**61 בברבור**, נקרא גם **כוכב בסל**, **הכוכב המעופף של פיאצי** או **גליזה 820**, הוא כוכב כפול עמום בקבוצת הכוכבים ברבור הנמצא במרחק של 11.4 שנות אור, כך שזהו הכוכב הנראה לעין החמישי בקרבתו למערכת השמש. 61 בברבור הוא הכוכב הראשון מחוץ למערכת השמש שמרחקו מכדור הארץ נמדד. כמו כן זהו הכוכב הנראה לעין עם דרגת הבהירות המוחלטת הגדולה ביותר, כלומר זהו למעשה הכוכב העמום ביותר שניתן לראות ללא ציוד עזר.

היסטוריה
--------

בשנת 1792 גילה האסטרונום והמתמטיקאי האיטלקי ג'וזפה פיאצי ש-61 בברבור נע על רקע הכוכבים האחרים במהירות זוויתית גבוהה של כ-5 שניות קשת בשנה. בשל תנועה עצמית גדולה זו זכה הכוכב לשם "הכוכב המעופף של פיאצי". בשנת 1930 גילה האסטרונום הגרמני-רוסי פרידריך פון שטרובה שהכוכב הוא למעשה מערכת של שני כוכבים דומים. בשנת 1838 היה 61 בברבור לכוכב הראשון שהמרחק אליו נמדד, כשפרידריך בסל חישב את מרחקו באמצעות פרלקסה על בסיס קוטר המסלול של כדור הארץ סביב השמש. בשל כך נקרא הכוכב גם "כוכב בסל".

מאפיינים
--------

המערכת הזוגית של 61 בברבור נמצאת במרחק של כ-11.4 שנות אור, דומה למרחק של פרוקיון, אך בעוד שפרוקיון A הוא תת-ענק המאיר בעוצמה גבוהה פי 7.5 מהשמש, מה שהופך אותו לכוכב השמיני הכי בהיר בשמי הלילה, זוג הכוכבים המרכיבים את 61 בברבור הם כוכבי הסדרה הראשית מסוג K, המאירים בעוצמה של אחוזים ספורים מעוצמת ההארה של השמש והמערכת נראית לעין רק בתנאי צפייה מיטביים. זוג הכוכבים מקיפים זה את זה במסלול אליפטי כך שהמרחק ביניהם משתנה בין 51.7 יחידות אסטרונומיות ובין 121 יחידות אסטרונומיות (בממוצע 84). זמן ההקפה הוא כ-720 שנים. ניתן להפריד את שני הכוכבים זה מזה באמצעות טלסקופ חובבים, או אף באמצעות משקפת טובה בתנאי צפייה טובים. המערכת נעה ביחס למערכת השמש במהירות גבוהה של כ-108 ק"מ בשנייה ונראה שהיא נוצרה מחוץ לדיסקה הצפופה של שביל החלב וכעת היא רק חולפת דרכה.

### 61 בברבור A

61 בברבור A, הגדול מבין השניים, קטן מהשמש בכ-30 אחוזים במסתו וברדיוסו. הטמפרטורה על פניו היא כ-4,600 קלווין, מה שנותן לו צבע כתום-אדמדם. עוצמת ההארה של הכוכב היא רק כ-9 אחוזים מעוצמת השמש. אם יש ל-61 בברבור A כוכב לכת המאפשר קיום חיים על פניו, הוא צריך להקיף את הכוכב במרחק של כ-0.4 יחידות אסטרונומיות, דומה למרחק של כוכב חמה מהשמש. במרחק כזה זמן ההקפה יהיה כ-100 ימים. 61 בברבור A הוא כוכב־התקן למחלקה הספקטרלית K5V.

הכוכב סובב על צירו במהירות נמוכה יחסית לשמש כך שהוא משלים הקפה בכ-35 ימים. עובדה זו מרמזת שהמערכת זקנה בהרבה מהשמש וגילה מוערך בכ-10 מיליארדי שנים. הבהירות הנראית של הכוכב משתנה מעט, ככל הנראה עקב שינויים בפעילות המגנטית של הכוכב הגורמים לשינויים בכרומוספירה שלו והוא מסווג כמשתנה BY בדרקון. הפעילות בכרומוספירה אינה אחידה ויוצרת כתמי שמש מרובים ולכן גם עוצמת ההארה של הכוכב אינה אחידה. סיבוב הכוכב על צירו חושף אזורים הפולטים עוצמות שונות של קרינה באופן מחזורי ומביא לשינויים בבהירות הנראית. הפעילות המגנטית על פני הכוכב משתנה במחזוריות של כ-7.5 שנים.

### 61 בברבור B

61 בברבור B, הקטן מבין השניים, קטן מהשמש בכ-35 אחוזים במסתו וברדיוסו. גם הטמפרטורה על פניו נמוכה יותר - כ-4,400 קלווין ובהתאם עוצמת ההארה שלו מהווה רק כ-4 אחוזים מעוצמת ההארה של השמש. אם מקיף את 61 בברבור B כוכב לכת המאפשר קיום חיים, הוא צריך לעשות זאת במרחק של כשליש יחידה אסטרונומית ובזמן הקפה של כשלושה חודשים.

גם כוכב זה הוא כוכב משתנה מסוג כוכב הבזק והוא פולט להבות שמש המגבירות את בהירותו לזמן קצר באופן לא סדיר. רמת הפעילות המגנטית ותכיפות ההתפרצויות שלו משתנות במחזוריות של יותר מ-11 שנים.

### כוכבי לכת

נכון לשנת 2009 לא נתגלו ראיות ברורות לקיומם של כוכבי לכת המקיפים את כוכבי המערכת, אך נראה שאת כל אחד מבני הזוג מקיפה דיסקת אבק. שינויים קטנים במסלול ההקפה של הזוג עשויים לרמוז על קיומו של גוף נוסף או יותר במערכת, אך זמן ההקפה הארוך מקשה על זיהוי שינויים כאלו. עם זאת קרבתה של המערכת הופכת אותה ליעד מחקר מועדף בנושא.

שכנים
-----

כמעט כל שכניו של 61 בברבור הם ננסים אדומים, ביניהם כוכב ברנרד הנמצא במרחק של כ-9.3 שנות אור ממנו. במרחק של כמעט 10 שנות אור נמצא אלטאיר, שממרחק זה נראה ככוכב בהיר במיוחד עם בהירות נראית מדרגה 0.4-. השמש נראית מ-61 בברבור בבירור עם בהירות נראית מדרגה 2.55.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **61 בברבור** בוויקישיתוף
* 61 בברבור ב-Solstation
* 61 בברבור באתר של ג'ים קלר
* 61 בברבור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* 61 בברבור, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים

הערות שוליים
------------

1. ↑  VizieR: LHS 62 & LHS 63, LHS Catalogue, 2nd Edition (Luyten 1979)