recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**קיטקט** (באנגלית: **KitKat**) הוא חטיף הכולל ופל ושוקולד, אשר נוצר במקור על ידי חברת Rowntree's (אנ') ביורק שבממלכה המאוחדת. החטיף מיוצר כיום ברחבי העולם על ידי תאגיד נסטלה (שרכש את חברת Rowntree's ב-1988), מלבד בארצות הברית, שם הוא מיוצר ברישיון על ידי חברת HB Reese Candy Company, חטיבה של חברת הרשי (בעקבות הסכם משנת 1970 בין חברת Rowntree's לחברת הרשי).

חטיף הקיטקט הסטנדרטי כולל ארבע "אצבעות", המורכבות משלוש שכבות של וופל מצופה בשוקולד. החטיף נמכר בטעמים שונים, כגון 

שוקולד חלב, שוקולד לבן, ושוקולד מריר.

החטיף החל להימכר לראשונה בספטמבר 1935 בבריטניה, תחת השם "Rowntree's Chocolate Crisp". שם החטיף שונה ל"Kit Kat Chocolate Crisp" בשנת 1937, ורק לאחר מלחמת העולם השנייה שונה שם החטיף לקיטקט.

חטיף קיטקט הגיע ליפן לראשונה בשנת 2000, והפך במהרה להצלחה גדולה במדינה. על פי הערכות בכל יום נמכרים ביפן (אנ') כ-4 מיליון חטיפי קיטקט. בנוסף, החטיף מיוצר שם בכ-300 טעמים שונים, מרביתם ייחודיים למדינה.

בשנת 2002 הגישה נסטלה בקשה לבלעדיות על צורת החטיף בעל ארבע האצבעות. כעבור ארבע שנים זכתה החברה בסימן המסחרי. ערעור שהגישו יצרניות שוקולד מתחרות, בהן ומונדלז, הוביל לדיונים משפטיים שנמשכו למעלה מעשור. לבסוף, בשנת 2018 דחה בית הדין האירופי לצדק את הבקשה של נסטלה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קיטקט** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קיטקט (באנגלית)
* קיטקט, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Nestlé UK Website – History of Rowntree". אורכב מ-המקור ב-18 במרץ 2007. נבדק ב-4 באפריל 2007. 1988 – Nestlé SA buys Rowntree plc. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  "In Japan, the Kit Kat Isn't Just a Chocolate. It's an Obsession". *The New York Times*. נבדק ב-8 ביוני 2022. `{{cite news}}`:  (עזרה)
3. ↑  שירות כלכליסט, נסטלה פתחה ביפן חנות לאוהבי קיט קט: בחרו לבד את הטעם האהוב עליכם, באתר כלכליסט, 7 בנובמבר 2018
4. ↑  Big in Japan, New York Times, 24 October 2018
5. ↑  שירות כלכליסט, ביה"ד האירופי דחה את הערעור של נסטלה לבלעדיות על צורת האצבעות של קיטקט, באתר כלכליסט, 25 ביולי 2018
**הירי בתיכון ריצ'לנד** אירע ב-15 בנובמבר 1995 בתיכון ריצ'לנד שבעיירה ליננוויל שבטנסי, על ידי ג'יימס אליסון רוזה. מהירי נהרגו שניים ואדם נוסף נפצע.

הירי
----

ג'יימס אליסון רוזה, נער בן 17, השתמש ברובה חצי-אוטומטי רמינגטון מודל 522 קליבר 0.22. הוא הסתיר את הרובה מאחורי שיחים, החנה את המכונית מחוץ לבית הספר, ונכנס דרך מסדרון הכניסה הצפוני. בתוך המסדרון הוא התעמת עם שתי מורות ולאחר מכן ירה בראשן לעיני כחמישים מתלמידי בית הספר. כתוצאה מירי זה נהרגה אחת המורות והשנייה נפצעה באורח אנוש. לאחר הירי במורות ניסה לירות במאמן הכדורגל, אך החמיץ והרג תלמיד אחר.

אחד המורים, יחד עם תלמיד, השתלטו עליו ופרקו אותו מנשקו.

המשפט
-----

רוזה נידון כמבוגר. הוא הורשע ברצח מדרגה ראשונה, רצח מדרגה שנייה וניסיון רצח מדרגה ראשונה.

הוא נידון למאסר עולם ללא אפשרות של שחרור מוקדם ולעוד 42 שנים נוספות.

הוא כלוא ב"South Central Correctional Facility" בטנסי.

הערות שוליים
------------

1. ↑  LAURIE GOODSTEIN and WILLIAM GLABERSON (10 באפריל 2000). "The Well-Marked Roads to Homicidal Rage". *New York Times*. `{{cite news}}`:  (עזרה)
2. ↑  Crimelibrary.com - School Killers
3. ↑  Rebecca Leung. "The mind of a school killer". *48 Hours*. CBS News.
4. ↑  Meyer, Richrd E. (22 באפריל 2000). "When The Shooting Stops". *Los Angeles Times*. נבדק ב-17 בדצמבר 2016. `{{cite news}}`:  (עזרה)
5. ↑  Violence Goes to School (אורכב 21.10.2014 בארכיון Wayback Machine)
6. ↑  Search Results - Tennessee Felony Offender Information, apps.tn.gov

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"הירי בתיכון ריצ'לנד"**.
|  |
| --- |
| **ערך מחפש מקורות** |
| רובו של ערך זה אינו כולל מקורות או הערות שוליים, וככל הנראה, הקיימים אינם מספקים. 
אנא עזרו לשפר את אמינות הערך באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הערך בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.אם אתם סבורים כי ניתן להסיר את התבנית, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |

**ביטחון פנים** הוא הפעולה של שמירת שלום בגבולות מדינה ריבונית או שטחים בעלי שליטה עצמית אחרים, בדרך כלל על ידי שמירה על החוק הלאומי, והגנה מפני איומי ביטחון פנים. האחריות לביטחון הפנים עשויה לנוע בין כוחות המשטרה לכוחות צבאיים למחצה (כגון ז'נדרמריה או משמר לאומי), ובנסיבות חריגות, הצבא עצמו.

איומים על ביטחון הפנים
----------------------

איומים על השלום הכללי עשויים לנוע בין סדר אזרחי ברמה נמוכה, אלימות בקנה מידה גדול, או אפילו התקוממות מזוינת. איומים על ביטחון הפנים עשויים להיות מופנים כלפי אזרחי המדינה, או כלפי הגופים והתשתיות של המדינה עצמה, ועשויים לנוע בין פשע קטן, פשע מאורגן חמור, אי שקט פוליטי או תעשייתי, או אפילו טרור פנימי. מעצמות זרות עשויות גם לשמש איום על ביטחון הפנים, על ידי ביצוע או מתן חסות לטרור או מרד, מבלי להכריז מלחמה בפועל.

האחריות הממשלתית לביטחון הפנים תהיה לרוב על משרד הפנים, להבדיל ממשרד ההגנה או הביטחון. בהתאם למדינה, ביטחון הפנים של מדינה יישמר על ידי המשטרה הרגילה או כוחות ביטחון צבאיים יותר (הידועים בשם ז'נדרמריה או, פשוטו כמשמעו, כוחות הפנים). סוכנויות מיוחדות אחרות לביטחון פנים עשויות להתקיים כדי להגביר את הכוחות העיקריים הללו, כגון משמר לאומי, משמר גבול, יחידות משטרה מיוחדות, או היבטים של סוכנויות מודיעין של המדינה. במדינות מסוימות, ביטחון הפנים עשוי להיות האחריות העיקרית של כוח המשטרה החשאית.

רמת הכוח המורשה המשמשים סוכנויות וכוחות האחראים על שמירה על ביטחון הפנים עשויה לנוע בין משטרה לא חמושה לארגונים חצי צבאיים חמושים לחלוטין, או להפעיל רמה מסוימת של נשק פחות קטלני ביניהם. במצבים אלימים, כוחות ביטחון הפנים עשויים להכיל רכיב כלשהו של ציוד צבאי כגון כלי רכב משוריינים שאינם צבאיים.

היבטים משפטיים
--------------

בהתאם לארגון המדינה, לכוחות ביטחון הפנים עשויה להיות סמכות שיפוט ברמה הלאומית או הפדרלית. מכיוון שהמושג ביטחון פנים מתייחס לישות המדינה ואזרחיה, אנשים המהווים איומים על ביטחון הפנים עשויים להיות מוגדרים כאויב המדינה או אויב העם.

אנשים שנעצרו על ידי כוחות ביטחון הפנים עשויים להיות מטופלים על ידי מערכת המשפט הפלילי הרגיל, או עבור פשעים חמורים יותר נגד ביטחון הפנים כגון בגידה, הם עלולים לעמוד בפני אמצעים מיוחדים כגון משפטים חשאיים. בזמנים של אי שקט קיצוני, פעולות ביטחון הפנים עשויות לכלול אמצעים כגון כליאה (מעצר ללא משפט).

מערכת יחסים עם הצבא
-------------------

בהתאם לאופי צורת הממשל במדינה, אכיפת ביטחון הפנים לא תתבצע בדרך כלל על ידי כוחות הצבא של המדינה, שתפקידם העיקרי הוא הגנה חיצונית, למעט בתקופות של אי שקט קיצוני או מצב חירום אחר, או מלחמת אזרחים. לעיתים קרובות, מעורבות צבאית בביטחון הפנים אסורה במפורש, או מוגבלת לסיוע צבאי מורשה למעצמה האזרחית כחלק מעיקרון השליטה האזרחית בצבא. כוחות מיוחדים צבאיים עשויים במקרים מסוימים להיות תחת פיקוד זמני של כוחות אזרחיים, יפעלו במדינה בעת מצבים מיוחדים של ביטחון פנים כגון פעולות סיכול טרור.

