המרקד. ניפוי בנפה על ידי הנעתה
נחלקו אם סינון תה נחשב בגדר מלאכת מרקד.
**מְלֶאכֶת הַמְרַקֵּד** (וגם **הַמַּרְקִיד**) היא הרקדת הקמח בנפה, כדי לגרום לקמח הדק יותר ליפול למטה, ולהותיר את הפסולת למעלה, היא מלאכה המנויה כמלאכה נפרדת בל"ט מלאכות שבת ממלאכות זורה ובורר, אף על פי שמלאכה זו ומלאכת בורר הן מלאכות שוות, שמהותן ברירת פסולת מתוך אוכל, ולמרות זאת הן מנויות כשלוש מלאכות נפרדות מכיוון שבמשכן היו שלוש פעולות נפרדות.

למרות זאת, קיים חילוק בין מרקד לבורר וזורה, בכך שמלאכת מרקד היא דווקא מלאכה הנעשית על ידי כלי, זורה הוא דווקא על ידי רוח, ובורר הוא אפילו ביד, וזה החילוק המעשי בין שלוש המלאכות.

משמר
----

במסכת שבת קובעת המשנה כי אסור לברור את שמרי היין מתוך היין בשבת, דין זה נלמד ברמז מדברי המשנה: "תולין את המשמרת ביום טוב ונותנין לתלויה בשבת". המשנה קובעת כי בשבת אסור להשתמש בכלי "משמרת" העשוי לברור את שמרי היין מתוך היין, אלא אם כן המשמרת תלויה ועומדת שאז מותר לתת לתוכה שמרים ולסנן, כי אין דרך משמר בכך, אך אסור לקחת את הכלי ביד ולסנן.

בתלמוד, נחלקו רבה ורבי זירא מה הוא איסור מלאכת משמר. למשמר יש נקודות דמיון למרקד, אך היא שונה ממנה. אף על פי ששתיהן נעשות על ידי כלי שבורר את האוכל מהפסולת, שונה משמר שמרי יין ממרקד את הקמח מתוך הפסולת, שבזה האחרון האוכל נותר בכלי והפסולת הדקה נופלת מבין הנקבים, ואילו במשמר שמרי היין העבים נותרים בכלי והיין הצלול נשפך אל עבר הכלי המונח למטה.

רבה אומר כי פעולת משמר היא עבירה על מלאכת בורר מכיוון שהיא דומה לזו יותר מאשר ל"מרקד", כי "מה דרכו של בורר? נוטל אוכל ומניח הפסולת, אף הכא נמי נוטל את האוכל ומניח את הפסולת", ומכיוון שכך, ניתן להתרות בפני ה"משמר" על מלאכת בורר, לעומת זאת סבור רבי זירא שמשמר הוא איסור מלאכת מרקד, ולכן אם העדים מתרים בו על מנת לחייבו סקילה, יש להתרות בו משום מלאכת מרקד, כי "מה דרכו של מרקד? פסולת מלמעלה ואוכל מלמטה! אף הכא נמי אוכל מלמעלה ופסולת מלמטה".

נחלקו הראשונים בפירוש המחלוקת. לפי רש"י כולם מודים שניתן להתרות ב"משמר" משום מלאכת מרקד, והמחלוקת היא רק האם ניתן להתרות בו גם משום מלאכת בורר. אך רבינו חננאל סבור שהמחלוקת היא קוטבית, וכל אחד מהם סובר שניתן להתרות בו רק משום מלאכה אחת. הרמב"ם פוסק להלכה שמשמר חייב משום בורר או מרקד, כלומר שניתן אכן לחייבו משום כל אחת מהשתיים, משום ששתיהן מהותן שווה.

הרעיון מאחורי מלאכות הברירה
---------------------------

מרקד הוא אחד מארבעה אבות מלאכה שעוסקות בברירה(זורה, דש, בורר ומרקד). ומזה למדו חכמים על כך שפעולת הבירור מרכזית בחיי האדם. העולם מלא בערבוב ובלבול ויש קושי יום יומי של בני אדם להפריד את החלקים הטובים מהרעים. הברירה של האדם מאפשרת לו לפתח את העולם ולהפוך אותו למקום טוב יותר. 
ארבעת מלאכות הברירה רומזות לדעת חכמים לעבודת הנפש של האדם מאחר שגם הערכים בעולם מבולבלים ומעורבבים, ותפקיד האדם להבדיל בין הטוב לרע. למרות שבתוך הטוב יש רע, ובתוך הרע יש טוב, ודבר שהוא רע במקום אחד, יכול להחשב כטוב במקום אחר, האתגר של האדם, הוא לברור את הטוב מהרע. לפי היהדות בימות החול צריך יהודי לעסוק במלאכה המורכבת של ברירת הטוב מהרע, אבל בשבת צריך להתמקד בצד הפנימי הטוב של המציאות ולא להתעסק בזה.

אקטואלי
-------

כל מלאכת בורר הנעשית על ידי כלי היא איסור מלאכת מרקד. מכיוון שכך, התחבטו הפוסקים האם מותר לערות משקה תה מתוך כלי שיש מסננת בפיו שמטרתו למנוע חדירת עלי התה לתוך הכוס. נחלקו הפוסקים בזה, יש שסבורים שמדובר באיסור, ויש שסברו שמותר מכיוון שאפשר לשתות את עלי התה ואינם נחשבים לפסולת גמורה, וראיה לכך שאם נכנסו לתוך פיו אין הדרך לפולטם אלא לבלוע אותם, ולכן גם אם משום צלילות המים בוררים אותם, אין הם נחשבים לפסולת כלל.

לקריאה נוספת
------------

* הרב אליעזר מלמד, ארבע המלאכות הקשורות למלאכת 'בורר', באתר פניני הלכה

הערות שוליים
------------

1. ↑  משנה, מסכת שבת ז ב
2. ↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ע"ד, עמוד א'.
3. ↑  הרב מנשה קליין בספרו "פרי ביכורים" מלאכת מרקד, ולפי מאמרו של הרב יוסף צבי רייכמו ר"מ בישיבת רבינו יצחק אלחנן בגיליון הפרדס חוברת ג' סימן כ"ז כן מוכח מרש"י בתלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ע"ג, עמוד ב'.
4. ↑  משנה, מסכת שבת, פרק כ', משנה א'.
5. ↑  רש"י על תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף קל"ז, עמוד ב'.
6. ↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות שבת, פרק ח', הלכה י"א.
7. ↑  ראו עוד הסברו של הרב יוסף צבי רייכמו ר"מ בישיבת רבינו יצחק אלחנן בגיליון הפרדס חוברת ג' סימן כ"ז כן מוכח מרש"י בתלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ע"ג, עמוד ב'.
8. ↑  מלאכות בורר בספר המסורת היהודית של הרב אליעזר מלמד
9. ↑  סידור בית מנוחה הלכות שבת אות מ"ח
10. ↑  שביתת השבת מלאכת בורר אות כ"א, קצות השולחן סימן קכ"ה אות כ"א

| הלכות ואיסורי שבת |
| --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |
| מלאכות שבת |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |
| דיני רשויות |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |