח מערכת תחבורה מושהית Sky Pod.

בפברואר 2021, Reliance Industries הגדילה את אחזקותיה ב-skyTran ל-54.46% עם השקעה נוספת של 26.76 מיליון דולר, מה שהופך את Reliance Industries Limited לבעלת העניין העיקרית ב-SkyTran.

ראו גם
------

* מכונית ירוקה
* תחבורה
* תחבורה ציבורית
* תחבורה בת קיימא

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של SkyTran
* העתיד מעל הפקקים: פיילוט תחבורה ראשון בישראל יתרחש בקריית נורדאו (אורכב 10.07.2018 בארכיון Wayback Machine) כתבה במקומון Mynet נתניה
* US Patent D329028, "Monorail vehicle", filed June 12, 1990 and issued September 1, 1992.
* Archive of old SkyTran.net site
* Are Magnetically Levitating 'Sky Pods' the Future of Travel?
* The International Maglevboard
* Skytran vehicle and guideway at NASA Ames
* NASA Skytran press release

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  NASA - NASA Partners to Revolutionize Personal Transportation, www.nasa.gov (באנגלית)
4. ↑  עמליה דואק, ‏אם אין רכבת קלה – יש רכבת אוויר, באתר ‏מאקו‏, 11 באוקטובר 2012
5. ↑  באתר החברה
6. ↑  גיא נרדי, ‏300 קמ"ש ברחיפה מגנטית: נתניה אישרה הקמת סקייטרן בעיר, באתר גלובס, 5 בספטמבר 2018
7. ↑  כרמל ליבמן, ‏מה קרה לחלום הרכבת המעופפת בתל אביב?, באתר ‏מאקו‏, 29 ביוני 2019
8. ↑  אילן גטניו, מיזם חדשני: לרחף מתמנע לאילת, באתר ישראל היום
9. ↑  Dubai Week, Dubai Week (באנגלית אמריקאית)
10. ↑  Prasad, Rachita (2021-02-28). "Reliance Industries ups stake in skyTran Inc to 54.46% for $26.76 million". *The Economic Times*. ISSN 0013-0389. נבדק ב-2023-08-16.
**ארגון הצופים הקתולים בישראל** נוסד בשנת 1951 ומנה חמישה שבטי צופים שנוסדו לפני קום המדינה מאז שנת 1926. כיום הארגון מונה 24 שבטים מצפון הארץ ועד מרכזה אשר שייכים לעדות היוונית-קתולית, לטינית, מרוניטית ושלושת הארכיבישופים הם נשיאי הכבוד של הארגון.

סמל תנועת הצופים הקתולים בישראלארגון הצופים הקתולים פועל תחת התאחדות הצופים והצופות בישראל.

נכון לשנת 2011, פועלים בארגון הצופים הקתוליים כ-2,500 חניכים בגילאי 7 עד 18 וכ-800 חברים כמדריכים והורים המלווים את הפעילות בכל השבטים ושומרים על רמת הפעילות והתקדמות הצופיות בה. (בחלק מהשבטים יש גם חניכים מהעדה האורתודוקסית פרוטסטנטית וחניכים מוסלמים).

הארגון דואג לתפעל את השבטים ברוח החוקה, ההבטחה ו"מידות הצופה", עיקריה ומטרותיה הדמוקרטיים של תנועת הצופים.

כל השבטים פועלים לפי הגילאים השונים בארבע שכבות: עופרים, צופות וצופים, שכבה בוגרת ומד"צים.

מוסדות הארגון
-------------

* אספה כללית (מועצת הארגון)
* ועד הפועל
* ועד מנהל
* ועד רכזי השבטים
* וועד הדרכה - המכין את תוכניות ההדרכה לשבטים ולקורסים והשתלמות המדריכים, מד"צים, ראשי גדודים ורכזי הפעילות, הביטחון והבטיחות בשבטים.

פעילויות הארגון
---------------

מעבר לפעילות השבועית של הארגון המתקיימת לרוב בימי ראשון, יש מספר אירועים מיוחדים המתקיימים לאורך השנה:

* השתלמויות מד"צים.
* קורס מדריכים.
* קורס רכזי שבטים.
* מפגש צופות של הארגון.
* סמינר יום הארגון
* תהלוכות של השבטים בזמן החגים, כמו למשל "תהלוכת מריה הקדושה" בחיפה ותהלוכת "חג המולד" בנצרת
* השתתפות בכל קורסי ההתאחדות: "תג הצופיות", "תג היער" ו"תג הים".
* השתתפות במעגלי פעילות ה"קיום בצוותא".
* השתתפות בוועד הצופות הארצי של ההתאחדות.
* מחנות יער וטיולים לכל השבטים.
* השתתפות בוועידה האירופית והמזרח תיכונית והעולמית לצופים הקתולים.

כל המדריכים בארגון אשר עומדים על תפעול וניהול כל הפעילות השבטית והארצית עושים זאת בהתנדבות מלאה.

כל השבטים שייכים לכנסייה הקתולית בישראל והשאיפה להפיץ ולהעמיק את נושא הדת בין החניכים ולתרום את חלקם בחינוך החברתי ובפעילות הקהילתית, עזרה לזולת ולנזקקים, זאת בנוסף לפעילות הצופית הרגילה העיונית והמעשית.

פריסת שבטי הצופים הקתולים
-------------------------

שבטי הצופים של הארגון נמצאים בערים וכפרים בישראל בהם קיימת קהילה נוצרית-קתולית:

* חיפה – 3 שבטים
* נצרת – 4 שבטים
* יפיע
* שפרעם
* מע'אר
* פסוטה
* כפר כנא
* ריינה
* אעבלין
* טורעאן
* רמלה

מרכז הצופים הקתולים בנצרת
-------------------------

מרכז הצופים בנצרת נבנה בשנת 1985 כתוצאה של "Aktion ´85 flinke Hände flinke Füße – Ein Haus für Nazaret", החלטה משותפת של שני ארגוני הצופים הקתולים בגרמניה במטרה להקים מרכז צופים בנצרת.

המרכז מציע מקום לצופים מכל הדתות והמדינות במטרה לספק תנאים למפגש בין-דתי ובין-תרבותי, כמו גם הכשרה למדריכים ולקבוצות ולמסד אכסניית נוער צופית בנצרת.

ראו גם
------

* התאחדות הצופים והצופות בישראל

הערות שוליים
------------

1. ↑  منظمة الكشاف الكاثوليكي في اسرائيل, csaii.org
2. ↑  Catholic Scout Association in Israel (CSAI), ‏2010-09-24 (באנגלית)
3. ↑  ראיד חדד - יו"ר ארגון הצופים הקתולים בישראל, אודות הצופים הקתולים בישראל, **מועצת התאחדות הצופים והצופות בישראל 2010**
4. ↑  שוהם - אבן שוהם נט, הצופים בדו קיום - מקומי בשוהם
5. ↑  Israeli Scouts, אתר התאחדות הצופים והצופות בישראל - ארגון הצופים הקתולים, באתר תנועת הצופים
6. ↑  Nazareth Scout Center (NSC), ‏2010-06-29 (באנגלית)
**השולטים בעתיד : הון-שלטון, טכנולוגיה, תקווה** הוא ספרו של העתידן רועי צזנה, חוקר ב**מרכז למחקר סייבר בינתחומי ע"ש בלווטניק** באוניברסיטת תל אביב. הספר מתאר מגמות עומק של הפעילות האנושית בהווה ובהן הטיפול בזכויות יוצרים, התפתחות התאגידים הרב-לאומיים ואתגרי הדמוקרטיה הייצוגית ועיקרו - הצגת הסדרים חברתיים פורצי דרך וטכנולוגיות חדשניות כגון כלכלה משתפת, בלוקצ'יין והאופן שאלו יעצבו בעתיד את המבנה החברתי, צורות הממשל ואופי הכלכלה.

