recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**בית הספר הראשון לאחיות סיעודיות** היה בית ספר ללימוד עזרה סיעודית, שנפתח בשנת 1923 בוורשה בירת פולין. המוסד הוקם על ידי עמליה גרינוולד אחות מוסמכת אמריקאית. לפני מלחמת העולם השנייה סיימו את בית הספר 23 מחזורים, כשבכל מחזור היו בין 250 תלמידות ל-300 תלמידות. בתחילה, מיקומו של בית הספר היה ליד בית החולים צ'יסטה, כדי למלא את המחסור באחיות בבית החולים. בתחילת המלחמה, עברו מספר רב של אחיות אל רוסיה הסובייטית, שם הן הצטרפו אל הצלב האדום. שם נודע שמן בתור אחיות חרוצות ומוכשרות, אשר מסכנות את חייהן לטובת אלו הזקוקים לעזרה.

לובה ביליצקה בלום, סיימה את בית ספר לאחיות יהודיות בהצטיינות במחזור הראשון. בתום לימודיה נשלחה לצרפת ללמוד את התפקיד אחות סוציאלית. עם חזרתה לפולין מונתה לתפקיד סגנית מנהלת. המנהלת הייתה עמליה גרינוולד אחות אמריקאית. בפרוץ המלחמה עמליה גרינוולד שהתה בארצות הברית. בלום ביליצקה נותרה אחראית וניהלה את בית הספר. עם הקמת הגטו בית הספר הועבר ל תוך גטו ורשה. היה זה המוסד החינוכי היחיד שפעל בתוך הגטו באישורם של הגרמנים. הוא פעל מתוך הגטו בין 1941–1943.

לובה הייתה אחות סיעודית ואשתו של אברהם בלום, פעיל הבונד ולימים ממורדי גטו ורשה שנספה במרד. לאחר שנכבשה וורשה על ידי הנאצים ועת חיסולו של "הגטו הקטן", הועבר בית הספר לאחיות לתוך גטו ורשה, שם התקבל על ידי בלום אישור רשמי מן השלטונות הנאצים להמשיך ולהפעיל את בית הספר. במקביל ללימודים, עבדו תלמידות בית הספר בבית החולים אשר היה בגטו. בלום אף הצליחה להציל 20 תלמידות בזמן האקציה הגדולה של קיץ 1942.

כאשר היה צורך להחליט מי יישלח למחנות הריכוז בחנה בלום את האחיות וחמש המצטיינות זכו ל"מספרי חיים" שהצילו את חייהן. בבוקר ה-18 בינואר 1943 נכנסו הנאצים לבית החולים בגטו ורשה שם רצחו את החולים, האחיות והרופאים. מעט חולים ואחיות וביניהן בלום ומשפתחה ניצלו מן הטבח.

קישורים חיצוניים
----------------

* בית הספר היהודי לאחיות ברחוב מאריאנסקה 1 באתר השטעטל הווירטואלי (באנגלית)
* עת לרפוא (קהלת ג', ג') - סיפורו של בית הילדים באוטבוצק, פולין, באתר יד ושם
* אמי, לובה בלום-ביליצקה, באתר ארגון יוצאי ורשה בישראל
* מרים עופר, רפואה יהודית בגטו: נר בימי האפלה, באתר טיים אאוט
* רוני לינדר-גנץ, "חלוק לבן בגטו": הסיפור המדהים על המרד הרפואי של היהודים בגטו ורשה, באתר TheMarker‏, 16 באפריל 2015
* דן אבן, אתיקה רפואית במחנות, באתר הארץ, 1 במאי 2011
* יובל ה-40 לבית-הספר לאחיות יהודיות בוורשא לא נחוג, באתר של נח זבולוני

הערות שוליים
------------

1. ↑  לובה בלום-ביליצקה, באתר ארגון יוצאי ורשה בישראל
המבנה הראשון של בית הספר; כיום – בניין המנהלה.
**בית הספר הממלכתי-קהילתי בכרכור** הוא שמו הנוכחי של בית הספר היסודי הראשון במושבה פרדס חנה-כרכור והוא בית ספר קהילתי. בית הספר נוסד בשנת 1927 כבית הספר של המושבה כרכור. בתחילה יוחדו לבית הספר שני חדרים ב"בית אחוזה". ב-1934 הוקם המבנה הראשון, אשר קיים עד היום, ומשמש כעת כבניין המנהלה ובו מזכירות, חדר המנהלת וחדר המורים.
בית הספר זכה בשנת 2013 בפרס חינוך ארצי.

אומנות
------

העשרת עולם הידע בהכרת אומנים ומוזיקאים שונים: בגלריה "אומנות ועוד" – בביקור בתערוכות מתחלפות
מהקלאסיקה של האומנות, האזנה למוזיקאים ויוצרים, הרצאות מותאמות גיל על יצירות אומנות, בכיתות אומן, בביקורים בגלריות בסביבת היישוב ובשחריות בוקר מוזיקליות.

כיתות א'-ד' נחשפים לפרקים שונים במוזיקה: האזנה למגוון סגנונות מוזיקליים, שירה, נגינה - אורגניות, חליליות מלודיקות ותופים. כמו כן, נחשפים לפרקים שונים באומנויות פלסטיות.

כיתות ה'-ו' בוחרים תחום התמחות, בין עולם המוזיקה לעולם אומנויות פלסטיות.

