recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
"**חייל! חייל!**" (1981) הוא ציור מאת האמן הישראלי משה גרשוני.

הציור, ברוחב של 100 ס"מ ובאורך של 140 ס"מ, עשוי בטכניקה מעורבת על גבי נייר. במרכזו של הציור מופיע דמותו של גבר צעיר הלובש חולצה כהה בעלת צווארון. תווי פניו, המצוירים בצבע צהוב, מודגשים בצבע שחור. בייחוד בולט פיו המצויר בחושניות. לצד הדמות מופיע סימן מגן דוד בצבע כחול אשר עבר מעין האנשה לדמות אדם הנועלת נעליים גבוהות. מתחת למגן דוד מופיע הכיתוב "יצחק! יצחק!". כיתוב נוסף מופיע בראש הציור והוא אשר העניק את השם ליצירה. הכיתוב, כמו שאר הציור נעשה בטכניקה של ציור באצבעות, טכניקה אשר מעצימה את האקספרסיביות של היצירה. 

היצירה מהווה פרט מתוך סדרה גדולה של ציורים של גרשוני אשר נוצרו בתחילת שנות השמונים ואשר הוצגו בתערוכה במוזיאון ישראל בשנת 1986. קריאה פרשנית של הציור מעלה יחס מורכב ואמביוולנטי בין היחיד אל החברה. הציור מעלה אלמנטים הומואירוטיים כגון תווי הפנים ה"נשיים" בעיצוב דמות האדם, ציון איקונוגרפי של עקדת יצחק המהווה גם קריאה אל יצחק אחר, בן זוגו של גרשוני באותה עת. אלמנטים אלו טבועים גם ביחס אל ממסד ציוני-צבאי אשר מבקש מן החייל "לשיר" - פעולה היכולה להתפרש כהצטרפות אל המסגרת הכללית ואשר מופיעה גם בציורים אחרים של גרשוני, או לחלופין כפעולה טרנסגרסיבית של ביטוי מיניות הומוסקסואלית אסורה. 

| **משה גרשוני** |
| --- |
| פיסול | הנייר נראה לבן מבחוץ אבל בפנים הוא שחור (1970) • אבי זקני (1970) • יד ענוגה (1978) • מי ציוני ומי לא (1979) • בדם ליבי (1980) • אטימה אדומה: תיאטרון (1980) • חייל! חייל! (1981) • תשיר, חייל: (1981) • איזה חייל נהדר (1982) • ח"י רקפות (1984) • אבינו מלכנו (1984) • קדיש (1984) • יצחק יצחק (1985) • במראה ובחידות (1986) • י"ג תחריטים לשירי חיים נחמן ביאליק (1987) • בודפשט (1988-1987) • צדק לפניו יהלך (1988-1987) • ללא כותרת (מגן דוד שחור) (1992) • ללא כותרת (אל מלא רחמים) (1996-1995) |  |
**דימי אוגוינה** (באנגלית: **Dimie Ogoina**) הוא רופא-מדען ניגרי למחלות זיהומיות. הוא פרופסור לרפואה באוניברסיטת ניז'ר דלתא ומנהל רפואי ראשי בבית החולים שלה. הוא נשיא האגודה הניגרית למחלות זיהומיות.

ביוגרפיה
--------

אוגוינה למד בתיכון בלאגוס, ניגריה. הוא השלים תואר ראשון ברפואה, תואר ראשון בכירורגיה מאוניברסיטת אחמדו בלו, שם למד תחת המנטורים לסלו אגלר וג'פרי אונימלוקווה.

לאחר התמחותו, אוגוינה עבד כמרצה ורופא יועץ במרפאת איידס בבית החולים של אוניברסיטת בינגהאם בג'וס. לאחר מכן הצטרף לאוניברסיטת ניז'ר דלתא ולבית החולים NDU שם שימש בכמה תפקידים כולל ראש מחלקה, פרובסט של המכללה לרפואה, יו"ר הוועדה המייעצת הרפואית ומנהל רפואי ראשי. הוא פרופסור לרפואה. אוגוינה חוקר איידס ועמידות לאנטיביוטיקה. נכון לשנת 2023, הוא הנשיא הנוכחי של האגודה הניגרית למחלות זיהומיות. באפריל 2023, אוגוינה נבחר לרשימת טיים 100 של האנשים המשפיעים ביותר בעולם על תרומתו המדעית.

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  Kirby, Tony (2023-02-01). "Dimie Ogoina—Nigeria's expert in mpox". *The Lancet Infectious Diseases* (באנגלית). **23** (2): 164. doi:10.1016/S1473-3099(23)00018-X. ISSN 1473-3099.
2. ↑  "Prof. Dimie Ogoina - NIDS" (באנגלית אמריקאית). 2020-05-31. נבדק ב-2023-04-14.
3. ↑  Rimoin, Anne (2023-04-13). "Dimie Ogoina: The 100 Most Influential People of 2023". *Time* (באנגלית). נבדק ב-2023-04-14.

קישורים חיצוניים
----------------

* דימי אוגוינה, ברשת החברתית טוויטר
* דימי אוגוינה, ברשת החברתית LinkedIn

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0004 9926 1189
* LCCN: no2018065036
* ORCID: 0000-0002-2098-6300
* S2AuthorId: 4371758
* VIAF: 31152682486223310547
* WorldCat (עם VIAF): 31152682486223310547

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"דימי אוגוינה"**.
**גשר הזיכרון ארלינגטון** (באנגלית: **Arlington Memorial Bridge**) הוא גשר כביש הנטוי על פני נהר הפוטומק בגבול העיר וושינגטון, בירת ארצות הברית. קצהו הצפון-מזרחי של הגשר, שאורכו 659 מטרים, מהווה את המשכה של שדרת המול של וושינגטון, ואילו הכביש הנמשך מקצהו האחר, בתחומי מדינת וירג'יניה, מוביל אל שערי בית הקברות הלאומי ארלינגטון, הסמוך לגשר.

הקונגרס הציע לבנות גשר באותו מיקום על גבי הפוטומק כבר בשנת 1886, אך הדיונים על הגשר והליכי התכנון שלו התמשכו בעצלתיים על פני שנים רבות, בין השאר עקב עבודות פיתוח נרחבות שנעשו בראשית המאה העשרים בקצהו המערבי של המול ופרוץ מלחמת העולם הראשונה. בתחילה הוצעו לו השמות "גשר הזיכרון לינקולן-גרנט" ו"גשר הזיכרון הגנרל גרנט". בניית הגשר אושרה על ידי הקונגרס ב-1925 והוא נפתח לשימוש ב-16 בינואר 1932, בטקס במעמד נשיא ארצות הברית הרברט הובר.

קצהו הצפון-מזרחי של הגשר נח לרגלי אנדרטת לינקולן שבקצהו המערבי של המול. קצהו הדרום מערבי ניצב על האי קולומביה, הסמוך לגדתו המערבית של הפוטומק. שדרת הזיכרון, המתמשכת ממנו, חוצה את הגשר שעל פני תעלת הגבול (Boundary Channel) הצרה שבין האי קולומביה לגדתו של הפוטומק ומגיעה אל שערי בית הקברות ארלינגטון.

הגשר מקשר באופן מעשי וסמלי את אנדרטת לינקולן שממזרח לו ואת בית ארלינגטון, ביתו לשעבר של גנרל רוברט אי לי, גדול מצביאי מדינות הדרום במלחמת האזרחים האמריקנית, הניצב על הגבעה המתנשאת מעל לקצהו המערבי של הגשר. חיבור זה היה מכוון והוא מיועד לסמל את האיחוד מחדש של מדינות הצפון והדרום לאחר מלחמת האזרחים.

מראה הגשר מקצהו המזרחי. בכניסה אליו נראים הפסלים "הקרבה" ו"גבורה". על הגבעה הניצבת מול קצהו המערבי של הגשר נראה בית ארלינגטון
הגשר תוכנן בסגנון הנאו-קלאסי על ידי משרד האדריכלים מק'ים, מיד ווייט (McKim, Mead & White). הוא בנוי אבן ונשען על גבי תשע קשתות מבטון מזוין, שלהן מיפתח של כ-66 מטרים. רוחבו הוא כ-30 מטרים ובו שלושה נתיבי תנועה לכל כיוון. עלות בניית הגשר והכביש שעליו הגיעה ל-21 מיליון דולר.

חלקו המרכזי של הגשר נבנה ממתכת ונועד לשמש כגשר מתרומם, על מנת לאפשר מעבר של כלי שיט גדולים במעלה הפוטומק. כוונה זו ננטשה לאחר שמצפון לגשר נבנה **גשר תאודור רוזוולט**, אשר לא כלל תכונה זו.

פניו האנכיים של כל אחד מעמודי הגשר מעוטרים על ידי עיטור עגול של נשרים ופסקס שעוצבו על ידי הפסל קרל פול ג'נויין (Carl Paul Jennewein). במבוא הגשר הסמוך לוושינגטון ניצבים שני פסלים מוזהבים, פסלי "אמנויות המלחמה" (The Arts of War), "הקרבה" ו"גבורה" שמותיהם. הם פוסלו על ידי הפסל ליאו פרידהנדלר והושלמו בשנת 1951.