תוכן הספר
---------

להלן רשימת חלקי הספר:

### חלק ראשון : הכוחות המניעים הטכנולוגיים

מזעור, קישוריות, בינה מלאכותית, אנרגיה ועתיד האנרגיה הסולארית, חיישנים, האינטרנט של הדברים

### חלק שני : עולם ללא פרטיות - עולם בשליטת הלווייתן

עולם ללא פרטיות, מחשוב לביש, חוק הפטריוט, תעמולת בחירות במדינות המערב וניתוח תעמולת הבחירות של הליכוד בבחירות 2015, הסוכנות של ארצות הברית לביטחון לאומי, טרור של זאב בודד, לוחמה ביולוגית

### חלק שלישי : הכרישים שמנסים להפוך לכרישי-לווייתן

אלגוריתמי החיפוש של פייסבוק וגוגל, מיזוגים ורכישות, Airbnb, אובר, רובוטים שמחליפים בני אדם בעולם העבודה, פלוטונומיה, תאוריית קונספירציה

### חלק רביעי : הכוח שעובר לסרדינים

פיצוץ אוכלוסין, חוזים חכמים, ארגוני דאו ולהקות מבוזרות, אחסון משותף של מידע, שיתוף ציבור, מדינות ענן, ויקיפדיה

קישורים חיצוניים
----------------

* עמיחי שלו, קריאת השכמה לסרדינים, שבת, מוסף מקור ראשון, 30 באפריל 2017
* שחר שקלש, ‏הדקו את החגורות: מה גוגל מתכננת לאנושות ב-20 השנים הבאות, באתר מעריב אונליין, 29 בספטמבר 2018
**יעקב אשר גוטרמן** (נולד בשנת תשכ"ג, 1963) הוא ראש עיריית מודיעין עילית.

ביוגרפיה
--------

נולד בבני ברק למשפחה מחסידות אלכסנדר. למד בישיבת פוניבז', והוסמך מאוחר יותר לרבנות. לאחר נישואיו התגורר בבני ברק והיה מבקר רוחני בעיתון יתד נאמן. בשנת 1996 נכנס לפעילות פוליטית בדגל התורה כאיש אמונו של הרב אהרן יהודה לייב שטינמן, וכיהן כעוזרו של ח"כ אברהם רביץ.

בשנת 2000, לאחר סיום כהונתו של יוסף שוינגר, התמנה כמועמד יחיד וללא בחירות לראשות מודיעין עילית. מאז מכהן בתפקיד ברצף ונבחר כמועמד יחיד ללא בחירות בשתי מערכות הבחירות הבאות (2004, 2008).

גוטרמן יזם הקמת שכונות נוספות בעיר. בשנת 2005 יזם הקמת מרכזי תעסוקה לנשים בעיר, אשר תרמו רבות לפיתוחה של העיר ומועסקים בהם כאלף נשים.

בשנת 2005 נחקר גוטרמן על ידי היחידה הארצית לחקירת הונאות במשטרה בחשד לזיוף מסמכים, קבלת שוחד בחירות ואי-סדרים כספיים במועצה שבראשותו. כמו כן נחשד כי היתרי הבנייה לשכונה חדשה במודיעין עילית ניתנו על ידו שלא כחוק. בשנת 2010 המליצה המשטרה להעמידו לדין בחשד לאיומים על מועמדים אחרים במערכת הבחירות המוניציפליות שהתקיימה בשנת 2008 במטרה להסיר את מועמדותם, אך לא הועמד לדין מחוסר ראיות בתיק.

גוטרמן היה מועמד ברשימת יהדות התורה מאז הבחירות לכנסת ה-15. בבחירות לכנסת ה-18 וה-19 הוצב במקום השמיני, אך לא נבחר.

משנת 2004 הוא מכהן כיו"ר דירקטוריון החברה לפיתוח משאבי אנוש בשלטון המקומי. בשנת 2013 היה חבר דירקטוריון בית החולים מעייני הישועה בבני ברק עד יוני 2014 אז מונה דירקטוריון חדש.

בשנת 2013 (תשע"ד) נערכו לראשונה בחירות לעיריית מודיעין עילית וגוטרמן נבחר לקדנציה רביעית, ברוב של 85.5 אחוזים. מולו התמודד אברהם ברגר, נציג מפלגת בני תורה.

משנת 2015 משמש כחבר במועצה הציבורית של המכון החרדי למחקרי מדיניות.

משפחתו
------

נשוי לבתו של הרב מרדכי זיידל לודמיר מירושלים, בתו הבכורה נשואה לבנו של הסופר הרב שלום מאיר ולך.

קישורים חיצוניים
----------------

* יעקב גוטרמן - תגית באתר כיכר השבת

הערות שוליים
------------

1. ↑  האם ראש מועצת מודיעין עילית יועמד לדין?, באתר News1 מחלקה ראשונה, 7 ביוני 2006
2. ↑  נועם שרביט, ‏ראש המועצה של מודיעין, יעקב גוטרמן, נחקר ביאח"ה בחשד לזיוף מסמכים וקבלת שוחד, באתר גלובס, 2 במאי 2005
3. ↑  דוד כהן, ‏המשטרה: להעמיד לדין את רה"ע יעקב גוטרמן וסגנו, באתר כיכר השבת, 10 במאי 2010
4. ↑  מועצה ציבורית - המכון החרדי למחקרי מדיניות, באתר המכון החרדי למחקרי מדיניות, ‏2 בנובמבר 2019
5. ↑  צביקה גרוניך, ‏מזל טוב: נכד נולד לראש עיריית מודיעין עילית יעקב גוטרמן, באתר כיכר השבת, 17 באוגוסט 2014
**מַשְׁטוּבָּה** (תעתיק מערבית: **مشطوبة**, תרגום מילולי: **מחוק**) הוא כינוי ערבי שחדר גם לעברית לכלי רכב שירד מהכביש עקב גניבה או התיישנות, אך ממשיכים לנסוע בו באופן בלתי חוקי ומסוכן. התופעה רווחת בעיקר בשטחי יהודה ושומרון, ברשות הפלסטינית ובאזור הנגב.

הסכנה העיקרית מרכבי המשטובה היא ליקויי בטיחות ותקלות מכניות במערכות קריטיות, הגורמות למעורבות גדולה וקטלנית של כלי רכב אלו בתאונות דרכים. היות שלוחיות הזיהוי של רכבים אלו אינן תקפות, יש קושי בתפיסת והענשת בעליהן. רכבי המשטובות אף עלולים להיות בשימוש לטובת פיגועי טרור, מכיוון שפעמים רבות למשטובות יש לוחית רישוי צהובה - כך שאינן מעוררות חשד אצל חיילים, ואין אפשרות לקשר בין הרכב למפגע.

דרך פעולה
---------

לפי המשטרה קיימות שתי צורות פעולה עיקריות שבהם כלי רכב שהורדו מהכביש חוזרים לשימוש כ"משטובות": הדרך ראשונה היא שלאחר שהרכב מורד מהכביש הוא נמכר על ידי חברות הביטוח לפירוק ומועבר למשחטות רכב בשטחי הרשות הפלסטינית שמשפצים אותם ומוכרים אותם בתור כלי רכב שמישים. הדרך השנייה היא אזרחים שמוכרים בעצמם את כלי הרכב הישנים לתושב הרשות הפלסטינית.