בית הספר זכה בפרס מצטיין מחוזי בתחרות פיתוח בר קיימא שנערכה על ידי המשרד להגנת הסביבה בשנת 2006.
ופרס חינוך מחוזי מחוז חיפה וארצי לשנת תשע"ב - תשע"ג 2012 - 2013

מפעל "סופר-סול"
---------------

כחלק מלימוד נושא מעגל הייצור התעשייתי, במסגרת לימודי איכות הסביבה, הוקם בבית הספר בשנת 1996 מפעל **סופר-סול**. במפעל לומדים התלמידים ומיישמים הלכה ולמעשה פעילויות של יזמות, עיצוב המוצר, ייצור, שיווק, בקרת איכות ועוד. המפעל של בית הספר פועל בחסות מפעל "סופרפייל" שבכרכור.

נכון לשנת 2007 עברו שלושה מוצרים את כל הדרך במפעל מהיזמות ועד למכירה:

* **כתפי אות** - ערכה ללימוד אותיות הא"ב.
* **אות-לי-אות-לי** – ערכה ללימוד הקריאה והכתיבה.
* **מדליקול** – ערכה ללימוד מעגל חשמלי של בית.

בשנת 2002 היה "סופר-סול" למפעל היחיד בתוך בית ספר שקיבל אישור לתו תקן ישראלי **ת"י 2000 - ISO 9001** בתחום "ייצור ומכירה של ערכות לימוד ומשחק".

התלמידים פועלים במחלקות המפעל בסבב, כך שכל ילד מתנסה בכל התפקידים שבמפעל.

המפעל נסגר בסוף שנת הלימודים של מחזור פ"ב וכיום הפך המקום לחדר תיאטרון.

לקריאה נוספת
------------

* ל. איזן, ז. בדש, י. מוריס, מ. י. פרח (חברי מערכת) **אחוזה א' לונדון – כרכור (תרע"ג/1913 – תשכ"ט/1968)**, הוצאת "אחוזה א' לונדון–כרכור", תשכ"ט, עמ' 162.
* טובה (וקנין) הורוביץ, **כרכור מחצבתי – שנים ראשונות: 1912-1948**, הוצאת גבעתי, תשס"ה, 2004, עמ' 157.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית ספר ממלכתי קהילתי כרכור** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של בית ספר ממלכתי קהילתי כרכור

הערות שוליים
------------

1. ↑  "סופרפייל" ברשימת עסקים המעורבים בפרויקט קהילתי של משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה
**ספורטקס** (באנגלית: **Sportacus**, "ספורטקוס", באיסלנדית: **Íþróttaálfurinn**) הוא דמות המופיעה בסדרת הטלוויזיה האיסלנדית-אמריקאית לילדים "נווה עצלנות". את דמותו מגלם יוצר הסדרה, מאגנוס שבינג. שמו באנגלית מהווה הלחם בסיסים של ספרטקוס ו"ספורט". ספורטקס הוא גיבור ספורטיבי המציל בני אדם אחרים במצוקה.

הדמות
-----

ספורטקס גר בספינת אוויר מעל נווה עצלנות. הוא מעודד את ילדי השכונה לאכול פירות וירקות (אותם הוא מכנה "סוכריות טבע") ולשחק בחוץ במקום לשבת בבית. הוא רוצה לוודא שכולם בנווה עצלנות מאושרים, ויודע שכדי שיהיו מאושרים עליהם להיות בריאים ובכושר. אחרי ספורטקס רודף רובי רקב, המבקש להחזיר את העיר למצבה הקודם: העיר עצלנית.

ספורטקס עונד גביש קסום הנדלק במקרה של קבלת קריאה מתושב נווה עצלנות. דמותו סבלנית, אדיבה ומבינת עניין. ספורטקס נמנע מלומר לילדי נווה עצלנות מה לא לעשות, אך הוא מעדיף להשתמש בדוגמאות.

היסטוריית הדמות
---------------

ב-**Áfram Latibær** ("קדימה, נווה עצלנות!"), ההצגה האיסלנדית המקורית שעליה התבססה סדרת הטלוויזיה היה ספורטקס שדון בשם "האלף האתלטי", שדון בעל כוחות מאגיים. תלבושתו הורכבה מטוניקה כחולה, ממכנסים ירוקים רחבים ומכובע גדול שרוף בצבע אמבר. היו לו גם שפם בלונדיני גדול ועבה וזקן של עז.

בהצגה השנייה, **Glanni Glæpur í Latabæ** ("רובי רקב בנווה עצלנות"), החל ספורטקס לקבל מראה דומה יותר למראהו בתוכנית הטלוויזיה. הוא טייל מעל העיר בכדור פורח ולבש בגדים צהובים וחומים.

בתוכנית הטלוויזיה לובש ספורטקס חליפה כחולה ולבנה עם וסט שהיה סגור על ידי הגביש. הוא לבש כובע שחור וכחול עם משקפי מגן בצבע כחול בהיר. מגפיו היו בגוון כהה בין כחול לסגול, עם פסים אדומים, שחורים ולבנים. הוא עונד לידיו מגינים כחולים ממתכת. עיניו כחולות ושפמו שחור ומחודד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ספורטקס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  נווה עצלנות, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
**בית ספר נזירות כרמלית** המוכר גם כ"**בית הספר התיכון האיטלקי**" הוא בית ספר ערבי, פרטי, בבעלות הכנסייה הקתולית, השוכן בעיר חיפה.

היסטוריה
--------

בית הספר נוסד רשמית בשנת 1919 בסיוע Ansmi "האגודה לעזרה למיסיונרים איטלקים", אגודה דתית איטלקית שהוקמה במטרה לסייע לאוכלוסייה נזקקת במזרח התיכון ומתן שירות לצליינים, בעיקר מאיטליה, בעת ביקורם בארץ הקודש. האגודה, בראשות המיסיונר ארנסטו סקיפרלי, הקימה בתי ספר, בתי יתומים, בתי חולים בביירות ובקהיר, ומאוחר יותר את בתי החולים האיטלקיים בחיפה, בנצרת ובירושלים.

