הגבעה הצרפתיתהגבעה הצרפתית
צומת הגבעה הצרפתיתצומת הגבעה הצרפתית
**הגבעה הצרפתית**, בשמה הרשמי **גבעת שפירא**, היא שכונה בצפון מזרח ירושלים, שנוסדה בשנת 1971. יחד עם צמרת הבירה מתגוררים בגבעה הצרפתית כ-7,000 איש. השכונה הוקמה על שטח שנכבש מירדן במלחמת ששת הימים. היא נבנתה במסגרת תוכנית שכונות הבריח ליצירת רצף התיישבות עברי בין ירושלים המערבית להר הצופים (יחד עם השכונות גבעת המבתר, רמת אשכול ומעלות דפנה), שהיה עד המלחמה מובלעת ישראלית בתוך השטח הירדני.

מקור השם
--------

בניית מאגר המים ב"גבעת הצרפתים" - 1926
טקס חנוכת המאגר (המתקן נקרא בשם "אוצר המים הכללי"), 16 ביולי 1926
גרסה עממית **שגויה** מספרת כי הגבעה שעליה נבנתה לימים השכונה כונתה בידי הבריטים באנגלית "French Hill" (גבעת פרנץ') על שמו של חייל בכיר בשם ג'ון או דאגלס פרנץ' מימי מלחמת העולם הראשונה אך לדברים אין שחר. שם השכונה נובע מכך שאדמותיה היו שייכות לכנסיית סנטה אנה הצרפתית ולכן כינו אותה הבריטים בשם French Hill - גבעת הצרפתים. בראש הגבעה קיימו נזירים צרפתים ממסדר האבות הלבנים משק חקלאי, ובפי הערבים נקרא המקום "כרם אל-וז" ("כרם האווזים"). בעיתון הארץ מ-16 ביולי 1926, בדיווח על חנוכת מפעל המים של מעין פארה, נקראה הגבעה "גבעת הצרפתים". הכנסייה תרמה שטח קרקע להקמת מאגר מים שממנו זרמו מים לכל חלקי העיר בכוח הכבידה. השם העברי "הגבעה הצרפתית" הופיע לראשונה בעיתונות העברית ביולי 1948. בערבית רווח שם דומה: "א-תלה אל-פראנסייה".

ב-1971 ניתן לשכונה השם **גבעת שפירא**, על שם איש תנועת "המזרחי", השר לשעבר משה חיים שפירא. שם זה לא נקלט היטב בפי הציבור, הממשיך להשתמש בשם "הגבעה הצרפתית". הסיבה לגרסה המוטעית היא כנראה כתבה בעיתון "מעריב" מ-1971, בה נכתב על הכרזת שם השכונה כ"גבעת שפירא", וסופר שם על קצין בריטי בשם "פרנץ'" כביכול בלי לציין שום פרטים עליו.

מיקום וטופוגרפיה
----------------

מראה הגבעה הצרפתית מטיילת ארמון הנציב, על קו האופק מעל הר הבית ומוזיאון רוקפלר
הגבעה הצרפתית שוכנת על גבעה בגובה של 838 מטר, מה שהופך אותה לשכונה גבוהה יחסית לשכונות ירושלים, ולגבוהה ביותר באזור צפון העיר. בצפון היא גובלת בכביש 1 ושכונת שועפט, במערב בכביש 60, בדרום בקריית הממשלה שבמזרח ירושלים ובקמפוס אוניברסיטה העברית שבהר הצופים ובמזרח בשכונת צמרת הבירה. ביחד עם שכונה זו, משתרעת הגבעה הצרפתית על פני 970 דונם. ברום השכונה, בגובה 838 מטר, מתרוממת גבעת תצפית, בליבה מתנשאים שני רבי קומות בשם "ברוש הגבעה" גבוהים המוקפים בשרידי חורשת אורנים.

התחבורה בשכונה
--------------

התחבורה הציבורית בשכונה נחשבת למפותחת אשר חולפים בה קווי אוטובוס רבים ואף הרכבת הקלה חולפת בשכנות ומהווה עורק תחבורתי מרכזי לשכונה וליציאה מהעיר בכלל.

אם זאת בשל קרבת השכונה לכביש 9 וליציאה לכיוון ים המלח סובלת השכונה מעומס כבד ביציאה ממנה בשעות היום העמוסות.

ארכאולוגיה
----------

בעת חציבת היסודות לבנייני המגורים שנבנו עם הקמת השכונה נתגלו שרידים ליתיים שיוחסו לתרבות האשלו-יברודית, מה שמעיד כי התיישבות אנושית קדומה במקום הייתה בתקופת האבן. בנוסף, בעת הקמת השכונה נחשפה במרכז הגבעה הצרפתית, ליד מאגר המים, שרידי מצודה (המכונה היום מצד גבעת שפירא) מתקופת הברזל. האתר נחפר על ידי הארכאולוגית אורה נגבי מאוניברסיטת תל אביב ב-1969.

בנוסף, במקום בו הוקם הגשר בצומת המובילה לרמת אשכול, נתגלתה מערת קבורה עם 13 גלוסקמאות מתקופת בית שני, אחת מהן הכילה את השם: "יהוסף בן חגי".[דרוש מקור] בשכונה נחשפו גם שרידים מן התקופה הביזנטית.[דרוש מקור].

היסטוריה
--------

### הקמת השכונה

התוכנית להקמת השכונה אושרה במועצת עיריית ירושלים בפברואר 1969, כשכונה ל"יוצאי אמריקה" ביוזמת התאחדות עולי אמריקה וקנדה בישראל.

השכונה הוקמה ב-1971, על שטח שנכבש מירדן במלחמת ששת הימים. היא נבנתה, יחד עם השכונות גבעת המבתר, רמת אשכול ומעלות דפנה, במסגרת תוכנית שכונות הבריח ליצירת רצף התיישבות עברי בין ירושלים המערבית להר הצופים, שהיה עד מלחמת ששת הימים מובלעת ישראלית בתוך השטח הירדני.

בניגוד למקובל בשכונות ירושלים, רוב הבתים בשכונה נבנו כמבנים בני 6–7 קומות. היתר בניה זה היה תגובת ממשלת ישראל ל"תוכנית רוג'רס" - שיזם מזכיר המדינה האמריקני ויליאם רוג'רס, להחזרת נוכחות ירדנית סמלית לעיר.

### בשנות ה-2000

בשנת 2003 החלה הקמת פרויקט "ברוש הגבעה" במגרש הפנוי האחרון בשכונה, על קרקע של 25 דונם בבעלות המסדר הנוצרי משמורת ארץ הקודש, קרקע אותה רכש מהמסדר הצרפתי "האבות הלבנים" ב-1960. ב-1996 נכנס המסדר לעסקת קומבינציה עם הקבלן משה סטולר לבניית חמישה מגדלים במקום בגובה של כ-20 קומות, אף על פי שבתוכנית המתאר הוגדר כשטח ציבורי פתוח. התוכנית נתקלה בהתנגדויות רבות מצד תושבי השכונה, הן בשל גובה המגדלים והן מחשש לצפיפות תחבורתית בשכונה. ב-1998 הוועדה המקומית לתכנון ובנייה בירושלים אישרה את שינוי ייעוד הקרקע בתנאי שהיזם יבנה מתנ"ס חדש לתושבי השכונה, לפני התחלת בניית הדירות שאישרה העירייה. המתנ"ס שנבנה בסופו של דבר היה בשטח של 2,000 מ"ר בלבד במקום 4,500 מ"ר, כפי שסוכם, והיזם שילם היטל השבחה נמוך, לאחר התערבותו של ראש העירייה אהוד אולמרט. הפרויקט היה גם נושא לסכסוך משפטי בין משמורת ארץ הקודש לעורך הדין שייצג את המסדר, בטענה שעשה יד אחת עם הצד השני לעסקה; הכנסייה ויתרה בסוף על זכויותיה במקרקעין, במחיר לא משתלם. הכנסייה פתחה בחקירה, אותה ניהל שופט בית-המשפט העליון של הוותיקן, האב דוד יגר שהובילה לתביעה בסך של כ-100 מיליון ש"ח מצד הכנסייה. בית-המשפט המחוזי פסק לבסוף כי המסדר הנוצרי זכאי לקבל בפרויקט שווי של 29 דירות, בניכוי של 6 מיליון דולר.

ב-2006 נחנך בשכונה פרויקט "כפר הסטודנטים", על ידי חברת אפריקה ישראל. 4 שנים קודם לכן זכתה חברת אפריקה ישראל נכסים בשותפות עם חברת מנרב אחזקות במכרז של האוניברסיטה העברית לבנייה ולהפעלה של מעונות סטודנטים. בפרויקט נבנו 11 בניינים, שטח נוסף של כ-18 אלף מ"ר למסחר וחניון לכ-450 כלי רכב. בכפר מתגוררים כ-1,000 סטודנטים, המשפיעים על אופייה הצעיר של השכונה. עוד בטרם הקמת הכפר היו קיימים בשיפוליה הדרומיים של הגבעה הצרפתית מעונות אידלסון-ברונפמן לסטודנטים, שהכילו 29 מבנים בגבהים שונים לצד בתים פרטיים, בבעלות ערבים שנשארו במקום מ-1967. ב-2012 ביקשה האוניברסיטה לצמצם את מעונות הסטודנטים לטובת פרויקטי מגורים, בטענה שהיצע המעונות בקמפוס הר הצופים גדול מהביקוש.