דרכי מניעה
----------

במחוז ש"י יוצאים מדי פעם לפעולות אכיפה ומחרימים משטובות. ב-2014 נתפסו 600 משטובות, ב-2015 המספר עלה ל-1000. ב-2018 לוחמים מגדוד שמשון בחטיבת כפיר פעלו בכפר רנטיס שבשומרון והחרימו עשרות משטובות. בשנת 2022 קבע מפקד מחוז ש"י שאחד היעדים לשנה הזו יהיה המלחמה בתופעת המשטובות. ובמהלך 2022 נתפסו למעלה מ-2,500 משטובות. בסוף שנת 2023 במהלך מלחמת חרבות ברזל אוגדת איו"ש יצאה למבצע במהלכו הוחרמו מעל 1,500 משטובות באיזור השומרון

קישורים חיצוניים
----------------

* אוהד חמו, ‏בני 10 נוהגים על גרוטאות בשטחים, באתר ‏מאקו‏, 15 בינואר 2017
* קינן כהן‏, נהגים פרועים ומכוניות פסולות לשימוש: ההפקרות הקטלנית בכבישי יהודה ושומרון, באתר וואלה!‏, 5 בדצמבר 2021

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  מחקר מגרטות רכב (עמ' 23–24), באתר הפורום לישראל ירוקה, ‏דצמבר 2021
2. 1 2  אלישע בן קימון, "משטובה": ממשחטות הרכב לידי המחבלים, באתר ynet, 28 ביולי 2016
3. ↑  אלישע בן קימון, "זו פצצה מתקתקת": המכוניות שמיועדות לפירוק - ועולות על הכבישים, באתר ynet, 5 בדצמבר 2021
4. ↑  עדו בן פורת, נאבקים בסכנה: "משטובה", באתר ערוץ 7, 28 בספטמבר 2018
5. ↑  מרים ברדוגו, ‏סכנה בכבישים: המשטרה הורידה 417 משטובות, באתר "סרוגים", 22 בדצמבר 2022
6. ↑  אריה יואלי, ‏המשטרה תפסה 355 רכבי משטובה שהורדו לפירוק, באתר "סרוגים", 6 בספטמבר 2022
**בית הקברות היהודי החדש** (בצ'כית: **Nový židovský hřbitov**) בז'יז'קוב, פראג, צ'כיה, הוקם בשנת 1890 כדי להקל על בעיית במחסור במקומות קבורה בבית הקברות היהודי הישן בז'יז'קוב, שבו עומד כיום מגדל הטלוויזיה ז'יז'קוב.

הוא גדול פי 10 בערך מבבית הקברות היהודי העתיק בפראג ובו כ-100,000 קברים, ולכן יכול היה לשרת את ההקהילה היהודית במשך מאה שלמה. בבית הקברות גם אזור ייעודי במיוחד להטמנת אפרי המתים בכדים, אם כי המסורת היהודית אינה מאפשרת שרפה. בית הקברות נמצא עד היום בשימוש ומופעל על ידי הקהילה היהודית בפראג.

בית הקברות ידוע באנדרטאות בסגנון האר נובו הרבות שלו, ביניהן, שתי אנדרטאות לבני משפחת פרוץ מעשה ידי יאן קוטרה, האנדרטה לאמן מקס הורב מעשה ידי יאן סטורסה בצורת טווס אבל, ויצירות רבות יוצאות דופן, בסגנון אר נובו של אמנים פחות מוכרים. אחד הקברים היפים יותר שייך למשפחת ולדס; הקבר מעוטר בשני פסלים, יצירות האמנות האחרונות שנעשו על ידי הפסל הצ'כי יוסף ואצלב מיסלבק, מי שיצר הפסל המפורסם של ואצלב הקדוש בכיכר ואצלב.

אישים מפורסמים הקבורים בבית הקברות
----------------------------------

* הנודע ביהודה
* פרנץ קפקא
* ארן לורין (אנ')
* ארנושט לוסטיג
* ז'ירי אורטן (אנ')
* אוטה פאוול
* וילם פלוסר
* נתן אהרנפלד

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית הקברות היהודי החדש בפראג** בוויקישיתוף
* בית העלמין היהודי החדש באתר הקהילה היהודית של פראג

הערות שוליים
------------

1. ↑  FG Forrest, a s www.fg.cz, 2022, New Jewish Cemetery (Nový židovský hřbitov), Prague.eu (באנגלית), Prague City Tourism
2. ↑  Marie vitochova Jindrichkjer and Jiri Vsetecka, *Prague and Art Nouveau*, translation by Denis Rath and Mark Prescott, Prague: V Raji, 1995.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007545143105171
* GND: 4352418-7
* LCCN: n97103974
* NKC: ko2015888932
* VIAF: 139729909
* WorldCat: lccn-n97103974

 |
**צמחיית ישראל וסביבתה** הוא אתר אינטרנט המכיל מידע מדעי עדכני על אודות מיני הצמחים בישראל ובסביבתה: תצלומיהם, נתוני התפוצה שלהם, המאפיינים המורפולוגיים ועוד. את האתר הקימו הבוטנאי פרופ' אבינעם דנין ז"ל, שסיפק את המידע שבאתר, ובנו, ברק דנין, האחראי מנעוריו לצד המחשובי. אתר זה מנוהל על ידי ד"ר אורי פרגמן-ספיר - המנהל המדעי של הגן הבוטני האוניברסיטאי בגבעת רם, ירושלים ומעודכן באופן קבוע. אתר זה הוא המעודכן ביותר בנושא צמחיית הבר של ישראל וסביבתה ובמידה מסוימת הוא מחליף את פלורה פלסטינה שלא עודכנה משנת 1986. ולכן אתר זה מוערך מאוד על בוטנאים מרחבי העולם אשר סומכים על המידע הכתוב בו. אך, גם הלא מומחים יימצאו בו תשובות לגבי צמחים שהם איתרו בעזרת הסרגלים הפנולוגיים המתייחסים לפריחה, העלווה, והפרי, ואף במגדיר המקוון ובמגדיר הצהוב אותו ניתן להוריד חינם מהאתר - הלא הוא המגדיר לצמחי בר בארץ-ישראל מאת נעמי פייברון-דותן ואביעם דנין. 

לאחרונה הוספו לאתר מפות תפוצה עדכניות שנבנו במאגרי המידע של רשות הטבע והגנים, הן מאחדות את המידע ההיסטורי של אבינעם דנין עם מידע עדכני ממקורות שונים ובהן אתרים היסטוריים, אתרים עדכניים ואתרים בהם הצמחים שתולים. אלה מופיעים בצבעים שונים. 

תחילתו של אתר האינטרנט בגן הבוטני האוניברסיטאי בגבעת רם, ירושלים (botanic.co.il) על ידי גלעד אשכנזי, ובהמשך ביוזמה של אודי אורון, שהקים ב-2006 את אתר "צמחיית ישראל ברשת" הראשון. מימון האתר נעזר במימון המונים באתר "מימונה". את מרבית תצלומי הצמחים שבאתר צילם פרופ' דנין, ואליהם נוספו תרומות של צלמים רבים, ובהם עוזי בורשטיין שנהרג במלחמת ששת הימים, ותצלומיו נתרמו על ידי אלמנתו. באתר כ-9000 תצלומים של 2,024 מתוך 2,856 מינים של ישראל (כולל החרמון) ותמונות נבחרות מירדן. 

באתר יש פורום פעיל בו דנים בזיהוי צמחי בר מקומיים ובנושאים נושקים. 

