recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**תְּכִלְתַּן הַהַרְנוּג** (שם מדעי: *Iolaus glaucus*, שם עברי קודם: **כחליל ההרנוג**) הוא פרפר קטן ממשפחת הכחליליים. הוא נפוץ בישראל, ירדן, מערב ערב הסעודית, עומאן, תימן, אתיופיה וסומליה. הצמח הפונדקאי של תכילתן ההרנוג הוא הצמח הטפיל הרנוג השיטים, מכאן גם נגזר שמו העברי.

בישראל פרפר זה מעופף לאורך קו הבקע הסורי-אפריקני, מאילת לאורך בקעת ים המלח, חצבה ונחל פרת, היכן שצמחו הפונדקאי נפוץ. הוא מעופף בארץ במרבית חודשי השנה מאפריל עד נובמבר ומקים מספר דורות בשנה.

תיאור
-----

מוטת הכנפיים של תכילתן ההרנוג בוגר היא כ-3 ס"מ. גוף הפרפר ורגליו בצבע לבן. מרכז הכנפיים הקדמיות העליונות כחול ומסביב שוליים שחורים-אפורים עבים. הכנפיים הקדמיות התחתונות בעלות מרכז כחול קטן יותר והשאר אפור-שחור. פס כהה יותר תוחם את גבולות הכנפיים הקדמיות ושולי הכנפיים לבנים. הכנפיים האחוריות בצבע לבן קרמי עם פס שחור בולט. פס שחור בולט פחות נמצא קרוב לגבול השחור הדק בקצה הכנף, בין שני הפסים, בקרבת הקודקוד התחתון של הכנף, אזור תכלכל הנמצא בין שני כתמים שחורים קטנים. האזור התכלכל מלווה בפס צהוב-כתמתם דק, הצמוד לפס הרחוק מהשוליים.

בקצה הכנפיים התחתונות שני זנבות מפוצלים אשר לעיתים בעלי אורך גדול יותר מהמחושים. הזנב התחתון יותר ארוך מהזנב העליון. זנבות אלה, יחד עם הכתמים השחורים בקצה הכנפיים מדמים ראש ומספקים הגנה מפני טורפים. מין זה אינו מקיים דו-צורתיות זוויגית. ניתן להבדיל בין הזכר והנקבה על ידי כתם בעלי קשקשי ריח (המפרישים פרומונים) המופיע אצל הזכר.

מין זה מאוד ייחודי ולא דומה למינים אחרים במראהו.

מחזור חיים
----------

הנקבה מטילה את הביצים על עלי הרנוג השיטים, הביצה בגודל 0.5 מ"מ ומזכירה בצורתה מעין חצי כדור גולף. הזחל בוקע לאחר כ-5 עד 6 ימים וצבעו זהה לצבע העלים, תכונה המשמשת עבורו הגנה טובה מטורפים, עם גדילתו צבעו הופך לחום והוא עובר לחיות בקרב הענף או בסיס בסיס העלה עד ההתגלמות. צבע הגולם חום כצבע הענף והוא מסווה היטב.

טקסונומיה
---------

ב-1884, הפרפר הובא ללונדון, בריטניה, על ידי האנטומולוג וחוקר הפרפרים ג׳ון ויליאם ירבורי. הפרפר היה חלק מאוסף פרפרים שהביא איתו מעדן בתימן, יחד עם אוסף נוסף מרצועת החוף בסומליה אותם אסף באביב של אותה השנה. במהלך כנס של החברה הזואולוגית של לונדון שבהם נבחנו תגליותיו, המין תואר לראשונה.

השם המדעי של הסוג ושל המין נגזר מהמיתולוגיה היוונית, הסוג קרוי על שם איולאוס, אחיינו של הרקולס ושם המין קרוי על שם האל גלאוקוס.

קיימים שני תת-מינים למין זה:

* *Iolaus glaucus glaucus*
* *Iolaus glaucus jordanus* – תת-המין הנפוץ בישראל.

לקריאה נוספת
------------

* יצחק איזנשטין, **על פרפרים וצמחים בארץ־ישראל**, משרד הביטחון, תשמ"ח, עמ' 118–120, מסת"ב 965-05-0380-3

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תכילתן ההרנוג** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  כחליל ההרנוג, באתר מן השדה, ‏2014-06-29
2. ↑  Mark C. Williams, **Afrotropical Butterflies**, 17, 2018, עמ' 48. (באנגלית)
3. ↑  כחליל ההרנוג, באתר מן השדה, ‏2014-06-29
4. ↑  תכילתן ההרנוג, באתר זיהיתי פרפר
5. 1 2 3 4  **Proceedings of the Zoological Society of London**, לונדון: Academic Press, [etc.], 1885, עמ' 766
6. 1 2 3  על פרפרים וצמחים בארץ־ישראל, עמ' 119
7. ↑  **Bulletin of the British Museum (Natural History). Entomology. Supplement**, לונדון: BM(NH), 1967, עמ' 146
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**ענת ירדן** (נולדה ב-28 במאי 1957) היא פרופסור מן המניין בפקולטה לביולוגיה במכון ויצמן למדע. ירדן היא ראש המחלקה וראש קבוצת מדעי החיים והמחלקה להוראת מדעים במכון ויצמן. מלבד עיסוקיה בתחום הביולוגיה, היא בעלת רקע וידע בתחום התפתחות עוברית.

ביוגרפיה
--------

פרופ׳ ירדן למדה בנעוריה בבית הספר תיכון בליך ברמת גן. היא סיימה תואר ראשון בהצטיינות בביולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים (1981), ותואר שני (1983) ודוקטורט (1990) בוירולוגיה במכון ויצמן. הצטרפה לסגל המכון בשנת 1993, הועלתה לדרגת פרופסור חבר בשנת 2009 ולדרגת פרופסור מן המניין בשנת 2016.

מחקרים ופרויקטים
----------------

פרופ' ירדן ענת ערכה מחקר ביחד עם חברי קבוצתה ממכון ויצמן העוסק בשימוש מאמרים מדעיים כאמצעי להוראה. מטרתה העיקרית של הקבוצה היא לפתח אמצעים לגשר על הדינמיקה של תגליות ביולוגיות וחינוך ביולוגי. במהלך המחקר נבדקו ארבע כיתות בבתי ספר שונים, שבמהלכן נערכו שיחות עם מורים ותלמידים, והן על תצפיות שנעשו בכיתות. הנושא המוביל בפעילות הוא קידום ההתפתחות המקצועית של המורים לביולוגיה והתאמת שיטות עבודה של מדענים לפרקטיקות שבאמצעותן תלמידים ומורים מרחיבים את הידע שלהם בביולוגיה. במחקרים שנערכו נמצא כי היתרונות בשיטת לימוד זו הם שיפור רמת החשיבה של התלמידים, סיוע לתלמידים בפיתוח מיומנויות חקר וחשיבה גבוהה, הרחבת תוכניות הלימודים והבאת ביולוגיה עדכנית לבתי-הספר. כחלק מהיזמה הזאת נוצר ספר הלימוד "סוד ההתפתחות העוברית: קובץ מחקרים", הכולל שלושה מאמרים, שנבחרו בהתייעצות עם חוקרים בתחום הביולוגיה ההתפתחותית. בעקבות הספר הראשון יצרו חברי הקבוצה ספר נוסף- "מאלפי הגנים: קובץ מחקרים בביוטכנולוגיה" - המאגד מאמרים מדעיים מעובדים בתחום הביוטכנולוגיה. כיום משמשים הספרים להוראת יחידת הבחירה של נושא מחקרי בבחינת הבגרות בביולוגיה, והפרויקט הייחודי מעורר התעניינות ויוזמות דומות ברחבי העולם.

פרסים
-----

פרופ׳ ענת ירדן זכתה בפרס קרן פרידנברג מטעם הקרן הלאומית למדע, מיסודה של האקדמיה הלאומית למדעים. הפרס ניתן לה על מחקרה בנושא: "אפיון תחומי העניין הספונטניים במדע וטכנולוגיה של ילדים".

חיים אישיים
-----------

פרופ' ענת ירדן מתגוררת כיום ברחובות. ירדן אוהבת לטייל באזורים מדבריים, ובמיוחד באזור ים המלח ובמדבר יהודה.

קישורים חיצוניים
----------------

* ירדן ענת מכון ויצמן
* פייסבוק ירדן ענת
* שפה חדשה
* מסע הקסם המדעי

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"ענת ירדן"**.
***Dicranella*** (מכונה בעברית: דיקרנלה) הוא סוג של טחב עלים מהמשפחה Dicranaceae. סוג זה כולל כ-60 מינים, והוא נפוץ ברחבי העולם. השם נגזר מהמילה היוונית דיקרנום, שמשמעותה מזלג בעל שתי שיניים, ורומז על הצורה המיוחדת של השיניים של הקופסית.