בשנת 1980 הוכלל הגשר במרשם הלאומי של אתרים היסטוריים של ארצות הברית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גשר הזיכרון ארלינגטון** בוויקישיתוף
* גשר הזיכרון ארלינגטון באתר Structurae.
* Bridge units Mt Vernon And Nations Capital מן המגזין Popular Mechanics.
* גשר הזיכרון ארלינגטון באתר שירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית

הערות שוליים
------------

1. ↑  ציר המול מתמשך ממזרח למערב, וציר הגשר נטוי ביחס אליו לדרום-מערב בזווית של כ-30 מעלות.
2. ↑  מקור: אתר Structurae.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NARA: 10047237

 |
**אמקיהי מצוי** (שם מדעי: **Chlorodrepanis virens**) הוא מין של ציפור ממשפחת הפרושיים האנדמית להוואי.

ישנם 2 תת-מינים לציפור זו:

* Chlorodrepanis virens wilsoni - מופיע ביערות באיי מאווי, מולוקאי ובעבר גם בלאנאי.
* Chlorodrepanis virens virens - החי באי הוואי.

תיאור
-----

האמקיהי היא ציפור קטנה יחסית באורך של עד 10 ס"מ ובעלת נוצות בגווני צהוב-ירוק כשל ירקון עם מקור שחור מעט מעוקל באורך 1.3 ס"מ. רגליה ועיניה שחורות והצידיים שתחת הכנפיים לבנים.

היא יונקת צוף בעיקרה כשמקורה עוזר לה לשתות צוף של ברזילי גבעות פולינזי, פטל הוואי (*Rubus hawaiensis*), של *Sophora chrysophylla* ועוד וכן של מיצי עסיס של פירות והיא משלימה את תזונתה בחרקים ועכבישים.

לציפור זו עונת רבייה ארוכה של כ-9 חודשים ולרוב הם מקננים בזוגות מעל צמרות העצים ובקן הנקבה מטילה 2 ביצים, אשר בבקיעתם נשארים בקן כ-15 עד 21 ימים לפני עזיבתם. הם הופכים לעצמאיים בגיל 2 עד 3 חודשים.

הציפור חיה באיים: הוואי, מאווי, מולוקאי ובעבר גם בלאנאי, שם היא נראתה לאחרונה ב-1976. תפוצתו היא במגוון בתי גידול מיערות, יערות גשם ומורדות הרים עד לגובה 2,400 מטרים, לעיתים גם ביערות מחטניים נמוכים. בניגוד למרבית פרושי הוואי ולמרות אנדמיותו הוא איננו מצוי בסכנת הכחדה בטבע והוא אף מסתגל להופעת מחלות חדשות כמו המלריה, שהובאה בידי יתושים להוואי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אמקיהי מצוי** בוויקישיתוף
* אמקיהי מצוי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  אמקיהי מצוי באתר הרשימה האדומה של IUCN
**באלו** (באנגלית: **Baloo**) הוא דמות בדיונית של דוב המופיעה בספרו של רודיארד קיפלינג - "ספר הג'ונגל" וכן בספר ההמשך "ספר הג'ונגל השני". מקור שמו של באלו הוא במילה ההינדית ל"דוב" (भालू).

ביוגרפיה
--------

באלו הוא דוב שפתני (או בסרטים מסוימים דוב חום ואף דוב שחור אסייתי) שגר בג'ונגלים של הודו ומלמד את הזאבים מהו חוק הג'ונגל. לאחר שמוגלי גדל על ידי הזאבים הוא ובגירה הופכים לחבריו הטובים ובאלו מלמד את מוגלי על חוקי הג'ונגל.

הופעות נוספות
-------------

הופעתו הראשונה של באלו בגרסת אנימציה הייתה בגרסת האנימציה "הרפתקאות מוגלי" משנת 1967.

באלו הופיע באותה שנה בעיבוד האנימציה של דיסני לספר בדיבובו של פיל האריס ובשנת 2003 בסרט ההמשך בדיבובו של ג'ון גודמן, וכן בסדרת האנימה היפנית "מסיפורי ספר הג'ונגל" ובסדרות הנפשה של דיסני כמו: "עולם סחרחר" בתפקיד טייס (בדיבוב אד גילברט), "גורי הג'ונגל" (בדיבוב א.ג. דיילי), ו"בית העכבר".

בסרט של דיסני הוא שר שיר בשם "The Bare Necessities" ("הצרכים הפשוטים", אך נשמע גם כמו "צורכי הדוב") בו הוא מציג למוגלי את הפילוסופיה שלו: לחיות בפשטות, ליהנות ממה שיש, לא לבזבז זמן בחיפושים אחר מה שלא קיים, לא לטרוח ולא לעבוד קשה.

במחזמר "ספר הג'ונגל" בישראל בשנת 1996 את באלו שיחק טוביה צפיר, ובגרסאות מאוחרות יותר של המחזמר גילם אותו צחי נוי. 

באלו מופיע בסרט הלייב אקשן בבימויו של ג'ון פאברו, הוא מדובב על ידי ביל מארי. באלו ומוגלי נפגשים לראשונה כאשר באלו מציל את חייו של מוגלי לפני שהוא נאכל על ידי קא הפיתון. לאחר מכן מנצל באלו את מוגלי כדי להשיג דבש, אליו הוא אינו יכול להגיע. בין באלו למוגלי נוצרת חברות שנאלצת להתפרק לאחר שבאלו מבין כי שירחן מנסה להרוג את מוגלי. באלו שב להציל את מוגלי בעזרתו של בגירה מידיו של המלך לואי אשר חוטף את מוגלי. באלו גם עוזר למוגלי להביס את שירחן בקרב האחרון בסרט.

מדבבים של באלו בגרסה העברית
---------------------------

| מדבב | סרט/סדרה |
| --- | --- |
| דני ליטני | ספר הג'ונגל של דיסני |
| יוני חן | אחיו של מוגלי |
| מוטי דיכנה | מסיפורי ספר הג'ונגל |
| דב רייזר | עולם סחרחר |
| דני בסן | ספר הג'ונגל 2 |
| דני בסן | ספר הג'ונגל (סדרת אנימציה) |
| מיכה אוזין סליאן | ספר הג'ונגל (סדרת אנימציה) |
| דרור קרן | ספר הג'ונגל (סרט, 2016) |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **באלו** בוויקישיתוף

| ספר הג'ונגל |
| --- |
| ספרים | ספר הג'ונגל (1894) ספר הג'ונגל השני (1895) • ריקי-טיקי-טאבי |
| סרטים | ספר הג'ונגל (1967) • ספר הג'ונגל (1990) • ספר הג'ונגל (1994) • ספר הג'ונגל (1998) • ספר הג'ונגל 2 (2003) • ספר הג'ונגל (2016) • מוגלי: אגדת הג'ונגל (2018) |
| דמויות | מוגלי • באלו • בגירה • שירחן • אקילה • קא • קולונל האטי • המלך לואי |
| סדרות ומחזות | מסיפורי ספר הג'ונגל (1989) • גורי הג'ונגל (1996) • ספר הג'ונגל - המחזמר הישראלי (1996) • ספר הג'ונגל (סדרת אנימציה) (2010) |
מפת האימפריה הרומית במאה ה-2 לספירה. רייטיה מסומנת בצבע אדום.
**רייטיה** (בלטינית: **Raetia**) היא חבל ארץ גאוגרפי והיסטורי במרכז אירופה שעל הרי האלפים (כיום בשווייץ ובדרום גרמניה).

גבולותיה הגאוגרפיים
-------------------

רייטיה גבלה במזרח בפרובינקיה הרומית נוריקום, במערב בפרובינקיה הרומית גרמניה עילית, בדרום בפרובינקיה הרומית גאליה קיסאלפינה ובצפון באדמת ההלווטים. בתחומה נמצאו גם הריין העילי וגם אגם קונסטנץ. בהקבלה להיום נמצאים תחומיה של רייטיה בדרום שוואביה ובדרום בוואריה, בפורארלברג ובטירול, בצפון לומברדיה ובשווייץ כולה.

היסטוריה
--------

### לפני היותה פרובינקיה רומית

מעט ידוע על רייטיה לפני שהפכה לפרובינקיה רומית. אך ידוע שבשטחה ישבו ההלווטים שהיו אחד מהשבטים החזקים והלוחמניים ביותר מהשבטים הגאלים וכן שבט הרטים (אנ'). שמה של רייטיה נגזר משמו של השליט של שבט ההלווטים, רייטוס[דרוש מקור]. שמו של רייטוס נגזר מהמילה Rait שבניב מסוים של קלטית משמעו אדמה הררית. האזור תועד לראשונה בספרו של פוליביוס.

### פרובינקיה רומית

בשנת 15 לפנה"ס נכבש האזור על ידי המצביאים הרומאים טיבריוס (לימים קיסר רומא) ודרוסוס. בסוף ימיה של האימפריה הרומית המערבית רייטיה נכבשה ונבזזה על ידי שבט האוסטרוגותים.

כלכלה
-----

תחילה האמינו כי ברייטיה אין תועלת כלכלית. האדמה הייתה הררית, עם מעט שטחי מרעה ויערות רבים והפרובינקיה שמשה בעיקר למקום מסחר בכבשים ועץ. אך לקראת סוף ימיו של אוגוסטוס התגלה גם פוטנציאל ליין, דבש, שעווה וגבינה.