ראו גם
------

* RSHA
* ביטחון לאומי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NARA: 10638974
* NKC: ph116711

 |
עדן (1999)
**פרעות עדן** הן פרעות שנערכו ביהודי עדן בין 2 בדצמבר ל-4 בדצמבר 1947 בעקבות החלטה 181 של האו"ם בכ"ט בנובמבר. בפרעות נרצחו 82 יהודים ו-76 נפצעו.

הפרעות
------

לאחר החלטת החלוקה של עצרת האו"ם התנהלה במדינות ערב הסתה אנטי-יהודית. ברדיו, במקומות התכנסות פומביים ובמסגדים. בעדן הגיעו הדברים עד כדי עריכת פרעות ביהודים. בין 2 בדצמבר ל-4 בדצמבר 1947 ערכו ערביי עדן, שהייתה אז פרוטקטורט בריטי, פרעות בקהילה היהודית. הפרעות התחוללו בעקבות החלטת החלוקה של עצרת האו"ם מכ"ט בנובמבר, לפיה תחולק ארץ ישראל ותוקם מדינה יהודית על חלק ממנה. בפרעות נרצחו 82 יהודים ו-76 נפצעו. 106 מתוך כ-170 החנויות של היהודים, נבזזו. ארבעה בתי כנסת ובהם, בית הכנסת הגדול בעדן, נשרפו עד אפר, 220 מבתי היהודים נשרפו, ניזוקו או נבזזו ושני בתי ספר יהודיים, האחד לבנים והאחר לבנות, רוקנו מכל תוכנם. היהודים חשו הקלה בשומעם כי יחידת "המגויסים של הפרוטקטורט של עדן" (Aden Protectorate Levies), יחידה צבאית בריטית שתפקידה היה להגן על שדות התעופה של עדן ולעזור למשטרה האזרחית, הוחשו להגנתם, אך חיילי היחידה, שהיו ערבים, עצמו עיניהם מפני המתחולל, ואף ירו בעצמם ללא הבחנה אל עבר היהודים ורצחו רבים מהם.

לאחר הפרעות
-----------

לאחר הפרעות והטבח חשו יהודי עדן חוסר אונים, במשך זמן רב הם התקבצו חדורי אימה ברובע היהודי וחששו לצאת. קבוצת יהודים נוספת שסבלה בעדן הייתה של פליטים יהודים מתימן, שהצליחו, בדרכים קשות, לחצות את הגבול ולעבור לעדן בתקווה שיוכלו להגיע לארץ ישראל. פליטים אלו נדחו על ידי הבריטים, משום שלא היו אזרחי עדן ולא אזרחים בריטים. הפליטים הסתובבו ברחובות עדן חסרי קורת גג ומסתור, והיו הפקר להתנכלויות של הערבים בשל היותם חסרי הגנה. רק כאשר ארגון הג'וינט מימן הקמת מחנות לפליטים הללו, הסכימו הבריטים לבנות מחנה במרחק 30 ק"מ מן העיר, ובו הצטופפו 4,000 איש בתנאים קשים ביותר. הצלתם של יהודי עדן התאפשרה, כאשר בריטניה אפשרה לפליטים להמריא למדינת ישראל יחד עם הפליטים מתימן במבצע "על כנפי נשרים" בשנים 1949–1950.

חקירת הפרעות על ידי הבריטים
---------------------------

ב-7 באפריל 1948 מינו השלטונות הבריטים את הארי הרברט טראסטד, זקן השופטים לשעבר בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי לעמוד בראש ועדת חקירה שתחקור את הפרעות. בדו"ח שלו, שבו השתדל טראסטד לשמור על חזות של אובייקטיבית, קבע טראסטד כי המהומות הוצתו בשל "רגשות אנטי-יהודיים שנוצרו כתוצאה מאירועים שמחוץ לעדן" (anti-Jewish feeling engendered by events outside Aden).
בכך התכוון לארץ ישראל, אך מצא לנכון לאזן, ולציין מספר גורמים נוספים שגרמו לדעתו לפרעות:

* אי ציות לחוק שפשה בקרב מגזרים שונים של האוכלוסייה בימי מלחמת העולם השנייה.
* הפיקוח שהטילה הממשלה על מצרכים, שעודד הברחות והעלאת מחירים ופגע בכח הקניה של המטבע.
* שביתת עובדי התחבורה של עדן שגררה אלימות.
* בואם של יהודים מתימן לעדן "עובדה שיכולה הייתה לגרום לפחדים כלשהם, ללא ספק בלתי מבוססים, בין הפועלים הערבים כי היהודים יוכלו להתחרות בהם".

לקריאה נוספת
------------

* ראובן אהרוני, **יהודי עדן: קהילה שהייתה**, הוצאת אפיקים לתחיה רוחנית וחברתית, 1991.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרעות עדן** בוויקישיתוף
* 75 יהודים נרצחו בעדן, דבר, 11 בדצמבר 1947
* 140 יהודים נרצחו בעדן - 8 בחלב, דבר, 12 בדצמבר 1947
* אסיפת אזעקה של יוצאי עדן, דבר, 12 בדצמבר 1947
* פרעות ביהודי עדן כ"ט בנובמבר 1947 קריינות: איתמר פנחס, סרטון באתר יוטיוב
* אתר למנויים בלבד עופר אדרת, הפורעים רצחו את יהודי עדן, השוטרים עמדו וחייכו, באתר הארץ, 30 בנובמבר 2016
**תוכנית קימברלי** הייתה יוזמה להתיישבות מסיבית של יהודים ב**חבל קימברלי** שבצפון מדינת מערב אוסטרליה באוסטרליה.

התוכנית נהגתה על ידי קבוצת אינטלקטואלים ואנשי עסקים יהודים באירופה החל משנת 1933, לרבות אלברט איינשטיין, בעקבות עלייתו לשלטון של היטלר בגרמניה והתגברות האנטישמיות בכל רחבי היבשת.

התוכנית היוותה בסיס לפולמוס בעיתונות ובממשל באוסטרליה, ועוררה התנגדות ניכרת בשל הכוונה ליצור מדינת-לאום יהודית, דוברת עברית או יידיש – השפה הרווחת, באותה תקופה, בקרב היהודים המאוימים באירופה - בשטח גאוגרפי נבדל, בתקופה שבה שאפה אוסטרליה להטמיע את המהגרים אליה במסגרת לאומית-אוסטרלית אחידה. יחד עם זאת, חוגים שונים באוסטרליה, לרבות תנועות פועלים סוציאליסטיות, תמכו בהקמת בית לאומי ליהודים בקימברלי, מסיבות דתיות, הומניטריות וכלכליות.

מסעותיהם ופעילותם של מלך ראוויטש ויצחק שטינברג
----------------------------------------------

בשנת 1933, קודם להגירתו לאוסטרליה, נסע משורר היידיש הנודע מלך ראוויטש למערב אוסטרליה, באישור ממשלת אוסטרליה, במטרה לחפש מקום התיישבות בטוח ליהודים בחבל קימברלי. נסיעתו מומנה על ידי קבוצת אינטלקטואלים ואנשי עסקים יהודים. כשהוא מצויד בהיתר ממשלתי רשמי, וכשבאמתחו מכתב מאלברט איינשטיין ומצלמת קודאק, יצא ראוויטש מהיישוב אליס ספרינגס בליווי עוזר אבוריג'יני ונהג משאית ממוצא איטלקי. ראוויטש סקר את חבל קימברלי, והסיק כי המקום מתאים להתיישבות יהודית מסיבית.

בהמשכו של אותו עשור קודמה תוכנית קימברלי גם על ידי הסוציאליסט היהודי הנודע יצחק שטינברג, אשר פעל בהצלחה להפצת התוכנית וגייס תמיכה בה בקרב תנועות הפועלים באוסטרליה.

התנועה הציונית הייתה כמובן ידועה ופעילה כאשר החלה יוזמת קימברלי. היוזמים, אשר היוו המשך ישיר לטריטוריאליסטים, סברו כי בניגוד לארץ ישראל הקטנה, שבה אוכלוסייה ערבית משמעותית המתנגדת בתקיפות למפעל הציוני, מאפשרת תוכנית קימברלי התיישבות יהודית בלתי מוגבלת, ללא מגבלות השטח החמורות הקיימות בארץ ישראל, וללא חיכוכים עם האוכלוסייה המקומית. כתוצאה מפרוץ מלחמת העולם השנייה, התחזקותה של התנועה הציונית בעקבות השואה והקמתה של מדינת ישראל - תוכנית קימברלי ירדה מהפרק.

ראו גם
------

* תוכנית אוגנדה

לקריאה נוספת
------------

* אליהו בנימיני, ״מדינות ליהודים״, הקיבוץ המאוחד וספריית הפועלים, 1991
* אליהו בנימיני, ״תוכנית קימברלי: אפשרויות ההתיישבות היהודית ההמונית באוסטרליה״, 'דבר', 20 בנובמבר 1988
* אליהו בנימיני, ״כך כמעט הפכנו לאוסטרלים״, 'הארץ', 8 במאי 1996

קישורים חיצוניים
----------------

* מלך ראוויטש ותוכנית קימברלי
* הארץ הלא-מובטחת - על תוכנית קימברלי
* חבל קימברלי - אתר למטייל
* ״הארץ הלא מובטחת״ - סיפורה של תוכנית קימברלי בפודקאסט ״מינהר הזמן״, ״כאן״, תאגיד השידור הישראלי
**שמים אדומים** הוא רומן מתח-פעולה עברי וספר הביכורים של דניאל שנער, אשר ראה אור בשנת 2018 בהוצאת ידיעות ספרים. עד מרץ 2023 הספר נמכר ביותר מ-47,000 עותקים.[דרוש מקור]

החל מחודש יוני 2023 משודרת בערוץ "רשת 13" סדרת טלוויזיה הנושאת את שם הספר ומתבססת על עלילתו.

תקציר העלילה
------------

הספר מתאר את יחסיהם של סהר ועלי – ישראלי ופלסטיני שגדלו יחדיו כחברי ילדות, לאחר שהכירו במחנה קיץ בינלאומי בארצות הברית בשם 'מנהיגי המחר' (המבוסס על ארגון 'זרעים של שלום' אשר מארגן מחנות קיץ לילדים מישראל ומדינות ערב, בו השתתף שנער בצעירותו).

עם פרוץ האינתיפאדה השנייה, סער ועלי מוצאים את עצמם משני צידי המתרס לאחר שאחיו של עלי נהרג, מה שמוביל אותו לטפס בסולם הדרגות של ארגון גדודי חללי אל-אקצא. סהר מתגייס למודיעין, ועומד בראש צוות משימה מיוחד המחפש אחר מחבל מסתורי המכונה 'הדוכס', בסופו של דבר, תוך כדי שהוא מונע מהדוכס לבצע פיגוע בשגרירות ארצות הברית בגרמניה הוא מגלה שהדוכס הוא חבירו מנוער עלי. לאחר הגילוי, הוא מתעמת איתו עלי מכ אותו ובורח למאוריטניה, בשלב זה האמריקאים מחפשים אחריו ומגלים אותו, סהר נשלח להיפגש אותו, עלי יורה בחזה של סהר, סהר ניצל בזכות שכפ"ץ שעטה קודם לכן, עלי נכלא על ידי האמריקאים.

צנזורה והוצאה לאור
------------------

בתחילה, הספר לא עבר את אישור הצנזורה הצבאית וועדת השרים למתן היתר לפרסומים. לאחר דין ודברים במשך קרוב לשנה הספר אושר לפרסום.

בשנת 2018 הספר הפך לרב-מכר וזכה בתואר 'ספר זהב' (מכירה של מעל 20,000 עותקים), ובשנת 2022 הוא הפך ל'ספר פלטינה' לאחר מכירת יותר מ-40,000 עותקים.

ספר המשך
--------

בשנת 2021 יצא לאור ספר ההמשך 'בית הפגודה', אשר מתרחש כעשור לאחר תום האירועים ב'שמים אדומים'. הספר זכה גם הוא לתואר 'רב מכר' ברשימות רבי המכר בסטימצקי וגם ברשת 'עברית'.

עיבוד טלוויזיוני
----------------

 ערך מורחב – **שמים אדומים (סדרת טלוויזיה ישראלית)**  

בשנת 2023 יצאה בערוץ רשת 13 סדרת טלוויזיה הנושאת את שם הספר ומתבססת על עלילתו.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **שמים אדומים (ספר)** |

* הסודות של עולם המודיעין והמלחמה בטרור: "שמים אדומים" – ספר חדש, בעמוד הפייסבוק של הערב החדש, 26 במרץ 2018
* ראיון עם דניאל שנער בפודקאסט 'פופקורן', 25 באוגוסט 2021

הערות שוליים
------------

1. 1 2  שמים אדומים, באתר חדשות 13, 28 במאי 2023
2. ↑  בספר בשונה מבסדרה הוא נקרא סהר בה'
3. ↑  קובי פינקלר, ספר חדש: שמים אדומים, באתר ערוץ 7, 11 במרץ 2018
4. ↑  אתר למנויים בלבד גיא הורוביץ, אחרי עשור במגירה ושנה בצנזורה, "שמים אדומים" מתגלה כמותחן מרתק, באתר הארץ, 28 במרץ 2018
5. ↑  רשימת זוכי אות ״ספר פלטינה״ באתר התאחדות בעלי הוצאות הספרים בישראל.
6. ↑  אתר למנויים בלבד גילי איזיקוביץ, דניאל שנער: "אין עוד מדינה שיש בה סיפורי ריגול מטורפים כל כך", באתר הארץ, 19 ביולי 2021
7. ↑  תמר גורפינקל, בית הפגודה - דניאל שנער | ביקורת ספר, באתר חדשות 13, 19 באוגוסט 2021
8. ↑   קצין המודיעין שהפך למחבר רבי מכר: "הייתה לי זכות מעניינת לראות מקרוב איך חיים טרוריסטים", סרטון בערוץ "reshettv", באתר יוטיוב (אורך: 05:01)
**הפועל מועדון ספורט אורתודוכסים לוד** הייתה קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר לוד.

היסטוריה
--------

אורתודוכסים לוד נוסדה בשנת 2003 על ידי סוסו מונייר. עם הקמתה ובראשית דרכה הייתה הקבוצה מורכבת כולה משחקנים ערבים-נוצרים תושבי לוד ונחשבה למייצגת של הקהילה הערבית-נוצרית (האורתודוקסית) בעיר. במשך השנים היא הפכה ליותר ויותר מעורבת ונכון לשנת 2011 נותרו בה רק שני שחקנים ערבים-נוצרים, הקפטן פאנוס והמגן השמאלי זיתונה. עם זאת, פאנוס מרגיש עד היום שהוא והקבוצה מייצגים את המיעוט הנוצרי בארץ: "...זו מסגרת של נוצרים, שאין הרבה כמוה, זה נותן לך גאווה מסוימת שאתה מייצג את הקהילה.". באפריל 2004 שיחקה לראשונה הקבוצה ב"דרבי נוצרי" נגד קבוצת הפועל אורתודוקסים יפו.

בשלוש השנים הראשונות שלה שיחקה הקבוצה בליגה ג', אחר כך עלתה לליגה ב' בה שיחקה שוב, במשך שלוש שנים ובשנת 2011 היא העפילה לליגה א'. בעונתה הראשונה בליגה זו, היא סיימה במרכז הטבלה. בתום עונת 2012/2013 ירדה לליגה ב', אולם לא נרשמה לליגה בעונה הבאה והתפרקה. אחד המשחקים האחרונים ששיחקה היה משחק העלייה של הפועל קטמון לליגה הלאומית, באצטדיון טדי לעיני 5,500 צופים. אורתודוכסים לוד הופיעה למשחק עם 11 שחקנים בלבד וללא שוער בסגל, והפסידה בתוצאה 9-1.

בגביע המדינה העפילה פעמיים לסיבוב ו' בעונת 10–2009 ובעונת 2012-13.

אצטדיון
-------

הקבוצה אירחה את משחקי הבית שלה באצטדיון העירוני בלוד, המכיל כ-3,000 מושבים.

אזכורים בתרבות
--------------

אורתודוכסים לוד מוזכרת באחת הסצנות בקומדיית הכדורגל הישראלית משנת 2014 שושנה חלוץ מרכזי.

קישורים חיצוניים
----------------

* אורתודוקסים לודבאתר ההתאחדות לכדורגל
* הכסף נגמר, השחקנים שבתו, והמאמן הלך, באתר ערוץ הספורט, 20 בפברואר 2012

הערות שוליים
------------

1. ↑  בועז רביד, לוד לא מרימה ידיים, באתר דאבל פס, 18 בספטמבר 2009
2. 1 2  אורתודוקסים לוד: "מצפים ליותר נוצרים בקבוצה", mynet 23.08.11
3. ↑  אור שדה, משפחת טועמה ומלחמתה במונופול, באתר הארץ, 10 באפריל 2004
4. ↑  אסי ממן ואסף שמש, ‏קטמון בלאומית אחרי 1:9 על אורתודוכסים לוד, באתר ONE‏, 3 במאי 2013
5. ↑  הושלמה תמונת סיבוב ו' של גביע המדינה, באתר דאבל פס, 8 בנובמבר 2011
**איג'ווקוגן דיוויין אודודורו** (באנגלית: **Ejowvokoghene Divine Oduduru**; נולד ב-7 באוקטובר 1996) הוא אצן ניגרי. אלוף המכללות בריצת 100 מטר ואלוף המכללות ושיאן ניגריה בריצת 200 מטר. תוצאתו של אודודורו בריצת 100 מטר מדרגת אותו במקום ה-17 בכל הזמנים בריצה זו ובריצת 200 מטר מדרגת אותו במקום ה-14 בכל הזמנים בריצה זו.

ביוגרפיה
--------

אודודורו נולד וגדל באוגלי, מדינת דלתה, ניגריה. לומד ומתאמן באוניברסיטת טקסס טק.

### 2014

#### סגן אלוף עולם לנוער

באליפות העולם באתלטיקה לנוער שנערכה ביוג'ין, אורגון בסוף יולי 2014 זכה אודודורו במדליית כסף בריצת 200 מטר בתוצאה של 20.25 שניות (בעזרת רוח גבית מעל המותר של +2.3 מטר/שנייה). שלושה שבועות לאחר מכן, באליפות אפריקה שנערכה במרקש, מרוקו בשנת 2014 זכה אודודורו במדליית זהב בריצת שליחים 4x100 מטר כשרץ בשלב המוקדמות. נוסף לכך, הוא סיים במקום שישי בריצת 200 מטר בתוצאה של 20.81 שניות.

### 2015

#### אלוף אפריקה לנוער

באליפות אפריקה באתלטיקה לנוער שנערכה באדיס אבבה, אתיופיה במרץ 2015 זכה אודודורו ב-3 מדליות זהב, בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.44 שניות, בריצת 200 מטר בתוצאה של 21.22 שניות ובריצת שליחים 4x100 מטר בתוצאה של 39.99 שניות.