סוג זה מיוצג בארץ על ידי מין אחד *Dicranella howei* הנפוץ בארץ בשלל מקומות לחים, בעיקר בקרקעות עשירות בסיד. נפוץ במיוחד במישור החוף אך נמצא גם בהרי-יהודה, בגליל, בכרמל ובעוד מקומות. לעיתים ניתן לראות טחב עלים זה במשתלות בגלל עודף המים הנמצא פעמים רבות במקומות כאלה. ניתן לזהות מין זה על פי העלים הארוכים והנימיים. על פי חלק מהחוקרים מין זה הוא שם נרדף למין *Dicranella varia.*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Dicranella** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* Tropicos
 |

הערות שוליים
------------

1. 1 2  פליקס בילבסקי, **מבוא לטחבים בישראל**, תל אביב, 1963. (בhebrew)
2. ↑  **The bryophyte flora of Israel and adjacent regions**, Jerusalem: Israel Academy of Sciences and Humanities, 2004
3. ↑  Dicranella varia in Bryophyte Flora of North America @ efloras.org, www.efloras.org
**ענת ישראל** (נולדה בשנת 1970), היא שחיינית עבר ישראלית, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה.

ביוגרפיה
--------

ישראל גדלה בגבעתיים והתאמנה בקבוצת השחייה של מכבי תל אביב בהדרכתם של אריק רובין והלמוט לוי.

### 1984

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף אוגוסט 1984 סיימה ישראל במקום רביעי במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 29.45 שניות, 3 מאיות השנייה איטי ממדליית ארד.

### 1985

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף אוגוסט 1985 זכתה ישראל במדליית ארד, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:02.47 דקות, אחרי הדר רובינשטיין ממכבי קריית אונו (1:01.09 דקות) ועירית גלוסקינוס מהפועל ימק"א ירושלים (1:01.32 דקות).

### 1986

#### שיאנית ישראל

בתחרות שמונה האומות שנערכה בבריכת השחייה של אוניברסיטת תל אביב ביולי 1986 קבעה ישראל במשחה ל-50 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 28.00 שניות, שיפור לשיא בן ה-4 שנים של מירב הדר 28.13 שניות. שיא זה החזיק מעמד שנתיים ונישבר על ידי ענת לויט (27.75 שניות).

#### שחיינית מצטיינת באליפות ישראל

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט באוגוסט 1986 זכתה ישראל בשתי מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 28.62 שניות, לפני ענת לויט מהפועל הוד השרון בית ברל (28.68 שניות) ורותם פורת מהפועל גש"מ (29.31 שניות) ובמשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:02.12 דקות, לפני רותם פורת (1:02.28 דקות) וורד ליברמן בת אגודתה (1:04.02 דקות). היא זכתה בגביע השחיינית המצטיינת של האליפות בעקבות התוצאה שקבעה במשחה ל-50 מטר חופשי שהעניקה לה את הניקוד הגבוה ביותר באליפות (717 נקודות).

### 1987

בתחרות שמונה האומות שנערכה באנטוורפן, בלגיה ביולי 1987 סיימה ישראל פעמיים במקום שמיני במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 28.32 שניות ובמשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:02.21 דקות.

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף אוגוסט אותה שנה היא זכתה בשתי מדליות אישיות, זהב וכסף. מדליית זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:02.14 דקות, לפני ענת לויט (1:02.70 דקות) ותמי לוין ומדליית כסף, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 28.30 שניות, אחרי איריס קומן (28.19 שניות) ולפני נעמה שמיר.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר הבית של מכבי תל אביב מועדון לענפי ספורט

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלכס פרסלמן, רק שיא נוער, מעריב, 24 באוגוסט 1984
2. ↑  התוצאות, מעריב, 21 באוגוסט 1985
3. ↑  חמישה שיאים ישראלים בסקוטלנד, מעריב, 4 ביולי 1988
4. ↑  אלכס פרלסמן, זוהר בריכה - גלילי שבר השיא ב-100 גב, מעריב, 10 באוגוסט 1986
5. ↑  סוף השבוע בבריכה, מעריב, 10 באוגוסט 1986
6. ↑  אלכס פרלסמן, השחיין ערן גרומי - מגדלור במים עכורים, מעריב, 30 באוגוסט 1987
פירמידת ניחוחות.
**תווים** (באנגלית: **Notes**) בבישום, הם תיאור של ריחות שניתן לחוש בעת השימוש בבושם. תווים מופרדים לשלושה סוגים: **תווים עליונים/ראשיים** (**דומיננטיים**), **תווים אמצעיים** (ידועים גם כ"לב" הניחוח) ו**תווים** **בסיסיים**; המציינים קבוצות ריח שונות, שניתן לחוש בעת השימוש בניחוח או בושם. תווים אלו נוצרים בקפידה, תוך מתן דגש על תהליך האידוי שלהם. נוכחות של תו אחד עשויה לשנות את תפיסתו של האחר – למשל, נוכחות של תווי בסיס או אמצע מסוימים, תשנה את העליונים ולהפך.

רעיון התווים משמש בעיקר לשיווק ניחוחות ובשמים. כמו כן, תהליך האידוי של כל אחד מסוגי התווים שונה.

תווים עליונים
-------------

אשכולית, ממשפחת הדרים – משפחה הנחשבת לתווים עליונים נפוצים בניחוחות ובשמים.
תווים עליונים נקראים בפירמידה, "תווי הראש". הם מורגשים בעת השימוש בבושם. הם מורכבים ממולקולות קטנות וקלות שמתאדות במהירות. הם יוצרים את הריח הראשוני הנודף מהאדם לאחר השימוש בבושם, ולכן הם מוגדרים כ"חשובים מאוד", כחלק ממכירת הבושם. הם בדרך כלל בעלי גוון ריח חד ודומיננטי. ניחוחות של הדר וג'ינג'ר הם תווים עליונים נפוצים.

אף על פי שלא מורגשים בצורה בולטת, תווי האמצע והבסיס משפיעים רבות על הניחוח התווים העליונים.

תווים אמצעיים
-------------

המכונים גם "תווי הלב", הם הריחות הראשונים המורגשים, שניות אחדות לפני שהתווים העליונים הופכים לדומיננטיים. המטרה של התווים האמצעיים היא להתאים את ריח העליונים והבסיסיים באופן מאוזן. ריח התווים האמצעיים מתפוגג בדרך כלל לאחר עשרים דקות עד שעה, מרגע השימוש בניחוח או הבושם. ניחוחות של ורדים ולבנדר הם תווים אמצעיים נפוצים.

תווים בסיסיים
-------------

למרות היותם תווי בסיס בלבד, תפקידם בבושם הוא כשמם: לבסס את הריח הסופי כך שלאחר השימוש בבושם, הם מורגשים גם כן. המטרה שלהם הוא לגרום לתווים הנמצאים מעליהם (אמצעיים ועליונים) להחזיק זמן רב יותר ולא להתפוגג תוך זמן קצר. תווים אלה מורכבים ממולקולות גדולות וכבדות שמתאדות באיטיות.

ראו גם
------

* מיון תמרוקי בשמים על-פי ריכוז חומרי הריח

הערות שוליים
------------

1. ↑  אשכולית מרכיב בושם, אשכולית ניחוח ושמנים אתריים Citrus paradisi, באתר www.fragrantica.co.il
2. ↑  Candied Ginger מרכיב בושם, Candied Ginger ניחוח ושמנים אתריים, באתר www.fragrantica.co.il
3. ↑  ורד מרכיב בושם, ורד ניחוח ושמנים אתריים, www.fragrantica.co.il
4. ↑  לבנדר מרכיב בושם, לבנדר ניחוח ושמנים אתריים, באתר www.fragrantica.co.il
**ליפסי** (ביוונית: **Λειψοί**) הוא אי באיים הדודקנאסיים שביוון. האי ממוקם דרומית לאי סאמוס וצפונית לאי לרוס.

מקור השם
--------

האי מזוהה כאיי הנימפה קליפסו אשר התאהבה באודיסאוס על פי המיתולוגיה היוונית. מקור שמו של האי מבוסס על מסורת זו.

גאוגרפיה
--------

שטחו של האי 17.350 קמ"ר, באי מתגוררים, נכון לשנת 2011, 790 תושבים (צפיפות אוכלוסין של 46 נפשות לקמ"ר).

מעבורות מקשרות את האי עם נמל פיראוס.

היסטוריה
--------

שמו של האי מוזכר על לוח שיש מהמאה השלישית לפני הספירה.

ההתיישבות הראשונה באי מקורה ככל הנראה במאה ה-16 לפני הספירה. באי התגלו שרידים מהתקופה המיקנית ומתקופות מאוחרות יותר. ישנה סברה כי במקום בו ניצב הכפר המרכזי של האי ניצב האקרופוליס של האי בעת העתיקה.

באתר הכנסייה פנגיה התגלו שרידים של אגן טבילה בצורת צלב, וככל הנראה מדובר בקהילה נוצרות שהתיישבה במקום עוד בראשיתה של הנצרות. 

בתקופה הביזנטית סבל האי מתקיפות שודדי ים ומספר תושבי האי פחת. האי עצמו הפך למקום מושבם של שודד ים.

בשנת 1088 הוענק האי למנזר פטמוס, ובמהלך שש מאות השנים שלאחר מכן שימש האי כאתר מראה וכחווה חקלאית של המנזר.

בשנת 1308 נכבש האי (יחד עם יתר איי הדודקאנסיים) על ידי מסדר האבירים של יוחנן הקדוש מירושלים.

בשנת 1522 נכבש האי על ידי העות'מאנים והפך לחלק מהאימפריה העות'מאנית, ונותר בשליטתם עד מלחמת העצמאות של יוון בשנת 1821. בעקבות הסכם קונסטנטינופול מה-9 ביולי 1832 שב האי לשליטה עות'מאנית. בשנת 1912 נכבש האי על ידי כוחות איטלקיים, ובשנת 1943 על ידי צבא גרמניה הנאצית. האי שוחרר בשנת 1945 על ידי צבא בריטניה, והיה זמן קצר תחת שלטון בריטי. בשנת 1948 הפך האי לחלק מיוון.

כלכלה
-----

כלכלת האי מתבססת על דיג, תיירות וגידולים מקומיים כגון דבש, יינות, גבינות ומוצרי חלב.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ליפסי** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ליפסי
* ההיסטוריה של האי ליפסי
* תיאור האי וההיסטוריה שלו

| דגל יווןדגל יוון האיים הדודקאנסיים |
| --- |
| 12 האיים העיקריים | אסטיפליה • טילוס • לרוס • ניסירוס • סימי • פטמוס • קאסוס • קוס • קלימנוס • קסטלוריזו • קרפאתוס • רודוס |  |
| איים נוספים בעלי חשיבות | אגתוניסי • אלימיה • ארקי • זפורס • חאלקי • טלנדוס • כמילי • ליפסי • סירנה • פסרימוס • פרמקוניסי |
| היסטוריה | מערכת הדודקאנס במלחמת העולם השנייה |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007539641205171
* GND: 4505448-4
* LCCN: sh97006564
* SUDOC: 174613431
* VIAF: 1038148574257224430004
* WorldCat (עם VIAF): 1038148574257224430004

 |
**ענת אזרי סורקיס** (נולדה בחיפה ב-29 באוקטובר 1968) היא הקצינה הראשונה שהועלתה לדרגת אלוף-משנה בחיל הים. גם במרבית התפקידים הקודמים במהלך שירותה בצה"ל הייתה האישה הראשונה שכיהנה בהם והייתה גם הקצינה הראשונה מחיל הים במכללה לביטחון לאומי.

ביוגרפיה
--------

סורקיס נולדה למשפחת ניצולי השואה מצד אמה, זהבה לבית דבורצקי, ונצר למשפחה ממגורשי ספרד המתגוררת דורות רבים בישראל, מצד אביה, יוסף אזרי. גדלה והתחנכה בחיפה, וסיימה את לימודיה בתיכון עירוני ג' בשכונת נווה שאנן.

בשנת 1987 התגייסה לצה"ל. את שירותה הצבאי העבירה במספן מודיעין בחיל הים, שם מילאה שורה ארוכה של תפקידים במחקר, באיסוף ובביטחון שדה במפקדת חיל הים ובבסיס חיפה, ובמרביתם כקצינה הראשונה שכיהנה בתפקיד. במהלך שירותה עברה מגוון גדול של קורסים ובהם קורס קמ"נים (בסיסי ומתקדם), קורס קציני פרויקטים בתחום הטכנולוגי, קורס פיקוד ומטה (פו"ם) וקורס בין-שירותי בכיר של קהיליית המודיעין. בשנת 2010 סיימה את לימודיה במכללה לביטחון לאומי (מב"ל).

ב-2011 נהייתה לקצינה הראשונה בחיל הים שהועלתה לדרגת אלוף-משנה, כשמונתה לתפקיד ראש מחלקת מחקר במספן מודיעין. לאורך השנים ליוותה עשרות רבות של מבצעים, בהם מורכבים ורגישים, שנותרו רובם ככולם חשאיים. בין השאר ליוותה את מבצע תיבת נוח לתפישת אוניית הנשק "קארין איי", את מבצע חשיפה מלאה שבמהלכו נתפסה האונייה "קלוס-סי" ואת מבצע צוק איתן.

בשנת 2011, לאחר שהועלתה לדרגת אלוף-משנה, הוענקה לסורקיס תעודת "פורצת דרך" מטעם ארגון ויצו בטקס שהתקיים בסניף חיפה.

### תפקידים אזרחיים

מאז שחרורה מצה"ל עוסקת סורקיס במגוון תחומים, ובכלל זה:

* שימשה כעמית מחקר במרכז לאסטרטגיה ימית באוניברסיטת חיפה
* פעילה בעמותות שונות, ובכלל זה חברה בהנהלת עמותת בוגרי המכללה לביטחון לאומי (הייתה רכזת העמותה).
* מרצה על התווך הימי במסגרות שונות ובהן אוניברסיטת בר-אילן והמרכז הבינתחומי הרצליה.
* חברת כבוד של מועדון רוטרי רעננה ויושבת ראש ועדת השיפוט שם.
* חברה במועצת הנשים של רעננה.
* פעילה בהנהגת הורים בתחום החינוך ברעננה.
* מעבירה הרצאות וסדנאות בתחום העצמה בעיקר של בני נוער ונשים.
* חברת הוועד המנהל ב"פורום דבורה" ונמנית עם מאגר המומחיות שלו.
* ראש תוכנית המנטורינג של "פורום דבורה".
* מנטורית לנשים/מנהלות.
* מנטורית למנכ"לים במיזם "מנט-אור".

  
סורקיס היא בוגרת אוניברסיטת חיפה במזרח תיכון וחינוך, מוסמכת אוניברסיטת בירמינגהם במינהל חינוכי ובעלת תואר שני נוסף במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה בתוכנית שבשיתוף המכללה לביטחון לאומי. בשנת 2016 סיימה קורס דירקטורים.

סורקיס מתגוררת ברעננה, נשואה לאודי סורקיס, כיום מנכ"ל חברת "טלרון", ואם לשלושה.

קישורים חיצוניים
----------------

* "יחיד, יחד, יחידה – חיילי היום לעומת חיילי אתמול", מאמר מאת אפרים לפיד וענת סורקיס ב"סטטוס" (כתב עת לחשיבה ניהולית ואסטרטגית), 15 באוקטובר 2017
* ענת סורקיס, דיפלומטיה נשית בשירות המדינה, 21 באוגוסט 2020
* ראיון אולפן עם ענת סורקיס אזרי, סרטון באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  אחיקם משה דוד ויונתן הללי, חיל הים: האישה שניצחה 28 גברים, באתר nrg‏, 8 באוגוסט 2011
2. ↑  רשימת חברי כבוד מועדון רוטרי רעננה
3. ↑  פורום דבורה
**תואר שווה ערך** (נקרא גם **תואר אקוויוולנטי**) מהווה חלופה לתואר אקדמי, בעיקר בתחום ההוראה, ולרוב, משרד החינוך מכיר בו כדרגת שכר שוות ערך לתואר ראשון או שני.

רקע
---

בתחום ההוראה נדרש לרוב על ידי משרד החינוך תואר כתנאי להשתתפות במכרזים ונשיאת משרות מסוימות וכדרגת שכר למורים. גורמים דתיים מתחו ביקורת על הדרישה, ודרשו הכרה בהשכלה תורנית כמקבילה להשכלה אקדמית, כך למשל הרב אבי גיסר הציג את העמדה כי "אם יגיע אדם אחד עם תואר שני באומנות, ומולו אדם עם תעודה של כושר לדיינות שהיא תעודה של גוף ממלכתי עם בחינות ותוצאות, הרי שההשכלה שלהם צריכה לקבל אותו משקל". משרד החינוך קיבל את הדרישה, וקבע כי בתחום ההוראה ניתן להכיר בתעודה אקוויוולנטית לתואר ראשון ולתואר שני.

הקביעה מעניקה הכרה חלקית בהשכלה תורנית, כמקבילה לתואר אקדמי לצורכי דרגת שכר, וניתנת למורים בישראל בלבד. בז'רגון של משרד החינוך נטבעו המושגים: "BA אקוויוולנטי", "MA אקוויוולנטי" ו"דוקטור אקוויוולנטי", אשר אינם משקפים זכות לתואר אקדמי אלא שכר מקביל לזה של בעלי תואר אקדמי.

משרד החינוך דורש לימודים בישיבה מוכרת או בחינה על דפי גמרא או שולחן ערוך, או הסמכה לרבנות כדי לקבל את הדירוג.

במקור, נועדו התארים האקוויוולנטיים רק לבוגרי ישיבות, ובאתר משרד החינוך נכתב כי "דירוג לצורכי שכר בלבד למורים שהם בוגרי ישיבות המלמדים בפועל את מקצועות הקודש: תלמוד/תושבע"פ ו/או מחשבת ישראל ו/או תנ"ך". אולם בפועל עושים שימוש מרכזי בתארים האקוויוולנטיים הסמינרים החרדיים שמעניקים לימודים דומים ללימודי תואר B.Ed אולם הם אינם נחשבים כתואר ראשון אלא כדרגת שכר אקוויוולנטית. הסיבה לכך היא התנגדותם של הרבנים ללימודים לתארים אקדמיים. ישנם אף סמינרים חרדיים שמעניקים תואר M.Ed, אולם ככל הנראה, לא קיימים מוסדות שמעניקים תואר דוקטור אקוויוולנטי.