ראו גם
------

* היסטוריה של שווייץ
* הלווטים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רייטיה** בוויקישיתוף
* רייטיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| הפרובינקיות של האימפריה הרומית בשיאה |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| אוסרואנה • אכאיה • אלפס מרטימה • אלפס פנינה • אלפס קוטיאה • אסיה • אפירוס • אפריקה • ארמניה תחתית • ביתיניה • בלארראה • בריטניה • גאליה אקוויטניה • גאליה בלגיקה • גאליה לוגדוננסיס • גאליה נארבוננסיס • גלטיה • גרמאניה אינפריור • גרמאניה סופריור • דלמטיה • דאקיה • היספניה בייטיקה • היספניה טארקוננסיס • יודיאה (יהודה) • כרתים וקירנאיקה • לוסיטניה • ליאקוניה • ליקיה • מאוריטניה • מואסיה • מוקדון • מסופוטמיה • מצרים • נומידיה • נוריקום • סופנה • סוריה • סוריה פיניקיה • סוריה פלשתינה • סיקיליה • סרדיניה וקורסיקה • ערביה • פאנוניה • פונטוס • פיסידיה • פמפיליה • קיליקיה • קפדוקיה • קפריסין • רייטיה • תראקיה |  |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007567340505171
* GND: 4048263-7
* HDS: 008418
* LCCN: n88135913
* NKC: ge270577
* SUDOC: 260199737
* VIAF: 139661718
* WorldCat: lccn-n88135913

 |
**חיידקים קומפטנטים** הם חיידקים שיכולים לעבור טרנספורמציה בקלות. לרוב, הכוונה היא לחיידקים שגודלו בתנאים מוגדרים מסוימים ועברו טיפול (למשל, על ידי החלפת מדיום הגידול שלהם בתמיסות שונות) שמגביר את חדירות הממברנה שלהם ל-DNA. כאשר מוסיפים DNA (ברוב המקרים, פלסמיד) לתמיסה בה הם נמצאים הוא נכנס לתוך תא החיידק. לעיתים, משתמשים באלקטרופורציה על מנת להגביר את חדירות הממברנה ובה בעת להניע את ה-DNA על מנת להגביר את יעילות הטרנספורמציה.

הכנת חיידקים קומפטנטים
----------------------

חיידקים קומפטנטים אפשר להכין, למשל, על ידי סרכוז תרבית חיידקים בפאזה לוגריתמית והרחפתם בתמיסת קרה עשירה ביוני סידן. לאחר ההרחפה החיידקים קומפטנטים למשך מספר דקות עד מספר שעות, אך ניתן לשמור אותם בהקפאה עמוקה לתקופות ארוכות יותר.

לאחר מכן החיידקים הקומפטנטיים יכולים לעבור טרנספורמציה. קיימות שיטות רבות לטרנספורמציה, אך השיטה הנפוצה ביותר היא טרנספורמציה כימית, משהים את החיידק הקומפטנטי בתמיסה עם הפלסמיד תוך שמירה על טמפרטורה נמוכה (קרובה לאפס מעלות צלזיוס) מעלים את הטמפרטורה כדי לגרום לממברנת התא להיות חדירה ולאפשר כניסת דנ"א. מחזירים את החיידק לטמפרטורה נמוכה כדי לאפשר ל-DNA להשמר בתוך תא החיידק. אחרי שלב זה, החיידק מועבר למדיום גידול כדי לאפשר לו התאוששות מתהליך הטרנספורמציה, ומשם לצלחת גידול כדי לאפשר בידוד מושבות ובדיקת המצאות הדנ"א בתוך התא.

שימוש בחיידקים קומפטנטים
------------------------

המחקר המדעי בביולוגיה מולקולרית מושתת על החדרת והחסרת גנים בחיידקים ובאורגניזמים אחרים. במחקרים אלה משתמשים תדיר בחיידקים קומפטנטים. בנוסף, חיידקים שונים, ובעיקר *Escherichia coli* משמשים לייצור חלבונים שונים, חיידקיים ולא חיידקיים. לצורך כך, מחדירים את הגן המקודד לחלבון המבוקש על גבי פלסמיד ביטוי בעל פרומוטר חזק שיביא לשעתוק הגן ולתרגום ה-RNA לחלבון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חיידקים קומפטנטים** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Competent cells, transformation, and other methods of DNA delivery (article), Khan Academy (באנגלית)
**ירדנה שלומי-איתן** (נולדה ב-2 בינואר 1951) היא זמרת עבר ישראלית.

ביוגרפיה
--------

**ירדנה שלומי** נולדה בירושלים לשלום שלומי (סלאמה), שהיה מפקד תנועת הנוער בית"ר בעיר תוניס ועלה ארצה ללחום בשורות מחתרת האצ"ל ובהמשך בצה"ל, ולאסתר שעלתה מצ'ילה ללחום בשורות הלח"י. גדלה בשכונת בית הכרם שבירושלים, התחנכה בבית הספר העממי "בית הכרם" וב"יפה נוף". קיבלה חינוך מוזיקלי, ומנגנת בפסנתר, אקורדיון וגיטרה. סיימה את לימודיה התיכוניים בבית הספר על שם "מיי בויאר"", בשנת 1969.

את דרכה המוזיקלית בשירה החלה בגיל תשע, כסולנית במקהלות הילדים והנוער של קול ישראל וב"חבורת זמר-רן", בניצוחו של צבי בן-פורת. במסגרתן היא השתתפה במופעים פומביים וממלכתיים ברחבי הארץ.

בשנת 1968 השתתפה ב"פסטיבל כישרונות נוער בבירה", שם זכתה במקום הראשון כשביצעה את השיר "הכותל", איתו גם הופיעה ב"ערבי הראיונות" של דן בן אמוץ ויעקב בן-הרצל. שירי הפסטיבל נכללו בתקליט שהופק על ידי חברת התקליטים ישראפון. באותה השנה גם יצא תקליט בשם "מצעד הפזמון", במסגרתו נכלל השיר "הייתי נער" אותו ביצעה. בתקליט זה נכללו שירים בביצועם של זמרים מוכרים כיהורם גאון, ליאור ייני, אילי גורליצקי, ורן אלירן. השיר גם נכלל בתקליט בשם "גבעת התחמושת".

בשנת 1968 גם התבקשה על ידי חברת התקליטים A.Z.R Disco של "האחים אזולאי", להקליט אלבום סולו "משירי חיל הים" ובו ביצועיה הקוליים לשירים "מה אברך", "מרקו", "אני ואתה", "המלח שלי", "חורשת האקליפטוס", "אל הילדות".

עם נישואיה בשנת 1969 לאיש הרדיו יצחק איתן, שינתה את שמה לירדנה איתן. תחת שמה זה השתתפה כסולנית בשנת 1970, עם "חבורת זמר-רן" בניצוח צבי בן-פורת והמספרת מרגלית בנאי, בתקליט "שירו שיר ילדים!" ("סיפורי לילה טוב מס' 16"). בהמשך השתתפה כסולנית עם אברהם פררה בתקליט שירי ילדים "50 שירים ועוד שיר", עם "חבורת זמר-רן" בניצוחו של צבי בן-פורת, שהוצא על ידי חברת התקליטים "סטריאו גלטון".

שלומי-איתן הופיעה כזמרת גם בתוכניות טלוויזיה של "הערוץ הראשון". בשנת 1975 השתתפה בתקליט מתוכנית הטלוויזיה "שלום לבוא שבת", בשיר "יודוך רעיוני" של צבי בן-פורת, לצד זמרים כאברהם פררה, שולה חן, רוחמה רז, עודד בן-חור ואירית דותן, בניהול מוזיקלי של צבי בן-פורת. התקליט יצא בהוצאת "הד ארצי".

בשנת 1975 סיימה ירדנה את הכשרתה במכללה לחינוך ע"ש דוד ילין, ועסקה בהוראת אומנויות ובניהול. היא גם אומנית באמייל.

באוקטובר 2018 שובץ השיר "חורשת האקליפטוס" שבביצועה, באוסף "שיר עד", של העמותה למורשת הזמר העברי ב-YouTube. בינואר 2019 שובץ השיר "מה אברך" שבביצועה, באוסף של הפזמונאית והמשוררת רחל שפירא, ב-YouTube. השיר "יודוך רעיוני" שבביצועה, אף הועלה לאתר האינטרנט של "הספרייה הלאומית".

  
ירדנה שלומי מתגוררת במבשרת ציון, נשואה ליצחק איתן, אם לשלושה בנים וסבתא לנכדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* השיר "חורשת האקליפטוס" - בביצועה של ירדנה שלומי (נכתב והולחן על ידי נעמי שמר).
* השיר "מה אברך" - בביצועה של ירדנה שלומי (נכתב על ידי רחל שפירא, הולחן על ידי יאיר רוזנבלום).
* השיר "יודוך רעיוני", באתר "הספרייה הלאומית" - מתוך תוכנית (ותקליט) הטלוויזיה "שלום לבוא שבת" - מסורתי, לחן צבי בן-פורת, הוקלט באולפני "קול ישראל" בשנת 1975.
**δ (דלתא) במגן** (בלטינית: **δ Scuti**) הוא כוכב משתנה בקבוצת הכוכבים מגן, שנתן את שמו למשפחה של כוכבים משתנים בעלי תכונות דומות - משתנים קפאידים ננסיים, שכן כוכבים מסוג זה משתנים במנגנון דומה לשל המשתנים הקפאידים, אבל בעוד שמשתנים קפאידים הם על-ענקים כוכבים משתנים מסוגו של δ במגן הם ענקים או תת-ענקים. δ במגן נמצא במרחק של כ-200 שנות אור מכדור הארץ, מסתו גדולה מפעמיים מסת השמש, רדיוסו גדול פי 4 מרדיוס השמש וטמפרטורת פניו היא כ-7,000 קלווין. בהירותו הנראית משתנה בין דרגות 4.6 ל-4.8 במחזוריות של 4.65 שעות, אך בנוסף יש לו מספר מחזורי השתנות משניים עם שינויים קטנים יותר בבהירות של 4.48 שעות, 2.79 שעות, 2.28 שעות, 2.89 שעות ו-20.11 שעות. הצרוף של כל מחזורי המשנה עם המחזור הראשי יוצר תבנית השתנות מורכבת מאוד שמאפיינת כוכבים משתנים מסוג זה. עוצמת ההארה של הכוכב היא בערך פי 40 מעוצמת השמש.