במשחקי אפריקה שנערכו בברזוויל, הרפובליקה של קונגו בספטמבר 2015 זכה אודודורו במדליית כסף בריצת 200 מטר בתוצאה של 20.45 שניות.

### 2016

באליפות אפריקה שנערכה בדרבן, דרום אפריקה ביוני 2018 סיים אודודורו שני בשלב חצי הגמר בריצת 200 מטר בתוצאה של 20.48 שניות, אך לא התייצב לריצת הגמר ודורג בסיום במקום שביעי. חודשיים לאחר מכן, באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) הוא סיים במקום 21 בריצת 200 מטר בתוצאה של 20.59 שניות.

### 2018

#### סגן אלוף אפריקה

באליפות אפריקה שנערכה באסאבה, ניגריה בשנת 2018 זכה אודודורו בשתי מדליית כסף, בריצת 200 מטר בתוצאה של 20.60 שניות ובריצת שליחים 4x100 מטר בתוצאה של 38.74 שניות.

### 2019

בתחרות שנערכה בוייקו, טקסס ב-20 באפריל 2019 קבע אודודורו בריצת 200 מטר שיא ניגריה חדש של 19.76 שניות, שיפור לשיא בן ה-20 שנים של פרנסיס אוביקוולו (19.84 שניות).

#### אלוף המכללות, תוצאת השנה בעולם

באליפות המכללות שנערכה ביוסטון, טקסס ב-7 ביוני 2019 זכה אודודורו בשתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר בשיא אישי חדש ובתוצאת השנה בעולם של 9.86 שניות, מאית השנייה איטי משיא ניגריה ובריצת 200 מטר בשיא ניגריה חדש של 19.73 שניות.

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* ריצת 100 מטר: 9.86 שניות (2019)
* ריצת 200 מטר: 19.73 שניות (2019), **שיא ניגריה**

### אולם

* ריצת 60 מטר: 6.52 שניות (2019)
* ריצת 200 מטר: 20.08 שניות (2019)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דיוויין אודודורו** בוויקישיתוף

* דיוויין אודודורו, באתר olympedia.org
* דיוויין אודודורו, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
* אתר למנויים בלבד אמיר ענבר, אחרי שהתחנן, מחה ושבר את הרשת - הדבר הגדול הבא באתלטיקה כבש את אמריקה, באתר הארץ, 18 ביוני 2019

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 14579422

 |
**לוּאַי טאהא** (בערבית: **لُؤَيّ طه**; נולד ב-26 בנובמבר 1989) הוא כדורגלן ערבי-ישראלי, המשחק בעמדת הבלם בהפועל עכו מהליגה הלאומית.

קריירת מועדונים
---------------

טאהא נולד וגדל בעראבה, ישראל, למשפחה ערבית-מוסלמית. כבכור מבין חמישה ילדים, לעבד אל כרים טאהא, מנהל בית ספר תיכון, ולזהרה לבית בדארנה.

טאהא החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל חיפה, וכשהיה בן 17 עבר לקבוצת הנוער של בני סכנין.

בקיץ 2007 הצטרף לאחווה עראבה מליגה ב', וב-6 באוקטובר 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 3–2 נגד מכבי עירוני טמרה במסגרת גביע המדינה. בינואר 2008 הושאל להפועל כרמיאל מאותה הליגה, וב-1 באפריל 2008 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בתיקו 2-2 נגד מכבי סקציה מעלות תרשיחא. בעונה שלאחר מכן חזר לאחווה עראבה והיה שותף לעלייה של הקבוצה לליגה הלאומית.

בקיץ 2010 חתם טאהא במועדון ספורט אשדוד מליגת העל. ב-1 בינואר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 3–1 נגד הפועל עכו. הייתה זו הופעת הליגה היחידה של טאהא במועדון, ולאחר מכן הוא הושאל להפועל כפר סבא מהליגה הלאומית. בקיץ 2011 חתם טאהא במכבי אום אל-פחם מהליגה הלאומית, ובסיום העונה שוחרר מאשדוד וחתם בהפועל רעננה מהליגה הלאומית. ב-17 במאי 2013 הבקיע שער בניצחון 3–1 מול הפועל ירושלים, במשחק שהבטיח את עלייתה של הפועל רעננה לליגת העל.

ב-20 בינואר 2015 טאהא חתם לארבע וחצי שנים בהפועל באר שבע. ארבעה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב בהפסד 0–1 למכבי חיפה, ועד לסיום העונה ערך שמונה הופעות בליגה. בעונת 2015/2016 מיעט לשחק, אך לאחר פציעתו של ויליאם סוארס תפס טאהא את מקומו, ובסיום העונה זכה עם הקבוצה באליפות. ב-24 ביוני 2016 חתם טאהא על הארכת חוזהו בשלוש שנים נוספות, ובעונת 2016/2017 זכה עם הקבוצה באליפות שנייה ברציפות, וכן בגביע הטוטו ובתואר אלוף האלופים. בעונת 2017/2018 זכה עם הקבוצה שוב בתואר אלוף האלופים, ובהמשך הפך לשחקן הרכב קבוע וזכה עם הקבוצה באליפות שלישית ברציפות.

ב-15 ביוני 2021 עזב טאהא את הפועל באר שבע לאחר 6 שנים במדיה, וחתם בהפועל חיפה מליגת העל, המועדון בו גדל. הוא נפצע תוך זמן קצר, ועקב כך גם לא היה כשיר לכל עונת 2021/2022.

ב-3 ביולי 2023 חתם הפועל עכו מהליגה הלאומית.

קריירת בינלאומית
----------------

ב-24 במרץ 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל הבוגרת, כשפתח בהרכב במשחק ידידות מול רומניה, שהסתיים בניצחונה של רומניה בתוצאה 2-1.

תארים
-----

הפועל באר שבע
* אליפות: 2015/2016, 2016/2017, 2017/2018
* גביע הטוטו: 2016/2017
* אלוף האלופים: 2016/2017, 2017/2018
* גביע המדינה: 2019/2020

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams

הערות שוליים
------------

1. ↑  עראבה זכתה באליפות ליגה א' צפון ועלתה לליגה הלאומית לאחר פירוק הליגה הארצית
2. ↑  רועי זריהן, ‏החדש של ב"ש: טאהא חתם לארבע שנים וחצי, באתר ערוץ הספורט, 20 בינואר 2015
3. ↑  שלמה וייס לואי טהא סיכם על הארכת חוזהו בשלוש שנים נוספות, באתר וואלה ספורט, ‏24 ביוני 2016
4. ↑  דורון בן דור, רשמית: לואי טאהא חתם לשנתיים בהפועל חיפה, באתר ONE, ‏15 ביוני 2021
5. ↑  דורון בן דור, ‏הצהרת כוונות: לואי טאהא חתם בהפועל עכו, באתר ONE‏, 3 ביולי 2023
6. ↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - עמוד משחק, באתר www.football.org.il
**לבנית סינית** (שם מדעי: *Egretta eulophotes*) היא מין עוף מים בסוג לבנית ממשפחת האנפתיים החיה לאורך מזרח אסיה לרבות בסין. האנפה תוארה ב-1860 בידי החוקר האנגלי רוברט סווינהו (אנ').

אנפה זו דומה במראה ללבנית קטנה ומגיעה לרוב לאורך 65 עד 70 ס"מ בממוצע. רוב גופה של האנפה לבן כמעט לגמרי, למעט המקור האפור ולעיתים מעט ורדרד וצהוב בבסיסו, העיניים וסביבתם והרגליים הצהובים. לאנפה זו ציצה אחורית גבוהה ובולטת אותה היא מנפנפת בעונת הרבייה. 

אנפה זו מצויה באזורים יבשתיים סביב המזרח הרחוק שבין סיביר, קוריאה וסין העממית וכן מגיע לעיתים לטאיוואן, הונג קונג, יפן ולדרום-מזרח אסיה במדינות: הפיליפינים, וייטנאם, תאילנד, מלזיה, סינגפור, אינדונזיה וברוניי. לרוב האנפה מצויה בבריכות, שפכי נהרות, מפרצים וביצות מלוחות וגם בשדות אורז ובבריכות דגים. 

אנפה זו מצויה בסכנת הכחדה בטבע עקב אובדן בית גידולה המימי עקב אחזור קרקע וזיהום מים כשבעבר היא גם ניצודה לשימוש בייצור כובעים. לפי ההערכות נותרו כיום ב-2,600–3,400 פרטים בוגרים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לבנית סינית** בוויקישיתוף
* לבנית סינית, באתר ITIS (באנגלית)
* לבנית סינית, באתר NCBI (באנגלית)
* לבנית סינית, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* לבנית סינית, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* לבנית סינית, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  לבנית סינית באתר הרשימה האדומה של IUCN
**יערה יצחקי** (נולדה ב-27 באוגוסט 1998) היא כדורסלנית ישראלית, המשחקת בעמדת הרכזת בקבוצת הנשים של מכבי בנות אשדוד. נוסף על כך, היא משמשת כקפטנית נבחרת ישראל בכדורסל נשים ויושבת ראש ארגון שחקניות הכדורסל בישראל.

ביוגרפיה
--------

יצחקי נולדה וגדלה בגבעתיים. היא החלה לשחק כדורסל בגיל 9 בקבוצת הבנים של הקט-סל של הפועל גבעתיים. בין כיתות זי-טי שיחקה במחלקת הנערות של מכבי רמת חן. בכיתה י' עברה לאקדמיית וינגיט למצוינות בספורט.