כאשר עלה הצורך בהקמת בית הספר, פנה סקיפרלי לנזירה תרזה, שהגיעה בחודש מאי 1907 לארץ ישראל, בברכת האפיפיור פיוס העשירי, במטרה להקים מנזר נשים של מסדר האחים של הבתולה הברוכה מריה מהר הכרמל בחיפה.

הנזירה תרזה הסכימה להרחיב את פעילותה החינוכית, ויחד עם נזירות נוספות הקימה בית ספר במבנה המנזר. תוך ארבע שנים צמח בית הספר למוסד שחינך למעלה מ-300 תלמידים ברוח קתולית אדוקה מצד אחד, ושואפת להשכלה ולפתיחות לעולם מצד שני. בשנת 1968 נפתח בית הספר התיכון.

עם השנים התרחב בית הספר, והוא כולל היום למעלה מ-1,000 תלמידים מגיל הגן ועד כיתה י"ב. בית הספר קלט תלמידים בני דתות שונות, וכיום נחשב כבית ספר יוקרתי בעל אחוזי הצלחה גבוהים בבחינות הבגרות, המחנך את תלמידיו למעורבות בקהילה ולנתינה. בית הספר מגיש 100% מתלמידיו לבחינות הבגרות, מתוכם קרוב ל-90% עוברים את הבחינות בהצלחה.[דרוש מקור]

בשנת 2007 חגגו המנזר ובית הספר 100 שנה להיווסדם.

ראו גם
------

|  |  |
| --- | --- |
| פורטלפורטל | **ראו גם פורטל חיפה** |

* בית החולים האיטלקי
* מכון הרדג, כיום גן ילדים המופעל על ידי הנזירות

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בית ספר נזירות כרמלית
**פטרה מרקלונד** (בשוודית: **Petra Marklund**; נולדה ב-12 בספטמבר 1984) הידועה בשם הבמה שלה **ספטמבר** (**September**) היא זמרת ומלחינה שוודית.

קריירה
------

ב-2003, כשהייתה בת 18, הוציאה ספטמבר את הלהיט הראשון שלה בשוודיה, "(La La La (Never Give It Up", שהגיע למקום השמיני במצעדים השוודיים. הלהיט הבא שלה היה "We Can Do It" ואף הוא הגיע לעשרת הגדולים. כתוצאה מהצלחת שני השירים האלו, החלה ספטמבר להקליט את אלבום הבכורה שלה שיצא לאור בפברואר 2004, יחד עם הסינגל השלישי, "September All Over", שהגיע למקום השמיני כמו הסינגל הראשון. לאחר תקופה של שקט הוציאה ספטמבר את "Satellites", סינגל ראשון מתוך אלבומה השני, "In Orbit", שהיה ללהיט הגדול ביותר שלה באותה התקופה. השיר מדורג במקום ה-141 במצעד השיר השוודי הטוב ביותר בכל הזמנים. סינגלים נוספים מהאלבום הם "Looking for Love" ו-"Cry for You".

בארצות הברית יצא הלהיט "Satellites" רק בסוף 2006 ונחל הצלחה בינונית. לעומת זאת, השיר "Cry for You" שהופץ לתחנות הרדיו בארצות הברית ב-5 ביוני, הגיע למקום הראשון במצעד ה-Hot Dance Airplay.

ב-20 ביוני 2007 פרסמה ספטמבר באירופה את הסינגל "Can't Get Over", מהאלבום הבא, "Dancing Shoes", שיצא לאור ב-26 בספטמבר.

ב-1 בספטמבר 2007 ייצגה ספטמבר את שוודיה בפסטיבל סופוט, תחרות שירים בינלאומית הדומה לאירוויזיון, כשבין מתחריה היו אמנים ידועים כמו The Cloud Room, סופי אליס-בקסטור ו-Monrose. ספטמבר זכתה במקום השלישי בבחירת הצופים.

דיסקוגרפיה
----------

* September ‏(11 בפברואר 2004)
* In Orbit ‏(26 באוקטובר 2005)
* Dancing Shoes ‏(26 בספטמבר 2007)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ספטמבר** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של ספטמבר

* ספטמבר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* ספטמבר, באתר אייטונס (באנגלית)

* ספטמבר, באתר ספוטיפיי

* ספטמבר, באתר סאונדקלאוד (באנגלית)

* ספטמבר, באתר Last.fm (באנגלית)

* ספטמבר, באתר AllMusic (באנגלית)

* ספטמבר, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* ספטמבר, באתר Discogs (באנגלית)

* ספטמבר, באתר Songkick (באנגלית)

* ספטמבר, באתר Genius

* ספטמבר, באתר SecondHandSongs

* ספטמבר, באתר בילבורד (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  דירוג ב-Swedishcharts.com

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 135473217
* ISNI: 0000 0000 7882 0827
* LCCN: no2011133739
* MusicBrainz: f97b55a8-7d03-4ebe-a277-a9cadc2a9f86
* NKC: mzk2009521973
* NLP: A20613659
* VIAF: 91213390
* WorldCat: lccn-no2011133739

 |
**הפלנטריום ע"ש משפחת ויליאמס** הוא פלנטריום ומצפה כוכבים קטן ונטוש הממוקם בכניסה לקמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית בירושלים. בפלנטריום מתוכנן לקום מוזיאון אלברט איינשטיין.