תכונות
------

השינוי בעוצמת ההארה של δ במגן נובעת מפעימות רדיאליות שגורמות להתנפחות והתכווצות של הכוכב בדומה למנגנון של משתנים קפאידים. בנוסף מתרחשות בכוכב פעימות לא רדיאליות שיוצרות תבניות של גלים על פני הכוכב וגורמות לשינויים נוספים בעוצמת ההארה. המנגנון העיקרי שגורם להתנפחות ולהתכווצות נובע מיינון הליום בשכבות החיצוניות של הכוכב, ההליום המיונן בולע קרינה, מתחמם ומתפשט, ואז עם הגדלת הרדיוס הוא מתקרר והיינון קטן כך שההליום חוזר להיות שקוף לקרינה ולכן ההליום מתקרר ומתכווץ חזרה. הכוכב סיים את להתיך מימן בליבה שלו והוא נמצא בתהליך של התנפחות בדרך להפוך לענק אדום.

המתכתיות של δ במגן גדולה מהרגיל ויש בו פי שלושה ברזל לעומת השמש.

δ במגן B ו-C
------------

ל δ במגן יש שני בני לוויה. δ במגן B הוא ככל הנראה כוכב הסדרה הראשית מסוג ספקטרלי K8 עם בהירות נראית מדרגה 12.2. הוא נמצא במרחק זוויתי של 15.2 שניות קשת מהכוכב הראשי (δ במגן A), שמתאים למרחק של לפחות 870 יחידות אסטרונומיות וזמן הקפה של לפחות 15,000 שנים. δ במגן C הוא ככל הנראה כוכב הסדרה הראשית מסוג ספקטרלי G7 הדומה לשמש, עם בהירות נראית מדרגה 9.2. הוא נמצא במרחק זוויתי של 52.2 שניות קשת מהכוכב הראשי, שמתאים למרחק של לפחות 3,000 יחידות אסטרונומיות וזמן ההקפה של לפחות 85,000 שנים.

קישורים חיצוניים
----------------

* δ במגן באתר של ג'ים קלר
* דלתא במגן, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים
**באמת** הוא שירו של המשורר הישראלי מאיר ויזלטיר. התפרסם בשנות השישים, ואחר כך הוכלל באסופת שיריו: **קיצור שנות השישים**, שראתה אור בהוצאת הקיבוץ המאוחד בשנת 1984.

"באמת" מתאפיין במחאתיות ובבוטות מופגנת שמובעת גם בשיריו האחרים של ויזלטיר, והוא עוסק בחיפוש אחר האמת תוך כדי לבטים, אבל מבלי לוותר עליה. עבור ויזלטיר האמת יכולה להיות גם אי אפשרות; ויזלטיר עשוי לקבל את ההיגד שאין אמת כלל, אבל הוא אינו מכריז על כך כמסקנה סופית. הוא מלגלג על המתנגדים לאמונה באמת וגם על המאמינים באמת לא נכונה או בלתי מציאותית.

על פי המשורר, האמת, תהא אשר תהא, עלולה להיות מפחידה ואף מאיימת מאוד, להפוך לבלתי נשלטת, ולחדור לכל מקום, כלומר לתודעה האישית והציבורית, מבלי שניתן יהיה לעצור אותה; תכונות אופייניות אלו הופכות אותה, עבור חלק מבני האדם בחלק מהזמנים והמקומות, לבלתי נסבלת ולמזיקה. לכן, עבור החשים קושי מולה, היא מפחידה, מרגיזה, ואף ראויה להדברה כמו חרקים.

> 
> יש אנשים שאמצעי-חיטוי כנגד האמת הם פרנסתם: הם ממליצים  
> 
> להשתמש בהם בוקר צהריים וערב, כי האמת, בדומה לנמלים  
> 
> ולמקקים, עשויה להתגלות במפתיע, בכל זמן ובכל מקום, כאילו יש מאין.
> 
> 
> 
> 

אם ישנה למשורר אמת משלו, המובעת בשיר זה, הרי היא הנחישות להישיר מבט אל האמת ולהִיצמד אליה בנחישות, כל כמה שתכאב; כי אין יקרה יותר מהאמת, תהא מהותה אשר תהא, גם כאשר היא מציקה או מכאיבה.
רעיונות אלו מנוסח במשפטים הפותחים של השיר:

> 
> יש אנשים שמתקשים להודות באמת  
> 
> יש אנשים שהאמת מפחידה אותם
> 
> 
> 
> 

וחוזרים ומנוסחים במהלך השיר בווריאציות שונות, המכוונות לשכנע את הקוראים באמיתות טענותו המהותית.

מאז שראה אור לראשונה בשנות השישים הוזכרו פסוקים מהשיר בתרבות העברית הישראלית, ונעשה אהוד.

קישורים חיצוניים
----------------

* אפרת בן-צור קוראת את "באמת", בערב הקראת שיריו של מאיר ויזלטיר, סרטון באתר יוטיוב
* מנחם בן, הטור הספרותי: במה מקסימה שירה מקסימה?, באתר nrg

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו למשל: באמת זהו השיר האהוב עליי ביותר בעברית, בבלוג של יהודה בלו.
**Mary Ann Meets the Gravediggers and Other Short Stories** (מאנגלית: **מרי אן פוגשת את הקברנים וסיפורים קצרים אחרים**) הוא אלבום אוסף של הזמרת רג'ינה ספקטור, שיצא לאור ב-2006 לשוק בבריטניה, ששם הגיע למקום ה-185 במצעד האלבומים הבריטי. הוא מכיל שירים מתוך שלושת האלבומים הקודמים שלה, 11:11, Songsו-Soviet Kitsch. הדיסק מגיע ארוז עם DVD בונוס המכיל פרומו קצר לסרט "Survival Guide to Soviet Kitsch" ואת הקליפ לשיר "Us". אלו הם אותם חומרים הנמצאים על ה-DVD המלווה חלק ממהדורות של האלבום Soviet Kitsch בארצות הברית ואוסטרליה.

שם האלבום
---------

שם האלבום נובע משתי הרצועות באוסף המזכירות דמות בשם מרי אן (בשירים "Sailor Song" ו-"Mary Ann") ושתי רצועות המזכירות קברנים ("Consequence of Sounds" ו-"Pavlov’s Daughter").

עטיפת האלבום
------------

האמנות שעל העטיפה צוירה על ידי ג'ולי מורסטד ונעשתה בהשראת סגנונו של אדוארד גורי.

סגנון מוזיקלי
-------------

האלבום הוא לקט שירים מאלבומים קודמים של ספקטור. הסוגה העיקרית של השירים באלבום היא פולק ואנטי-פולק, כאשר בחלק גדול מהשירים המילים מכילות שימוש בסיפורים, דיאלוגים ומונולוגים (מה שבולט בשירים "Consequence of Sounds" ו-"Pavlov’s Daughter"). כל השירים מלווים על ידי פסנתר ומילות כל שיר מכילות סיפור שונה בעל דמויות ותרחישים משלו. השיר "Sailor Song" בעל אופי מעט בוטה ומכיל קללות ("Mary Ann’s a bitch", "מרי אן היא כלבה"); השיר "Daniel Cowman" הוא קודר ואפל יותר ומדבר על המורכבות של רגשות; השיר "Mary Ann" תואר כשיר טעון ותשוקתי; והשיר "Lacrimosa" כ-"חגיגי ורענן"; השיר "Poor Little Rich Boy" תואר כ-"שיר המכיל הכל: מילים, צלילים, רגשות, הכל, העולים ויורדים במהירות במקצב דרמטי"; השיר "Chemo Limo" ששמו הוא משחק מילים בין כימוטרפיה ("Chemotherapy") ולימוזינה ("Limousine"), מספר את סיפורה של אמא המעדיפה לקנות לימוזינה לפני שהיא משלמת על הטיפול האונקולוגי שלה; על השיר "Consequence of Sound" נכתב כי הוא "יצירת אמנות המועברת דרך ביטויי היפ-הופ ופולק". האלבום נסגר בשיר "Us" עם רביעיית מיתרים המושלמת על ידי פסנתר וקולה של ספקטור ומעניקה "אווירה חמימה שכמעט מעוררת בכי".

רשימת שירים
-----------


| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | Oedipus | 4:50 |
| 2. | Love Affair | 2:22 |
| 3. | Poor Little Rich Boy | 2:27 |
| 4. | Sailor Song | 3:15 |
| 5. | Mary Ann | 2:56 |
| 6. | Prisoners | 3:03 |
| 7. | Consequence of Sounds | 5:09 |
| 8. | Daniel Cowman | 4:51 |
| 9. | Lacrimosa | 5:14 |
| 10. | Pavlov's Daughter | 7:43 |
| 11. | Chemo Limo | 6:04 |
| 12. | Us | 4:52 |
| **משך כולל:** | **52:22** |

קישורים חיצוניים
----------------

* MusicBrainz Mary Ann Meets the Gravediggers and Other Short Stories באתר MusicBrainz
* Discogs Mary Ann Meets the Gravediggers and Other Short Stories באתר Discogs

הערות שוליים
------------

1. ↑  Regina Spektor - Mary Ann Meets The Gravediggers And Other Short Stories, Discogs (באנגלית)
2. ↑  Betty Clarke, CD: Regina Spektor, Mary Ann Meets the Grave Diggers and Other Short Stories, the Guardian, ‏2006-01-06 (באנגלית)
3. ↑  "Album Review: Regina Spektor - Mary Ann Meets The Gravediggers And Other Short Stories". *DrownedInSound* (באנגלית). נבדק ב-2018-05-08.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: 57f93e0b-356b-348f-9bf4-20c36a71ae60

 |
**גנון סייקס** (שם מדעי: *Cercopithecus albogularis*) הוא מין של קוף מסוג גנון החי לאורך אפריקה. הקוף דומה למין גנון כחול ובעבר היה תת-מין שלו אך הועבר למין עצמאי, יחד עם מינים דומים כמו גנון זהוב, גנון אסקניוס (*Cercopithecus ascanius*) וגנון דוגטי (*Cercopithecus doggetti*). הוא תואר ב-1831 בידי הקולונל והחוקר האנגלי ויליאם הנרי סייקס (אנ'), ממנו קיבל את שמו.

מאפיינים
--------

הקוף מצוי בטבע ביערות אתיופיה עד דרום אפריקה לרבות בדרום ומזרח הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו ולרוב הוא מצוי בין ענפי העצים מחפש מזון.

אורכו של הגנון 26 עד 68 ס"מ בזכרים ו-20 עד 65 ס"מ בנקבות. משקלו 2.7 עד 11 ק"ג בזכרים ו-1.3 עד 6 ק"ג בנקבות בממוצע. לקוף זה זנב ארוך העוזר לו להתאזן על הענפים והוא בעל פרווה כחלחלה ומעט אפורה עם גב בעל טלאים צהובים, גפיים שחורות והפנים בעלות גוון חום-זית עם סנטר ו"זקן" לבנים ומעל העיניים "רכס גבות" לבן. החוטם והפה כהים יותר והאוזניים לבנות.

הגנון הוא הקוף הנפוץ ביותר לאורך אפריקה (לעיתים מבלבלים בינו לבין הגנון הכחול) ואינו מצוי בסכנה גדולה בשטחי בית גידולו.

תת-מינים
--------

* Cercopithecus albogularis albogularis
* Cercopithecus albogularis albotorquatus
* Cercopithecus albogularis erythrarchus
* Cercopithecus albogularis francescae
* Cercopithecus albogularis kibonotensis
* Cercopithecus albogularis kolbi
* Cercopithecus albogularis labiatus
* Cercopithecus albogularis moloneyi
* Cercopithecus albogularis monoides
* Cercopithecus albogularis phylax
* Cercopithecus albogularis schwarzi
* Cercopithecus albogularis zammaranoi

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גנון סייקס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |
**גנון דיאנה** או **גנון לבן־סנטר** (שם מדעי: *Cercopithecus diana*) הוא מין של קוף מסוג גנון החי ביערות מערב אפריקה.

מאפיינים
--------

אורכו של הגנון 40–55 ס"מ, זנב באורך 50–75 ס"מ ומשקלו 4–7 ק"ג כשהזכרים גדולים מהנקבות. הגנונים הם קופים בעלי פנים ושערות חזה צבעוניים ובולטים. גנון דיאנה הוא בעל פרווה שחורה או אפורה כהה עם חזה בצורת חצי סהר בצבע צהוב בהיר, פנים אפורות עם זקן לבן וציצה קדמית דמוית "קוצים". הם בעלי בית שחי ופס על הירך לבנים אבל שאר פלג הגוף האחורי הוא חום-אדמדם.

הגנונים נפוצים בטבע רק ביערות מערב אפריקה מסיירה לאון עד חוף השנהב. הם חיים על עצים ביערות גשם ויערות הרריים ויורדים לעיתים נדירות. הם פעילי יום שבלילות מעפילים לעבר החופה ושם נחים, אם כי הם לא בונים קנים. מזונם כמו רוב הקופים הוא מגוון וכולל עלים וזרעים וכן פירות טרופיים שונים וגם חרקים. לעיתים הם אוכלים גם יצורים יותר גדולים כמו בעלי חוליות קטנים. הם עצמם פגיעים למתקפות של עיטים, נמרים ונחשים גדולים. לעיתים גם שימפנזות צדות גנונים איטיים. הגנונים חיים בחבורות שעומדות על המשמר וכשהם רואים טורף הזקיף משמיע אזעקה התלויה בסוג הטורף. הקריאות שלהם עוזרות למינים אחרים לברוח ולכן ישנם מספר עופות כמו הקלאו המסתובבים בקרבתם. 

האיומים הגדולים ביותר על הגנון הם מצד האדם, בעיקר מציד ומכריתת יערות הגשם. לעיתים הם גם נדבקים ממחלות קשות המועברות מידי אנשים, מה שגם מוריד את אוכלוסייתם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גנון דיאנה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

* גנון דיאנה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  גנון דיאנה באתר הרשימה האדומה של IUCN
פירוש נוסף ערך זה עוסק בלשון יבשה בארץ גרהאם שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו כף פיירווד'ר.

**כף פיירווד'ר** (באנגלית: **Cape Fairweather**; בתרגום לעברית: כף מזג אוויר נאה) הוא כף בחוף המזרחי של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה. 

הכף מכוסה קרח (למעט הסלעים בצידו הדרום-מזרחי והמזרחי), וגובהו 705 מטרים מעל פני הים.

הכף מצוי באמצע הדרך בין קרחון דריגאלסקי וקרחון אוונס.

הכף מפריד בין חוף נורדנשלד לבין חוף אוסקר השני.

היסטוריה
--------

### גילוי הכף

הכף התגלה בשנת 1947 על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד.

### מקור השם

אנשי הסקר קראו לכף על שמו של אלכסנדר פיירווד'ר (Alexander Fairweather), קפטן אוניית ציד הלווייתנים בלאנה (*Balaena*) מדנדי, אשר פעלה לאורך החוף הצפון מזרחי של חצי האי האנטארקטי בין השנים 1893–1892.

לקריאה נוספת
------------

• Ute Christina Herzfeld, **Atlas of Antarctica: Topographic Maps from Geostatistical Analysis of Satellite Radar Altimeter Data**, PP 116, 170
• NATIONAL GEOSPATIAL-INTELLIGENCE AGENCY, **SAILING DIRECTION (PLANNING GUIDE & ENROUTE) ANTARCTICA**, PP 98 - 99
• Wolfgang Rack, **Dynamic Behavior and Disintegration of the Northern Larsen Ice Shelf, Antarctic Peninsula**, P 97

קישורים חיצוניים
----------------

* כף פיירוות'ר באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* כף פיירוות'ר באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* כף פיירוות'ר באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* Demise of Antarctic Ice Shelf Reveals New Life

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6  מידע היסטורי וגאוגרפי
**גנומיקה** היא תחום בגנטיקה העוסק במכלול החומר התורשתי – הגנום – של יצורים חיים.

המונח "גנומיקה" נגזר מהמילה "גנום". גנומיקה היא תחום חדש יחסית בביולוגיה, וראשיתה בסוף שנות ה-80 של המאה העשרים, עם התפתחותן המהירה של טכנולוגיות מיפוי גנטי וריצוף DNA ועם ריצוף הגנום בשלמותו של מספר יצורים חיים. בעקבות הולדתו של תחום הגנומיקה התפתחו מדעי משנה דומים העוסקים במכלול של גורמים, תרכובות או מוצרים בתא: הפרוטאומיקה, למשל, חוקרת את מכלול החלבונים המיוצרים בתאיו של יצור מסוים; הטרנסקריפטומיקה חוקרת את מכלול ה-mRNA בתא. מדעים אלו מכונים בעגה הביולוגית "מדעי האוֹמיקה" (באנגלית: omics).

נכון לשנת 2011 רוצף הגנום השלם של 2,719 נגיפים, 1,115 חיידקים וכ-36 יצורים איקריוטיים, כמחצית מהם פטריות. הגנומיקה עוסקת בניתוח חישובי, סטטיסטי ופונקציונלי של רצף ה-DNA בתא, ונעזרת לשם כך לעיתים קרובות בכלים מתחום הביואינפורמטיקה. בעזרת תוכנות מחשב משוכללות ניתן כיום לחזות את התפקיד של גנים רבים עוד לפני שנעשה כל ניסוי מדעי בהם. חוקרי הגנומיקה מחפשים מוטיבים בגנום, מגמות, מאפיינים ייחודיים בגנום של יצורים שונים ואזורים מוגדרים בגנום (אקסונים, אינטרונים, רצפים חוזרים, קדמים).

רצף DNA כפי שהוא מוצג על ידי תוכנת מחשב המפרשת את התוצאות של מכשיר אוטומטי לריצוף DNA בשיטת סנגר
לגנומיקה מספר תחומי משנה. גנומיקה השוואתית משווה בין גנים אורתולוגיים (בעלי מקור אבולוציוני משותף) ביצורים שונים, מתחקה אחר ההבדלים ביניהם ומנסה להסביר את מקור ההבדלים. **גנומיקה פונקציונלית** עוסקת בשינוי בהתבטאות הגנים (כלומר: סינתזה של RNA מה-DNA ולאחר מכן סינתזה של חלבון מה-RNA) לאחר חשיפת האורגניזם לתנאים שונים. לשם כך נעשה שימוש נרחב במערכי DNA, מהכלים העיקריים של הגנומיקה. כך חוקרת הגנומיקה הפונקציונלית, לדוגמה, אילו גנים מבוטאים בצורה מוגברת ואילו בצורה פחותה לאחר חשיפתו של יצור מסוים לחום, לאור, לקרינה או לפגיעה מכנית. גנומיקת נוף חוקרת השפעת התנאים הסביבתיים על הגנום.

ראו גם
------

* גנומיקה אישית
* פרויקט הגנום האנושי
* מטא- גנומיקה

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **גנומיקה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **גנומיקה** |

* גנומיקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* גנומיקה, דף שער בספרייה הלאומית

| ביולוגיה |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אבולוציה • אימונולוגיה • אנטומיה • אקולוגיה • אתולוגיה • בוטניקה • ביואתיקה • ביוטכנולוגיה • ביוכימיה • ביולוגיה ימית • ביולוגיה מבנית • ביולוגיה מולקולרית • ביולוגיה התפתחותית • ביולוגיה מערכתית • בקטריולוגיה • גנומיקה • מטא-גנומיקה • גנטיקה • זואולוגיה • היסטולוגיה • טוקסיקולוגיה • כרונוביולוגיה • מדעי המוח • מורפולוגיה • מדעי החיים • מיון עולם הטבע • מיקרוביולוגיה • פיזיולוגיה • פרמקולוגיה • פתולוגיה • קריוביולוגיה • רדיוביולוגיה • ציטולוגיה • אנטומולוגיה • פיטוגאוגרפיה • פרימטולוגיה

---

**ראו גם:** רמות ארגון בביולוגיה • תחומים בביולוגיה • ביולוגים
**פורטל ביולוגיה** |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007530448505171
* BnF: cb16209728t (data)
* LCCN: sh2002000809
* LNB: 000184142
* NKC: ph138382

 |
איור המראה את מסלולי הכוכבים במערכת HD 188753. מסלולו של כוכב הלכת אינו מוצג באיור
המחשת אמן המציגה נוף הנשקף מירח היפותטי המקיף את HD 188753 Ab
**מערכת מרובת כוכבים** היא מערכת בת מספר קטן של כוכבים הקשורים זה לזה באמצעות כוח הכבידה בצורה משמעותית. כוכבים זוגיים הם הצורה הנפוצה ביותר ביקום של מערכת מרובת הכוכבים; ככל הנראה, כ-60% מן הכוכבים הם חלק ממערכת זוגית. כיום ידוע על מערכות נוספות רבות בנות שלושה, ארבעה כוכבים ואף שבעה כוכבים. כאשר מספר הכוכבים במערכת גדול (על פי החלטה שרירותית) המערכת תיקרא צביר כוכבים, והם מונים עשרות ומאות אלפי כוכבים.

דינמיקה של מערכות מרובות כוכבים
-------------------------------

ניתוח התנועה של מערכות מרובות כוכבים דורש פתרון של בעיית גופים רבים. בניגוד לבעיית שני הגופים, אותה ניתן לפתור בצורה אנליטית, בעיית שלושת הגופים ניתנת לפתרון רק בצורה נומרית וכך גם לגבי מערכות מורכבות יותר. יתרה מכך, חישובים שבוצעו מצביעים על כך שמערכות מרובות כוכבים אלו לא תהיינה יציבות, דבר הנתמך בכך שככל שמספר הכוכבים במערכת עולה, מספר מערכות אלו יורד. דרך אחת בה מערכות מרובות כוכבים מתייצבות היא חלוקתן לכוכבים זוגיים או בודדים אשר חגים סביב מרכז המסה המשותף במרחק גדול זה מזה. מערכות אלו נקראות "בעלות היררכיה".

מערכות שנתגלו
-------------

כאמור, מערכות כוכבים זוגיים נפוצות מאוד ביקום. מן המפורסמים הם הכוכבים מיזר ואלקור כוכב כפול אופטי בקבוצה הדובה הגדולה. מיזר הוא מערכת המורכבת משני צמדים של כוכבים זוגיים. כוכב הצפון פולריס הוא, למעשה, מערכת של שלושה כוכבים, וכך גם אלפא קנטאורי. AB בדג זהב כולל ארבע כוכבים. הכוכב קסטור בקבוצת תאומים מורכב ממערכת בת שישה כוכבים.

הגוף הפלנטרי הראשון שנתגלה במסלול סביב מערכת כוכבים משולשת בכליאה גרביטציונית הדוקה הוא HD 188753 Ab. ענק גזים זה נתגלה על ידי צוות אסטרונומים שהשתמשו בטלסקופ Keck I שבמרומי מאונה קיאה שבהוואי. באיור האמן ירח היפותטי המקיף כוכב לכת זה. מתחת לקו האופק של ירח זה, ניתן להבחין באור מן הכוכב הראשי במערכת ומעליו צמד הכוכבים הנוסף. כוכב לכת זה מקיף את הכוכב המרכזי HD 188753 A. (ראו גם - כוכב לכת חוץ-שמשי)

מערכות מרובות כוכבים בתרבות
---------------------------

ספרי וסרטי מדע בדיוני רבים מתארים מערכות כאלו. ביניהם: בספר מדריך הטרמפיסט לגלקסיה מתואר הכוכב ביטלג'וז כמערכת בת שמונה שמשות; בספר שקיעה מתואר כוכב לכת הנמצא במערכת של שש שמשות. כמו כן, בסדרת הסרטים מלחמת הכוכבים, חלקים ניכרים מן העלילה מתרחשים בכוכב הלכת טטואין הסובב סביב שתי שמשות.

ראו גם
------

* כוכב כפול

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מערכת מרובת כוכבים** בוויקישיתוף

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007550960805171
* BnF: cb12438226x (data)
* GND: 4334294-2
* LCCN: sh85088378
* NKC: ph321886

 |
גנון לבן-אף קטן בגן חיות
**גנון לבן-אף קטן** (שם מדעי: ***Cercopithecus petaurista***) הוא מין של קוף מסוג גנון שבמשפחת קופים בעלי זנב. הוא מצוי ביערות אגן הקונגו במערב אפריקה.

אורכו של הגנון 40–60 ס"מ ומשקלו 4–8 ק"ג. הוא בעל פרווה חומה בהירה עם ראש שחור ואף לבן ממנו קיבל את שמו. הלחיים גדולות ולבנות והשפתיים ורודות וקטנות. זהו קוף קטן יחסית לסוגו והוא בעל פרווה קצרה וזנב ארוך העוזר לשמור על שיווי משקל.

קופים אלה נעים בחבורות של עד 10 פרטים, בעיקר של זכר גדול ואיתו חבורת נקבות וצאצאיהם. הקופים מצויים רוב הזמן בין ענפי העצים ושם הם משיגים את מזונם. הם ניזונים מעלים, מפרחים, פירות וחרקים וממזונות נוספים בהם הם נתקלים. 

אלו קופים קולניים מאוד יחסית לגודלם, והם משמיעים קריאות עזות בעת שהם רואים אויב כמו נמר או עיט. הקריאה גורמת לקופים אחרים לברוח מיד אל הענפים הנמוכים יותר או הסבוכים יותר, שם הטורפים לא מגיעים אליהם. קופים אלה משתפים פעולה עם קופים ממינים אחרים וגם עם נמיות וכולם משמיעים אזעקה כשהם רואים טורף.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גנון לבן-אף קטן** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  גנון לבן-אף קטן באתר הרשימה האדומה של IUCN
דאג'אזמאץ' **באלצ'ה סאפו** (ידוע גם בכינוי **באלצ'ה אבא נפסו** 1863–1936) היה מושל וגנרל אתיופי, שנלחם במלחמה האתיו-איטלקית הראשונה והשנייה. הוא הגיע ממשפחה לא אריסטוקרטית. 

באלצ'ה היה בן לעם הגוראגה שנפל בשבי חיילי מנליק סורס והועבר לשרת בחצרו באדיס אבבה
עלה לגדולה כגזבר והצטיין כאיש ארטילריה בקרב אדווה (1 במרץ 1896) נגד האיטלקים, ולאחר קרב זה הועלה לדרגת דאג'זמץ
. לאחר מכן כיהן כמושל סידאמו ולאחר מות דאג'זמץ יאלמה מקונן היה מושל הרר בשנים 1908-1910. 

ב-1916 עזר להכות את ליג' ייאסו נכדו ויורשו של מנליק ויריבו של טפרי מקונן (מי שיהיה לימים הקיסר היילה סלאסי). מאוחר יותר דאג'זמץ באלצ'ה שהיה שמרן התנגד לרפורמות של טפרי מקונן וב-1928 נאלץ להיכנס למנזר
. הוא נהרג ב-1935 בקרבות מול צבאות הפלישה הפאשיסטיים.
באזור גוראגה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  .Paul B. Henze, Layers of Time (New York: Palgrave, 2000), p. 190 n. 8
2. ↑  Haile Selassie I. My Life and Ethiopia's Progress. Vol. 2, 1999, page 32.
3. ↑  לשם היו הולכים כל המפסידים בתחרותיות הפוליטית
4. ↑ . Haile Selassie I. My Life and Ethiopia's Progress. Vol. 2, 1999, page 32.
**ירוחם לוריא** (19 בספטמבר 1914 – 2 בדצמבר 1977) היה משורר, מתרגם ועורך ישראלי.

ביוגרפיה
--------

לוחית זיכרון על ביתו של ירוחם לוריא ברח' ביל"ו 51 בתל אביבנולד בנווה צדק נצר לאר"י הקדוש (מצד אביו) ונכד לאהרן שלוש, ממייסדי נווה צדק, (מצד אמו). למד בבית ספר "כל ישראל חברים" ("אליאנס") בנווה צדק, ואחר כך (1930-31) במכינה האוניברסיטאית של האוניברסיטה הצרפתית בביירות (לבנון) וב-1932 סיים את לימודי ב"קולג' דה פרר" (קולג' האחים) ביפו.

מילא תפקידי מנהלה שונים בקונסוליה הבולגרית, בבנק אפותיקאי כללי, במנהל המזון של שלטונות המנדט הבריטי ובצנזורה על העיתונות (תחילה תחת שלטונות המנדט ועם קום המדינה בצנזורה הצבאית). 

במקביל עסק בעריכה ובתרגום במקומות שונים (עיתון "הצופה", הוצאת הספרים "מ. ניומן", "קול ישראל" ועוד). בשנת 1952 מונה כמזכיר הספרותי בהוצאת "דביר" ומשנת 1958 היה מזכיר המערכת בהוצאת "עם עובד". 
היה נשוי לעיתונאית תקוה וינשטוק לבית הכהן, נינת מיכל הכהן.

הנצחה
-----

הוצאת עם עובד העניקה מספר פרסים לסופרים ומשוררים על שמו.

ארכיונו האישי נמצא בארכיון גנזים של אגודת הסופרים בבית אריאלה בתל אביב.

ספריו
-----

החל לפרסם את שיריו ב-1934 בכתבי העת "גזית" ו"גליונות". בהמשך פרסם שלושה ספרי שירה:

* "ענבר" (ירושלים, "תרשיש", 1950)
* "משנה אהבה" (תל אביב, "עם עובד", 1975)
* "ימים יש חפץ בם" (תל אביב, "דביר" 1978)

תרגומיו
-------

תרגם ספרים מאנגלית ומצרפתית. בין הספרים שתרגם:

* "גן החרוזים לילד" מאת רוברט לואיס סטיבנסון (1945).
* "התתרים השחורים" מאת ויליאם סארויאן (1947).
* "הנסיכה דה קליו" (הנסיכה מִקְלֵב) מאת מאדאם דה לה פאייט (1975)
* "הירושה" ו"טואן", שני קובצי סיפורים מאת גי דה מופסן (1977, 1979).

לקריאה נוספת
------------

* תקוה וינשטוק לוריא, **ירוחם לוריא: משורר, מתרגם ועורך**, תל אביב : ספרי עיתון 77, 2013.
* משה-גיורא אלימלך, **מקרא בשירי ירוחם לוריא**, ב-"מאזנים" תמוז תשל"ו (יולי 1976), ע' 103-107.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ירוחם לוריא** בוויקישיתוף
* ירוחם לוריא, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה"
* שושנה שפירא, ירוחם לוריא, באתר פרויקט בן-יהודה
* ירוחם לוריא כמשורר, כמתרגם וכעורך בכתבה של בני ציפר בעיתון הארץ (גלריה, 8 באוקטובר 2008).

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007296300805171
* ISNI: 0000 0000 7087 9066
* LCCN: no92018585
* VIAF: 97357090
* WorldCat: lccn-no92018585

 |
**אולף המתחזה**, או **אולף הכוזב** (מת בשנת 1402) היה אדם שהתחזה לאולף השני, מלך דנמרק, שמת למעשה בגיל 16, בשנת 1387.

ההיסטוריון הפרוסי יוהאן פון פוסילגה דיווח כי בשנת 1402 הגיע לארצות הנורדיות אדם חולה עני ושהה ליד הכפר גראודנץ (כיום גרודז'ונדז). קבוצת סוחרים מדנמרק שאלה אותו אם הוא אינו מוכר היטב בדנמרק, שכן הוא דמה מאוד למלך אולף המנוח. הסוחרים עזבו למצוא איש אחר שראה את המלך האמיתי בחייו וחזרו איתו. כאשר ראה האיש את אולף, הוא צעק: "אדוני המלך!".

אנשים רבים, במיוחד בנורווגיה, לא האמינו שאולף מת. הם חשבו שהמלכה מרגרטה הראשונה הרעילה את אולף הצעיר כדי להרחיקו מהכס וכדי שתוכל לשלוט במקומו על איחוד קאלמאר. לפי השמועות שפשטו אז, אולף הצעיר הסתתר ונמלט. הידיעה הגיעה לסוחר, טים פון דר נלו, שלקח את האיש לדנציג (כיום גדנסק). ילידי העיר קיבלו את פני אולף כמלכה החוקי של דנמרק ונורווגיה והעניקו לו בגדים ומתנות משובחות לרוב. נוצרה עבורו חותם רשמי והוא כתב אל המלכה מרגרטה והודיע לה שהוא בנה. הוא דרש את השבת אדמותיו ותאריו כמו גם את תואר המלוכה. המלכה מרגרטה כתבה אליו בחזרה שאם אכן יוכל להוכיח את עצמו בנה, היא תקבלו בשמחה.

המאסטר הגדול של האבירים הטבטונים ליווה את המתחזה לקאלמרר כדי שהמלכה תוכל לחקור אותו. מהר מאוד האיש הגיע התגלה כמתחזה. הוא לא ידע לדבר מילה אחת בדנית ובחקירה הודה שהוא פרוסי ובנם של איכרים: אדולף ומרגרט מארלאו (כיום אגר). אולף הכוזב נלקח ללונד בסקונה. שם הוא הודה בצעדיו הלא חוקיים נגד המלוכה בניסיונו להדיח את המלכה. הוא נידון להישרף על המוקד. המכתבים שכתב למלכה מרגרטה נתלו על צווארו וכתר מדומה הונח על ראשו לפני שהורד אל הלהבות. רכושו נמסר למנזר והמלכה השמידה את החותם השקרי שהוכן עבורו. מועצת הממלכה הדנית פרסמה הסבר מפורט על נסיבות מותו של אולף האמיתי בשנת 1387 כדי לסתור את הסיפור שהתפשט ברחבי הים הבלטי.

בתרבות הפופולרית
----------------

סיפורו עובד לסרט קולנוע דני משנת 2021 בשם "מרגרטה הראשונה". את אולף גילם בסרט יאקוב אופטברו.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Rosborn+ *När hände vad i nordens historia* 1996. p.69.מסת"ב 91-7643-350-1
2. ↑  Williams, Gareth.Sagas,Saints,and Settlements.
**הנרי "הארי" בראדשו** (אנגלית: **Henry "Harry" Bradshaw**;‏ 1854 בקירוב - ספטמבר 1924) היה מאמן כדורגל אנגלי.

חייו
----

בראדשו לא היה כדורגלן מקצועי לפני שהחל לעסוק באימון. ב-1891 הוא מונה למשרת המזכיר של ברנלי, ושנתיים לאחר מכן למשרת היושב-ראש. הוא התמנה למאמן הקבוצה הבכירה של המועדון ב-1896, ולמרות שהיא ירדה מהליגה הראשונה בעונתו הראשונה לאחר שסיימה במקום האחרון במשחקי המבחן, היא העפילה בחזרה בעונה שלאחר מכן. לאחר שהמועדון העפיל בחזרה לליגה הראשונה הוא סיים במקום השלישי בעונת 1898/1899, מיקום שהוא גם ההישג הגבוה ביותר בתולדותיו.

בראדשו התמנה למאמן של וולוויץ' ארסנל בקיץ 1899, וגם במקרה זה הצליח להעפיל לליגה העליונה. הוא החתים מספר שחקנים ידועים בתולדות המועדון כגון ארצ'י קרוס, פרסי סנדס, ג'ימי ג'קסון וג'ימי אשקרופט, והביא עמו סגנון משחק סקוטי שהתאפיין במסירות קצרות ובתנועה רצופה על המגרש. המועדון הצליח להעפיל לליגה הראשונה בעונת 1903/1904 לאחר מספר ניסיונות לא מוצלחים, והייתה זו הפעם הראשונה שהוא עושה כן. שמונה עשר מתוך עשרים השחקנים בסגל בזמן ההעפלה הוחתמו על ידי בראדשו.

אולם, בראדשו לא זכה לאמן את ארסנל בתקופות מוצלחות כיוון שהצטרף לפולהאם מהליגה הדרומית בקיץ 1904, והיה למאמן המקצועני הראשון של המועדון. הוא זכה פעמיים ברציפות באליפות הליגה הדרומית עם פולהאם, ולפיכך המועדון נבחר בסיום עונת 1906/1907 להשתתף בליגה השנייה. ב-1905, במקביל לעבודתו כמאמן, הוא פיקח על הפיתוח של אצטדיון קרייבן קוטג' שבו שיחק המועדון. בראדשו הוביל את פולהאם למקום הרביעי ולחצי גמר גביע ה-FA כבר בעונה הראשונה בליגה השנייה; אולם, ההצלחה לא נמשכה והמועדון סיים רק במקום העשירי בעונה שלאחר מכן. בראדשו המשיך לאמן את פולהאם עד שחוזהו הסתיים ב-1909.

בראדשו סירב להמשיך לאמן את פולהאם ובמקום זאת קיבל על עצמו את משרת המזכיר של הליגה הדרומית. הוא עבד בתפקיד זה עד לפרישתו ב-1921.

בראדשו מת ב-1924. ג'ו בראדשו, בנו, שיחק בארסנל כאשר אביו היה המאמן ומאוחר יותר (1926–1929) אימן גם כן את פולהאם.

לקריאה נוספת
------------

* ברנרד ג'וי, !Forward Arsenal (עמודים 14 - 15), Phoenix House,‏ 1952 (מסת"ב 0-600613-44-5)
* מרטין טיילר ופיל סואר, The Official Illustrated History of Arsenal (עמוד 30), המלין, 2005 (מסת"ב 0-600613-44-5)
* אלן רופר, The Real Arsenal Story: In the Days of Gog (עמוד 120), Wherry,‏ 2004 (מסת"ב 0-9546259-1-9)

קישורים חיצוניים
----------------

* מאמני ארסנל באתר הרשמי של המועדון
* מידע באתר הרשמי של פולהאם
* מידע באתר clarets-mad‏

| מאמני ארסנל |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| הוליס (1894 - 1897) • מיטשל (1897 - 1898) • אלקוט (1898 - 1899) • ברדשו (1899 - 1904) • קלסו (1904 - 1908) • מורל (1908 - 1915) • מק'יואן (1915 - 1919) • נייטון (1919 - 1925) • צ'פמן (1925 - 1934) • *שו* (1934) • אליסון (1934 - 1947) • ויטאקר (1947 - 1956) • קרייסטון (1956 - 1958) • סווינדין (1958 - 1962) • רייט (1962 - 1966) • מיי (1966 - 1976) • ניל (1976 - 1983) • האו (1983 - 1986) • *ברטנשו* (1986) • גרהאם (1986 - 1995) • *יוסטון* (1995) • ריוק (1995 - 1996) • *יוסטון* (1996) • רייס (1996) • ונגר (1996 - 2018) • אמרי (2018 - 2019) • *יונגברי* (2019) • ארטטה (2019-) |

 |
צוואר ממולא
**צוואר ממולא** (ביידיש: **העלזעל**) הוא מאכל מהמטבח היהודי האשכנזי. המאכל עשוי עור צוואר עוף (ולעיתים - כל עור העוף) ממולא ומבושל. המילוי עשוי להכיל קמח או פירורי לחם (ובפסח - קמח מצה), מחית תפוחי אדמה, בצל קצוץ מושחם (מטוגן בשמאלץ), שמאלץ, גריבען ותבלינים - מסורתית רק מלח ופלפל שחור, אך יש המוסיפים פטרוזיליה או שמיר. 

העור מנוקה ואם אינו שלם הוא נתפר כך שיישאר בו פתח יחיד. אזי הוא ממולא, הפתח נתפר כך שהמילוי לא יזלוג והמאכל מבושל בבישול ממושך, בחום נמוך במים, במרק או כחלק מהחמין.

צוואר ממולא דומה לקישקע ומשמש לעיתים כתחליף לו. 

מנדלי מוכר ספרים מזכיר מאכל זה ואחרים ביצירתו "ספר הקבצנים":

> 
> אף אני צמא ורעב. יצרי הרע מתגבר בי עוד יותר מבראשונה, והולך ומונה לפני את כל סדרם של מאכלי בית ישראל: בשר מצומק בדייסא, צלי קדרה, פשטידא עם עור של צואר עוף ממולא בתוכה, חצר-כבד מרוסק בבצלים. בולמוס אוחזני ואני רוצה לאכול בכל אַות נפשי. והוא בשלו: לביבות מטוגנות, קורקבן, פרק"יות, לשון בחרדל, צנון בשומן של תרנגולים, זפק של ברבור מצומק בלפת...
> 
> 
> 
>

ראו גם
------

* האגיס

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צוואר ממולא** בוויקישיתוף
* דרור פילץ, העלזל'ך, מאתר "על השולחן"
* הלזלה מעור העוף כולו, מאתר מטעמים (כולל תמונה)
* מתכון + תמונות המדגימות הכנת צוואר ממולא, מפורום אוכל בוואלה
**אולף מגנוססון** (בנורווגית: **Olaf Magnusson**;‏ 1099 – 22 בדצמבר 1115) היה מלך נורווגיה מ-1103 ועד מותו. הוא היה בנם של מגנוס השלישי, מלך נורווגיה ושל רעייתו זיגריד.

חייו
----

אולף היה למלך יחד עם שני אחיו-למחצה, זיגורד ואייסטיין, לאחר מות אביהם ב-1103. הוא מלך על נורווגיה במשך 12 שנים, אך שלא כמו אחיו, לא הותיר רושם על האומה הנורווגית. מאחר שהיה צעיר מאוד כאשר עלה לכס המלוכה, ואחיו פעלו כעוצרים מטעמו בחלק שלו בממלכה. ב-1107 הנהיג זיגורד מסע צלב כדי לתמוך בממלכה הצלבנית החדשה, ממלכת ירושלים וב-1111 הוא שב לנורווגיה. במהלך תקופה זו, שימש אייסטיין כעוצר של אחיו הצעיר ועשה כמיטב יכולתו לייצב את השלטון במדינה.

ב-1115 נפל אולף למשכב ומת כשהוא בן 17 שנים בלבד. שני אחיו ירשו אותו. עד 1957, כאשר אולף החמישי עלה לכס המלוכה, הוא כונה "אולף הרביעי", אז הוא הוצא מרשימת המספור המלכותי של מלכי נורווגיה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אולף מגנוססון** בוויקישיתוף
* אולף מגנוססון, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* אולף מגנוססון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
**דימיטר גשוב** (בבולגרית: **Димитър Гешов**;‏ 14 בספטמבר 1860, סבישטוב, האימפריה העות'מאנית – 8 בינואר 1922, סופיה ממלכת בולגריה) היה גנרל ומפקד אוגדת הרגלים השנייה "התראקית" של צבא בולגריה במהלך מלחמת העולם הראשונה, אשר לחמה בחזית המקדונית ובמסגרתה פיקד גשוב על קרב דויראן הראשון. בהמשך מונה גשוב למפקד הארמייה הראשונה, אך הודח לאחר קרב סקרה.

תחילת הקריירה
-------------

גשוב שירת במהלך המלחמה העות'מאנית-רוסית (1877–1878) כמתנדב במיליציית המתנדבים הבולגרית אופלצ'נצי, אשר לחמה לצד הכוחות הרוסיים. בשנת 1890 סיים את לימודיו בהצלחה באקדמיה הצבאית באודסה. במהלך מלחמת בולגריה–סרביה (1885) שירת כמפקד פלוגה והשתתף בקרב ההדיפה נגד הכוחות הסרביים ליד העיר ברזניק במערב בולגריה, ומאוחר יותר, כשהבולגרים עברו למתקפה, השתתף בכיבוש העיר פירוט. במלחמת הבלקן הראשונה שירת כמפקד חטיבה ובסיומה קודם להיות מפקד אוגדה בגזרת אודרין. במלחמת הבלקן השנייה נלחם עם אוגדתו כנגד הסרבים ליד העיירה קריבולאק, (בימינו במקדוניה). לאחר המלחמה הועלה לדרגת מאיור גנרל.

מלחמת העולם הראשונה
-------------------

במהלך מלחמת העולם הראשונה פיקד על אוגדת חיל הרגלים השנייה "התראקית" של הצבא הבולגרי. בין 9 באוגוסט ל-18 באוגוסט 1916, פיקד גשוב על קרב דויראן הראשון, במסגרתו ניסו כוחות בריטיים וצרפתיים עדיפים מספרית, לפרוץ את הקו הדרומי של החזית המקדונית ללא הצלחה, תוך שהם סופגים למעלה מ-3,000 נפגעים ונאלצים לסגת חזרה לאזור סלוניקי. גשוב מונה למפקד הארמייה ה-1, אך ביוני 1918 לאחר תבוסת הבולגרים בקרב סקרה הוא הודח על ידי ניקולה ז'קוב מפקד הצבא ובמקומו מונה הגנרל סטפן נרזוב.

אחריתו
------

לאחר תבוסת בולגריה במלחמת העולם הראשונה, צומצם צבאה לכדי ז'נדרמריה בכפוף לסיכומים שהוכתבו בחוזה ניי. ב-1 ביולי 1919 השתחרר גשוב מהצבא. הוא לא עסק בתפקידים ציבוריים כלשהם והלך לעולמו בסופיה ב-8 בינואר 1922.

ראו גם
------

* בולגריה במלחמת העולם הראשונה
**כף פנק** (באנגלית: **Cape Penck**) הוא לשון יבשה המכוסה קרח, בארץ קייזר וילהלם השני, שבאנטארקטיקה.

לשון היבשה בולטת אל תוך מדף הקרח המערבי, 67 קילומטרים צפונית-מערבית להר גאוס.

לשון היבשה מפרידה בין חוף לאופולד ואסטריד, לבין חוף קייזר וילהלם השני.

היסטוריה
--------

### גילוי ומיפוי לשון היבשה

לשון היבשה מופתה באופן גס על ידי קבוצת הבסיס המערבי (Western Base Party) של משלחת אוסטרלאסיה לאנטארקטיקה, אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1911–1914, בפיקודו של דאגלס מוסון.

### מקור השם

מוסון קרא ללשון היבשה על שמו של אלברכט פנק, גאוגרף גרמני בעל שם עולמי.

לקריאה נוספת
------------

• United States. Defense Mapping Agency. Hydrographic Center, **Sailing Directions for Antarctica: Includes Islands South of Latitude 60°**, P 286

קישורים חיצוניים
----------------

* כף פנק באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* כף פנק באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* כף פנק באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* מפת אזור כף פנק

הערות שוליים
------------

1. ↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
2. 1 2 3 4 5 6  מידע גאוגרפי והיסטורי
3. ↑  מידע גאוגרפי