אופי השכונה
-----------

עקב היותה שכונת קצה, הגבעה הצרפתית היא שכונה שלווה ושקטה. המצב הסוציו-אקונומי של דיירי השכונה הוא בינוני-גבוה, והיא נחשבת לאחת משכונות היוקרה של ירושלים, ויש בה דירות יוקרה רבות. בשל הקרבה לקמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים, מתגורר בשכונה חלק ניכר מהסטודנטים וסגל האוניברסיטה.

בגבעה הצרפתית ישנה אוכלוסייה מגוונת, בעבר רוב תושבי השכונה היו חילונים ומיעוט דתיים אך מתחילת שנות האלפיים הרבה זוגות צעירים דתיים וחרדים מתגוררים בשכונה, ובעקבות כך הוקמו בשכונה כמה קהילות דתיות פעילות מזרמים מגוונים. בשכונה מתגוררות כמה מאות משפחות ערביות, לרוב משפחות ערביות-ישראליות שעברו לירושלים מהמשולש או מהגליל, והן מהוות כ-20% מתושבי השכונה. רבות מהמשפחות הערביות גרות ברחוב ג'ורג' אדם סמית - רחוב שלפני מלחמת ששת הימים היה רחוב קטן בסמוך לשכונת שייח ג'ראח הערבית ובמהלך בניית שכונת הגבעה הצרפתית הוכלל בשטחה. הרחוב הוקם בשנת 1948 בידי משפחות פליטים מהכפר ליפתא, על אדמה שבבעלותן במקום. במהלך העשור הראשון של המאה ה-21, הוכפל מספר הבניינים ברחוב זה בשל הגידול הטבעי באוכלוסייתו. חלק מהמשפחות הערביות עברו אל השכונה משכונות ערביות במזרח ירושלים וכן מהגליל.

מוסדות בשכונה
-------------

מלון דן ירושלים, המלון הגדול בעיר
### בתי כנסת

* בתי הכנסת המרכזיים של השכונה נמצאים ברחוב ההגנה, "אהל שמואל" האשכנזי ו"נווה דוד" הספרדי. בקמפוס נמצא גם המקווה השכונתי, וכן בית מדרש וכולל אברכים.
* בית כנסת "רמות ציון" ברחוב בר-כוכבא
* בית הכנסת "שערי רחמים ושמחה" ברחוב החי"ל
* בית הכנסת "חניכי הישיבות" ברחוב בר כוכבא
* בית הכנסת "גבורת יוסף" ברחוב בר כוכבא
* מכון סדנת אנוש ברחוב אצל אשר מתקיימות בו תפילות מידי שבת ובחול המועד

### חינוך

* בית הספר היסודי ממלכתי ע"ש "יאנוש קורצ'אק", בי"ס לחדשנות חינוכית ולאמנויות
* בית הספר היסודי ע"ש פרנקל - בית הספר הקונסרבטיבי הראשון שהוקם במדינה, מרשת תל"י.
* בית הספר היסודי "באר".
* חטיבת ביניים "תבל".
* תנועות הנוער - נוע"ם- נוער מסורתי, והנוער העובד והלומד.
* בית אחווה של אלפא אפסילון פאי
* שלוחת המכינה הקדם-צבאית "הירושלמית"

### קהילה

* דיור מוגן
* מינהל קהילתי לתושבי השכונה, שכונות צמרת הבירה, גבעת המבתר ורמת אשכול - מכיל מכון כושר פרטי ומשמש כמתנ"ס.
* ספרייה ציבורית תורנית
* דואר ישראל
* תחנת משטרה
* מרכז הספורט ע"ש לרנר
* מטה האו"ם בירושלים

בקרבת השכונה שוכן בית החולים הדסה הר הצופים.

### בתי עסק

* מלון דן ירושלים
* שני ברים: ה"איינשטיין" של אגודת הסטודנטים של האוניברסיטה העברית בתוך כפר הסטודנטים ו"הארטישוק" של תנועת "רוח חדשה" מאחורי המרכז המסחרי בשכונה.

בשכונה נבנה מתחם פרטי בשם ברוש הגבעה, הכולל שני מגדלי יוקרה בני 12 קומות כל אחד ומדורגים.