### קבוצות בוגרות

עונת 2016/17 בקבוצת מכבי רעננה הייתה עונתה הראשונה של יצחקי בקבוצת הבוגרות. יצחקי שיחקה בקבוצה עונה נוספת ובעונת 2018/19 עברה לשחק בקבוצת אליצור רמלה, אולם עקב פציעה מתמשכת עברה ניתוח והפסידה את העונה. בעונת 2019/20 עברה לשחק כקפטנית במכבי עירוני רמת גן. עקב משבר הקורונה הופסקה הליגה ורמת גן שהייתה באותה עת במקום הראשון הוכרזה כאלופת ליגת העל לנשים.

### נבחרות ישראל

יצחקי שיחקה בכל נבחרות ישראל הצעירות.
ב-2012 השתתפה עם הנבחרת בטורניר אליפות אירופה עד גיל 14.

בשנתיים שלאחר מכן השתתפה עם הנבחרת בטורניר דרג ב' של אליפות אירופה עד גיל 16.

ביוני 2015 השתתפה על נבחרת ישראל באליפות העולם 3X3 עד גיל 18 שנערכה בהונגריה. הנבחרת סימה את הטורניר במקום הרביעי. בהמשך אותה שנה ביולי, השתתפה עם נבחרת ישראל עד גיל 20 באליפות אירופה דרג ב' שנערכה במונטנגרו. חודש לאחר מכן, השתתפה באליפות אירופה 3X3 עד גיל 18 שנערכה בלארוס. הנבחרת זכתה במדליית הארד בטורניר זה.

ביולי 2016 השתתפה עם הנבחרת באליפות אירופה עד גיל 18 דרג א' שנערכה בהונגריה. בשנים 2017–2018 השתתפה עם הנבחרת עד גיל 20 באליפות אירופה דרג ב'.
החל משנת 2018 יצחקי היא חלק מסגל נבחרת ישראל בכדורסל נשים ובשנת 2020 מונתה לקפטנית הנבחרת.

### ארגון השחקניות

לקראת תחילת עונת 2019/20, יצחקי הייתה בין המקימות של ארגון שחקניות הכדורסל בישראל שהציב לעצמו מטרה לשווק, לקדם, לשנות ולשפר את ענף כדורסל נשים ואת ההתייחסות לענף בציבור ובתקשורת.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל השחקנית (אורכב 11.07.2020 בארכיון Wayback Machine) באתר איגוד הכדורסל בישראל
* פרופיל השחקנית באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל נשים

הערות שוליים
------------

1. ↑  ליאור ברטל, "סיום הזוי לעונה", באתר דבר, ‏26 במרץ, 2020
2. ↑  רענן וייס, "הכי מרגש": יערה יצחקי - הקפטנית הכי צעירה באירופה, באתר ynet, 13 בנובמבר 2019
3. ↑  לילך וייס, "להחזיר את הליגה לקדמת הבמה", באתר ספסל, ‏11 בספטמבר, 2019
**לפני החדשות** הייתה תוכנית אקטואליה יומית ששודרה בערוץ 13 מ-2017 עד מרץ 2022, וחזרה לשידור ב-8 במאי 2022 בהגשת עומר ירדני. את התוכנית הנחו בין היתר אודי סגל, הילה קורח ומירי מיכאלי. ב-18 באוקטובר 2022 לפני החדשות ירדה מהאוויר, במקומה משודרת התוכנית "אזור בחירה" עם רביב דרוקר. בעבר הגישה את התוכנית גם איילה חסון.

היסטוריה
--------

התוכנית עלתה לשידור כחלק משידורי רשת לפני פיצול ערוץ 2 והמעבר לערוץ 13. את התוכנית הנחו בתחילה אודי סגל ולוסי אהריש, עד שבינואר 2018 הועזבה אהריש את הנחיית התוכנית לאחר ביקורת ציבורית אודות התבטויות מעוררות מחלוקת שלה בתוכנית, ולצורך התמקדות בתוכניתה "המשפיעים". כמו כן עזב את התוכנית העורך אבי ברזילי לאחר מספר תוכניות בלבד, ובמקומו מונה תום כספי לעורך הראשי של התוכנית.

במרץ 2020 עזב סגל את התוכנית לטובת הגשת המהדורה המרכזית של ערוץ 13 לצידה של תמר איש-שלום, ומי שהחליפה אותו היא הילה קורח, שהגישה את התוכנית במקביל להגשתה את מהדורת השבת של חדשות 13.

ב-20 במאי 2020 החלה נגה ניר נאמן להגיש את התוכנית פעם בשבוע. ב-10 ביוני 2020 החלה גם סיון כהן-סבן להגיש את התוכנית פעם בשבוע עד חודש אוגוסט. פעמיים בשבוע מתורגמים השידורים לשפת הסימנים הישראלית על ידי ליאת פיג'ו.

ב-3 במאי 2021 התחילה מירי מיכאלי להגיש את התוכנית, לאחר שהתוכנית עצמה עברה לידי הפקת חדשות 13. בנוסף למיכאלי הגישו את התוכנית גם נגה ניר נאמן וליאור קינן. בעבר הגישה את התוכנית גם חן ליברמן, שעברה לתוכנית "עובדה" בקשת 12 במהלך 2022.

ב-3 במרץ 2022 שודרה התוכנית בפעם האחרונה לתקופתה, בהנחיית אלי ראכלין. התוכנית הוחלפה בתוכנית "מדד ישראל" בהנחיית אברי גלעד, שעלתה ב-6 במרץ. אחרי חודשיים בלבד, ב-3 במאי, התוכנית "מדד ישראל" ירדה מהאוויר בעקבות המדרוג הנמוך, מה שהביא להחלטה להחזיר את "לפני החדשות" למשבצת המקורית, בהנחיית עומר ירדני.

ב-18 באוקטובר 2022 ירדה התוכנית שוב מהאוויר, ובמקומה משודרת אזור בחירה.

מבנה התוכנית
------------

התוכנית עוסקת בתוכן אקטואליה ובענייני היום, וכוללת ראיונות עם מומחים, שרי ממשלה, עיתונאים שונים ושיחות עם כתבי חדשות 13.

ראו גם
------

* הצנרת
* העולם הבוקר
* לילה טוב ישראל

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של לפני החדשות

הערות שוליים
------------

1. ↑  רן בוקר, אחרי שלושה חודשים בלבד: לוסי אהריש עוזבת את "לפני החדשות", באתר ynet, 10 בינואר 2018
2. ↑  דוד ורטהיים, חוזר לרשת: עורך "הכל כלול" גויס להציל את אודי ולוסי, באתר וואלה! ברנז'ה, ‏28 בנובמבר 2018
3. ↑  ערן סויסה, קורח במקום סגל: שינויים ברשת 13, באתר ישראל היום, 1 במרץ 2020
4. ↑  טלטלה ברשת 13: חן ליברמן עוזבת, ועוברת למתחרים, באתר אייס, 13 בינואר 2022
5. ↑  מערכת אייס, המחליף של אברי גלעד: נבחר המגיש לתכנית שעושה קאמבק, באתר אייס, 29 באפריל 2022
**שהד עבוד** (בערבית: **شهد عبود**; נולדה ב־14 באפריל 1995) היא כדורסלנית ישראלית, המשחקת בעמדת הקלעית בקבוצת הנשים של מכבי חיפה ושחקנית נבחרת ישראל בכדורסל נשים.

ביוגרפיה
--------

עבוד נולדה וגדלה בנצרת לזוג הורים שחקנים ומאמני כדורסל. כילדה היא החלה לשחק כדורסל במכבי נצרת המקומית.

בכיתה ח' עברה לשחק במחלקת הנערות של הפועל עמק יזרעאל. אחיה של עבוד, מונעם עבוד, משחק בקבוצת הכדורסל של מכבי חיפה.

### מכללות

אחרי שסיימה כיתה י"ב יצאה עבוד ללמוד ולשחק במכללת ג'קסונוויל שם שיחקה במשך שנתיים. בשנתה האחרונה במכללה, כשחקנית חמישייה, קלעה 7.7 נקודות בממוצע למשחק. לאחר מכן עברה למכללת נורת'ווסטרן סטייט (דיוויז'ן 1) שם שיחקה שנתיים נוספות. בעונה האחרונה שלה קלעה בממוצע 8.4 נקודות וקלטה 3.2 ריבאונדים.

### קבוצות בוגרות

עונת 2017/18 בקבוצת הפועל פתח תקווה הייתה עונתה הראשונה של עבוד בליגת העל. עבוד המשיכה בקבוצה לעונה נוספת אשר בשימשה כקפטנית הקבוצה. בעונת 2019/20 עברה לשחק בא.ס. רמת השרון. עבוד קלעה בממוצע 12.2 נקודות למשחק (שנייה מבין הישראליות) והיא נבחרה לישראלית המצטיינת של העונה ולחמישיית העונה במשאל מאמני הליגה. עקב משבר הקורונה הופסקה הליגה. לקראת עונת 2020/21 חתמה שהד במכבי חיפה.

### נבחרות ישראל

עבוד שיחקה בכל נבחרות ישראל הצעירות.

ב־2010 וב־2011 השתתפה עם הנבחרת בטורנירי אליפות אירופה דרג ב' עד גיל 16 שנערכו במקדוניה וברומניה. כקפטנית בטורניר ברומניה קלעה 7.3 נקודות ולקחה 3.6 ריבואנדים למשחק.  

ב־2012 השתתפה עם הנבחרת בטורניר אליפות אירופה דרג ב' עד גיל 18 שנערך במקדוניה. בטורניר קלעה 5 נקודות ולקחה 4.4 ריבואנדים למשחק.  