היסטוריה
--------

תחילת דרכו של הפלנטריום בשטח קרקע שהוקצה לידי האגודה הישראלית לאסטרונומיה בשנת 1953 במערב ירושלים לשטח שהוקצה לאחר מכן לאוניברסיטה העברית בעזרת תרומה של משפחת ויליאמס, ממנהלות בנק אפ"ק (לימים בנק לאומי) במימון של 170,000 ל"י. הפלנטריום נחנך במאי 1956.

בשנת 1962 עבר אל הפלנטריום טלסקופ מכפר הנוער בן שמן, ששימש את המדען אלברט איינשטיין.

בשנת 1986, בעקבות התמעטות הפעילות של האגודה הישראלית לאסטרונומיה בפלנטריום, עבר הניהול לרשותה המלאה של האוניברסיטה ונבלע בשטח הקמפוס של גבעת-רם. האוניברסיטה הסבה חלק מהמבנה לשטחי משרדים. האגודה ניהלה תביעה משפטית נגד האוניברסיטה, אך האוניברסיטה זכתה והמבנה נותר ברשותה.

בשנת 1987 ננטש מבנה הפלנטריום.[דרוש מקור]

ד"ר אופיר אשל, המשמש בתור ביולוג באוניברסיטה, גילה את הטלסקופ במרתף הספרייה הלאומית. רק לאחר השוואת אחד המכשירים עם תמונות מארכיון איינשטיין באוניברסיטה הוכר המכשיר כטלסקופ של איינשטיין ושוחזר לאופן המקורי. בשנת 2008 נחנך הטלסקופ מחדש במרכז הנוער ע"ש מאירהוף באוניברסיטה.

פרויקט הקמת מוזיאון אלברט איינשטיין
-----------------------------------

בשנת 2012 החליטה ממשלת ישראל על הקמת מוזיאון אלברט איינשטיין בקמפוס האוניברסיטה העברית בגבעת רם שמתוכנן להחליף את מבנה הפלנטריום הישן והנטוש. המוזיאון מתוכנן לכלול את כתביו של אלברט איינשטיין ופריטים נוספים מחייו. בנוסף - מתוכנן המוזיאון לכלול גם פלנטריום ומצפה כוכבים בשטחו ואמור להיות גרסה ישראלית למכון האסטרונומי "מגדל איינשטיין" המצוי בפארק המדע על שם אלברט איינשטיין בעיר פוטסדאם בגרמניה.

גלריה
-----

* הכניסה אל הפלנטריוםהכניסה אל הפלנטריום
* מבנה הפלנטריוםמבנה הפלנטריום
* שלט הנצחה בכניסה אל הפלנטריוםשלט הנצחה בכניסה אל הפלנטריום

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הפלנטריום ע"ש משפחת ויליאמס** בוויקישיתוף
* עדן אוריון, הטלסקופ של איינשטיין, "זוכרים כותבים", 3 באפריל 2014

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד נעמה ריבה, מוזיאון אלברט איינשטיין ייפתח באוניברסיטה העברית, באתר הארץ, 15 באוקטובר 2017
2. ↑  פלנטריום יוקם בירושלים, הארץ, 20 ביולי 1953
3. ↑  נ. בר-אוריון, איך קם מצפה הכוכבים, מעריב, 11 במאי 1956
4. ↑  בני משה, הטלסקופ של איינשטיין, באתר ערוץ 7, 24 בספטמבר 2008
**בית סנגיריוב** (ידוע ברוסית כ-**Доходный дом А. П. Снегирёвой**) הוא מבנה, בעל חשיבות אדריכלית הממוקם בעיר מוסקבה ומשמש את סוכנות הביון הרוסית מאז 1951.

היסטוריה
--------

במחצית השנייה של המאה ה-19, האתר בו נמצאים כיום שני בניינים היה שייך לפיוטר יורגנסון. שני הבניינים הוקמו בשנת 1912 על ידי האדריכל ולדימיר גלזוב.

אחוזה 9 הייתה בבעלות יורגנסון והמחלקות בעלות שלוש הקומות היו בבעלות חתנו של יורגנסון, רופא ופרופסור מאוניברסיטת מוסקבה, קונסטנטין סנגיריוב. בבניין הייתה מרפאת עיניים, בה טופל מיכאיל שולוחוב בן התשע בשנת 1914, שהזכיר מאוחר יותר את ד"ר סנגיריוב ברומנו "הדון השקט" שהיה לספר הנקרא ביותר בסיפורת הסובייטית והועלה על נס כדוגמה איתנה לריאליזם סוציאליסטי.

לאחר מהפכת אוקטובר, רכושו של סנגיריוב הולאם, אבל הוא עדיין חי באחוזה עד סוף 1920 ובאותו הזמן המשיך לתחזק את מרפאתו.

לאחר מכן בברית המועצות המבנה חולק לדירות משותפות. בשנת 1948, שוכנו בו 16 משפחות, והבניין שופץ בעלות של יותר ממיליון רובל, שהועברו מכספי המשרד לביטחון המדינה של ברית המועצות. לפני מעצרו ב-12 ביולי 1951, התגורר בבניין השר לביטחון המדינה ויקטור אבאקומוב. הבניין הפך במהרה לרכוש של הק.ג.ב..

כיום, הבניין משמש כאחד ממשרדיו של שירות הביון הרוסי והבניין הוא אחד האובייקטים בעלי ערך היסטורי חשוב.

הבניין נבנה בסגנון נאו-קלאסי מעוטר בכרכובים. האלמנטים הדקורטיביים העיקריים הם חלונות מפרץ חצי עגולים המוקפים בעמודים למחצה מוארכים מהסדר הקורינתי, מרפסות, מסקרונים מעל חלונות הקשת בקומה הראשונה עם מסגרות מעוקלות האופייניות לסגנון האר נובו. לכניסה יש מאפיינים האופייניים לרנסאנס.

לקריאה נוספת
------------

* Дедушкин, Алексей. "Доходный дом А. П. Снегиревой" (ברוסית). Узнай Москву. נבדק ב-2015-06-07.
* "Бывш. дом Абакумова (Москва)" (ברוסית). Wikimapia. נבדק ב-2015-06-07.
* Романюк С. К. Из истории московских переулков. — М.: Московский рабочий, 1988. — 304 с. — מסת"ב 5-239-00018-2.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית סנגיריוב** בוויקישיתוף
**אמפארו מוניוס** (בספרדית: **Amparo Muñoz**; ‏21 ביוני 1954 – 27 בפברואר 2011) הייתה שחקנית ספרדייה.

ביוגרפיה
--------

מוניוס נולדה בעיר ולס-מאלגה שבאנדלוסיה לאם עקרת בית ואב נפח.

לאחר סיום התיכון היא הועסקה בעבודה אדמיניסטרטיבית במשרדים של עיתון מקומי בעירה. במהלך עבודתה המנהל שלה דרבן אותה ללכת ולהשתתף בתחרות היופי "מיס קוסטה דל סול" (El Certamen de Belleza de Costa del Sol), מה שהוביל אותה להשתתף בתחרות מיס ספרד 1973, שם הגיעה למקום הראשון.

היא הייתה הנציגה הספרדית בתחרות מיס תבל 1974, בה ניצחה. שישה חודשים לאחר זכייתה היא החליטה לפרוש מתפקידה ולא לסיים את שנת כהונתה, אך עם זאת ארגון מיס תבל החליט שהיא תמשיך להחזיק בתוארה וסגניתה מיס ויילס לא קיבלה את התואר במקומה.

לאחר מכן היא החלה להשתלב בתעשיית הקולנוע וב-1973 שיחקה לראשונה בסרט.

ב-1975 שיחקה בתפקיד בראשי בסרט "Clara es el precio", שם גילמה את קלרה, אשתו של אדריכל המנהלת חיים כפולים, ועל מנת להרוויח כסף משל עצמה עובדת כשחקנית פורנו ללא ידיעת בעלה.

ב-1976 שיחקה בסרט "La otra alcoba", שם גילמה אישה של איש עסקים עשיר ועקר המתחילה לנהל רומן מחוץ לנישואים על מנת לממש את רצונה לילד ביולוגי.

ב-1979 שיחקה בסרט "Mamá cumple cien años", שהיה מועמד לפרס האוסקר לסרט הזר הטוב ביותר שם גילמה את מאהבת בעלה של הדמות הראשית, ג'רלדין צ'פלין.

ב-1981 שיחקה בסרט "La mujer del ministro", העוסק במעבר של ספרד מדיקטטורה לדמוקרטיה.

ב-1986 שיחקה בסרט "Lulu by Night", המבוסס על המחזה "לולו" של פרנק ודקינד.

ב-1996 הופיעה בסרט האימה "Licántropo".

ב-1997 שיחקה תפקיד משני בסרט "Elles", לצד כרמן מאורה.

ב-1976 הכירה את הזמר פצ'י אנדיון, לו נישאה. ב-1978 השניים התגרשו. לאחר מכן ניהלה מספר מערכות יחסים נוספות.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **אמפארו מוניוס** |

* אמפארו מוניוס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* אמפארו מוניוס, באתר AllMovie (באנגלית)
* אמפארו מוניוס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007436930005171
* BNE: XX1073803
* BnF: cb16196500v (data)
* CANTIC: a10444014
* GND: 132022265
* ISNI: 0000 0000 7823 027X
* LCCN: no95043195
* SUDOC: 095241051
* VIAF: 66056876
* WorldCat: lccn-no95043195

 |
המדינות החתומות על האמנה מסומנות בכחול
**האמנה הבין-לאומית להסדרת ציד הלווייתנאים** (באנגלית: **International Convention for the Regulation of Whaling**) נחתמה בלונדון ב-8 ביוני 1937 והפרוטוקולים הנספחים לאמנה נחתמו בלונדון ב-24 ביוני 1938 וב-26 בנובמבר 1945.

מטרתה של האמנה היא להגן על בעלי חיים מסדרת הלווייתנאים מציד-יתר, זאת על ידי הקמת מערכת בינלאומית המסדירה את אזורי הציד של הלווייתנאים על פי אמות מידה של שימור בעלי חיים אלה והמשך התפתחותם כמשאב טבע, למען הדורות הבאים. אמצעי הבקרה העיקרי לצורך יישום האמנה היה הקמת הוועדה הבינלאומית על ציד לווייתנאים בה יושבים נציגי כל המדינות החותמות. הוועדה הכניסה במהלך השנים שינויים רבים לדרישות האמנה, המשקפים שינויים בתקנים כלכליים, סביבתיים ומסחריים.

המדינות החתומות
---------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
המדינות החתומות על האמנה הן אוסטריה, אוסטרליה, איטליה, איי שלמה, אירלנד, אנטיגואה וברבודה, ארגנטינה, ארצות הברית, ברזיל, בריטניה, גינאה, גרמניה, גרנדה, דומיניקה, דנמרק, דרום אפריקה, הודו, הולנד, מונקו, מקסיקו, נורווגיה, ניו זילנד, סין (במקור חתמה על האמנה הרפובליקה הסינית), סנגל, סנט וינסנט והגרנדינים, סנט לוסיה, סנט קיטס ונוויס, ספרד, עומאן, פינלנד, פנמה, פרו, צ'ילה, צרפת, קוריאה הדרומית, קניה, קוסטה ריקה, רוסיה, שוודיה ושווייץ.

