המונח "אקוודוקט" מפנה לכאן. לערך העוסק בפסל מאת מנשה קדישמן, ראו אקוודוקט (פסל).
אמת מים נבטית בפטרה (ירדן)
אמת המים ליד יריחו - הובילה מים ממעיינות נערן: עין נועימה, עין דיוק ועין שושה
פון דו גאר, דרום צרפת
אמת המים של סגוביה, סגוביה, ספרד
אמת סולימאן ליד קיבוץ לוחמי הגטאות, מצפון לעכו
אמת המים שהוליכה לקונסטנטינופול; הושלמה בימי הקיסר ואלנס במאה ה-4 ושימשה גם באיסטנבול העותמאנית
**אַמַּת מַיִם** (או **אַקְוֶודוּקְט**) היא תעלה מלאכותית שתפקידה להעביר מים ממקום אחד למשנהו. לעומת הפירוש המרחיב, לפיו המונח משמש לציון כל סוג של מערכת הולכת מים (לרבות צנורות ותעלות), קיים פירוש היסטורי מצומצם המייחד את השימוש בביטוי זה לתעלה המוגבהת (לפחות בחלקה) מעל פני השטח, באמצעות עמודים או מערכת קשתות. אמות המים הנודעות ביותר הן אלו שנבנו בידי הרומאים שלעיתים הגיעו לאורך של עשרות קילומטרים.

לַרוב, הכוח שמזרים את המים באמות המים הוא כוח הכבידה, לכן אמות מים נבנות בשיפוע. בתקופת האימפריה הרומית נהגו לבנות אמות מים בשיפוע יורד של סנטימטרים ספורים לכל מאה מטר, חריגה מהטווח המקובל עלולה לגרום לעצירת המים במקרה של שיפוע מתון מדי או לסדיקת הקירות על ידי המים במקרה של שיפוע תלול מדי. מכיוון שהתנאים הטופוגרפיים של השטח לא תמיד התאימו לשיפוע העדין של האמה השתמשו הרומאים בצינורות וקשתות כדי ליצור בסיס שטוח לאמה.

אמות מים בתקופות שונות
----------------------

אמת המים קיבלה את שמה משום שהמידה הסטנדרטית הייתה כריית תעלה בעומק וברוחב אמה, כ-50 ס"מ.

היסטורית, חברות חקלאיות רבות בנו אמות מים כדי להשקות את שדותיהן. ארכימדס המציא את בורג המים, המעלה מים לגובה ומאפשר השקיה.

שימוש נפוץ נוסף לאמות מים הוא אספקת מי שתייה נקיים לערים גדולות. כמה מאמות המים הרומיות הידועות עדיין משמשות לאספקת מים לרומא של ימינו. בקליפורניה שבארצות הברית ישנה אמת מים גדולה המשמשת להעברת מים מצפון המדינה לאזור לוס אנג'לס.

שרידי אמות מים רומיות נמצאים במקומות שונים בעולם, כגון באיטליה, בישראל (בקיסריה ובאזור עכו), בספרד ובצרפת.
אמות מים נבנו במקומות רבים בארץ על מנת להוביל מים לצורכי חקלאות ושתייה. בין מפעלי המים הידועים ניתן למנות את אמות המים באזור קיסריה אשר נוצרו בתקופת הורדוס וכן אלו שבאזור יריחו.

מערכת אמות המים לירושלים סיפקה מים לעיר מתקופת בית שני ועד מלחמת ששת הימים (לאחר מלחמת העצמאות סיפקה המערכת מים רק לחלקה המזרחי של העיר). בתלמוד הירושלמי מסופר כי "אמת מים הייתה מושכת לו (=לבית המקדש) מעיטם"; בזמן המרד הגדול החריבו הסיקריים אמה זו. החפירות הארכאולוגיות של קונרד שיק גילו מערכת של אמות מים לירושלים, שבמרכזן בריכות שלמה. שתי אמות מים הובילו מים ממעיינות האזור אל בריכות שלמה, ושתי אמות מהבריכות לירושלים.

בראשית שנות ה-30 של המאה ה-20 הוקמה בעמק הירדן אמת מים, על פי תוכניתו של שמחה בלאס, שסיפקה מים לקיבוצים דגניה א ובית זרע ואיפשרה את הקמתו של הקיבוץ החדש אפיקים.

ראו גם
------

* אמות המים של רומא
* אספקת המים לירושלים
* אמות המים של קיסריה

לקריאה נוספת
------------

* **אמות מים קדומות בארץ ישראל**- קובץ מאמרים, בעריכת דוד עמית, יזהר הירשפלד ויוסף פטריך, הוצאת יד בן צבי, 1989
* על אמות המים של ירושלים ראה **מדריך ישראל החדש**, כרך 11: "הרי יהודה", עמ' 63–70.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **אמת מים** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אמות מים** |

* אמות מים בישראל
* מצגת מהאתר של יגאל מורג: אמות מים בישראל
* אתר למנויים בלבד גיל טבת ותומר אפלבאום, אמות המים היפות בישראל, בלוג צילום, באתר הארץ, 29 בדצמבר 2021
* אמות מים, דף שער בספרייה הלאומית
* אמת מים, באתר אנציקלופדיית ההיסטוריה העולמית (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  הרב שי עילם בספרו בית יער הלבנון, מועד-קטן דף ד' ע"ב
2. ↑  תלמוד ירושלמי, מסכת יומא, פרק ג', הלכה ח'
3. ↑  שמחה בלאס, **מי מריבה ומעש**, מסדה, 1973, ע' 91
4. ↑  על היסטוריה ושימור – אמות המים של ההתיישבות הציונית בעמק הירדן, בבלוג של יונתן זיגמונד, 18 באוקטובר 2014
2.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007294023405171
* BNE: XX524549
* GND: 4002509-3
* LCCN: sh85006259
* NKC: ph546079

 |