פרט חי של חלזון החצוצרה (חצוצרה אצילה)
חלזון החצוצרה טורף כוכב ים
**חצוצרה אצילה** או **חלזון החצוצרה** (שם מדעי: *Charonia variegata*), הוא מין של חילזון ימי טורף גדול. הוא בולט בקונכייה הבורגית-מגדלית שלו, שגודלה יכול להגיע ל-37.5 סנטימטר ודפנותיה עבות. תפוצתו רחבה מאוד וכוללת את האוקיינוס האטלנטי והימים המחוברים אליו, כולל הים התיכון במזרח והים הקריבי וחופי ברזיל במערב. חלזון החצוצרה נפוץ גם בחופי ישראל, בעיקר בצפון. הקונכייה המרשימה שלו, שבה החוד נגדם, שימשה בעבר כחצוצרה ומשמשת כך עד היום בקרב שבטים פרימיטיביים. המין חצוצרת הים *Charonia tritonis* קרוב ודומה מאוד לחצוצרה האצילה ובעבר נחשבו השניים לאותו מין טקסונומי.

תיאור
-----

קונכייה של חצוצרה אצילה
גודל הקונכייה הממוצע של חלזון החצוצרה הוא כ-20 סנטימטרים (7.9 אינץ') אך יכול להגיע עד ל-37.5 סנטימטרים (14.8 אינץ') בפרטים הגדולים, כאשר האורך המרבי שתועד הוא 374 מ"מ. הקונכייה שלו היא בורגית-מגדלית, בת 9–10 פיתולים, ונראית כסליל מפותל סביב חרוט גבוה. הקונכייה מסתיימת בחוד שפיצי ללא "בליטה" קהה בקצה, כמו המין הקרוב לו *Charonia tritonis* (חצוצרת הים).

הפיתולים תפוחים כאשר הפיתול האחרון הוא הגדול והרחב מכולם, ותופס למעלה משליש נפח הקונכייה. פתח הקונכייה אליפטי (סגלגל). שפת הפתח הפונה אל הקונכייה מעוטרת בקווים לבנים דקים דמויי צלעות על רקע חום כהה עד שחור, ואילו שפת הקונכייה הפונה החוצה מעוטרת בקווים לבנים עבים על רקע חום כהה.

צבע הקונכייה הוא צבע בז' (חום בהיר בגוון צהבהב, מעין צבע קרם) ונע בין בז' צהבהב לבז' קרמי ועד בז' בהיר לבן. הפיתולים השונים מעוטרים ברצועות של סהרונים וחצאי עיגולים בגוונים שונים שנעים בין חום לבז' ללבן. הצבע הפנימי שלה לבן כאשר השפה היא בצבע כתום בגוון ורדרד.

החילזון עצמו הוא בצבע צהוב בהיר.

במין זה יש שונות ביולוגית ניכרת, המאפשרת גיוון ומספר צורות של המאפיינים שתוארו לעיל. ככל הידוע, אין לו תת-מינים גאוגרפיים.

אורח חיים
---------

חלזון החצוצרה הוא טורף שניזון בעיקר מרכיכות שוכנות קרקע אחרות (כגון צדפות) וקווצי עור, בעיקר כוכבי ים וקיפודי ים. מבלוטות הרוק שלו הוא מפריש חומצות (בעיקר חומצה גופריתית וחומצה אספרגינית) שהורסות את שלדו של הנטרף ומשתקות אותו.

הפגית שלו נקראת וליגר ומתפתחת במשך שלושה חודשים כייצור פלגי הנסחף בזרמים התת-מימיים, כולל בזרמים טרנס-אטלנטיים. פגיות אלה הן הגדולות ביותר במשפחה שלו באוקיינוס האטלנטי. שלב הפגית מסתיים כאשר הפגית גדלה לאורך 5 מ"מ, ואז היא עוברת לשלב החילזון הדומה לפרט הבוגר, הממשיך לגדול עד להגיעו לבגרות וגודל מרבי של 150–375 מילימטרים (5.9–14.8 אינץ').

תפוצה ובית גידול
----------------

תפוצתו של חלזון החצוצרה רחבה מאוד וכוללת את האוקיינוס האטלנטי והימים המחוברים אליו, כולל הים התיכון במזרח והים הקריבי וחופי ברזיל במערב. הוא נפוץ גם בחופי אמריקה, מקרוליינה הצפונית, עבור דרך מפרץ מקסיקו וכלה בחופי ברזיל בדרום. הוא גם נפוץ בחופים המערביים של אפריקה ואף בטנזניה. חלזון החצוצרה נפוץ גם בחופי ישראל, בעיקר בצפוניים שבהם.

בית הגידול של חלזון החצוצרה הוא חופי ים רדודים. הוא חי על הקרקעית בעומקים של 30 ס"מ עד 110 מטר.

בארץ ישראל נפוץ המין בחופים הצפוניים, בעומקים של 3 עד 8 מטר.

מקור השם
--------

איור של חילזון החצוצרה האטלנטי
בימי קדם שימשה הקונכייה של חילזון זה כחצוצרה, אחרי שהצריח שלה (הקצה המחודד) נקטם כדי ליצור פיה לנשיפה. במיתולוגיה היוונית תואר טריטון, בנו של אל הים היווני פוסידון, תוקע בחצוצרה שהוכנה מקונכיית חילזון זה ומזוהה עמו. מכאן השם העממי באנגלית **Triton's Trumpet** או פשוט **Triton Snail**. כדי להבדילו ממין דומה שמצוי באוקיינוס ההודי ובאוקיינוס השקט לעיתים מוסיפים לשמו העממי את התואר "אטלנטי" שכן הוא נפוץ באוקיינוס האטלנטי. הוא מכונה באנגלית **חילזון טריטון** או **טריטון אטלנטי** או **חצוצרת טריטון אטלנטית**.

השם בעברית מתאר את שימושו של החילזון כחצוצרה ושם המין "אצילה" מרמז למקומה הסמלי במיתולוגיה, בפמלייתו של אל הים, וכן לגודלה והדרה של הקונכייה של החילזון. לעיתים הוא נקרא גם **חלזון החצוצרה** או **חלזון חצוצרה אטלנטי**, כדי להבהיר שמדובר במין של חילזון ולא בכלי נגינה. השם המדעי העברי "טריטון" מציין סוג אחר של חילזון ימי וכן סוג של סלמנדרה.

בעבר הוגדרה החצוצרה האצילה על ידי קארולוס ליניאוס תחת המין *Charonia tritonis* (חצוצרת הים/חצוצרה ים-סופית), שם מדעי המשמר את הקשר המיתולוגי לטריטון, אך ב-1816 פוצלה למין נפרד *Charonia variegata* על ידי ז'אן-בטיסט דה לאמארק.

ראו גם
------

* חצוצרת הים, נקראת גם חצוצרה ים-סופית (אנ')
* חלזונות
* טריטון (חילזון)

לקריאה נוספת
------------

* אנציקלופדיית **החי והצומח של ארץ ישראל** - כרך 4, עמ' 73 (חצוצרה אצילה) ועמ' 187 (חצוצרת הים).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חצוצרה אצילה** בוויקישיתוף
* חצוצרה אצילה, באתר ITIS (באנגלית)
* חצוצרה אצילה, באתר NCBI (באנגלית)
* חצוצרה אצילה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* חצוצרה אצילה, באתר GBIF (באנגלית)