קישורים חיצוניים
----------------

* נוסח האמנה
**I Just Can't Wait to Be King** (בעברית: **משתגע להיות מלך**, מוכר יותר כ**משתגע כבר מלך להיות**) הוא שיר מתוך הסרט מלך האריות משנת 1994 שהולחן על ידי אלטון ג'ון ונכתב על ידי טים רייס. השיר בוצע באנגלית על ידי ג'ייסון ויבר בתפקידו כסימבה הצעיר לצד השחקן רואן אטקינסון בתפקיד זאזו והזמרת לאורה ויליאמס בתפקיד נלה הצעירה.

השיר יצא מחדש בגרסת הלייב אקשן לסרט משנת 2019.

גרסת הסרט
---------

בסרט מ-1994 השיר מותחל בידי סימבה הגור לאחר שהוא ונלה מנסים לחמוק מזאזו המנסה לשדך ביניהם, עקב טקסים חוקיים. סימבה מתחיל לשיר על רצונו הנאיבי לשלוט, לבטל חוקים, להיות חופשי ולהחליט ככל שירצה. המסר של השיר הוא רצונם של הצעירים לפרוק עול או לדמיין כוח ועוצמה חסרת אחריות בבגרות מבלי רצון באחריות. הציורים והקולות בקטע זה נראים בצבעוניות לא טבעית.

לשם כך סימבה משתמש בפופולריות שלו בין החיות באפריקה כדי לפגוע בזאזו. בסוף השיר סימבה ונלה נראים מעל גב יען ומתחתיהם ערימת חיות השרים לכבודו, עד שהמגדל נופל. זאזו נתקע מתחת לקרנף גדול המעכב אותו מספיק כדי שסימבה ונלה יברחו לבית הקברות שבקצוות צוק התקווה.

ואולם לאחר שסימבה מרגיש אשמה על מות אביו הוא מאבד את רצונו לשוב לחזור ולמלוך, מה שמרמז על הבגרות המצננת את שאיפות הצעירים ותמימותם.

השיר במלך האריות 3
------------------

בסרט מלך האריות 3 רואים את טימון ופומבה המתעוררים עקב מצעד החיות השרים לסימבה. טימון הכעוס נותן לאחד הפילים מכה וכך מפיל את כל המבנה, אלא שטימון ופומבה נקלעים לתוך המפולת וטימון נתקע מתחת לחיה גדולה וגם מבנה העץ בו ישנו נהרס.

גרסת המחזמר
-----------

במחזמר על הסרט מבצע את השיר סקוט אירבי רניאר לצד קג'ואנה שופורד וג'ף הויל.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "I Just Can't Wait to Be King" באתר מיוזיק בריינז
* מידע על הקומפוזיציה "I Just Can't Wait to Be King" באתר AllMusic
* גרסאות נוספות ל"I Just Can't Wait to Be King" באתר SecondHandSongs

| מלך האריות |
| --- |
| סרטים | מלך האריות (1994) • מסביב לעולם עם טימון ופומבה (1997) • מלך האריות 2: מלכות סימבה (1998) • מלך האריות 3: האקונה מאטאטה (2004) • משמר האריות - השאגה חוזרת (2015) • מלך האריות (2019) • מופסה: מלך האריות (2024) |
| סדרות | טימון ופומבה (1999 - 1995) • משמר האריות (2019 - 2015) |
| דמויות | סימבה • נלה • מופסה • טימון ופומבה • סקאר • דמויות נוספות |
| שירים | "Circle of Life"‏ • "I Just Can't Wait to Be King"‏ • "Be Prepared" • "האקונה מטטה" • "Can You Feel the Love Tonight" ‏• "He Lives in You" ‏• "Spirit" |
| פסקולים | מלך האריות • The Lion King |
| שונות | מלך האריות (1997) • האקונה מטטה • The Lion Sleeps Tonight |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: b9cc08cc-04f9-38a0-a610-dd0e23c6a43b

 |
הפליאדות - צביר פתוח ובו דומיננטיות של כוכבים כחולים המוקפים בערפיליות החזרה
ערפילית עין החתול (NGC 6543) - ערפילית פלנטרית
הגלקסיה הספירלית NGC 1300
**גרם שמיים עמוק** (מאנגלית **Deep sky object** בראשי תיבות: **DSO**) הוא כינוי המשמש חובבי אסטרונומיה לתיאור עצמים עמומים הנמצאים מחוץ למערכת השמש, אשר מרחקם נמדד בעשרות עד מיליארדי  שנות אור מן השמש. פעמים רבות עצמים אלו מורכבים מכוכבים רבים, דוגמת גלקסיות או ערפיליות, אולם עקב מרחקם הרב מתייחסים אליהם בגוף יחיד.

סוגים שונים של גרמי שמים עמוקים הם:

* צבירי כוכבים
	+ צבירים פתוחים
	+ צבירים כדוריים
* ערפיליות
	+ ערפיליות פליטה
	+ ערפיליות החזרה
	+ ערפיליות בליעה
	+ ערפיליות פלנטריות
	+ שאריות סופרנובה
* גלקסיות
	+ גלקסיות ספירליות (לולייניות)
	+ גלקסיות אליפטיות
	+ גלקסיות לא-סדורות
	+ גלקסיות ננסיות
	+ גלקסיות עדשה
	+ גלקסיות אפלות

ראו גם
------

* גרם שמים

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **DSO** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **גרם שמים עמק** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **גרם שמיים עמוק** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| עיינו גם בפורטל: |  | **פורטל מדעי החלל** |
*Perdix perdix*
 **חוגלית אפורה**, **קוֹרֵא אֵירוֹפִּי** או **חוגלה אנגלית** (שם מדעי: *Perdix perdix*) היא עוף קרקע ממשפחת הפסיוניים החי בכרי דשא וערבות ברחבי אירופה ואסיה וכן נפוצה לאזורים רחוקים כמו לאמריקה הצפונית.