ב־2013 השתתפה עם הנבחרת בטורניר אליפות אירופה דרג ב' עד גיל 18 שנערך בהונגריה. בטורניר קלעה 9.4 נקודות ולקחה 2.4 ריבואנדים למשחק.  

ב־2014 השתתפה עם הנבחרת בטורניר אליפות אירופה דרג ב' עד גיל 20 שנערך בבולגריה.

החל משנת 2019 עבוד היא חלק מסגל נבחרת ישראל בכדורסל נשים.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל השחקנית(הקישור אינו פעיל), באתר איגוד הכדורסל בישראל
* פרופיל השחקנית, באתר מנהלת ליגת העל לנשים בכדורסל

הערות שוליים
------------

1. ↑  רענן וייס, הכל דבש: שהד עבוד נכנסה לספרי ההיסטוריה, באתר ynet, 22 באוקטובר 2018
2. ↑  על נשים: מצטיינות העונה, באתר ספסל, ‏25 במרץ, 2020
3. ↑  ליאור ברטל, ‏יערה יצחקי: "זאת אליפות עם תחושה חמוצה, לא יצאנו לחגוג", באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 26 במרץ 2020
4. ↑  ‏הסגל הישראלי הושלם: מכבי חיפה החתימה את שהד עבוד, באתר ספורט1, 10 ביוני 2020
קשת ספטימוס סוורוס - טטרפילון בלפטיס מגנה
הטטרקיאוניון בתדמור
**טטרפילון** (יוונית **Τετράπυλον**, תרגום: "ארבעה שערים", ברבים "טטרפליה", לטינית **Tetrapylum** או **Quadrifrons**, תרגום: "ארבע חזיתות") הוא מבנה מונומנטלי שבו ארבעה שערים או פתחים. 

הטטרפילון רווח באדריכלות הקלאסית, בעיקר באדריכלות הרומית, ובייחוד בחלקו המזרחי של הים התיכון. המבנה התאפיין לעיתים קרובות בצורת קובייה שבכל אחד מצדדיה נקבע שער, ובין השערים ניצבו עמודים או פילסטרים אשר תחמו אותם ונשאו את הגג. הטטרפילון עשוי להיבנות ממבנה בודד או ממספר מבנים נפרדים, כדוגמת ה"טטרקיאוניון" (Tετρακιόνιον), מעבר לא מקורה התחום על ידי ארבעה עמודים או מבנים נפרדים. 

הטטרפיליה הוקמו בדרך כלל בצמתים חשובים או בנקודות בעלות חשיבות גאוגרפית יוצאת דופן, דוגמת שערי ניצחון, או כמבנים דקורטיביים בעלי ערך אסתטי. לטטרפיליה שניצבו בצמתים חשובים נודע קשר לאל יאנוס, אל השערים וההתחלות, הצמתים והמעברים במיתולוגיה הרומית.

לקריאה נוספת
------------

* ארתור סג"ל, ד: ב. טטרפילה, **ארכיטקטורה מונומנטלית בארץ ישראל ובמזרח הרומי**, חיפה: הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה, תשנ"ה - 1995, עמ' 150–160, מסת"ב 965-311-016-0

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טטרפילון** בוויקישיתוף
**בן אליהו**, שנודע בשם הבמה: **בן רד** (נולד ב-23 במאי 1971), הוא שדרן רדיו ישראלי המשדר את התכנית "נותן ברוק" ברדיו כאן 88 (ובעבר ב-88FM) וכן את התוכנית "רוק ישראלי" בכאן גימל.

ביוגרפיה
--------

בן אליהו נולד למשפחה יוצאת עיראק בשכונת נווה משכן בתל אביב (כיום בתחומי שכונת צהלה). כשהיה בן שנתיים חזרה המשפחה להתגורר בשכונה בה גדל אביו, שכונת גבעת עמל בתל אביב. בגיל 6 עברה משפחתו להתגורר ברמת השרון. בשנת 1995, לאחר פטירת סבו, החל לאסוף חומרים על תולדות יהדות עיראק ועל יהדות ארצות האסלאם; לטענתו המושג הסוציולוגי "יהודים-ערבים" אינו מדויק, שכן היהדות בנוסף להיותה דת מייצגת גם מוצא ותרבות. 

בוגר תיכון אלון ברמת השרון. 

את שירותו הצבאי עשה בחיל המודיעין.

בשנת 1993 הקים את תחנת הרדיו "גלי השרון" ששידרה מקיבוץ גליל ים, אז גם שינה את שמו לשם הבמה: בן רד. בשנת 1995 הוא החל לעבוד בקול ישראל. בין השנים 1999–2002 למד בן ארכאולוגיה באוניברסיטת תל אביב.

אחרי הפסקה ארוכה של 12 שנים, בינואר 2009, בן חזר לקול ישראל לתחנת הרדיו 88FM, שם החל להגיש את תוכניתו "נותן ברוק". עד מהרה תפסה התוכנית תאוצה ופופולריות בזכות עמוד הפייסבוק שלה, "נותן ברוק - בן רד", שהפך בית לקהילת הרוק הגדולה בישראל, בין היתר בשל השקת קמפיין להבאת להקת פרל ג'אם לישראל שלא צלח כמו גם סכסוך מתוקשר עם רוג'ר ווטרס בדף הפייסבוק של האומן. בשנת 2017 לאחר הקמת תאגיד השידור הישראלי, היה בן בין היחידים שהושאר במשרתו כמגיש ברדיו 88FM המתחדש בשל הצלחת תוכניתו.

רד הושעה ב-2 ביוני 2010 לאחר שמתח ביקורת על פרסומת של בנק דיסקונט ששודרה במסגרת התכנית שלו; לדברי הבנק לא הם עמדו מאחורי השעייתו.

ב-21 באפריל 2020 - עת הושעתה תוכניתו בטענה כי הוא בחופשת מחלה כפויה בשל מגפת הקורונה - כתב בן פוסט בפייסבוק שבו שטח את קורות חייו ואת האשמותיו כלפי אלדד קובלנץ ותאגיד השידור הישראלי שלדבריו מקדמים אשכנזים על פני יהודים לא-אשכנזים באופן גס ובוטה. כשבועיים לאחר מכן אמר בראיון רדיופוני (דרך תוכנת "Zoom") ליערה זרד ולימור סמימיאן-דרש ב"גלי ישראל" כי לצערו אין מקום ליהודים יוצאי ארצות האסלאם בשמאל הישראלי, אליו השתייך (היה מצביע מפלגת העבודה הישראלית). בן אליהו שוקד על ספר מקיף שהוא כותב על יהדות בבל.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ben Red, www.facebook.com
2. ↑  אסף נבו, ‏אדי ודר, "פרל ג'אם": "הם זורקים פצצות על ילדים, צאו מהשטחים!", באתר ‏מאקו‏, 12 ביולי, 2014
3. ↑  Michaels, Sean (2014-07-17). "Eddie Vedder shrugs off controversy over recent anti-war comments". *The Guardian* (באנגלית בריטית). ISSN 0261-3077. נבדק ב-2020-10-01.
4. ↑  ישראלי שפנה לרוג'ר ווטרס זכה לתמיכה  אך ווטרס מחק את דבריו
5. ↑  Scarlett Johansson ad draws rock 'n' roll ire in Israel boycott debate, Los Angeles Times, ‏2014-02-03 (באנגלית)
6. ↑  תדר גבוה: עובדי ומאזיני 88FM יוצאים למאבק על עתיד התחנה, באתר www.maariv.co.il
7. ↑  רשות השידור השעתה שדרן רדיו שביקר פרסומת של בנק דיסקונט - טלנירי, באתר www.talniri.co.il
8. ↑  עידו קינן, שדרן בתחנת הרדיו 88FM של קול-ישראל הביע ביקורת על פרסומת ששודרה בתוכניתו והושעה. מנהל התחנה הוציא הוראה גורפת: לשדרנים אסור להתייחס לפרסומות המשודרות בתחנה, באתר העין השביעית
9. ↑  שדרן "כאן 88" שהוצא לחופשה: "בתאגיד מעדיפים אשכנזים", באתר www.maariv.co.il
10. ↑  ענת ביין-לובוביץ', בן רד מאשים את הנהלת תאגיד השידור בגזענות ובהדרת מזרחים, באתר גלובס, ‏2020-04-22
11. ↑  ראיון זום של בן רד ליערה זרד ולימור דרש
**Luka** הוא שיר שנכתב ובוצע על ידי הזמרת סוזן וגה ויצא לאור כסינגל בשנת 1987.
השיר היה מועמד בטקס פרסי גראמי בשנת 1988 עבור הקלטת השנה, שיר השנה וביצוע הפופ האהוב ביותר לזמרת. וגה הקליטה גרסה בספרדית לשיר בסינגל שיצא.

תוכן השיר
---------

השיר עוסק בנושא התעללות בילדים. עם יציאת השיר סיפרה וגה בטלוויזיה בשוודיה על העומד מאחורי השיר:
לפני מספר שנים ראיתי קבוצה של ילדים ששיחקה ממול לבניין בו גרתי. אחד מהילדים ששמו היה לוקה היה נראה שונה מיתר הילדים. אני זוכרת את שמו ואת פניו, אך לא ידעתי עליו יותר והוא נראה מנותק מן הילדים האחרים ששיחקו איתו. השתמשתי בדמות שלו בשיר שכתבתי. בשיר הילד הוא ילד שסבל מהתעללות, אך אינני חושבת שפרט זה היה נכון לגביו. אני חושבת שהוא פשוט היה שונה".

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ לשיר בוים על ידי מייקל פטרסון וקנדיס רקינג'. הקליפ צולם במשך שלושה ימים בעיר ניו יורק. הילד קרבון שיחק את הילד בקליפ.

הצלחה
-----

השיר הגיע למקום השלישי במצעד הבילבורד הוט 100 והוא השיר שהגיע למקום הגבוה ביותר של וגה בארצות הברית. השיר הגיע למקום הראשון בפולין, למקום השני בשוודיה ושהה בין עשרת הגדולים באוסטריה, קנדה, ניו זילנד ודרום אפריקה.

בנוסף לכך, זכה השיר בפרס הווידאו קליפים של MTV בקטגוריית "הקליפ הנשי הטוב ביותר".

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "Luka" באתר מיוזיק בריינז
* מידע על הסינגל "Luka" באתר מיוזיק בריינז
* מידע על השיר "Luka" באתר AllMusic
* מידע על היצירה "Luka" באתר Discogs
* מילות השיר "Luka" באתר Genius
* סרטון השיר "Luka" באתר יוטיוב
* luka, באתר songfacts

הערות שוליים
------------

1. ↑  luka, באתר סונגפאקטס

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: 70048726-8b5a-3af5-ab0a-1055674eb4cc
* MusicBrainz work: 2f7aafd2-2529-3de2-b822-04da7b3695bf

 |
"**I'm Yours**" הוא שיר של הזמר ג'ייסון מראז והסינגל הראשון מתוך אלבום האולפן השלישי שלו, We Sing. We Dance. We Steal Things.. השיר פורסם לראשונה במהדורה מוגבלת ב-2005 מתוך המיני אלבום של מראז בשם *Extra Credit*, כדי לקדם את אלבום האולפן השני שלו, Mr. A–Z. השיר בוצע על ידי מראז בהופעתיו בשנים 2004–2005, וכבר הפך לחביב הקהל לפני השקתו. "I'm Yours" הועמד לפרס גראמי בקטגוריית "שיר השנה" ובקטגוריית "ביצוע שיר הפופ הטוב ביותר לזכר" בטקס גראמי ה-51.

השיר זכה להצלחה עצומה בארצות הברית ובמצעדי הבילבורד. השיר שבר שיא כשנשאר 76 שבועות במצעד הבילבורד הוט 100, זמן השהייה הרב ביותר לשיר במצעד זה, כששבר את השיא של שירה של ליאן ריימס, "How Do I Live" משנת 1998, שעמד על 69 שבועות. הוא כרגע השיר השישי בעל מספר המכירות הדיגיטליות הגבוהות ביותר בארצות הברית, כשעבר 5 מיליון הורדות דיגיטליות חוקיות. הוא בינתיים השיר היחידי של מראז שהגיע לטופ 10 במצעד הבילבורד הוט 100 ושירו המוכר ביותר עד כה. גרסת הרמיקס לשיר, שאותה עשה מראז עם ליל ויין וג'ה כור, זכתה גם היא להצלחה.

היסטוריית מצעדים
----------------

| מצעד סינגלים | דירוג שיא |
| --- | --- |
| אוסטרליה | 3 |
| אוסטריה | 2 |
| בלגיה | 27 |
| קנדה | 3 |
| צ'כיה | 25 |
| דנמרק | 3 |
| הולנד | 9 |
| אירופה הוט 100 | 17 |
| פינלנד | 11 |
| רומניה | 55 |
| גרמניה | 8 |
| איטליה | 4 |
| ניו זילנד | 1 |
| נורווגיה | 1 |
| ספרד | 6 |
| שוודיה | 1 |
| שווייץ | 6 |
| טורקיה | 7 |
| מצעד הסינגלים הבריטי | 11 |
| Billboard Hot 100 (ארצות הברית) | 6 |
| בילבורד "טופ 40 למבוגרים" (ארצות הברית) | 1 |
| בילבורד פופ 100 (ארצות הברית) | 5 |
| בילבורד "טופ 40 מיינסטרים" | 1 |

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "I'm Yours" באתר מיוזיק בריינז
* מידע על הסינגל "I'm Yours" באתר מיוזיק בריינז
* סרטון השיר "I'm Yours" באתר יוטיוב
* I'm Yours, וידאו קליפ של השיר באתר יוטיוב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: 27c74405-36c9-4175-86eb-f6b4624ebc94
* MusicBrainz work: ba157f6a-d81c-38f8-8a62-a578426bfdad

 |
**גאבור אישטוון סאבו** (בהונגרית: **Gábor István Szabó**;‏ 8 במרץ 1936 – 26 בפברואר 1982) היה גיטריסט הונגרי-אמריקאי שסגנונו שילב ג'אז, פופ, רוק ומוזיקה הונגרית.

במהלך הקריירה שלו, הוציא סאבו עשרות אלבומים, ביניהם *Spellbinder* שדורג במקום השני במצעד תקליטי הג'אז של בילבורד.

ביוגרפיה
--------

סאבו נולד בבודפשט, הונגריה. הוא החל לנגן בגיטרה בגיל 14. בעקבות המרד ההונגרי, הוא עבר לקליפורניה.

בהמשך חייו, למד במכללת ברקלי למוזיקה בבוסטון בין 1958 ל-1960.

קריירה
------

בשנת 1961, הפך סאבו לחבר בחמישייה מוזיקלית שהובלה בידי צ'יקו המילטון (אנ') וכללה את צ'ארלס לויד (אנ'). סאבו הושפע ממוזיקת רוק ומוזיקה של שנות ה-60. ב-1965 הוא היה חלק מקבוצת הג'אז-פופ בראשות גארי מקפרלנד (אנ'), ואז עבד שוב עם לויד ברביעייה אנרגטית עם רון קרטר וטוני ויליאמס.

השיר "Gypsy Queen" מתוך אלבום הסולו הראשון של סאבו, *Spellbinder*, הפך ללהיט עבור גיטריסט הרוק קרלוס סנטנה. במהלך שנות ה-60 המאוחרות, סאבו היה חלק מקבוצה נוספת עם הגיטריסט ג'ימי סטיוארט (אנ'). הוא הקים את חברת התקליטים סקיי רקורדס עם מקפרלנד וקאל טג'דר.

סאבו המשיך ליצור מוזיקה לעיתים קרובות בעיקר בשנות ה-70.

הוא הרבה להופיע בקליפורניה וחזר מספר פעמים להופיע בהונגריה, עד שנפטר לקראת יום הולדתו ה-46.

מותו
----

בזמן ביקור משפחה בבודפשט במהלך חופשת חג המולד, סאבו אושפז בבית החולים נפטר לאחר מאבק ממושך במחלת הכבד והכליות שמהן סבל ונפטר ב-26 בפברואר 1982.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גאבור סאבו** בוויקישיתוף
* גאבור סאבו, סרטונים בערוץ היוטיוב
* גאבור סאבו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* גאבור סאבו, באתר ספוטיפיי
* גאבור סאבו, באתר AllMusic (באנגלית)
* גאבור סאבו, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* גאבור סאבו, באתר דיזר
* גאבור סאבו, באתר Discogs (באנגלית)
* גאבור סאבו, באתר בנדקמפ

הערות שוליים
------------

1. 1 2  GABOR SZABO: BIOGRAPHY, www.dougpayne.com
2. 1 2 3 4 5  Gabor Szabo Biography, Songs, & Albums, AllMusic (באנגלית)
3. ↑  Berendt, Joachim (1976). The Jazz Book. Paladin. p. 294.
4. ↑  All About Jazz, Gabor Szabo Musician - All About Jazz, All About Jazz Musicians (באנגלית)
5. ↑  Gary McFarland Biography, Songs, & Albums, AllMusic (באנגלית)
6. ↑  Donal Dineen’s Sunken Treasure: Gabor Szabo’s Dreams, The Irish Times (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 13012396
* BNE: XX4579449
* BnF: cb13900235b (data)
* GND: 134601718
* ISNI: 0000 0000 7365 3142
* LCCN: n93010413
* MusicBrainz: ee69197a-ca57-42ba-bd23-93b756391a5d
* NLK: KAC2020Q4123
* NTA: 071004866
* RERO: 02-A024883897
* SUDOC: 078051142
* VIAF: 37103536
* WorldCat: lccn-n93010413

 |
**מיכאל קון** (1913–1990) היה אדריכל ישראלי.

קורות חיים
----------

קון נולד בעיר רוסטוב שברוסיה. בשנת 1919, בהיותו בן חמש, עלה עם משפחתו לארץ ישראל והתיישב בתל אביב. אביו היה מהנדס אזרחי ובעקבות עבודותיו של האב נדדה המשפחה לחיפה ולאחר מכן לירושלים שם השלים את לימודי התיכון בגימנסיה רחביה.

את הכשרתו כאדריכל ומתכנן ערים קיבל בבריסל שבבלגיה שם הושפע רבות מהאדריכל ההולנדי חריט ריטפלד. בשנת 1936 סיים את לימודיו ושב לארץ ישראל אך בשל המיתון הקשה בו הייתה נתונה הארץ באותה העת לא הצליח למצוא עבודה. בעקבות זאת נסע לפריז למשך שנה. בשנת 1939 שב לארץ ישראל והצטרף לאביו, נחמיה קון, שעבד באותה העת כמהנדס ראשי של חברת האשלג הארץ-ישראלית. קון שימש כאדריכל החברה ותכנן את מחנה סדום ובכלל זה את בתי המגורים שתוכננו בהתאם לתנאי האקלים הקשים במקום.