ראו גם
------

* תואר אקדמי
* משרד החינוך

הערות שוליים
------------

1. ↑  לא רוצים רבנים, באתר כיפה, ‏2010-05-09
2. ↑  דרגות שכר שוות ערך, באתר cms.education.gov.il
3. ↑  8.5-51 קביעת דרגת שכר שוות-ערך לדרגה אקדמית למורים שהם בוגרי ישיבות המלמדים בפועל תלמוד ו/או תושבע"פ ו/או מחשבת ישראל ו/או תנ"ך, באתר cms.education.gov.il
4. ↑  מכללת בית רבקה - אשכילה - לימודי המשך והשתלמויות - תארים אקוויולנטיים, באתר www.rivka.org.il
יחידת בקר, 1670
**אברהם ואן קלרט** (בהולנדית: **Abraham van Calraet** או **Kalraat**;‏ 7–12 באוקטובר 1642 – 11 ביוני 1722) היה צייר וחרט הולנדי בתור הזהב.

ביוגרפיה
--------

הוא למד לצייר מאמיליוס וסמואל הוף שהיו פסלים ידועים בעיר דורדרכט שבה נולד. לאחר שלמד לפסל, עבר אברהם הצעיר לתחום הציור ותחילה החל בציור פירות, תוך כדי עזרה לאביו שהיה פסל עץ.

הוא התגורר כל חייו בדורדרכט, וככל הנראה היה תלמידו של אלברט קאופ, צייר הולנדי ידוע בתור הזהב ההולנדי, שהיה בן דורו. בציורים רבים של קלרט מופיעה חתימתו של קאופ בחלקם העליון.

קלרט זכה לחשיפה מחודשת על ידי ההיסטוריון ואספן האמנות, אברהם ברדיוס, אשר ייחס אליו מחדש שני ציורי טבע דומם שעד כה נחשבו לציוריו של קאופ. ההיסטוריון ואספן האמנות, קורנליוס הופסטדה דה גרוט, התנגד אליו בתוקף והשאלה אם קאופ או קלרט ציירו את הציורים הסלימה לעיתונים ההולנדיים לאחר שמבקר האמנות פריץ לוגט הודיע על ציור חדש של אברהם קלרט שמוצג במוזיאון פרנס הלס בשנת 1915. ברדיוס "זכה" בוויכוח ומרבית הייחוסים שלו עדיין תקפים כיום.

קלרט ידוע כיום ביצירות טבע דומם עם פירות ובנופים עם סוסים. הוא היה המורה של אחיו הצעיר, צייר הנוף ברנט ואן קלרט.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אברהם ואן קלרט** בוויקישיתוף
* עבודות וספרות על אברהם ואן קלרט

* Bol, Laurens J. 1898-1994. **'Goede onbekenden' : hedendaagse herkenning en waardering van verscholen, voorbijgezien en onderschat talent**, Utrecht: Tableau, 1982

הערות שוליים
------------

1. ↑  Abraham van Kalraat biography in *De groote schouburgh der Nederlantsche konstschilders en schilderessen* (1718) מאת ארנולד הוברקן, הספרייה הדיגיטלית לספרות הולנדית
2. ↑  Abraham van Calraet RKD entry

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BPN: 19655838
* GND: 1038568757
* ISNI: 0000 0000 6883 1602
* LCCN: no2016049374
* NTA: 401480224
* RKD: 14860
* SUDOC: 189093811
* ULAN: 500019849
* VIAF: 95803234
* WorldCat: lccn-no2016049374

 |
**תהליך ציקלוסטציונרי** הוא תהליך בעל תכונות סטטיסטיות המשתנות באופן מחזורי עם זמן.

בתהליך ציקלוסטציונרי משולבים מספר תהליכים סטציונריים, לדוגמה: הטמפרטורה היומית המרבית בניו יורק יכולה להיות מודל לתהליך ציקלוסטציונריː הטמפרטורה המקסימלית ב-21 ביולי שונה סטטיסטית מהטמפרטורה ב -20 בדצמבר, עם זאת, היא מהווה קירוב סביר לטמפרטורה ב -20 בדצמבר של שנים שונות בהסתברות שווה. לפיכך, אנו יכולים לראות את התהליך האקראי מורכבים בטמפרטורות מקסימום יומיות של 365 תהליכים נייחים מופרדים, רק שכל אחד מהם לוקח ערך חדש פעם בשנה.

הגדרה
-----

תהליך אקראי {\displaystyle X(t)} הוא תהליך ציקלוסטציונרי אם פונקציית התוחלת והאוטוקורלציה שלו הן פונקציות מחזוריות עם אותו מחזור T\_0 כלומר:

{\displaystyle \forall t} {\displaystyle \operatorname {E} [x(t)]=\operatorname {E} [x(t+T\_{0})]}

{\displaystyle \forall t,\tau .} {\displaystyle R\_{x}(t;\tau )=R\_{x}(t+T\_{0};\tau )}

**פונקציית האוטוקורלציה** מוגדרת על ידי הנוסחהː 

{\displaystyle R\_{x}(t;\tau )=\operatorname {E} \{x(t+\tau )x^{\*}(t)\}}
ספקטרום התהליך הסציונרי מוגדר על ידי התמרת פורייה של פונקציית האוטוקורלציה, כלומרː 

{\displaystyle S\_{x}(f)=\ {\mathcal {F}}\{R\_{x}(t;\tau )\}=\int \_{-\infty }^{+\infty }R\_{x}(\tau )e^{-j2\pi \alpha \tau }\mathrm {d} \tau .}
כאשר \alpha  היא התדירות המחזורית.

יישומים
-------

* ב**תקשורת** תהליכים ציקלוסטציונריים משמש לסנכרון אותות
* ב**אקונומטריקה**, תהליכים ציקלוסטציונריים משמשים כדי לנתח את ההתנהגות המחזורית של השווקים הפיננסיים;
* בתורת התורים תהליכים ציקלוסטציונריים משמשים לניתוח רשתות מחשבים ותנועת כלי רכב.
* תהליכים ציקלוסטציונריים משמשים ללימוד והבנת תנודות תקופתיות במערכות מכניות הנובעים מהילוכים, בוכנות, שרשראות, וכדומה

ראו גם
------

* תהליך סטוכסטי

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"תהליך ציקלוסטציונרי"**.
הרב **יעיש גיאת** (1840 – 1929) היה חכם תימני; מאחרוני המקובלים שידעו קבלה מעשית בעיר צנעא שבתימן.

תולדות חייו
-----------

נולד בצנעא שתימן לרב חיים גיאת, שעסק בצורפות, ולבת למשפחת עוזרי. לדברי נינו, סבו של הרב גיאת הגיע מגרמניה לתימן בשל קשיי הפרנסה.

התייתם מאביו כאשר היה בגיל שש בערך, ובשל קשייה הכלכליים של המשפחה המיותמת מאב נמנע ממנו ללמוד תורה בצעירותו. על פי המסופר, כמה שנים לאחר מכן הוא הוזמן לעלות לקריאת התורה בשבת, אך כיוון שלא ידע לקרוא - הוא התבייש מאוד, ובכה במשך כל אותה שבת. יום לאחר מכן הוא עזב את צנעא, ופנה לכפר חמדה, אחד הכפרים הצפוניים יותר, ושם למד תורה עד שהיה למלמד תינוקות. על פי עדות בנו, היה אומר "שהילדים יותר חריפים ממנו ו[הוא] למד מהם". עם הזמן נעשה בקיא בהלכה ובקבלה, גם מעשית. בהמשך הוא חזר לצנעא והתיישב בה, אך גם לאחר חזרתו לעיר הבירה היה ממשיך להסתובב בכפרי תימן. נישא למלוךּ צאלח (אלג'זרי).

כאשר התקרב הרב יעיש גיאת לגיל הזקנה, נחלשה ראייתו עד שנתעוור לגמרי, ונזקק למלווה לצורך הליכתו.

פטירתו
------

הרב יעיש גיאת נפטר ביום שישי, בשנת 1929. מסופר שנפטר כשעה בלבד לפני כניסת השבת, ולמרות הזמן המועט שנותר לקבורה, הצליחו אנשי החברה קדישא לעשות את הכול כראוי ולקברו לפני כניסת השבת.

נינו, הרב יעיש גיאת, השיא משואה ביום העצמאות תשפ"א.

הערות שוליים
------------

1. ↑  יעיש גיאת (נינו), **וכשורש תהא הזמורה**, הוצאת המשפחה, עמ' 6
2. ↑  יעיש גיאת (נינו), **וכשורש תהא הזמורה**, הוצאת המשפחה, עמ' 11
3. ↑  בעל חנות תבלינים בן 102 ישיא משואה, באתר ישראל היום, 5 באפריל 2021
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
הרב **יצחק מאיר בן מנחם (פצ'ינר)** (תרנ"ח, 1898 – ז' בסיוון תש"ך, 2 ביוני 1960) היה חבר בית הדין הרבני הגדול, כמו כן עסק בההדרת ספרי הראשונים.

תולדותיו
--------

נולד בפולין בשם יצחק מאיר פצ'ינר, בנו של מנחם מנדל פצ'ינר, שהשתייך לחסידות גור. למד בישיבת ראדין והיה מתלמידיו של הרב נפתלי טרופ. באמצע שנות ה-20 עלה לארץ ישראל. למד בישיבת חברון ונחשב לבכיר התלמידים בה. לאחר מכן למד בישיבת לומז'ה בפתח תקווה.

בשנת תרפ"ט, זמן קצר לפני פרוץ המאורעות, נישא לשרה, בתו של הרב איסר זלמן מלצר.

