| יחסי ישראל–ספרד |
| --- |
| ישראלישראל | ספרדספרד |
|  |
|  |  |
| **ישראל** | **ספרד** |
| **שטח (בקילומטר רבוע)** |
| 22,072 | 505,370 |
| **אוכלוסייה** |
| 9,881,600 | 47,484,761 |
| **תמ"ג (במיליוני דולרים)** |
| 522,033 | 1,397,509 |
| **תמ"ג לנפש (בדולרים)** |
| 52,829 | 29,431 |
| **משטר** |
| דמוקרטיה פרלמנטרית | מונרכיה חוקתית |
|  |  |

נשיא מדינת ישראל, ראובן ריבלין, ורעייתו נחמה מתקבלים על ידי מלך ספרד, פליפה השישי ורעייתו לטיסיה בארמון המלוכה הספרדי, נובמבר 2017
הפגנת תמיכה בישראל במדריד, 2009
מפקד חיל האוויר הישראלי האלוף אליעזר שקדי מלווה את מפקד חיל האוויר הספרדי (אנ'), הגנרל פרנסיסקו חוסה גרסיה דה לה וגה, בעת ביקורו בישראל, יוני 2007
**יחסי ישראל–ספרד** הם היחסים הבילטרליים שבין מדינת ישראל וממלכת ספרד. הקשרים הדיפלומטיים הרשמיים בין המדינות נוסדו בינואר 1986. לישראל יש שגרירות במדריד ולספרד יש שגרירות בתל אביב, קונסול דיפלומטי בחיפה וקונסוליה כללית בירושלים.

שגרירת ספרד בישראל (מספטמבר 2021) היא אנה מריה סלומון פרס (ספ'), ושגרירת ישראל בספרד היא רודיקה רדיאן-גורדון.

רקע
---

ספרד יצרה את קשריה הראשונים עם ארץ הקודש במהלך המאה ה-14, כשנזירים פרנציסקנים ספרדים התיישבו במנזרים שונים בה.

עם התחזקות העניין האירופי בארץ בשלהי התקופה העות'מאנית, הלכה ספרד בעקבות מספר מדינות אחרות ופתחה קונסוליה בירושלים ב-1853.

בתוך רשימת תואריו של מלך ספרד נכלל גם "מלך ירושלים", כטוען לכתר ממלכת ירושלים הצלבנית, אך כוחות ספרדיים לא השתתפו במסעי הצלב.

היסטוריה
--------

עם הקמת מדינת ישראל, המדינה הספרדית לא הכירה בה, בטענה שישנה תאוריית קשר בינלאומית של יהודים נגד ספרד. ב-1949 ישראל הצביעה נגד הסרת הסנקציות על ספרד בעצרת הכללית של האומות המאוחדות, בשל התמיכה הספרדית במדינות הציר בתקופת מלחמת העולם השנייה, והצביעה נגד צירוף ספרד לאו"ם ב-1950. ב-1964 ביקרה משלחת כלכלית ישראלית בספרד. ב-1965 נחתם הסכם ספנות בין ישראל לספרד, להסדרת השימוש של אניות ישראליות בנמלי ספרד. ב-1966 ביקר שר החקלאות חיים גבתי בספרד בהזמנת שר החקלאות הספרדי, שעורר תקווה ליצירת קשרים עם ספרד.

בשלהי ימי המדינה הספרדית החלה התחממות ביחסים בין המדינות. ב-1972 הכחישה ממשלת ספרד טענות בדבר פתיחת קונסוליה ישראלית בברצלונה. למרות העדר היחסים, ממשלת פרנקו סייעה להגירה יהודית ממרוקו בשנות השישים וכן, במהלך מלחמת ששת הימים, הנפיקה רישיונות מעבר ליהודי מצרים שאפשרו להם לצאת ממצרים. הדיאלקטיקה הפרו-ערבית של ממשל פרנקו יצרו עמדה קבועה אשר היה קשה לגבור עליה, גם לאחר המעבר לדמוקרטיה. ממשלת ספרד הראשונה לאחר מותו של פרנקו, בראשות אדולפו סוארס, הכריזה כי היא לא תכיר בישראל, אלא אם כן תיסוג מהשטחים הכבושים ותאפשר יצירת מדינה פלסטינית.

נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין בטקס מיוחד לקבלת פנים בארמון המלוכה הספרדי לכבוד הגעתו.
ראש ממשלת ספרד לאופולדו קאלבו סוטלו (Leopoldo Calvo-Sotelo) הביע לאחר כניסתו לתפקיד ב-1982 רצון לכונן יחסים דיפלומטיים עם ישראל, אך שר החוץ בממשלתו, חוסה פדרו פרס-יורקה, התנגד בטענה שישראל אחראית לטבח סברה ושתילה ובשל חשש מחרם נפט על ידי מדינות ערב. עם זאת, צעדים קטנים הביאו אל ההתקרבות בין המדינות, כולל קשר לא רשמי שנוהל על ידי שמואל הדס, הנציג הישראלי של ארגון התיירות העולמי של האומות המאוחדות אשר היה ממוקם במדריד. הדס, חבר מפלגת העבודה, היה אחראי להקמתה של עמותת "חברים של ישראל" הספרדית וקבוצת דיאלוג שכללה מספר חברי מפלגת העובדים הסוציאליסטית הספרדית בפרלמנט, כמו אנריקה מוחיקה וכמו כן גם מספר חברים ממפלגת האיחוד של המרכז הדמוקרטי.

במטרה לכונן יחסים דיפלומטיים מלאים עם ישראל, ראש הממשלה פליפה גונסאלס שלח ב-25 באפריל 1985 מכתב אישי למזכיר הכללי של הליגה הערבית, א-שאד'לי אל-קליבי, שבו הודיע לו על התוכניות של ספרד. בעקבות מבצע רגל עץ גינתה הממשלה הספרדית בתקיפות את המתקפה, והודיעה שהיא משהה את תהליך ההכרה. שיחות נוספות עם השגרירים ממדינות ערב במדריד התקיימו בינואר בשנה שלאחר מכן, שם נמסר להם על התוכניות הקרובות של ספרד.

ספרד הכירה בישראל ושתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-17 בינואר 1986. שמואל הדס מונה לשגריר ישראל במדריד, ופדרו לופז בנגואה מונה לשגריר ספרד בישראל. בתגובה ליצירת הקשרים עם ישראל החזירו איראן וכווית את שגריריהן מספרד, ושלושה מאנשי שגרירות ספרד בבירות נחטפו על ידי אסלאמיסטים. זמן קצר לאחר פתיחת שגרירות ישראל בספרד נפתחה נציגות של אש"ף במדריד "כעדות למדיניות המסורתית של ספרד לידידות עם העם הפלסטיני וככלי להשגת פתרון בר קיימא לסכסוך הערבי-ישראלי".

בנוסף לכך ששתי המדינות חברות באו"ם שתיהן גם חברות באיחוד מדינות הים התיכון. שתי המדינות מעורבות גם בתוכניות והסכמים שונים דרך האיחוד האירופי, אשר בו ספרד חברה. יחסי האיחוד האירופי–ישראל משפיעים על היחסים בין שתי המדינות.

מינהל סחר חוץ במשרד הכלכלה מפעיל נספחות כלכלית בספרד במטרה לקדם את יחסי הסחר בין המדינות. הנספחות מציעה מגוון שירותים לחברות, כמו סמינרים, משלחות, תערוכות ותמיכה ביצוא באמצעות מחקר קודם ליצוא. בנוסף, הנספחות מייצרת מפגשים עבור חברות ספרדיות עם הקהילה העסקית הישראלית. הנספח הכלכלי במדריד הוא עמי לוין.