פרופ' דנין תיאר את אופי האתר: 

> 
> אני רואה באתר זה ספר אלקטרוני ענק שמכיל את תצפיותיי וסיכום של תפישתי והבנתי של הטבע שסביבי. שלא כמו במאמרים מדעיים בהן הנימה האישית אינה מותרת, אני שואף להעביר כמה שיותר מתפישתי האישית ותחושותי כישראלי עם עמדה המושפעת מההיסטוריה האישית והציבורית שעברתי עד כה. יש הדגשה יתרה ומובנת על הטבע של ישראל ושכנותיה שבכמה מהן הייתה לי הזדמנות לבקר ולחקור. כאשר אני עומד לצלם תמונה בטבע אני שואל עצמי מה אני עומד לספר לקהל שומעי אודות התמונה. ברור שבחרתי תמונות ש"אומרות" משהו אודות הצמחים. ההערות אודות מינים רבים (אותן אני מקווה להשלים בהקדם) הן אותן מחשבות ומסקנות המתגלגלות בראשי בעת שאני מחליט לצלם את התמונה המתוכננת
> 
> 
> 
>

קישורים חיצוניים
----------------

*

הערות שוליים
------------

1. ↑  מבוא, באתר "צמחיית ישראל וסביבתה"
**גנית לב-ארי** (נולדה ב-2 ביוני 1971) היא עיתונאית, עורכת ועוסקת במגדר ותקשורת.

ביוגרפיה
--------

לב-ארי נולדה וגדלה בפתח תקווה. למדה בתיכון בן-גוריון, בעלת תואר ראשון מאוניברסיטת תל אביב B.A כללי בספרות עברית ובכללם לימודי מגדר (1995) ותואר שני מאוניברסיטת בר-אילן במדעי המדינה עם התמחות בתקשורת (2000).

בשנת 1996, החלה את עבודתה העיתונאית ברשת שוקן ככתבת לענייני בריאות חינוך ועובדים זרים.

בשנת 1997, החלה את עבודתה ברשות השידור, כעורכת התוכניות הכל דיבורים, סדר יום ויומני החדשות ברשת ב' של קול ישראל במערכת תל אביב.

בשנת 2008, הייתה חלק מחבר השופטים בטקס קיפוד הזהב המוענק מדי שנה עבור מצוינות בתחום תיאטרון הפרינג' בישראל.

בשנת 2013, נוסף על תפקידה כעורכת, מונתה לממונה על שוויון מגדרי ויועצת המנכ"ל לקידום נשים ברשות השידור.

בשנת 2014, זכתה באות הוקרה מטעם תא העיתונאיות, לאחר שבמסגרת תפקידה, הממונה על שוויון מגדרי, ליוותה את הליך חקיקת חוק רשות השידור הציבורי הישראלי ויחד עם ארגוני נשים, ארגונים חברתיים, וחברי כנסת הכניסו שינויים בחוק המקדמים את השוויון המגדרי, השינוי הבולט ביותר הוא השגת תקדים חוקתי שקובע כי נשים יהוו 50% ממועצת התאגיד.

בשנת 2017, לאחר סגירת רשות השידור, הקימה את המותג "עוברת מסך".

במסגרת המותג פיתחה קורס ומודל ייחודי בשם מודל 3s, המקנה כלים שונים, מסייע לעבור מסך בחיים ובמדיות השונות. הקורס והמודל מועברים כחלק מתוכנית להעצמה וקידום נשים בשגרירות האמריקאית.

בשנת 2019, מונתה לב-ארי לראש מינהל הנשים בעיריית הרצליה.

קישורים חיצוניים
----------------

* גנית לב-ארי, ברשת החברתית LinkedIn
* הכנסת העשרים (מושב שני) פרוטוקול מס' 103 מישיבת הוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי
* גנית לב-ארי, משבר הקורונה ופגיעתו בנשים, באתר yoatzot-w.co.il

הערות שוליים
------------

1. ↑  דברים שנשאתי בטקס הענקת אות הוקרה ללוחמי מרד גטו ורשה | ח"כ אורי אורבך
2. ↑  שגריר אוסטריה מבקר במחנה המעפילים בעתלית, באתר www.prcenter.co.il
3. ↑  הצגת הפרינג' הטובה של 2008: "התקלה", באתר הארץ, 27 במרץ 2009
4. ↑  תיאטרון - הצגת הפרינג' של השנה: "התקלה", באתר www.habama.co.il
5. ↑  אורן פרסיקו, הכוח של הטאלנט, באתר העין השביעית, 1 בדצמבר 2015
6. ↑  יישום דו"ח שטאובר לקידום נשים בשירות המדינה, באתר oknesset.org
7. ↑  אלי חזן, אצ"י ייזכר בסער, באתר ליכודניק, ‏2013-03-04 (ארכיון)
8. ↑  ישיבת ועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי, 06/05/2013 12:30 - כנסת עכשיו, באתר www.knessetnow.co.il
9. ↑  גנית לב-ארי היא ראש מינהל הנשים החדשה בעיריית הרצליה, באתר www.herzliya.muni.il
10. ↑  גנית לב-ארי היא ראש מינהל הנשים החדשה בעיריית הרצליה, באתר mynetherzliya, ‏2019-06-04

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"גנית לב-ארי"**.
**ועדת צמצום פערים חברתיים בפריפריה** של הכנסת היא ועדה שנועדה להתמודד עם אתגרי הפריפריה בישראל ולצמצם פערים חברתיים בין שוני האזורים והקהילות במדינה. הוועדה מתמקדת בהנגשת שירותים חברתיים וקהילתיים, עידוד תעסוקה, הכשרת הון אנושי וצמצום הפערים בחינוך, בריאות, קהילה ופנאי. חברי הוועדה נכון למרץ 2024 הם משה פסל, פנינה תמנו שטה, קטי שטרית, צגה צגנש מלקו, מאיר כהן, דבי ביטון, יאסר חוג'יראת ויעקב אשר.

רקע והקמה
---------

הצורך בהתמודדות עם אתגרי הפריפריה והרצון ליצור מנגנונים מדיניים שיאפשרו צמצום של פערים חברתיים, הובילו להקמת הוועדה. תפיסת העולם שמאחורי יצירתה מתבססת על ההבנה כי לכל אזרח במדינת ישראל יש הזכות לאותו איכות חיים, ללא קשר למקום מגוריו.

סמכויות ותפקידים
----------------

הוועדה פועלת לקידום חקיקה ומדיניות שתסייע בצמצום הפערים החברתיים בפריפריה, וכוללת את הנושאים הבאים:

* הנגשה של שירותים חברתיים וקהילתיים: שיפור גישה לשירותים חיוניים כמו בריאות, חינוך ותעסוקה.
* עידוד תעסוקה: יצירת מסלולים להכשרה מקצועית וקידום יזמות בקרב תושבי הפריפריה.
* חינוך ובריאות: קידום תוכניות לשיפור ההשכלה והשירותים הרפואיים בפריפריה.
* קהילה ופנאי: תמיכה בפרויקטים קהילתיים ופנאי שמחזקים את הרקמה החברתית.

פעולות והישגים
--------------

במהלך פעילותה, הוועדה קידמה ותמכה ביוזמות רבות שמטרתן לשפר את איכות החיים ולצמצם את הפערים החברתיים בפריפריה. דוגמאות לפעולות אלו כוללות קידום תוכניות להכשרת עובדים, פיתוח תשתיות חינוכיות ורפואיות, ועידוד יזמות מקומית.