בשנת תרצ"ח (1938) פרסם את ספרו "פרשת המלך" על הלכות אישות בספר משנה תורה לרמב"ם. כמו כן עסק בההדרת ספרי ראשונים ובאותה תקופה הוציא את חידושי הרשב"א על מסכת נידה עם הגהות ומראי מקומות. בשנת תש"ב פרסם את פירוש רבנו חננאל למסכת זבחים, עם הערות, הגהות ומראי מקומות.

בשמת תרצ"ג (1933) התמנה כדיין בבית הדין בפתח תקווה. בין הרבנים שכיהן לצדם לאורך השנים: הרב עובדיה הדאיה, הרב ישראל אריה ספיר, הרב עובדיה יוסף, הרב שמעון יוז'וק והרב צבי ברוידא. לאחר מלחמת העולם השנייה עברת את שמו ל"בן מנחם", שבו הנציח את שם אביו שנהרג בשואה.

בשנת תשט"ז (1956) מונה כדיין בבית הדין הרבני הגדול וכיהן בתפקידו עד לפטירתו בשנת תש"ך (1960).

בן מנחם נפטר ב-2 ביוני 1960 ונקבר בהר המנוחות בירושלים.

לאחר פטירתו יצאו שני כרכים נוספים בסדרת ספריו "פרשת המלך", הכוללים באורים וחידושים בסוגיות בסדר מועד, וכן חידושים ובאורים על ספרי מדע, אהבה וזמנים של הספר "משנה תורה" לרמב"ם.

משפחתו
------

בנו, הרב מנחם אליהו בן מנחם, הוא ר"מ בישיבת תושיה בתפרח.

חתנו, הרב אביעזר פילץ, הוא ראש ישיבת תושיה.

נכדו, הרב דוד בן-מנחם מכהן בתפקיד 'נושא-ונותן' בישיבת חברון בירושלים.

ספריו
-----

* **פרשת המלך** - על ספר משנה תורה לרמב"ם, תרצ"ח, תשנ"ה ותשנ"ו (3 כרכים)
* **חדושי הרשב"א על מסכת נדה** - עם הגהות ומראי מקומות, תרצ"ח
* **פירוש רבנו חננאל למסכת זבחים** - עם הערות, הגהות ומראי מקומות, תש"ב

קישורים חיצוניים
----------------

* יצחק מאיר בן מנחם, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. 1 2  יצחק מאיר בן-מנחם באתר GRAVEZ
2. ↑  **עד שבחברון**, עמ' 55, עדות הרב דב כהן. בספרו האוטוביוגרפי "וילכו שניהם יחדיו" (עמ' 166) מגדיר הרב דב כהן את הבחור יצחק מאיר פצ'ינר: "הבחור החשוב בישיבה".
3. ↑  רבנות ראשית כרך א', באתר ארכיון המדינה, עמ' 53
4. ↑  הנשיא מינה דיינים, דבר, 18 באפריל 1956; הודעה על מינוי דיינים, ילקוט הפרסומים תשט"ז, עמ' 849; כתבי מינוי לדיינים בבתי-הדין הרבניים (העתקים), באתר ארכיון המדינה, עמ' 33

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007304295905171
* VIAF: 63892944
* WorldCat (עם VIAF): 63892944

 |
**תואתריום** (שם מדעי: ***Thoatherium***; מילולית: "בהמה אקטיבית זריזה") הוא סוג של יונק בן לסדרה הקדומה ליטופטרנה, שחי בתחילת המיוקן שלפני 17.5 עד 16.3 מיליון שנה מזמננו בערבות פטגוניה, ארגנטינה. סוג זה התגלה בתצורת סנטה קרוז (Santa Cruz Formation) והוגדר ב-1887 בידי החוקר הארגנטינאי פלורנטינו אמגינו (אנ') והוא כלל 6 מינים.

התואתריום היה יונק צמחוני דומה לצבי שהגיע לאורך 70 סנטימטרים ומשקל של 15 עד 19 קילוגרם, שהיה בעל רגליים מותאמות לריצה שבדומה לרגלי סוסים היו בעלות פרסה קשיחה יחידה בקצה הרגל. מבנה זה עזר לרגל להאיץ ולצרוך פחות אנרגיה תוך הדהירה. עם זאת הוא לא היה קרובם של מפריטי הפרסה והדמיון ביניהם נבע מאבולוציה מתכנסת. הוא היה קרובם של הדיאדיפורוס ושל המקרוקניה בעלת החדק והלסת שלו הייתה צרה יחסית והסתיימה בבליטה צרה, דומה למקור מלפנים. היו לו שיניים דקות יחסית שהותאמו לאכילת עלים או צמחייה רכה דומה ולא מעשבים.

יונק זה אולי חי בעדרים קטנים ויכל לנוע במהירות כדי להימלט מטורפים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תואתריום** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* GBIF
 |
**תהליך קרול** (באנגלית: **Kroll process**) הוא השיטה התעשייתית העיקרית להפקת טיטניום מתכתי מעפרותיו. השיטה הומצאה בלוקסמבורג, בשנות ה-40 של המאה ה-20, על ידי המטלורג ויליאם ג'סטין קרול, ושוכללה בהמשך על ידיו, גם כתהליך ליצור של זירקוניום מתכתי. תהליך קרול החליף את תהליך האנטר ששימש קודם לכן.

התהליך
------

עפרת טיטניום (בעיקר אילמניט או רוטיל) עוברת חיזור ראשוני באמצעות אבקת פחם, במיכל הגבה בטמפרטורה של כ-1000 מעלות צלזיוס. אז מוזרם לתערובת התגובה גז כלור (Cl2) ליצירת טיטניום ארבע-כלורי (TiCl4) - שהוא נוזל נדיף מאוד, המבודד מהמערכת באמצעות זיקוק מפריט.

משוואת התגובה:

{\displaystyle TiO\_{2}+2Cl\_{2}+C\rightarrow TiCl\_{4}+2CO\_{2}}

הטיטניום הארבע-כלורי (TiCl4) מועבר למיכל תגובה אחר, העשוי פלדת אל-חלד, בו הוא מחוזר על ידי מגנזיום או נתרן נוזלי, המוכנסים בעודף סטוכיומטרי של כ-20%, בטמפרטורה של כ-850 מעלות צלזיוס.

משוואת התגובה:

{\displaystyle TiCl\_{4}+2Mg\rightarrow Ti+2MgCl\_{2}}

החומר המתקבל בתהליך זה הוא טיטניום מתכתי גולמי, בתצורה של ספוג (titanium sponge), שעובר עיבוד מכני ובהמשך התכה ויציקה לתבניות.

| טיטניום - מעפרה למתכת |
| --- |
| טיטניום דו-חמצני
(המתקבל מעיבוד העפרה) | טיטניום ארבע-כלורי
(תוצר ביניים בתהליך קרול) | ספוג טיטניום
(המתקבל בתהליך קרול) | טיטניום מתכתי
(לאחר עיבוד) |
|  |  |  |  |

מגמות עתידיות
-------------

טיטניום היא מתכת בעלת חשיבות רבה לאדם, היא עמידה מאוד לשיתוך, חזקה, כמו פלדה, וקלה ממנה בהרבה (לערך 45% מפלדה), דבר שהופך אותה למועמדת מצוינת למגוון רחב של שימושים, בעיקר בתעשיית הרכב, התעופה והבנייה, אולם, מחירה הגבוה מהווה מכשול משמעותי ליישום נרחב שלה.

אחת מההנחות למחיר הגבוה של הטיטניום הוא תפוצתו, אולם, בניגוד למקובל לחשוב, טיטניום הוא יסוד נפוץ מאוד בקרום כדור הארץ (**התשיעי במספר**), ומחצבי טיטניום מצויים במקומות רבים בעולם, אלא שהפקה תעשייתית של טיטניום מתכתי מעפרותיו היא אתגר הנדסי רב. הטיטניום מופיע בטבע במחצבים בהם הוא קשור לחמצן באחד מהקשרים הכימיים החזקים והיציבים ביותר (TiO2), על מנת לפרק את הקשר בין חמצן וטיטניום ולהפיק טיטניום מתכתי, יש צורך בהשקעת אנרגיה רבה מאוד, שמקשה על יישום של שיטות הפקה פירומטלורגיות רגילות (כפי שנעשה לדוגמה בהפקת ברזל). בנוסף, טמפרטורת ההיתוך הגבוהה של הטיטניום (1668°C), פוטנציאל החיזור הגבוה שלו, והנטייה שלו ליצור דנטריטים, מקשה על היישום של שיטות הפקה אלקטרוליטיות.

תהליך קרול מספק מענה לחלק מהבעיות. עם זאת, מדובר בתהליך מורכב, הכולל "הקרבה" של מתכת אחרת (למשל כמגנזיום או נתרן), דבר שמייקר מאוד את מחירו הסופי. לו יימצאו בעתיד שיטות יעילות יותר להפקת טיטניום מעפרותיו, אזי עשוי הטיטניום להיכנס לשימוש נרחב בהרבה, ולהביא לרווחה משמעותית באורח חייו של האדם.

קישורים חיצוניים
----------------

* הפקת טיטניום בתהליך קרול - הדמיה ממוחשבת, מחלקת האנרגיה של ארצות הברית
* הפקת טיטניום, סרטון מדעי מהתוכנית: ?How do they do it

הערות שוליים
------------

1. 1 2  D.S. van Vuuren, A critical evaluation of processes to produce primary titanium, The Journal of The Southern African Institute of Mining and Metallurgy, ‏August 2009
2. 1 2  Steven J. Gerdemann, TITANIUM - Process Technologies, ‏2001
3. 1 2  Titanium - Periodic Table of Videos
רבי **קָלוֹנִימוּס ממגנצא** ("בן רבנא משולם בן רבנא קלונימוס בן רבנא משה בן רבנא קלונימוס") חי ופעל בתחילת המאה ה-11), על פי האגדה קיבל את הפיוט ונתנה תוקף ממחברו אמנון ממגנצא.

חייו
----

מעטים הפרטים הידועים עליו, רבי קלונימוס הוא בנו של רבנו "משולם הגדול", צאצא למשפחת קלונימוס, שורת חכמים יהודים שפעלו באיטליה ובאשכנז במאות העשירית וה-11. ייתכן שאבי סבו משה בן קלונימוס הביא את המשפחה למגנצא.

בני דורו היו רבי שמעון בן יצחק, ורבינו גרשם מאור הגולה. לזכות דורם של חכמים אלה יש לזקוף את המקום הרב שתופסים פיוטיו של אביו של רבי קלונימוס, רבי משולם, במחזור התפילה האשכנזי.

על פי האגדה קיבל רבי קלונימוס בחלום מרבי אמנון ממגנצא את הנוסח המדויק של ונתנה תוקף. סביר שר' קלונימוס הכיר את הפיוט גם מן המסורות האיטלקיות שהיו לו, שהרי אף אביו, הפייטן ר' משולם, כבר הושפע מן הפיוט הזה.

חכם נוסף שידוע בשם זה הוא, הוא רבי קלונימוס בן משולם הפרנס שחי במגנצא קרוב למאה שנה אחריו ושנהרג בגזירות תתנ"ו, בעת מסע הצלב הראשון (1096). השני היה כנראה בנו של רבי משולם בר משה בר איתיאל (ששלח שאלות לרב אביתר גאון).

קישורים חיצוניים
----------------

* קלונימוס בן משולם, במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אברהם גרוסמן, **חכמי אשכנז הראשונים**, הוצאת מאגנס, ירושלים תשס"א, עמ' 45–46, ועמ' 386–387.
בקובייה יש שש פאות, שכל אחת מהן היא ריבוע
בגאומטריה **פאה** היא מצולע המגביל פאון מצדו האחד. כל פאה גובלת בכל צדדיה עם פאות נוספות, וכל אחת מצלעות הפאה, המשותפת לפאה סמוכה, נקראת מקצוע. פאונים סימטריים (בפרט פאון אפלטוני ופאון ארכימדי) מאופיינים על ידי סוג הפאות שלהם והאופן שבו הפאות פוגשות זו את זו בקודקודי הפאון.

פאותיהם של כל אחד מחמשת הפאונים האפלטוניים (פאונים משוכללים) הן מצולעים משוכללים חופפים, מסוג אחד. פאותיה של קובייה, למשל, הן שישה ריבועים חופפים. שמות הפאונים האפלטוניים (פרט לקובייה) משקפים את מספר פאותיהם. 

פאותיהם של פאונים ארכימדיים הן מצולעים משוכללים חופפים, משניים או שלושה סוגים. למשל: לארבעון קטום יש 8 פאות - 4 בצורת משולש שווה-צלעות ו-4 בצורת משושה משוכלל, ולקובוקטהדרון הקטום יש 26 פאות - 12 ריבועים, 8 משושים ו-6 מתומנים.

נוסחת אוילר קושרת בין מספר פאותיו, צלעותיו וקודקודיו של פאון. הנוסחה היא **V - E + F = 2**, כאשר **V** הוא מספר הקודקודים של הפאון, **E** הוא מספר הצלעות ו-**F** הוא מספר הפאות.

|  |
| --- |
| **נוסחת אוילר לפאונים משוכללים** |
| פאון | Vמספר הקודקודים | Fמספר הפאות | Eמספר הצלעות | V - E + F |
| ארבעון | 4 | 4 | 6 | 2 |
| קובייה | 8 | 6 | 12 | 2 |
| תמניון | 6 | 8 | 12 | 2 |
| תריסרון | 20 | 12 | 30 | 2 |
| עשרימון | 12 | 20 | 30 | 2 |

הגדרה מכלילה
------------

ניתן להגדיר את המושג **פאה** באופן שיתייחס לכל גוף גאומטרי שהוא. בהתאם להגדרה זו, פאה של גוף, היא משטח חלק אשר בעצמו, או בצירוף עם פאות נוספות, מהווה את פני השטח של הגוף. בהתאם להגדרה זו, פאה יכולה להיות צורה כלשהי, לאו דווקא מצולע, למשל, בסיס החרוט. כמו כן, פאה יכולה להיות לאו דווקא מישורית, למשל, מעטפת החרוט. בהתאם להגדרה, ניתן לסווג גופים על פי מספר הפאות שלהם:

מספר גופים גאומטריים ממוינים על פי מספר הפאות שלהם| מספר פאות | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הגוף הגאומטרי | כדור, טורוס, אולואיד | חרוט, דו-חרוט,כיפה | גליל,חרוט קטום | ארבעון | פירמידה ריבועית, מנסרה משולשת | קובייה,פירמידה ריבועית קטומה |

קישורים חיצוניים
----------------

* פאה, באתר MathWorld (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  גדי אלכסנדרוביץ', הגופים האפלטוניים, נוסחת אוילר לפאונים, וכדורגל, באתר "לא מדויק", 31 בינואר 2010
2. ↑  נוסחת אוילר, באופן שהיא מוצגת כאן, אינה ישימה לגופים שאינם פאונים.
3. ↑  ניתן להבחין שבעוד שבקבוצת הפאונים, מספר הפאות המינימלי שיכול להיות לגוף הוא ארבע, הרי שבהתאם להגדרה המכלילה, מספר הפאות המינימלי של גוף (שאינו פאון) יכול להיות נמוך יותר, לרבות גופים, שלפני השטח שלהם פאה אחת בלבד.
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "נצילות קוונטית".
גרף המתאר את התלות של היעילות הקוונטית באורך הגל של שבב ה-CCD של המצלמה Wide Field and Planetary Camera 2 ששימשה בעבר את טלסקופ החלל האבל
**יעילות קוונטית** היא יעילות של התקנים אלקטרו-אופטיים הממירים אור לצורת אות אחרת. היעילות הקוונטית מוגדרת כאותו חלק מכלל הפוטונים הפוגעים בהתקן, שיותמרו לאות חשמלי. בהתקנים אלקטרוניים שבהם כל פוטון "מומר" לאלקטרון, למשל חיישן CCD, מחושבת היעילות הקוונטית כיחס בין כמות האלקטרונים שנוצרים ברכיב ביחידת זמן לבין כמות הפוטונים הפוגעים בו ביחידת זמן. "יעילות קוונטית חיצונית" של רכיב אלקטרוני מתייחסת לזרם במוצאו של רכיב ולא לזרם שנוצר בו, בהינתן שחלק מהזרם שנוצר ברכיב לא מגיע למוצאו עקב איבודים, בפרט רקומבינציה של אלקטרונים עם חורים. את היעילות הקוונטית מקובל לציין כשבר עשרוני (למשל 0.6) או באחוזים (למשל 60%).

יעילות קוונטית של התקן איננה גודל קבוע, אלא תלויה במאפייני הקרינה האלקטרומגנטית שפוגעת בהתקן. תלות בסיסית היא באורך הגל של הקרינה. כך, למשל, היעילות הקוונטית של מצלמה דיגיטלית ביתית פשוטה היא גבוהה באורכי גל בתחום האור הנראה, דבר המאפשר צילומי צבע. לעומת זאת, היעילות הקוונטית שלה באורכי גל של קרינת רנטגן היא כמעט אפסית, ולכן אינה מאפשרת דימות בתחום זה. תלות אפשרית נוספת היא בעוצמת האור. כך, למשל, בתנאי אור יום היעילות הקוונטית המרבית של עין האדם היא באורך גל של 555nm ואילו בתנאי חשיכה היעילות המרבית היא באורך גל של 507nm (ראו העקומה הפוטופית והעקומה הסקוטופית).

היעילות הקוונטית היא מאפיין בסיסי של חיישנים שונים המאפשר השוואה בין יעילותם. יעילות קוונטית של מצלמות CCD לשימושים מדעיים יכולה להגיע עד קרוב ל-100% באורכי גל מסוימים
, יעילות קוונטית מרבית של סרטי צילום היא כ-10% ואילו זו של העין מגיעה לשיא של כ-5%. יעילות קוונטית מאפיינת גם תאים פוטו-וולטאיים, בהם היא יכולה להגיע גם עד 46%.

הגדרת היעילות שניתנה בראשית הערך היא של גודל חסר ממד, כפי שנהוג להגדיר יעילות באופן כללי, כיחס בין שני גדלים זהי ממד, בדרך כלל הספק או, בהקשר זה, מספר חלקיקים (פוטונים מול אלקטרונים). עם זאת, לעיתים משתמשים במונח "יעילות קוונטית" כדי לתאר יחסים אחרים, למשל זרם מושרה ליחידת שטף קרינה.