מאפיינים
--------

החוגלית אפורה באורך 28-32 ס"מ. הראש והכנפיים חומים, ועל הראש כרבולת חומה עד כתומה, ושאר הגוף אפור עם מקור קצר ובטן לבנה עם סימן עגול על הבטן אצל זכרים. ההבדל העיקרי בין המינים הוא רצועת פסים על נוצות כנפי הנקבות החסרים בזכרים. הצעירים בעלי נוצות חומות-צהובות ואין להם סימונים על הפנים. כמו רוב התרנגולים הם מעופפים חלשים ואיטיים העפים רק בשעת הצורך.

החוגלית נפוצה ברחבי אירופה ואסיה בערבות ושדות מרעה ומחפשים זרעים קטנים וחרקים. הצעירים ניזונים בעיקר מחרקים המכילים חלבונים רבים.

על אף שהיום מספרם יציב, בעבר הם היו בסכנה גדולה בבריטניה וניצודו עד ש85% מהאוכלוסייה התמעטו עד 1995. כיום הם ניצלו ומספרם יותר יציב בעיקר עקב הפסקת הציד והפגיעה בשדות בה הם ניזונים ומקננים.

הם הופצו על ידי האדם למקומות לא טבעיים כמו לארצות הברית, קנדה, דרום אפריקה, אוסטרליה וניו זילנד.

תת-מינים
--------

ישנם 8 תת-מינים לחוגלית:

* *P. p. perdix*
* *P. p. armoricana*
* *P. p. sphagnetorum*
* *P. p. hispaniensis*
* *P. p. italica*
* *P. p. lucida*
* *P. p. canescens*
* *P. p. robusta*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חוגלית אפורה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IBC
 |

חוגלית אפורה בקינה

הערות שוליים
------------

1. ↑  חוגלית אפורה באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  החלטות האקדמיה העברית ללשון

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007536194905171
* GND: 4132468-7
* LCCN: sh85099777
* NKC: ph162483

 |
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "בל תוסיף ובל תגרע".

**לא יוסיף** (נקרא גם **בל תוסיף**) הוא מצוות לא תעשה האוסרת על בית הדין המכה עבריין שהתחייב במלקות להוסיף מלקות נוספות על מספר המלקות שהוא התחייב בהן. חז"ל למדו מאיסור זה גם איסור כללי להכות כל אדם מישראל, אף אם לא נתחייב מלקות בבית הדין.

מקור המצווה
-----------

התורה כותבת לגבי השליח בית דין שמכה את העובר עבירה שאסור להוסיף להכותו מכה נוספת על ארבעים המלקות, "ארבעים יכנו לא יסיף פן יסיף להכתו על אלה מכה רבה ונקלה אחיך לעיניך" (ספר דברים, פרק כ"ה, פסוק ג'), ולומדים מזה חכמים שאם על אדם שעבר עבירה מצווים שלא להכותו וודאי שכל אדם כשר מישראל. הרמב"ם כתב שזו הסיבה שבמלקות לוקים רק 39 ולא 40 מלקות, כי חכמים הורידו את המכה הארבעים כדי שאם בטעות יוסיף להכותו עוד מכה לא יעבור על האיסור הזה.

דיני המצווה
-----------

האיסור כולל הכאת כל אדם ככל מצוות שבין אדם לחבירו, אולם לבית הדין היכן שיש צורך בדבר וכן כל מקום שנצרך להכות לצורך חינוך, אין איסור בדבר. כמו כן אם אדם מכה את חבירו, מותר למוכה להגן על עצמו על ידי הכאת חוזרת למכה, וכן פטור מתשלום נזיקין במקרה זה.

קישורים חיצוניים
----------------

* **בל יוסיף** באתר דעת.
* **לא יוסיף**, הרב אהרון ליכנשטיין, באתר תורת הר עציון.

הערות שוליים
------------

1. ↑  מכילתא דרבי ישמעאל מסכתא דנזקין פרשה ח
2. ↑  משנה תורה, ספר שופטים, הלכות סנהדרין, פרק יז, הלכה א'.
3. ↑  ספר היראים, מצווה רי"ז
4. ↑  הרא"ש, בב"ק, פרק ב', סימן כב.

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
**גוביזאורוס** (שם מדעי: *Gobisaurus*; מילולית: "לטאת גובי") הוא סוג של דינוזאור צמחוני בן למשפחת האנקילוזאוריים שחי בסין הפרהיסטורית לפני 92 מיליון שנה, בקרטיקון העליון.

מאובניו של הדינוזאור התגלו במשלחת מ-1959-1960 למדבר גובי של מונגוליה הפנימית, סין ומספר שלדים נוספים התגלו בין 1990 ל-1997. ממצאים אלה השתייכו למין דינוזאור אחד, *Gobisaurus domoculus* שקיבל את שמו ב-2001 מפיליפ קורי ושאו קסיג'ין (Zhao Xijin). המשמעות של שם המין היא: "נחבא מהנוף", עקב הימצאותו לאחר 3 חודשי חיפושים.