מחלף שער מזרח
-------------

הרכבת הקלה בצומת הגבעה הצרפתית, בין השכונה לשכונת גבעת המבתר
מחלף שער מזרח, הידוע בשם "צומת הגבעה הצרפתית", נמצא בגבול הצפון-מערבי של השכונה. צומת זה הוא צומת חשוב בירושלים, המקשר בין פסגת זאב והיישובים מצפון לירושלים, מרכז העיר וכביש 1. הצומת הומה אדם ופקוק במשך רבות משעות היום, ויש בו טרמפיאדה לחיילים ולתושבי חבל בנימין. בצומת התחוללו מספר פיגועים בזמן האינתיפאדה השנייה שהחלה בשנת 2000.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **הגבעה הצרפתית** |

* הגבעה הצרפתית באתר עיריית ירושלים
* הגבעה הצרפתית (ירושלים, ישראל), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  שכונת הגבעה הצרפתית, באתר האתר הרשמי של עיריית ירושלים
2. ↑  זאב וילנאי, ירושלים שכונות סביב לה
3. ↑  שמחת המים בירושלים, הארץ, 16 ביולי 1926
4. ↑  יונה כהן, 60 ימי מצור על הר הצופים, הצופה, 11 ביולי 1948  
יונה כהן, סיור בזק בקווי היהודים, הצופה, 22 ביולי 1948
5. ↑  הגלגול הצרפתי של פרנץ האנגלי, מעריב, 12 ביולי 1971
6. ↑  ליתוס - אבן
7. ↑  נגבי א' תש"ל. שרידי מיצד ליד הגבעה הצרפתית. חדשות ארכיאולוגיות לא–לב:18
8. ↑  גבעת שפירא, מצד
9. ↑  אושרו תכניות לפיתוח הבירה, הצופה, 24 בפברואר 1969
10. ↑  רובע מגורים ליוצאי אמריקה יבנה ב"גבעה הצרפתית", על המשמר, 31 בדצמבר 1968
11. ↑  רובע מגורים ליוצאי קנדה ואמריקה יוקם במזרח־ירושלים, הצופה, 1 בינואר 1969
12. ↑  ניר חסון, סמווד קונסטרקשיין מקימה 300 יח"ד בגבעה הצרפתית בירושלים, באתר הארץ, 20 במרץ 2003
13. ↑  שוקי שדה, גיבורי הולילנד נפגשים שוב: כך הפך שטח פתוח ל-5 מגדלים בגבעה הצרפתית בירושלים, באתר TheMarker‏, 4 ביוני 2010
14. ↑  תומר זרחין, מביה"ס הדתי לצמרת השיפוט של הכס הקדוש, באתר הארץ, 11 בספטמבר 2011
15. ↑  גור מגידו, ‏המשפטן מהוותיקן, העו"ד שגרף מיליונים והמסדר הפרנציסקני, באתר גלובס, 21 באוגוסט 2016
16. ↑  אפריקה מכרה 51% ממגדל הקריה בת"א ואת מעונות הסטודנטים בי-ם ב-433 מ' ש', באתר גלובס, 11 בינואר 2009
17. ↑  רנית נחום-הלוי, האונ' העברית עשויה להכשיל העסקה של אפריקה למכירת מעונות הסטודנטים, באתר הארץ, 14 בינואר 2009
18. ↑  רנית נחום-הלוי, האוניברסיטה העברית תצמצם מעונות סטודנטים לטובת פרויקטי מגורים, באתר TheMarker‏, 24 בינואר 2012
19. ↑  רנית נחום-הלוי, הגבעה הצרפתית בדרך להתייצבות, באתר הארץ, 15 באוקטובר 2009
20. ↑  אתר למנויים בלבד ניר חסון, המתיחות בירושלים הותירה את נקודות המפגש בין יהודים לערבים במעמד צד אחד, באתר הארץ, 31 במאי 2021
21. ↑  עמירה הס, עיריית ירושלים מתכוונת להרוס בתי פלשתינאים, באתר הארץ, 14 באפריל 2001
22. ↑  משה שטיינמץ‏, ירושלים של בורגנים, חרדים וערבים: כך שינתה בירת ישראל את פניה, באתר וואלה!‏, 5 ביוני 2016

| שכונות ירושלים |
| --- |
| 

| העיר העתיקה |
| --- |
| הר הבית • הרובע הארמני • הרובע היהודי • הרובע המוסלמי • באב אל חוטה • הרובע הנוצרי • שכונת המוגרבים |

 |
| 

| כפרים קדומים שצורפו לעיר |
| --- |
| אום טובא • א-טור • בית צפאפא • דיר יאסין • כפר עקב • ליפתא • מלחה • סילואן • עין כרם • עיסאוויה • צור באהר • שועפאט • שייח' באדר • שרפאת |

 |
| 

| התקופה העות'מאנית, עד 1890 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| הבנייה היהודית | אבן ישראל • אהל משה • בית דוד • בית יוסף • בית יעקב • בית ישראל • בתי ויטנברג • בתי ניסן ב"ק • ימין משה • כרם אברהם • כפר השילוח התימני • מאה שערים • מוצא (נבנתה כמושבה וסופחה ב-1993) • מזכרת משה • מחנה יהודה • מחנה ישראל • משכנות ישראל • משכנות שאננים • נחלאות • נחלת שבעה • נחלת צדוק • סוכת שלום • שערי צדק |
| הבנייה הנוצרית | המושבה האמריקאית • המושבה הגרמנית • המתחם הצרפתי בירושלים • הר הזיתים • הר ציון • מגרש הרוסים • רחוב הנביאים • שכונת החבשים |
| הבנייה המוסלמית | אבו תור • ואדי אל-ג'וז • טנטור • מוסררה • שכונת החוסיינים • שכונת נשאשיבי |

 |

 |
| 

| התקופה העות'מאנית, מ-1890 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| בנייה עות'מאנית | העיר העתיקה • תחנת הרכבת ירושלים • רחוב יפו |
| בנייה יהודית | אוהל שלמה • בתי אונגרין • בתי ברוידא • בתי הורנשטיין • בתי ורשה • בתי נייטין • בתי ראנד • שמאעה • גבעת שאול • ג'ורת אל-ענב (כיום חוצות היוצר) • זיכרון משה • חצר שטרויס • נחלת שמעון • עזרת ישראל • שכונת אחווה • שכונת הבוכרים • שכונת הגורג'ים • שמעון הצדיק • שערי חסד • שערי ירושלים |
| בנייה ערבית | באב א-זהרה • בקעה • ממילא • שייח' ג'ראח |
| בנייה יוונית | המושבה היוונית |

 |

 |
| 

| בנייה בתקופת המנדט, 1948-1918 |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| בנייה בריטית | המשולש |
| בנייה יהודית | מקור ברוך • ארנונה • בתי מונקאטש • גאולה • "המשולש" • הר הצופים • יפה נוף • מחניים • מקור ברוך • מרחביה • נווה יעקב (מושבה) • נווה שאנן • נחלת אחים • סנהדריה • עטרות • עץ חיים • קריית שמואל • רוממה • רחוב המלך דוד • שיכון פאג"י • תל ארזה**שכונות הגנים בירושלים**: בית הכרם • בית וגן • מקור חיים • קריית משה • רחביה • תלפיות |
| בנייה ערבית | בית חנינא • ג'בל מוכאבר • טלביה • קטמון • ראס אל-עמוד • שייח' ג'ראח • שייח' סעד |

 |

 |
| 

| בנייה ישראלית 1967-1949 |
| --- |
| גבעת מרדכי • גבעת רם • הולילנד • ניות • קריית אונסדורף • קריית הממשלה • קריית וולפסון • קריית מטרסדורף • קריית צאנז • קריית שומרי אמונים • רמת דניה • שיכון חב"ד • עיר גנים • פת • קטמונים • קריית היובל • קריית מנחם • שמואל הנביא |

 |
| 

| בנייה ישראלית מאז מלחמת ששת הימים, 1967- |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| שכונות הבריח | גבעת המבתר • הגבעה הצרפתית • מעלות דפנה • צמרת הבירה • קריית הממשלה (מזרח ירושלים) • רמת אשכול |
| שכונות הטבעת | גבעת המטוס • גבעת משואה • גילה • נווה יעקב • פסגת זאב • רמות אלון • רמות פולין • תלפיות מזרח |

גבעת אורנים • גבעת משה • הר חוצבים • הר חומה • הר נוף • מעלה הזיתים • נוף ציון • סנהדריה המורחבת • עזרת תורה • קריית בעלז • רמת בית הכרם • רמת שלמה • רמת שרת |

 |
| 

| שונות |
| --- |
| פרויקט הכניסה לעיר • קריית הלאום • הר הרצל • הר המנוחות • בית ישראל (קיבוץ) • רמת רחל • שכונת חצר • מחנה הפליטים שועפאט • שכונות חרדיות • גבעת הארבעה • קטגוריה שכונות ירושלים • פורטל שכונות ירושלים |

 |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007493934605171

 |