ראו גם
------

* נצילות קוונטית

הערות שוליים
------------

1. 1 2  הגדרה מתוך האתר Photonics Dictionary
2. ↑  מקור מתוך חומר לימוד בנושא: Human eye sensitivity and photometric quantities, ראו גרף בעמוד 281
3. 1 2  ASTROPHOTOGRAPHY: DO PHOTOGRAPHIC PLATES STILL HAVE A PLACE IN PROFESSIONAL ASTRONOMY?, מאמר מאת ROBERTO BARTALI
4. ↑  מאמר בנושא MEASUREMENTS OF THE QUANTUM EFFICIENCY OF DISCRIMINATION IN HUMAN SCOTOPIC VISION מאת H. B. BARLOW
5. ↑  ראו, למשל דף זה אודות יעילות קוונטית של תאים פוטו-וולטאיים
6. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4288324-6

 |
**יצחק לנדסמן** (1930 – מרץ 2020) היה מנכ"ל חברת תנובה בשנים 1970–1995.

ביוגרפיה
--------

לנדסמן נולד בקיבוץ איילת השחר אחד מארבעת ילדיהם של רחל והלל לנדסמן מראשוני היישוב. אמו נפטרה כשהיה בן שבע, אביו כיהן כראש המועצה אזורית הגליל העליון וראש המועצה מקומית חצור הגלילית. למד בבית הספר החקלאי כדורי והיה חבר בארגון ההגנה לחם בפלמ"ח. לאחר מלחמת העצמאות שימש במגוון תפקידים בקיבוצו בהם מרכז משק, גזבר ורפתן.

ב-1964 מונה למנהל אגף הפירות בתנובה. ב-1970 נבחר ליושב ראש המועצה האזורית גליל עליון, הוא כיהן מספר חודשים בתפקיד בטרם התפטר ומונה למנכ"ל תנובה בסוף אותה שנה.

כמנכ"ל תנובה הוביל תהליך התייעלות והקמת רשת ההיפרמרקטים הראשונה בישראל בשם "היפרשוק", הסניף הראשון נפתח ב-1976 בראשון לציון. הרשת נמכרה לקבוצת כלל לאחר שהתרחבה ל-40 סניפים. בעקבות פרשת הסיליקון בחלב פרש מתפקידו ב-1995. הוא המשיך לעבוד בתנובה כמנהל תחום הנדל"ן. ב-2007 הורשע בגין פעילותו כמנכ"ל תנובה בעשיית הסדר כובל.

נפטר במרץ 2020 ונקבר בבית הקברות של איילת השחר.

חיים אישיים
-----------

היה נשוי לחנה אנט ולהם ארבעה ילדים. בתו של לנדסמן היא העיתונאית והסופרת נילי לנדסמן.

קישורים חיצוניים
----------------

* אלי אלון, מת יצחק לנדסמן מנכל "תנובה" לשעבר, באתר News1 מחלקה ראשונה‏, 2 באפריל 2020
* יצחק לנדסמן באתר מוזיאון תנובה

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרופ' אהרון קלרמן ולאה עוזרי, היפרמקטים בישראל, קרקע
2. ↑  נעמה סיקולר, "כלכליסט", מנכ"ל תנובה לשעבר: הסיליקון? זה חמור יותר, באתר ynet, 26 ביוני 2011
3. ↑  נעמה סיקולר, מנכ"ל תנובה בעבר יצחק לנדסמן הורשע בהסדר כובל, באתר ynet, 10 באוקטובר 2007
**פרסטיטי** (באיטלקית: prestiti, הלוואות) היו איגרות החוב שהנפיקה ממשלת הרפובליקה של ונציה במאות ה-13, ה-14 וה-15, כדי לממן את מלחמותיה. חשיבותן בכך שהן מספקות לחוקרי ההיסטוריה הכלכלית תיעוד עשיר ורציף של מחיריהן, אשר שופך אור על התנהגותם של שערי ריבית בימי הביניים לאורך זמן.

הטלת המלווה הממשלתי
-------------------

ממשלת הרפובליקה נהגה לממן את פעילותה הרגילה בשלמותה על ידי גביית מיסים עקיפים, בעיקר על המלח שעל המסחר בו היה לוונציאנים מונופול. אולם כאשר היא נזקקה לסכומי כסף גדולים יותר, בעת מלחמה, היא גייסה אותם על ידי הטלת מלווה חובה על אזרחיה העשירים, ביחס ישר לעושרם. כל איגרת כזו נשאה ערך נקוב של 100 דוקט, הסכום שהעביר הנישום לשלטונות בעת שהוטל המס. שמו נרשם במשרד ששכן בפיאצה סן מרקו, ואחת לשנה שולם לו סכום קבוע של 5 דוקט, או 5% על הערך הנקוב. שער ריבית זה, שבו אולצו האזרחים להלוות לשלטון, היה נמוך בהשוואה לזה שהיה נוהג בשוק ההון של אז. הפרסטיטי לא הוגבלו בזמן ולא עמדו לפדיון בדרך כלל, אולם כאשר נוצר מעת לעת עודף תקציבי, פדה אוצר הרפובליקה את חלקן, קודם שהחל לצבור יתרות לקראת המלחמה הבאה.

השוק המשני באגרות
-----------------

מה שייחד את הפרסטיטי, בהשוואה למלווים דומים באותה העת, היה שממשלת הרפובליקה הייתה מוכנה לעדכן את השמות שהיו רשומים באוצרה כזכאים לתשלום השנתי. היתר זה פתח פתח למסחר ער באגרות, והן הפכו לנכס נזיל ופופולרי בקרב האצולה לא רק בוונציה, אלא בכל רחבי אירופה. תושבי חוץ יכלו לסחור בפרסטיטי רק לאחר שקיבלו אישור ממועצת העיר ונציה. אישורים אלה היו מבוקשים ביותר. 

השימוש שנעשה בפרסטיטי היה נרחב: הן שימשו בעלי הון כמכשיר להשקעה או ספקולציה, כנכס שעל ידי תרומתו נוסדו ארגוני צדקה ואף כנדוניה.

מחירי השוק של האגרות תועדו שנה אחרי שנה על ידי הרשויות. כמעט תמיד הן נסחרו במחיר נמוך מערכן הנקוב. בתקופות שבהן הייתה הרפובליקה בטוחה מאויביה וממעטת ללוות, כגון בשנת 1375, נסק ערכן של הפרסטיטי, הן משום שההיצע היה דל כי הממשלה לא נזקקה להלוואות חדשות, והן משום שהביקוש גבר, לנוכח מידת הסיכון הפחותה שבמתן אשראי לרפובליקה. אולם כאשר נראה היה כי המדינה עצמה בסכנה, כמו בימי המלחמה בין ונציה לג'נובה ב-1377, צנחו מחיריהן עד לשפל של 19 דוקט. באותה תקופה גם השהתה הממשלה, לראשונה, את תשלום הריבית השנתית על האגרות, מה שלא תרם לערכן בשוק. 

תנודות אלה במחירי הפרסטיטי, לאורך עשרות ומאות שנים, הושפעו אך ורק משני אלמנטים: סיכון האשראי שלהן, כלומר ההסתברות שלא יהיה ביכולת האוצר לעמוד בהתחייבויותיו, וסיכון שער הרבית הגלום בהן, או הסיכון שערכן בשוק יצנח כתוצאה מעלייה בשער הריבית בשוק. אלמנט הסיכון השלישי שקיים היום ברכישת איגרות חוב - סכנת שחיקת ערכן על ידי אינפלציה - לא היה קיים אז, משום שכל התשלומים התבצעו במטבעות זהב ששמרו על ערכם לאורך זמן.

לקריאה נוספת
------------

* סידני הומר וריצ'רד סילה, *A History of Interest Rates*, הוצאת אוניברסיטת ראטגרס, 1996 (עמ' 95-102)
* ויליאם ברנשטיין, *The Four Pillars of Investing*, הוצאת מקגרו-היל, ניו יורק 2002
**פאו לופז סבטה** (בספרדית: **Pau López Sabata**; נולד ב-13 בדצמבר 1994) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת השוער באולימפיק מרסיי.

קריירת מועדונים
---------------

### אספניול

לופז הצטרף למחלקת הנוער של אספניול בשנת 2007, כשהיה בגיל 12. את הופעת הבכורה שלו בקבוצה ערך בקבוצת המילואים של אספניול בהליגה הספרדית השלישית כחלק מעונת 14–2013.

ב-12 ביוני 2014, לופז חתם על חוזה לארבע שנים, כשהפך לחלק אינטגרלי מהקבוצה הבוגרת. ב-17 בדצמבר, לופז ערך את הופעת הבכורה שלו בניצחון הבית 0–1 על דפורטיבו אלאבס במסגרת גביע המלך הספרדי.

את הופעת הבכורה שלו בליגה ערך ב-1 בפברואר 2015, כמחליף של קיקו קאסייה, שקיבל כרטיס אדום בהפסד 3–2 לסביליה. לאחר מכן, קאסייה עבר לריאל מדריד בקיץ, וכתוצאה מכך לופז הפך לשוער הראשון של אספניול.

ב-31 באוגוסט 2016, לופז הושאל לעונת אחת לטוטנהאם הוטספר, כשוער השלישי בסגל אחרי הוגו לוריס ומישל וורם. משום כך, הוא לא ערך הופעה אחת בקבוצה וחזר בתום העונה לאספניול.

לאחר שחזר לאספניול, הוא חזר לשמש שוב לשוער הראשון של הקבוצה.

### ריאל בטיס

ב-4 ביולי 2018, לופז חתם על חוזה לחמש שנים בשורות ריאל בטיס לאחר שהצטרף אליה בהעברה חופשית. במהלך עונתו היחידה בקבוצה, הוא החמיץ רק חמישה משחקי ליגה.

### רומא

ב-9 ביולי 2019, לופז חתם ברומא עבור סכום של 23.5 מיליון אירו. ב-25 באוגוסט 2019, לופז ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה במשחק הבית נגד גנואה, משחק שנגמר בתוצאת תיקו שלוש.

### אולימפיק מרסיי

ב-8 ביולי 2021 הושאל לעונה אחת לאולימפיק מרסיי מהליגה הצרפתית עם אופציית רכישה אשר תמומש החל מקיץ 2022. לאחר תחרות על אפודת השוער הראשון עם סטיב מנדנדה המנוסה, הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במדי התכולים ב-11 בספטמבר בניצחון החוץ 0–2 על מונקו. לופז הפך לשוערה הראשון של הקבוצה לאחר שאותו מנדנדה חתם בסטאד רן. לבסוף, מרסיי מימשה את אופציית הרכישה של לופז ב-8 בינואר 2022.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-26 בדצמבר 2015, לופז ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת קטלוניה בהפסד 1–0 לנבחרת חבל הבסקים במסגרת משחק ידידות. במשחק זה, לופז זכה בתואר איש המשחק.

ב-17 במאי 2016, לופז וחברו לקבוצה באספניול, מרקו אסנסיו, זומנו לנבחרת ספרד למשחק הידידות נגד נבחרת בוסניה והרצגובינה. את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת ספרד ערך שנתיים לאחר מכן, כשנכנס כמחליף של קפה אריסבלאגה בדקה ה-75 בהפסד 1–0 לאותה בוסניה והרצגובינה.

תארים
-----

### בינלאומיים

נבחרת ספרד עד גיל 21
* אליפות אירופה עד גיל 21
	+ סגנות (1): 2017

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פאו לופז** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* הפרופיל של לופז באתר הרשמי של רומא

הערות שוליים
------------

1. ↑  עסקת ההשאלה של פאו לופז לטוטנהאם נחתמה
2. ↑  פאו לופז חוזר לאספניול לאחר עונה ללא הופעה אחת בודדת במדי טוטנהאם
3. ↑  רומא מחתימה את השוער פאו לופז
4. ↑  פאו לופז חותם באופן רשמי במרסיי
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשיתרבי **יִצְחָק מֵאִיר הֶשִׁיל** (ה'תרס"א, 1901 - י"ט באב ה'תשמ"ה, 6 באוגוסט 1985) היה אדמו"ר חסידי, השישי בשושלת אפטא-זינקוב.

קורות חיים
----------

קברו בהר הזיתים
יצחק מאיר נולד בשנת תרס"א לרבי ישראל שלום יוסף ולבת שבע טריינא השיל, נישא לשרה טרינא בתו של רבי מנחם נחום רבינוביץ מקנטקוזבה. לאחר פטירת אביו כיהן כאדמו"ר במז'יבוז' ואחר כך באודסה. בהיותו במז'יבוז' קנה מדודו רבי משה מרדכי את בית הכנסת של סבו רבי אברהם יהושע השיל מאפטא ועמד על המשמר נגד הקומוניסטים שרצו להחרים את בית הכנסת ואף כשאיימו עליו שיהרגוהו לא נרתע. לאחר מכן עבר לאודסה שם הקים את חצרו במחתרת. דאג לחיילים היהודים שהגיעו לעיר ופרנסם.

עלה לישראל אחרי מלחמת העולם השנייה. לאחר זמן עבר לארצות הברית שם הקים בית כנסת בשם "כנסת ישראל" על שם אביו ובשנת תשכ"ח (1967/8) שוב חזר לישראל והקים בחיפה בית מדרש בשם "אוהב ישראל" וכולל אברכים בשם "צרור המור", אליו התקבלו רק אברכים ששירתו בצה"ל[דרוש מקור]. היה מפורסם כבעל תפילה מעולה וכבעל חסד. כמו אדמו"רים נוספים משושלת רוז'ין, היה ידוע כתומך נלהב של הציונות והמדינה ובפרט של צה"ל. היה מנשיאי ישיבת תפארת ישראל על שם זקנו רבי ישראל מרוזין. נפטר בי"ט באב תשמ"ה ונקבר בהר הזיתים.

דברי תורתו יצאו לאור בספר "אור המאיר" חתנו היה הרב נחמיה גליקמן בן רבי נפתלי אדמו"ר מקוידנוב סוסנוביץ.

קישורים חיצוניים
----------------

* אשר זלקא ראנד (עורך), "הרב ר' יצחק מאיר העשיל שליט"א", **תולדות אנשי שם** ח"א, ניו יורק, תש"י, עמ' 39, באתר היברובוקס

הערות שוליים
------------

1. ↑  הספר יצא על ידי נכדו הרב ישראל שלום יוסף גליקמן

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**רבי ישראל שלום יוסף השיל** | **אדמו"רי אפטא-זינקוב** | **הבא**:**-** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987008595385905171
* ISNI: 0000 0000 5200 2770
* LCCN: nr2003039530
* VIAF: 11159335427412962874
* WorldCat (עם VIAF): 11159335427412962874

 |
מודל של שלד וונאמבי טורף אריה כיס
**וונאמבי** (שם מדעי: ***Wonambi***) הוא סוג של נחש נכחד ענקי אשר חי בתקופת המיוקן עד הפליסטוקן באוסטרליה. הוא נקרא על שם מפלצת בשם נחש הקשת מהמיתולוגיה האבוריג'ינית. הוא התגלה בחפירות באוסטרליה הדרומית ב-1976 וכלל שני מינים. 

בעבר סברו שנחש זה השתייך למשפחת הפיתוניים הגדולים, קרוב לסוג פיתון עצים. כיום מעריכים שהוא השתייך למשפחה הנכחדת מדצואידיים והוא היה אחד מהחברים האחרונים במשפחה, אשר רובה נכחדה לפני 55 מיליון שנה.

מאפיינים
--------

נחש זה הגיע לאורך של 6 מטרים (בעבר סברו שלאורך 9 מטרים) ולמשקל של מעל 100 ק"ג. הנחש היה בעל ראש קטן יחסית שהגביל את גודל טרפו והוא ארב לטרף במסתור במארב והרג אותו בחנק באמצעות שריריו העצומים.

הוא ניזון ממיני זוחלים, עופות ויונקים כמו קנגורו או וולבי. בני אדם היו בעלי גולגולת קשיחה מדי בשבילו אם כי ילדים יכלו להיטרף על ידו. הנחש נכחד בתקופת עידן הקרח כתוצאה ממעשי האבוריג'ינים שכללו ציד, חקלאות נרחבת או הכחדת המינים הגדולים מהם ניזון הוונאמבי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וונאמבי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* GBIF
 |
"אדון זאב" היא סדרה בת שמונה הדפסים שיצרו מיכאל דרוקס וחנוך לוין בשנת 1980.

תיאור
-----

הקשר בין מיכאל דרוקס לבין חנוך לוין נולד בעת העבודה המשותפת בעיתון הסטודנטים "דורבן", בו פרסם לוין את המדור "דף האחוריים של חנוך לוין", שדרוקס אייר חלק מן הפרסומים בו. סדרת העבודות נוצרה בשנת 1978 בטכניקה של ציור בדיו ולטרסט. דרוקס שילב את קטעי השירה של לוין בדימויים בעלי אופי סוריאליסטי. העבודות הוצגו בתערוכה של קבוצת "קבוצת +10" בגלריה 220 בתל אביב-יפו שנקראה "בעד ונגד" והתקיימה בין 26 בדצמבר 1968 ל-26 בינואר 1969. 

בשנת 1980 עובדו העבודות לפורטפוליו בן שמונה הדפסים בשם "אדון זאב", שלווה בהקדמה מאת נתן זך. הדפסת העבודות נעשתה בטכניקה של הדפס רשת ובמהדורה בת 100 עותקים בהפקת גלריה גורדון. בשנת 1981 הוצגו הדפסים בתערוכה בגלריה. בשנת 2012 הוצגו העבודות בתערוכה במוזיאון תל אביב לאמנות, ובשנת 2018 בתערוכה "נסיעה טובה: עבודות מאוסף גבי ועמי בראון" שהתקיימה בגלריית בית הספר לאמנות בסיס.

קישורים חיצוניים
----------------

* אדון זאב: 8 טקסטים שנכתבו בעבור עבודות קולאז' של מיכאל דרוקס (אורכב 24.03.2019 בארכיון Wayback Machine), באתר של חנוך לוין
* אדון זאב, **מטעם** 19, 2009, ספר חנוך לוין הצעיר, עמ' 109–118

הערות שוליים
------------

1. ↑  דרוקס/לוין - אלבום, מעריב, 29 בינואר 1981
2. ↑  סודות מן החדר - הדפסים מאוסף המחלקה לרישום והדפס: אדון זאב, באתר מוזיאון תל אביב לאמנות