במהלך מלחמת חרבות ברזל קראה הוועדה לממשלה לפעול אקטיבית למיצוי זכויות האזרחים על מנת לספק להם כסף מפיצויים שמגיע להם בנוסף קיימה דיון מיוחד על מצב אופקים שלאחר מתקפת הפתע של חמאס רוב התושבים אינם זכאים לפיצויים

בדיון אחר דיברה הוועדה על בעיות קליטה סלולרית ביהודה ושומרון

הערות שוליים
------------

1. ↑  הוועדה המיוחדת לצמצום פערים חברתיים בפריפריה, באתר כנסת ישראל
2. ↑  הוועדה לצמצום פערים חברתיים בפריפריה קוראת לממשלה לפעול אקטיבית למיצוי זכויות האזרחים, באתר כנסת ישראל, ‏12 בפברואר 2024
3. ↑  בנצי רובין, ‏בשבוע הבא: דיון מיוחד על "הפקרת תושבי אופקים", באתר "סרוגים", 7 במרץ 2024
4. ↑  נציג משרד הביטחון על בעיות קליטה סלולרית ביהודה ושומרון: "מזהים פעילות פח"עית גוברת בעיקר במקומות עם בעיות קליטה, באתר כנסת ישראל
**יאיר כץ** (נולד ב-23 בספטמבר 1980) הוא מזכיר ארגון העובדים הארצי של עובדי התעשייה האווירית לישראל.

ביוגרפיה
--------

כץ נולד ברמת גן ועד לגיוסו לצה"ל, התגורר בבני ברק. למד בבית הספר היסודי "הגבעה" בבני ברק (מה שכיום סמינר חרדי לבנות "תהילה").
הוא בנם הצעיר של רותי ושל חיים כץ, חבר הכנסת ומזכיר ארגון עובדי התעשייה האווירית הקודם, ולו שני אחים גדולים.

הוא החל את שירותו הצבאי בשנת 1999 כלוחם ביחידת דוכיפת, משם יצא לקורס קצינים וסיים את שירותו כסגן מפקד בית הספר לקליעה במתקן אדם.

כץ הוא בוגר אוניברסיטת בן-גוריון בנגב בהנדסת תעשייה וניהול ובעל תואר שני במנהל עסקים מהאוניברסיטה הפתוחה.

בשנת 2009 החל לעבוד בתעשייה האווירית לישראל כמהנדס תכנון ובקרה.

### ייצוג עובדים

יאיר כץ (במרכז) במהלך סיור שנערך לנשיא המדינה יצחק הרצוג במתקני התעשיה האווירית, לצד המנכ"ל בועז לוי ויו"ר הדירקטוריון עמיר פרץ.
בשנת 2013 נבחר כץ לנציג המהנדסים במפעל מבת שביהוד. לאחר שנתיים וחצי התמודד לתפקיד יו"ר נציגות המהנדסים בארגון הארצי של עובדי תע"א (ייצוג של 6,000 מהנדסים בתע"א) ונבחר. בין הישגיו הבולטים ניתן למנות את הסכמי השכר של המהנדסים והסדרת הזכאות האקדמית למדורגי המחקר. במאי 2018 נבחר לתפקיד מזכיר הארגון הארצי של עובדי תע"א, המאגד תחתיו את חמשת ארגוני העובדים בחברה, לאחר שקיבל למעלה מ-90% מהקולות בבחירות. בתפקיד זה כץ מייצג את 15,000 העובדים של התע"א.

בין הישגיו בוועד העובדים היו חתימה על הסכמים קיבוציים לטובת עובדי החברה, שיפור מערך ההסעדה בחברה, הקמת אתר אינטרנט ויצירת מיתוג ושפה חדשים לארגון העובדים. בסוף שנת 2020 הוביל החלטה לוועדת שרים לענייני הפרטה שאישרה את הנפקת מניות מיעוט בחברה אך ורק באישור ארגון העובדים.

נשוי לאודליה ואב לשלוש בנות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יאיר כץ** בוויקישיתוף
* יאיר כץ, ברשת החברתית פייסבוק

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד הילה ויסברג, חיים ביאור, יאיר כץ מונה למועצת ועד התעשייה האווירית, באתר TheMarker‏, 21 באוגוסט 2013
2. ↑  יובל אזולאי, ‏90% מעובדי תע"א בחרו ביאיר כץ ליו"ר ארגון העובדים, באתר גלובס, 8 באוקטובר 2018
באלגברה ליניארית ובקומבינטוריקה, ה**פרמננטה** של מטריצה היא גודל מספרי, המחושב על-פי נוסחה דומה לזו של הדטרמיננטה. בעוד שבחישוב הדטרמיננטה, הנפוץ בהרבה, יש לחבר ולחסר את המכפלות של אברי המטריצה לסירוגין, הפרמננטה מוגדרת כסכום של כל המכפלות, ללא חיסור: 

{\displaystyle per(A)=\sum \_{\sigma \in S\_{n}}\prod \_{i=1}^{n}A\_{i,\sigma (i)}},
כאשר הסכום הוא על-פני התמורות {\displaystyle \ \sigma \in S\_{n}} בחבורת התמורות. בפרט, הפרמננטה של מטריצה שרכיביה חיוביים, גם היא חיובית. הפרמננטה הופיעה לראשונה במאמר שכתב אוגוסטן לואי קושי, ב-1812.

בעוד שלדטרמיננטה יש משמעות גאומטרית והיא קשורה ישירות בפתרון משוואות ליניאריות (על-פי נוסחת קרמר), הפרמננטה שימושית בהקשרים שונים לחלוטין, כגון חישובי הסתברויות וספירת מסלולים בגרפים. שימוש נוסף הוא בעיית מציאת מספר השידוכים המושלמים בגרף דו צדדי. הבדל בולט אחר הוא העבודה שנדרש להשקיע בכל חישוב. למרות שבשני המקרים התוצאה תלויה ב-n עצרת מכפלות, את הדטרמיננטה אפשר לחשב בכ- {\displaystyle \ n^{3}} פעולות באמצעות דירוג המטריצה המדוברת (ואף מהר יותר, באמצעות כפל מטריצות מהיר). לעומת זאת, לא ידועה שיטה מהירה לחישוב הפרמננטה. סיכום כל המכפלות השונות בזו אחר זו יהיה כרוך ב {\displaystyle \ {n!}} פעולות וסיבוכיות האלגוריתם המהיר ביותר הידוע היא {\displaystyle \ {O(n2^{n})}}. יתירה מזאת, לזלי ואלינט הראה שזו בעיה NP-קשה. כלומר אם קיים אלגוריתם עם סיבוכיות פולינומית לחישוב של הפרמננטה, ינבע מכך כי P=NP, והדבר נכון אף למטריצות שאבריהן הן {\displaystyle \ 0} או {\displaystyle \ 1}. בעיית חישוב הפרמננטה שייכת למחלקת הסיבוכיות P# והיא שלמה עבורה. מאידך ידוע אלגוריתם פולינומי אקראי לקירוב הפרמננטה. **בעיית פוליה** מבקשת למצוא, עבור מחלקות מסוימות של מטריצות, העתקה {\displaystyle T{:}\operatorname {M} \_{n}(F)\rightarrow \operatorname {M} \_{m}(F)} כך ש-{\displaystyle \operatorname {per} (A)=\det(T(A))}.

בערכים שיכולה הפרמננטה לקבל עוסקת **השערת ואן דר ורדן**, שהוצגה ב- 1926. לפי ההשערה, הפרמננטה של מטריצה דו-סטוכסטית שרכיביה חיוביים נמצאת בין {\displaystyle \ {\frac {n!}{n^{n}}}} (שהוא הערך שלה עבור מטריצה שכל רכיביה {\displaystyle \ 1/n}) ל-1. את ההשערה הצליחו להוכיח רק ב- 1981, ופותריה זכו בשנה שלאחר מכן בפרס פולקרסון.

דוגמאות
-------

{\displaystyle \operatorname {perm} {\begin{pmatrix}a&b\\c&d\end{pmatrix}}=ad+bc,} ו-{\displaystyle \operatorname {perm} {\begin{pmatrix}a&b&c\\d&e&f\\g&h&i\end{pmatrix}}=aei+bfg+cdh+ceg+bdi+afh.}.

לקריאה נוספת
------------

* H. Minc, **Permanents**, Addison-Wesley, Reading, MA, 1978
* Leslie G. Valiant (1979). "The Complexity of Computing the Permanent". Theoretical Computer Science 8: 189-201
* Mark Jerrum, Alistair Sinclair, Eric Vigoda (2004) "A polynomial-time approximation algorithm for the permanent of a matrix with nonnegative entries", *Journal of the ACM,* Volume 51, Pages 671--697

קישורים חיצוניים
----------------

* פרמננטה, באתר MathWorld (באנגלית)
**ועדה מייעצת לבחינת שירותי הדואר בתחום השמור**, נקראת **ועדת רוזן**, היא ועדה שמונתה על ידי שר התקשורת בשנת 2018 במטרה להגביר את התחרות בתחום הדואר.

מינוי הוועדה
------------

משנת 2010 חברת דואר ישראל היא החברה היחידה במדינת ישראל שמורשית לספק דואר ליחידים (לכן הוא מכונה "התחום השמור"), והתחרות קיימת רק בתחום הדואר הכמותי, בו חברת מסר רשאית לספק דואר למוסדות (כמו בנקים, קופות חולים).

לצורך כך מינה שר התקשורת איוב קרא בשנת 2018 ועדה שתבחן רפורמה על הרגולציה על תחום הדואר ליחידים. בראשות הוועדה עמד דניאל רוזן שהיה מנכ"ל משרד התקשורת בשנים 1997–2001. הוועדה נדרשה לדון בכמה נושאים ובהם: מועדי חלוקה של הדואר וחובה על עמידה בזמני החלוקה, בחינת הדואר היחידני לתחרות, ביטול הפיקוח על תעריפי הדואר הפרטי ועוד שורת נושאים. בכתב המינוי של הוועדה נאמר כי מטרתה "לחזק ולשמור על יכולת של חברת דואר ישראל לספק שירות אוניברסלי לאורך זמן, טובת הציבור ופיתוח תחרות אפקטיבית בתחום השמור".

הועדה הגישה את המלצותיה בשנת 2018 לשר איוב קרא, אולם בעקבות הקדמת הבחירות הוא לא יישם את ההמלצות. עם היכנסו של יועז הנדל לתפקיד שר התקשורת במאי 2020 נראה כי הוא יישם את המלצות הוועדה ובאוקטובר 2020 הודיע הנדל כי יישם את המלצות הוועדה. עם זאת משרד האוצר הודיע כי ככל הנראה הרפורמה לא תכלל בחוק ההסדרים ובספר התקציב של שנת 2020.

בעיתונות הכלכלית נמתחה ביקורת על הנדל, ונטען כי רוזן פעל בניגוד עניינים, שכן הוא עמד פעל להקמת קבוצה שתרכוש חלק מדואר ישראל.

המלצות הוועדה
-------------

* המלצת הוועדה לפתוח גם את תחום הדואר היחידני לתחרות
* משך זמן מסירת חבילות יהיה כמו זה של מכתב רגיל בארץ, כלומר תוך 5 ימים
* פריסה רחבה של נקודות מסירה לחבילות דואר, כך ש-90% מבתי האב יהיו במרחק של עד 1,500 מטר מנקודת חלוקה. זאת במקום החלוקה עד הבית
* כמו כן, המליצה הוועדה על שורה של פעולות שנדרשות כדי להגביר את התחרות בתחום

ראו גם
------

* משרד התקשורת
* דואר ישראל

קישורים חיצוניים
----------------

* דו"ח הוועדה
* כתב המינוי של הוועדה
* הודעה על מינוי הוועדה באתר משרד התקשורת

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד אמיתי זיו, מי יעמוד בראש הוועדה להגברת התחרות בדואר? המנכ"ל שהתנגד לתחרות בדואר, באתר TheMarker‏, 17 בדצמבר 2018
2. ↑  ועדה מייעצת לבחינת שירותי הדואר בתחום השמור, באתר GOV.IL
3. ↑  גד פרץ, ‏שר התקשורת קרא לא יטפל בדוח על התחרות בשוק הדואר, באתר גלובס, 25 במרץ 2019
4. ↑  אביאור אבו, תחרות, הסרת רגולציה - ומסירת חבילות בתוך 5 ימים: לקראת מהפכה בדואר?, באתר כלכליסט, 17 ביוני 2020
5. ↑  חברת דואר ישראל תגיש תוכנית לשיפור השירות תוך 40 יום, באתר ynet, 20 באוקטובר 2020
6. ↑  אתר למנויים בלבד נתי טוקר, משרד האוצר מתקן: הרפורמה בדואר לא תיכלל בחוק ההסדרים, באתר TheMarker‏, 9 ביולי 2020
7. ↑  אביאור אבו, הנדל מטאטא את ניגוד העניינים סביב הדואר, באתר כלכליסט, 9 ביולי 2020
8. ↑  אביאור אבו, הכובע הכפול של ראש הוועדה להסדרת הדואר, באתר כלכליסט, 1 ביולי 2020
**פרדריק הרצברג** (באנגלית: **Frederick Hertzberg**;‏ 18 באפריל 1923 – 19 בינואר 2000) היה פסיכולוג יהודי אמריקאי מאסכולת יחסי אנוש בניהול. פיתח את תאוריית שני הגורמים שהייתה בעלת השפעה רבה על תחום הניהול והעבודה.

קורות חיים
----------

הרצברג החל בצעירותו ללמוד בסיטי קולג' של ניו יורק, אך לימודיו נקטעו כאשר גויס לצבא ארצות הברית במלחמת העולם השנייה. הוא היה בין החיילים האמריקאים שנכנסו למחנה הריכוז דכאו לאחר כיבושו; המראות שראה והשיחות שקיים עם גרמנים בתקופת שירותו, תרמו להתעניינותו בתחום המוטיבציה. 

ב-1946 סיים את לימודיו בסיטי קולג', ועבר לאוניברסיטת פיטסבורג, שם המשיך בלימודים מתקדמים. במקביל היה מרצה לפסיכולוגיה באוניברסיטת Case Western Reserve בקליבלנד. אחר כך עבר לאוניברסיטת יוטה, שם עבד כמרצה לניהול בבית הספר לעסקים.

הרצברג פרסם ב-1968 את המאמר "One More Time, How Do You Motivate Employees?". המאמר זכה לפופולריות רבה, הודפס בעשרים השנים הבאות ב-1.2 מיליון עותקים, והפך למאמר המבוקש ביותר מתוך כתב העת בו פורסם, "Harvard Business Review".

מחקריו
------

הרצברג היה החוקר הראשון אשר הגדיר את הגורמים החשובים לשביעות רצון של עובדים. הוא יצר את תאוריית שני הגורמים, לפיה שביעות הרצון של העובדים מורכבת משני צירים נפרדים: ציר אחד של שביעות רצון מהעבודה וציר אחר של חוסר שביעות רצון מהעבודה. 

הציר של חוסר שביעות הרצון מתייחס לצרכים ה**חיצוניים** של העובד (גורמים "היגייניים"), בעיקר סביבת ותנאי העבודה, כמו מדיניות החברה, משכורת, תנאי עבודה ויחסים בין אישיים בתוך העבודה. עובד שאינו מרוצה מעבודתו הוא עובד שממעיט באינטראקציה עם סביבת העבודה שלו על מנת שלא לחוות תחושה של כאב ומתמקד בהימנעות. 

לעומת זאת, ציר שביעות הרצון מתייחס לצרכים ה**פנימיים** של האדם (גורמים "ממריצים" / "מניעים"), כמו הישגים, העבודה עצמה, אחריות וקידום, ובעיקר מתייחס להגשמה עצמית וגדילה פסיכולוגית, תוך מיקוד במשימה ובעצמי. כלומר, עובד מרוצה הוא עובד שמתפתח ומאותגר מהעבודה שלו. 

לפי התאוריה של הרצברג, עובד שעסוק רק בצרכים החיצוניים ועסוק בהימנעות מחוסר נעימות איננו עובד טוב או יעיל, כי הוא אינו פנוי לעבודה ואי אפשר לסמוך עליו בשעת משבר של הארגון. לכן, על פי הרצברג, ארגונים חייבים לעודד את עובדיהם למעט בהתייחסות לגורמים החיצוניים (בהם קל למצוא דברים שליליים) ולהתייחס יותר למניעים פנימיים, בכך העובדים ישקיעו יותר גם בעבודה עצמה.

לקריאה נוספת
------------

* Herzberg, F. (1973). Work and the nature of man. New York : New American Library.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרדריק הרצברג, One More Time: How Do You Motivate Employees?, מאמר חלקי
* תפיסת הממריץ/היגיינה של הרצברג, באתר "האנציקלופדיה לטכניקות ורעיונות בניהול"

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007279628605171
* BnF: cb12447306j (data)
* CiNii: DA00547277
* GND: 118550195
* ISNI: 0000 0001 0919 011X
* LCCN: n50029516
* NDL: 00443186
* NLK: KAC199612216
* NLP: a0000002692669
* NTA: 068661088
* SUDOC: 033623945
* VIAF: 79108022
* WorldCat: lccn-n50029516

 |
**נדב פרישמן** (נולד ב-29 ביוני 1976) הוא תסריטאי, עורך, במאי וסטנדאפיסט ישראלי.

ביוגרפיה
--------

נדב פרישמן נולד ב-1976 וגדל בנוה מונוסון. למד בתיכון מקיף יהוד, שירת בצנחנים. לאחר השחרור, למד תסריטאות בקמרה אובסקורה והחל את דרכו ככותב ואמן. בשנת 1997 החל להופיע כסטנדאפיסט במועדון הקאמל קומדי קלאב. בשנת 2002 החל לעבוד כתסריטאי בתוכנית ״לילה גוב 2״. בשנת 2003 החל לעבוד כתסריטאי בערוץ ביפ, בו עבד כתסריטאי על מספר תוכניות, ביניהן "שי ודרור", "פיני הגדול", "אלי נגד העולם" ו"האקדמיה לצחוק". ב-2009 היה היוצר והעורך הראשי של התוכנית ״מהדורה מוגבלת״ למשך חמש עונות. ב-2009 ביים וכתב (ביחד עם יוני סמאש) את הסרט ״זהירות פורנו״ ששודר בערוץ ביפ. ב-2010 היה היוצר והעורך הראשי של התוכנית ״לילה בכיף״ למשך שתי עונות. כמו כן, ביים שתי עונות של התכנית "מונית הכסף" בקשת. ב-2011 התמנה נדב לתפקיד מנהל התוכניות של ערוץ ביפ. ב-2013 היה היוצר והעורך הראשי של התוכנית "המופע של רד ודביר" ברשת. ב-2015 היה העורך הראשי של התוכנית "מלחמת המינים" ברשת.

בשנת 2017 יצר נדב ביחד עם יניב זוהר (אותו הכיר מעבודתם המשותפת ב"המופע של רד ודביר" וב״מלחמת המינים״), את הסדרה קופה ראשית. הסדרה זכתה להצלחה גדולה בישראל ואף להכרה בינלאומית, כאשר הייתה מועמדת לפרס אמי הבינלאומי.

בין השנים 2017–2020 שימש נדב כעורך הראשי ומנהל התוכן של ערוץ טדי. בשנת 2019 יצרו נדב ויניב סדרת ילדים בשם "לבד בבית" שמשודרת בכאן חינוכית.

משנת 2020 החל נדב להגיש ביחד עם דב נבון פודקאסט בשם "לשחרר את הדב".

חיים אישיים
-----------

נדב פרישמן נשוי, ומגדל ילד בהורות משותפת.

עבודות נבחרות
-------------

* קופה ראשית
* לבד בבית
* מהדורה מוגבלת
* לילה בכיף
* המופע של רד ודביר
* רשות הדיבוב
* פיני הגדול
* מלחמת המינים
* רד בדרכים
* ואלה השמות מונדיאל 2006

קישורים חיצוניים
----------------

* נדב פרישמן, ברשת החברתית פייסבוק
* נדב פרישמן, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* נדב פרישמן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* הפודקאסט "לשחרר את הדב" באתר Podbean.
* דורון בראונשטיין, נדב פרישמן: "כשעושים כל דבר שהוא לא דומה למשהו אחר זה נורא כיף" או: "רשות הדיבוב" בערוץ הראשון: רגע קומי, אוונגרדי וחתרני מכונן בתולדות תרבות הטלוויזיה הישראלית, בבלוג חי תרבות, 18 בדצמבר 2016.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  רז שכניק, "החלום זה לעשות ל'קופה ראשית' עשר עונות ומחזמר", באתר ynet, 23 ביולי 2021
2. ↑  הדס בשן, לצחוק או למות, באתר ynet, 6 במאי 2009
3. ↑  סמדר שילוני, "לקחו חבר'ה צעירים שיצחיקו ישראלים בפריים-טיים, אחרי נינט. מה חשבו שיקרה?", באתר ynet, 5 ביוני 2021
4. ↑  תכנית חדשה לשלום אסייג וליטל שוורץ - 'מלחמת המינים', באתר אייס, 15 באפריל 2015
5. ↑  מאיה פולק ומשה מאירסדורף, על כל הקופה: ברוכים הבאים אל מאחורי הקלעים של "שפע ישככר", ‏3.8.2021
6. ↑  שגיא בן נון‏, הישג אחרי "נבסו"? הסדרה "קופה ראשית" מועמדת ל"אמי" הבינלאומי לסדרה הקומית, באתר וואלה!‏, 19 בספטמבר 2019
7. ↑  ניר יהב‏, הדב השתחרר, באתר וואלה!‏, 30 ביולי 2021
**תחנת הרכבת ירושלים החאן** היא תחנת נוסעים מתוכננת של רכבת ישראל העתידה לשרת את הבאים לעיר העתיקה של ירושלים, ותושבי העיר. התחנה תמוקם בסמוך לתחנת הרכבת ההיסטורית של ירושלים.

התחנה ההיסטורית
---------------

 ערך מורחב – **תחנת הרכבת ההיסטורית של ירושלים**  

סמוך לתחנה שוכנת תחנת הרכבת ירושלים. היא נפתחה ב-1892 ופעלה באופן כמעט רציף עד 1998. התחנה חוותה לא מעט אירועים, כמו ניסיון פיצוץ, הקמת המדינה ועוד. ב-2005 ששופץ הקו הוחלט לא לחדשה עקב רצון עיירית ירושלים להפוך את שטח התחנה לנדל״ן, בסופו של דבר תוכנית זו לא יצאה לפועל והתחנה נשארה שוממה עד 2013, עת נפתח שטח התחנה כאזור מסחרי. לצד התחנה עובר פארק המסילה. בעתיד יעבור הקו הכחול של הרכבת הקלה לצד התחנה.

המשך המסילה מזרחה
-----------------

תוכנית תת"ל 108 כוללת את המשך המנהרות מהתחנה אל תחנה תת-קרקעית חדשה במתחם תחנת החאן ההיסטורית. התחנה צפויה לקום באזור מתחם התחנה הישנה שבין דרך חברון לדרך בית לחם, והתוכנית כוללת הקמה של מרכז מסחרי, תיירותי ועסקי באזור התחנה. מתחת ובסמוך לתחנת החאן יוקמו מסילות דיור לצורכי תפעול. התוכנית כולל אופציה להארכת המנהרות עד תחנת מלחה והקמת רציפים תת-קרקעיים בתחנה זו.