בחודש אוקטובר 2011, יורש העצר הספרדי פליפה ואשתו הנסיכה לטיסיה, הגיעו לישראל לביקור בן יומיים כדי לחגוג את יום השנה ה-25 לכינון היחסים הדיפלומטיים וכדי להיפגש עם מדענים מקומיים. בספטמבר 2016, בתור מלך ספרד, הגיע פליפה שוב לישראל והשתתף בהלוויית שמעון פרס. באוגוסט 2014, על רקע מבצע צוק איתן, השעתה ספרד מכירת נשק לישראל. ב-2013 עמד היקף הייצוא הביטחוני הספרדי לישראל על 5 מיליון אירו.

ב-28 בינואר 2015, במהלך חילופי אש בין ישראל לחזבאללה בגבול ישראל-לבנון, חייל יוניפי"ל ספרדי נהרג בשוגג מאש צה"ל. מועצת הביטחון של האו"ם מינתה ועדה שתחקור את נסיבות הירי ובדיון מיוחד של המועצה האשים שגריר ספרד באו"ם רומאן אויארסון מרצ'סי (ספ') את ישראל באחריות למות החייל, ואמר כי "האירוע התרחש בעקבות ההסלמה האלימה בה החלה ישראל".

באוגוסט 2018, שר החוץ הספרדי ז'וזפ בורל אמר כי הוא שוקל הכרה במדינה פלסטינית, אם ספרד לא תצליח לקדם הכרה כלל - אירופית. במרץ 2019, ספרד הייתה המדינה האירופית היחידה שהצביעה בעד חקירת פעולות ישראל ברצועת עזה בעקבות מבצע חגורה שחורה.

### מלחמת חרבות ברזל

במהלך מלחמת חרבות ברזל נוצר משבר ביחסי ישראל-ספרד. ב-9 באוקטובר 2023, כיומיים לאחר מתקפת הפתע על ישראל, הצהיר ממלא מקום שר החוץ של ספרד מנואל אלברס כי מתקפת הפתע של חמאס הנה "טרור ללא צל של ספק". ב-23 בנובמבר אותה שנה הגיע לישראל פדרו סנצ'ס, ראש ממשלת ספרד, לביקור הזדהות עם ישראל ואף היה צפוי להיפגש עם משפחות החטופים. מעט לפני הביקור מינה סנצ'ס את סירה רגו, פוליטיקאית ספרדייה ממוצא פלסטיני המזוהה עם השמאל הקיצוני בספרד ושהכחישה את זוועות חמאס בשבעה באוקטובר, לשרת הנוער והילדים בממשלתו. במהלך הביקור סייר סנצ'ס בקיבוץ בארי ואף צפה בחלק מסרט הזוועות. מיד לאחר שסיים את ביקורו בירושלים, התייצב סנצ'ס לצד ראש ממשלת בלגיה אלכסנדר דה קרו בצד המצרי של מעבר רפיח, וקרא להפוך לקבועה את הפסקת האש הזמנית על מנת "למנוע את המצב הקטסטרופלי שעובר על האזרחים ברצועת עזה". בעקבות מסיבת העיתונאים גינה ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו את סנצ'ס ודה קרו, ושר החוץ אלי כהן זימן את שגרירי ספרד ובלגיה בישראל לשיחת נזיפה. בתגובה, משרד החוץ הספרדי זימן את שגרירת ישראל בספרד, רודיקה רדיאן-גורדון, לשיחת נזיפה מקבילה.

ב-30 בנובמבר 2023 ראש ממשלת ספרד פדרו סנצ'ס שב ותקף את ישראל, כשהצהיר כי בהתחשב במספר הקורבנות בקרב האזרחים בעזה הוא מפקפק בכך שהיא מצייתת לחוק ההומניטרי הבינלאומי. בעקבות זאת, ראש הממשלה בנימין נתניהו הנחה לזמן את שגרירת ספרד לשיחת נזיפה בפעם השנייה בתוך שבוע. במקביל הוחלט להחזיר לארץ להתייעצויות את שגרירת ישראל בספרד רודיקה רדיאן.

מימון ספרדי לארגוני שמאל ישראליים
---------------------------------

מימון ספרדי לארגונים לא ממשלתיים, הן ישראליים, הן פלסטיניים והן ספרדיים מתבצע בעיקר באמצעות "הסוכנות הבינלאומית לשיתוף פעולה ולפיתוח" (AECID), הכפופה למשרד החוץ הספרדי. "המשרד לשיתוף פעולה עם ספרד" בירושלים מפקח על פרויקטים הממומנים על ידי AECID.

ביוני 2017 מכון לחקר ארגונים לא-ממשלתיים ו-ACOM הציגו דו"ח מפורט לפרלמנט הספרדי המציג את הארגונים לא ממשלתיים הממומנים על ידי ממשלת ספרד ולוקחים חלק בפעילות פוליטית נגד מדינת ישראל. חלק מן הארגונים, על פי המיצג, אף קשורים לארגוני טרור. בעקבות האירוע קרא יו"ר מפלגת יש עתיד, יאיר לפיד, לעמיתיו בספרד לקחת צעדים כדי למנוע מימון לארגונים אלו.

בשנת 2012, לאחר פרסום הדו"ח של NGO Monitor, ‏AECID צמצם את תמיכתו בשלושה ארגונים הפעילים בסכסוך הישראלי-פלסטיני ובכך קיצץ משמעותית את הכנסתם. היו אלו הארגונים "רבנים למען זכויות אדם" אל-מקדסה, והמכון למחקר יישומי - ירושלים. הדו"ח פירט מעל 40 ארגוני שמאל שקיבלו מימון ממשלתי ספרדי בשנים 2009 - 2011 על סך של יותר מ-15 מיליון אירו לקידום מטרות של BDS ותמיכה בארגונים כמו שוברים שתיקה, המכון למחקר יישומי - ירושלים והוועד הישראלי נגד הריסת בתים.

ראשת העיר ברצלונה, אדה קולאו, בפברואר 2023 ניתקה את ברית הערים התאומות של ברצלונה עם תל אביב. ובספטמר 2023, ראש העיר החדש חאומה קולבוני חתם מחדש על הסכם ערים תאומות.

נציגויות
--------

* ישראל מיוצגת בספרד על ידי שגרירות במדריד.
* ספרד מיוצגת על ידי ישראל על ידי שגרירות בתל אביב (שנפתחה ב-1986), קונסוליה כללית בירושלים (שנפתחה ב-1853) וקונסוליה של כבוד בחיפה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יחסי ישראל–ספרד** בוויקישיתוף
* חידוש „היחסים" עם ספרד, החזית, 15 בינואר 1969

הערות שוליים
------------

1. ↑  אילן כפיר, דוד גולן, סוכנויות הידיעות, ספרד וישראל: יחסים היום, חדשות, 17 בינואר 1986
2. 1 2  ישראל וספרד - בסירה אחת, מעריב, 10 באוקטובר 1966
3. ↑  ישראל הצביעה נגד ספרד, הַבֹּקֶר, 2 בנובמבר 1950
4. ↑  מבוקר עד בוקר, הַבֹּקֶר, 6 ביולי 1964
5. ↑  הסכם הספנות עם ספרד, למרחב, 20 באפריל 1965
6. ↑  ספרד מכחישה פתיחת קונסוליה ישראלית בברצלונה, על המשמר, 9 באוגוסט 1972
7. ↑  ספרד מכחישה פתיחת קונסוליה ישראלית בברצלונה, מעריב, 9 באוגוסט 1972
8. ↑  השגריר הספרדי הגיע אתמול לארץ, חדשות, 7 באפריל 1986
9. ↑  שוחררו שני עובדי שגרירות ספרד בביירות, מעריב, 20 בינואר 1986
10. ↑  אירן וכווית מחזירות שגרירים, חדשות, 20 בינואר 1986
11. ↑  עמי לוין בבלוג מינהל סחר חוץ
12. ↑  אתר למנויים בלבד נעה לנדאו, ספרד: נקדם הכרה אירופית במדינה פלסטינית, ואם לא נצליח - נשקול להכיר בה לבד, באתר הארץ, 20 בספטמבר 2018
13. ↑  רויטרס, ספרד: "מתקפת הפתע של חמאס על ישראל - ללא ספק פעולת טרור", באתר ynet, 9 באוקטובר 2023
14. ↑  איתמר אייכנר, רויטרס, ראש ממשלת ספרד בישראל, אחרי שמינה שרה ממוצא פלסטיני שהצדיקה את הטבח, באתר ynet, 23 בנובמבר 2023
15. ↑  אריאל כהנא, למרות ששרים בממשלתו קוראים להחרמת נתניהו: ראש ממשלת ספרד יגיע לביקור בישראל, באתר ישראל היום, 21 בנובמבר 2023
16. ↑  איתמר אייכנר, ספרד מציגה: שרה תומכת חמאס שמאשימה את ישראל ברצח עם, באתר ynet, 22 בנובמבר 2023
17. ↑  איתמר אייכנר, שיחות נזיפה לשגרירי ספרד ובלגיה אחרי שמנהיגיהן האשימו את ישראל בהרג חסר הבחנה, באתר ynet, 24 בנובמבר 2023
18. ↑  ברק רביד‏, ראשי ספרד ובלגיה נשאו דברים במעבר רפיח טרם שחרור חטופים, בממשלה גינו: "רוח גבית לטרור", באתר וואלה!‏, 24 בנובמבר 2023
19. ↑  אנה ברסקי, ‏הבושה של בלגיה וספרד: ניצלו את שחרור השבויים לביקורת על ישראל, באתר מעריב אונליין, 24 בנובמבר 2023
20. ↑  N12, ‏שר החוץ הנחה לזמן את שגרירי ספרד ובלגיה לשיחות נזיפה, באתר ‏מאקו‏, 24 בנובמבר 2023
21. ↑  איתמר אייכנר, המשבר עם ספרד מחריף: שגרירת ישראל זומנה לשיחת נזיפה, באתר ynet, 25 בנובמבר 2023
22. ↑  רה"מ הספרדי שוב תקף - השגרירה הישראלית הוחזרה להתייעצויות: "התבטאות מבישה", באתר ynet, 30 בנובמבר 2023
23. ↑  הדו"ח בפורמט PDF
24. ↑  ISRAELI LAWMAKER URGES SPAIN TO STOP FUNDS FOR BDS NGOS, באתר JPost, יוני 2017
25. ↑  Oposicion acusa colau romper Israel forma democratica, La Vanguardia, ‏2023-02-19 (בספרדית)
26. ↑  יורי ילון, "מבצעת פשעים בעם הפלשתיני": ברצלונה ביטלה את ברית הערים התאומות עם ת"א, באתר ישראל היום, 8 בפברואר 2023
27. ↑  Rovira Marc, Barcelona breaks relations with Israel and suspends its twinning with the city of Tel-aviv, El País, ‏2023-02-08 (בספרדית)
28. ↑  עיריית ברצלונה מחדשת את הקשרים עם תל אביב, באתר תל אביב אונליין, ‏2023-09-04

| ישראלישראל יחסי החוץ של ישראל |
| --- |
| המזרח  התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין • (הרשות הפלסטינית) • טורקיה • ירדן • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק • (כורדיסטן העיראקית) • קטר • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • (הונג קונג) • המלדיביים • הפיליפינים • וייטנאם • טאיוואן • (טיבט) • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה • נפאל • סין • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |
| אירופה | (אבחזיה) • אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • (גרמניה המזרחית) • (דרום אוסטיה) • דנמרק • הוותיקן • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • (טרנסניסטריה) • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • ספרד • סרביה • (יוגוסלביה) • פולין • פורטוגל • פינלנד • (צ'כוסלובקיה) • צ'כיה • צרפת • (קוסובו) • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • (ברית המועצות) • שוודיה • שווייץ |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה • (סומלילנד) • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |
| אמריקה | אורוגוואי • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה • ארצות הברית • איי בהאמה • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה • דומיניקה • האיטי • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל • איי שלמה • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • (ניואה) • ניו זילנד • סמואה • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |
| גופיםבינלאומיים | האו"ם • האיחוד האירופי • OECD • נאט"ו |
| יחסי החוץ של התנועה הציונית • החרם הערבי • נציגויות דיפלומטיות של ישראל בעולם • קבוצת I2U2 |

| ספרדספרד יחסי החוץ של ספרד |
| --- |
| המזרח  התיכון | איחוד האמירויות הערביות • איראן • אלג'יריה • בחריין • (הרשות הפלסטינית) • טורקיה • ירדן • ישראל • כווית • לבנון • לוב • מצרים • מרוקו • סוריה • עומאן • ערב הסעודית • עיראק • (כורדיסטן העיראקית) • קטר • תוניסיה • תימן |  |
| אסיה | אוזבקיסטן • אינדונזיה • אפגניסטן • בהוטן • בנגלדש • ברוניי • הודו • (הונג קונג) • המלדיביים • הפיליפינים • וייטנאם • טאיוואן • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • לאוס • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה • נפאל • סין • סינגפור • סרי לנקה • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קירגיזסטן • קמבודיה • תאילנד |
| אירופה | אוסטריה • אוקראינה • אזרבייג'ן • איטליה • איסלנד • אירלנד • אלבניה • אנדורה • אסטוניה • ארמניה • בולגריה • בוסניה והרצגובינה • בלארוס • בלגיה • גאורגיה • גרמניה • דנמרק • הוותיקן • הולנד • הונגריה • הממלכה המאוחדת • יוון • לוקסמבורג • לטביה • ליטא • ליכטנשטיין • מולדובה • מונטנגרו • מונקו • מלטה • מקדוניה הצפונית • נורווגיה • סן מרינו • סלובניה • סלובקיה • סרביה • פולין • פורטוגל • פינלנד • צ'כיה • צרפת • (קוסובו) • קפריסין • קרואטיה • רומניה • רוסיה • שוודיה • שווייץ |
| אפריקה | אוגנדה • אנגולה • אסוואטיני • אריתריאה • אתיופיה • בוטסואנה • בורונדי • בורקינה פאסו • בנין • גאנה • גבון • ג'יבוטי • גינאה • גינאה ביסאו • גינאה המשוונית • גמביה • דרום אפריקה • דרום סודאן • זימבבואה • זמביה • חוף השנהב • טוגו • טנזניה • כף ורדה • ליבריה • לסוטו • מאוריטניה • מאוריציוס • מאלי • מדגסקר • מוזמביק • מלאווי • הרפובליקה המרכז-אפריקאית • ניגריה • ניז'ר • נמיביה • סאו טומה ופרינסיפה • סודאן • סומליה • סיירה לאון • סיישל • סנגל • צ'אד • קומורו • הרפובליקה של קונגו • הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו • קמרון • קניה • רואנדה |
| אמריקה | אורוגוואי • אל סלוודור • אנטיגואה וברבודה • אקוודור • ארגנטינה • ארצות הברית • איי בהאמה • בוליביה • בליז • ברבדוס • ברזיל • ג'מייקה • גואטמלה • גיאנה • גרנדה • דומיניקה • האיטי • הונדורס • הרפובליקה הדומיניקנית • ונצואלה • טרינידד וטובגו • מקסיקו • ניקרגואה • סורינאם • סנט וינסנט והגרנדינים • סנט לוסיה • סנט קיטס ונוויס • פנמה • פרגוואי • פרו • צ'ילה • קובה • קולומביה • קוסטה ריקה • קנדה |
| אוקיאניה | אוסטרליה • איי מרשל • איי שלמה • ונואטו • טובאלו • טונגה • מיקרונזיה • נאורו • ניו זילנד • סמואה • פיג'י • פלאו • פפואה גינאה החדשה • קיריבטי |
| האיחוד האירופי |