עם קום מדינת ישראל הצטרף לאגף התכנון במשרד ראש הממשלה, שם עסק בתכנון יישובים, ובכלל זה ערי הפיתוח לאכלוס רבבות העולים ומימוש מדיניות פיזור האוכלוסייה. באמצע שנות החמישים פרש מתכנון ממשלתי ופתח משרד תכנון פרטי בו עבד עד למותו בשנת 1990.

קון היה פעיל מרכזי באגודת האינג'ינרים והארכיטקטים בישראל, מרצה בפקולטה לארכיטקטורה בטכניון וכן פרסם מאמרים רבים. בסוף ימיו פרסם את ספרו היחיד "אדם בונה ביתו – חופש או כפיה בשיכון" (הוצאת הקיבוץ המאוחד) בו הושפע מתפיסותיו של האדריכל ג'ון טרנר. החל משנות השבעים הירבה קון להרצות בחו"ל ובעיקר בארצות הברית.

פרויקטים נבחרים
---------------

* מגורים ומבנים נוספים, מחנה העובדים בסדום.
* תכנון יישובים ושכונות מגורים, במסגרת אגף התכנון במשרד ראש הממשלה.
* תוכנית מתאר ראשונה לאופקים.
* מרכז עירוני בקריית גת, תחילת שנות ה-60 (נהרס בחלקו).
* בית הספר החקלאי כנות (זכייה מקום ראשון בתחרות תכנון).
* אולם ספורט ואירועים, קיבוץ מסילות, 1981.
* שכונת מגורים, אשדוד.
* מועדון צוותא, תל אביב.
* מרכז השיקום, מרכז רפואי תל השומר.
* מרכז מרפאות מחוזי של קופת חולים כללית, ראשון לציון, שנות ה-80.

פרסומים
-------

* **אדם בונה ביתו - חופש או כפיה בשיכון**, סדרת קו אדום, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1989.
* **מנחה לדב כרמי**, פורסם על פי כתב יד באתר 'חלון אחורי', 6 באפריל 2019

קישורים חיצוניים
----------------

* מיכאל קון, המימסד האדריכלי מונע קידמה, דבר, 14 באפריל 1969
* נועם דביר: בולמוס ההריסה של קריית גת, הארץ, 24 בפברואר 2010

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007460966805171
* BnF: cb155520487 (data)
* ISNI: 0000 0003 8578 861X
* LCCN: n2020019849
* SUDOC: 179907026
* VIAF: 236404098
* WorldCat: viaf-236404098

 |
**פיליפ אדוארד "פיל" הארטמן** (באנגלית: **Philip Edward Hartmann**;‏ 24 בספטמבר 1948 – 28 במאי 1998) היה שחקן, קומיקאי, תסריטאי, וגרפיקאי קנדי.

ביוגרפיה
--------

הארטמן נולד בעיר בראנטפורד, דרום אונטריו שבקנדה למשפחה נוצרית-קתולית. הארטמן ומשפחתו עברו לארצות הברית כאשר היה בן 10. לאחר שסיים את לימודיו באוניברסיטת קליפורניה עם תואר באמנויות גרפיות, החל לעצב עטיפות לאלבומים של להקות כמו פוקו ואמריקה. 

בשנת 1975 הצטרף הארטמן לקבוצת הקומיקאים "The Groundlings", ושם הוא סייע לקומיקאי פול רובנס לפתח את הדמות הנודעת פיווי הרמן. הארטמן לקח בהמשך חלק בכתיבת התסריט לסרט הקולנוע "ההרפתקה הגדולה של פיווי", וביצע מספר הופעות אורח בתוכנית של רובנס "Pee-wee's Playhouse". 

הארטמן זכה להכרה במהלך סוף שנות ה-80 של המאה ה-20 כאשר הוא הפך לחבר צוות בתוכנית המערכונים האמריקנית הפופולרית "סאטרדיי נייט לייב". הוא נשאר בצוות הקבוע של התוכנית במשך 8 עונות. בשנת 1989 זכה בפרס אמי על חלקו בתוכנית. בשנת 1995 הארטמן החל לככב בתפקיד מגיש החדשות האגוצנטרי ביל מקניל בסיטקום "עיקר החדשות". במקביל דיבב את דמויות המשנה הבולטות ליונל האץ, וטרוי מקלור בסדרת האנימציה "משפחת סימפסון". כמו כן, במהלך שנות ה-90 השתתף בתפקיד אורח בסרטים שונים, בהם "סי.בי. 4" (1993), "אורח לרגע" (1995), "סמל בילקו" (1996), "מתנה בלתי אפשרית" (1996) ו"חיילים קטנים" (1998). 

הארטמן התגרש פעמיים בחייו לפני שהתחתן עם ברין אומדאל בשנת 1987. לזוג נולדו בהמשך שני ילדים. לבסוף הזוג נפרד, בין היתר בעקבות התמכרותה של ברין לסמים.

הארטמן היה מיועד לדבב את דמותו של זאפ בראניגן בסדרת הטלוויזיה "פיוצ'רמה" אך בעקבות רציחתו הוא הוחלף במדובב בילי וסט. לזכרו נקראה הדמות בראשית בסדרה על שמו- פיליפ ג'יי פרי.

ב-28 במאי 1998 ברין ירתה למוות בהארטמן בעת שהוא ישן בביתו במחוז אנסינו שבלוס אנג'לס ומספר שעות לאחר מכן היא התאבדה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פיל הארטמן** בוויקישיתוף

* פיל הארטמן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* פיל הארטמן, באתר AllMovie (באנגלית)
* פיל הארטמן, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* פיל הארטמן, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* פיל הארטמן, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* פיל הארטמן, באתר Discogs (באנגלית)
* פיל הארטמן, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX1260335
* BnF: cb14037087x (data)
* GND: 1029690790
* ISNI: 0000 0001 1569 9115
* LCCN: no95035432
* MusicBrainz: e2cb547d-9a73-4348-888f-d2a99d5edc60
* SUDOC: 082203288
* VIAF: 49423494
* WorldCat: lccn-no95035432

 |
**פשבורסק** (בפולנית: **Przeworsk**; ביידיש: **פּרשעוואָרסק**) היא עיר מחוז קטנה בפרובינציית פודקרפצקיה שבפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה. נמצאת בחבל גליציה ההיסטורי.

תולדות היישוב
-------------

פשבורסק נזכרת לראשונה בשנת 1280, ובשנת 1394 הוענקו לה זכויות עיר. בסוף המאה ה-15 השתייכה העיר למנזר במייחוב, ולאחר מכן עברה לבעלות האציל הפולני יאן טרנבוסקי.

בתחילת המאה ה-17 עמדה העיר במצור שהטילו עליה הטטרים, ובהמשך אותה מאה נפגעה ממספר שריפות ומגיפות שפקדו אותה. במהלך המאות ה-18 וה-19 התבססה כלכלת העיר על תעשיית אריגה ביתית. בשנת 1895 הוקם בעיר בית חרושת גדול לסוכר. בחלוקת פולין בסוף המאה ה-18 נכללה העיר בתחום גליציה האוסטרית.

יהודי פשבורסק
-------------

 ערך מורחב – **קהילת יהודי פשבורסק**  

תצלום של בית הכנסת בעיר מ-1934.
יהודים ישבו בעיר מתחילת המאה ה-16, אך בסוף אותה מאה הוטלו עליהם מגבלות מגורים ועבודה ביישוב. בתחילה היו יהודי העיר כפופים לקהילת ז'שוב, אך תוך מספר שנים קיימו קהילה עצמאית, ובשנת 1610 הוקם בעיר בית כנסת ראשון. במהלך המאה ה-19 גדל היישוב היהודי בעיירה, ובתחילת המאה ה-20 הגיע לשיאו. מהמאה ה-19 נמנו רוב יהודי העיר על החסידות, ובתחילת המאה ה-20 החלה בעיר גם פעילות ציונית. בין רבני העיר היה רבי מנחם יששכר ויסבלום, נכדו של רבי אלימלך מליז'נסק. לפני השואה התגורר בעיר רבי משה יצחק גווירצמן שכונה האדמו"ר מפשעווארסק.

בנובמבר 1918, לאחר מלחמת העולם הראשונה, פרעו ביהודי העיר חיילי הצבא הכחול. דליקה גדולה שפרצה בעיר בשנת 1930 פגעה במיוחד ביהודיה. בתקופה שבין מלחמות העולם נמנו בעיר 1,457 יהודים, קרוב למחצית מתושביה.

### בשואה

עם כיבוש העיר בידי הגרמנים ב-14 בספטמבר 1939 (ראש השנה ת"ש) העלו אלו באש את בית הכנסת העתיק בה. למחרת יום כיפור שלאחר מכן, ריכזו הגרמנים את היהודים מגיל 13 ומעלה מהעיר, והתעללו בהם בפומבי, תוך הכאת רב הקהילה וגזיזת זקנו. לאחר מכן, נערך שוד של רכוש יהודי העיר.

טרם חג הסוכות ת"ש גורשו כ-2,000 יהודי העיר אל מעבר לנהר סן, לשטח הסובייטי. כ-35 יהודים שעוד נותרו בעיר שולחו ממנה באוגוסט 1942 למחנה המעבר בפלקיניה, וממנו הועברו לבלז'ץ.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פשבורסק** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פשבורסק
* פשבורסק באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* "פשבורסק", באתר השטעטל הווירטואלי
* יולנטה קריימר, פשבורסק, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק A, עמ' 558–559), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
* פרשעווארסק (פולין), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007559614705171
* GND: 4323889-0
* LCCN: n80132268
* MusicBrainz: 5329857a-8b8c-49c5-b0c5-756d0d9423fe
* VIAF: 159449464
* WorldCat (עם VIAF): 159449464

 |