### מסילה לכותל

בעבר נבחנה האפשרות להארכת המסילה עד לתחנת ירושלים - הכותל ונבחנו בשלב זה שתי חלופות. על פי האחת תצא המסילה מתחנת ירושלים-מרכז ותעבור מתחת לרחוב יפו ולמתחם ממילא, ומשם צמוד לחומות העיר העתיקה (ומתחת להן) עד לשער האשפות; ואילו בחלופה השנייה תמשיך המסילה מירושלים־מרכז, תעבור מתחת לרחוב יפו ולמתחם ממילא, ובסמוך למגדל דוד ייכנס התוואי ישירות מתחת לעיר העתיקה, דרך הרובע היהודי ועד לכותל. במשרד התחבורה הדגישו כי תחנת הכותל תהיה בכל מקרה במתחם הרובע היהודי, וכן שמתכנני המשרד יערכו סקר עתיקות, והתוואי התת־קרקעי יעבור על סלע טבעי מתחת להן

לחצו כדי להקטין חזרה

לחצו להגדלה

לדף הקובץתמונה אינטראקטיבית (לחצו להסבר)‏

---

תרשים של מערך התחבורה הציבורית בירושלים:  
רכבת ישראל (בשחור), הקו האדום (באדום), הקו הכחול - אוטובוסים מרווחים (בכחול), המשך מתוכנן של הרכבת, של הקו האדום ושל הקו הכחול בקווים דקים, הרכבל לכותל בסגול

שירות רכבות בתחנה (בעתיד)
-------------------------

### קווי רכבת עתידיים בתחנה

לפי התוכנית האסטרטגית של רכבת ישראל לשנת 2040 מתוכננים:

1. קו נוסעים לכיוון ראשון לציון (עוקף נתב"ג ותל אביב) - בסוף 2019 החלה בנייתה של מסילת ראשון לציון – מודיעין, התוכנית כוללת בניית קשת נוספת במחלף ענבה המאפשרת לרכבות המגיעות מכיוון תחנת נבון להמשיך לכיוון ראשון לציון.
2. בעתיד מתוכננת הקמת קשתות נוספות מהמסילה לראשון לציון, קשתות אלו יאפשרו שירות בקו נוסעים ישיר מכיוון באר שבע ורחובות לירושלים.
3. במסגרת תוכנית החומש של רכבת ישראל מתוכנן חיבור המסילה למסילה המזרחית והקמת קו חיפה - ירושלים מבלי צורך לעבור בתחנות תל אביב.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **קו הרכבת ירושלים — ראשון לציון** ירושלים – יצחק נבון • רמלה – דרום • ראשון לציון – הראשונים • ראשון לציון – מעוין שורק • ראשון לציון – משה דיין |  |

הערות שוליים
------------

1. ↑  רועי רובינשטיין, צמוד למחנה יהודה וליד גן הפעמון: אלו תחנות הרכבת החדשות שיוקמו בירושלים, באתר ynet, 15 במאי 2023
2. ↑  גל ניסים, ‏הקו המשודרג: התחנה הסופית תהיה במלחה ולא בחאן, באתר גלובס, 2 ביוני 2002
3. ↑  אליסה אודנהיימר, מנכ"ל הרכבת: נשקלת מחדש ההסכמה להקים תחנה במלחה שבי-ם - במקום בחאן, באתר הארץ, 16 בנובמבר 2002
4. ↑  מנהל התכנון, באתר mavat.iplan.gov.il
5. ↑  דניאל הרץ, ‏החל תכנון קו הרכבת עד לכותל המערבי, באתר כיכר השבת, 25 בינואר 2017
**חוזה ארמנדו סאיובו** (נולד ב-3 במרץ 1973) הוא ספורטאי אנגולי המתחרה במשחקים הפאראלימפיים במסגרת המשלחת האנגולית. הוא אלוף פאראלימפי בריצות הקצרות ל-100, 200 ו-400 מטרים, והספורטאי האנגולי היחיד שהצליח לזכות במדליה פאראלימפית.

ביוגרפיה
--------

ארמנדו סאיובו התחרה לראשונה במשחקים במשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004), והצליח לזכות בשלוש מדליות זהב פאראלימפיות, לראשונה בתולדות המשלחת הלאומית. במרוץ ל-100 מטר (קטגוריה T11) הוא קבע שיא עולם של 11.37 שניות במקצה המוקדם, ובמקצה הגמר ניצח עם תוצאה של 11.41 שניות. בתחרות ל-200 מטרים שבר שיא עולם נוסף במקצה המוקדם כשסיים אותו בזמן של 23.04 שניות. במקצה הגמר ניפץ ארמנדו סאיובו את שיאו שלו וקטף מדליית זהב נוספת עם תוצאה של 22.73 שניות.

במרוץ ל-400 מטרים קבע סאיובו שיא עולם שלישי במקצה המוקדם כשעצר את השעון על 50.03 שניות. במקצה הגמר הוא לא הצליח לשחזר את התוצאה, אך זכה במדליית זהב שלישית במשחקים כשניצח במירוץ בזמן של 51.10 שניות.

במשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008) שב ארמנדו להתחרות בשלושת המרוצים בהם זכה במשחקים הקודמים. אך הפסיד בשלושתם לאצן הברזילאי לוקאס פראדו. במירוץ ל-100 מטרים סיים את התחרות עם תוצאה של 11.35 שניות, שני לפראדו שקבע שיא עולם של 11.03 שניות, במירוץ ל-200 מטרים סיים עם 22.70 שניות ונכנע לשיא עולם נוסף של פראדו שזכה במדליית הזהב עם 22.48 שניות, ובמירוץ ל-400 מטרים סיים עם מדליית הכסף בתוצאה של 50.44 שניות, וראה את פראדו קוטף מדליית זהב שלישית כשחצה את קו הסיום בזמן של 50.27 שניות.

ארמנדו סאיובו השתתף במשחקים בבייג'ינג גם במרוץ השליחים 4X100 עם נבחרתו ואף העפיל עימה למקצה הגמר, בו סיימה הרביעייה האנגולית אחרונה בזמן של 45.40 שניות.

במשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012) זכה סאיובו ארמנדו במדליית הזהב במירוץ ל-400 מטרים, עם שיא אישי של 50.75 שניות, לפני פראדו הברזילאי שסיים עם 51.44 שניות וגוטייה מאקודה הצרפתי שזכה במדליית הארד עם 52.45 שניות, ובמדליית הארד במקצה ל-200 מטרים עם 23.10 שניות.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של חוזה ארמנדו סאיובו

הערות שוליים
------------

1. ↑  ATHENS 2004 Paralympic Games Athletics Men's 100 m T11
2. ↑  ATHENS 2004 Paralympic Games Athletics Men's 200 m T11
3. ↑  ATHENS 2004 Paralympic Games Athletics Men's 400 m T11
4. ↑  Beijing 2008 Paralympic Games Athletics Men's 100 m T11
5. ↑  Beijing 2008 Paralympic Games Athletics Men's 200 m T11
6. ↑  Beijing 2008 Paralympic Games Athletics Men's 400 m T11
7. ↑  Beijing 2008 Paralympic Games Athletics Men's 4x100 m T11-13
8. ↑  Men's 400m - T11
9. ↑  Men's 200m - T11

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: n2017231863
* VIAF: 1534151353516352720009
* WorldCat: lccn-n2017231863

 |