מאפיינים
--------

דינוזאור זה הגיע, ע"פ החוקר גרגורי ס. פאול לאורך 6 מטרים ולמשקל 2.5 טונות והוא היה מכוסה בגבשושיות גרמיות על פני גופו והוא היה קרובו של השמוזאורוס, מאותו אזור. אורך הגולגולת שלו הגיעה ל-46 ס"מ. הוא היה צמחוני בעל שורת שיניים אחוריות גדלות וקצה החרטום הגדול כוסה במקור קרני. לדינוזאור זה היו נחיריים בולטים גדולים מאוד.

ככל הנראה הוא היה סוג פרימיטיבי במשפחת האנקילוזאוריים ולעיתים משויך יחד עם השמוזאורוס הקרוב לתת-משפחה *Shamosaurinae*.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גוביזאורוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* GBIF
 |

* Gobisaurus במדריך הדינוזאורים The Dino Directory של המוזיאון להיסטוריה של הטבע (לונדון)
בתורת החוגים, חוג הוא **קוואזי-פרובניוס** אם מושגי הפרויקטיביות והאינג'קטיביות של מודולים מעליו מתלכדים. זוהי הכללה חשובה של חוגים שהם חוגים פשוטים-למחצה ארטיניים.

הגדרה
-----

חוג R נקרא **אינג'קטיבי לעצמו** (self injective) משמאל אם הוא אינג'קטיבי כמודול שמאלי מעל עצמו, כלומר, אם כל הומומורפיזם של מודולים מאידיאל שמאלי L אל R, ניתן להמשכה להומומורפיזם מ-R ל-R. בדומה לזה מגדירים גם התכונה מימין.

חוג הוא **קוואזי-פרובניוס** אם הוא מקיים את התכונות השקולות הבאות:

* כל מודול ימני פרויקטיבי הוא אינג'קטיבי.
* כל מודול ימני אינג'קטיבי הוא פרויקטיבי.
* כל מודול שמאלי פרויקטיבי הוא אינג'קטיבי.
* כל מודול שמאלי אינג'קטיבי הוא פרויקטיבי.
* החוג אינג'קטיבי לעצמו מימין או משמאל וארטיני מימין או משמאל.
* החוג אינג'קטיבי לעצמו מימין או משמאל ונתרי מימין או משמאל.
* החוג אינג'קטיבי לעצמו מימין או משמאל ומקיים את תנאי השרשרת העולה על מאפסים ימניים או שמאליים.

בשלוש ההגדרות האחרונות בחירת הצדדים ימין ושמאל יוצרת ארבעה וריאנטים, שכל אחד מהם גורר את כולם.

### מאפסים

לכל חוג R, אם L אידיאל שמאלי אז המאפס הימני {\displaystyle \operatorname {ann} \_{r}(L)=\{x:Lx=0\}} הוא אידיאל ימני, ואם L אידיאל ימני אז המאפס השמאלי {\displaystyle \operatorname {ann} \_{\ell }(L)=\{x:xL=0\}} הוא אידיאל שמאלי. שתי ההעתקות הופכות את סדר ההכלה. באופן כללי, {\displaystyle L\subseteq \operatorname {ann} \_{\ell }\operatorname {ann} \_{r}(L)} לכל אידיאל שמאלי L, ו-{\displaystyle L\subseteq \operatorname {ann} \_{r}\operatorname {ann} \_{\ell }(L)} לכל אידיאל ימני L.

גם התכונות הבאות שקולות:

* החוג R הוא קוואזי-פרובניוס,
* R נתרי מימין או משמאל, וההעתקות {\displaystyle \operatorname {ann} \_{\ell }} ו-{\displaystyle \operatorname {ann} \_{r}} הפוכות זו לזו.

תכונות קרובות
-------------

כל חוג פרובניוס הוא קוואזי-פרובניוס. חוג קוואזי-פרובניוס R הוא חוג פרובניוס אם התשתית (socle) של R איזומורפית, כמודול, למנה R/J כאשר J הוא רדיקל ג'ייקובסון. חוג קוואזי-פרובניוס קומוטטיבי הוא תמיד פרובניוס. חוג קומוטטיבי הוא חוג פרובניוס אם ורק אם הוא סכום ישר של מספר סופי של חוגים מקומיים ארטיניים עם אידיאל שמאלי מינימלי יחיד.

קישורים חיצוניים
----------------

* חוג קוואזי-פרובניוס, באתר אנציקלופדיה למתמטיקה (באנגלית)
**ורונה פוט** (בגרמנית: **Verona Pooth**; נולדה ב-30 באפריל 1968) היא שחקנית ודוגמנית בוליביאנית גרמנייה.

ראשית חייה
----------

פוט נולדה בלה פאס לאם בוליביאנית ולאב גרמני, לאחר שהוריה נפרדו ב-1978, היא עברה להמבורג, עיר הולדתו של אביה.

תחרויות יופי
------------

במהלך שנות התשעים היא השתתפה במספר תחרויות יופי, היא זכתה בתארים "מיס המבורג", "מיס אמריקן דרים", "מיס אינטרקונטיננטל" ומיס גרמניה, היא ייצגה את גרמניה בתחרות מיס תבל 1993.

מוזיקה
------

היא הייתה חברה בהרכב המוזיקלי "Chocolate" וביחד עימם הוציאה אלבום ומספר סינגלים.

ב-1997 יצא הסינגל שלה שנקרא "Kiss".

משחק
----

ב-1998 שיחקה בפרק של הסדרה "הרפתקאות קונאן" בכיכובו של השחקן הגרמני ראלף מולר.

ב-2000 הופיעה בסרט הקומדיה "2001: A Space Travesty" לצד לזלי נילסן.

ב-2002 הופיעה בסרט "666 – Traue keinem, mit dem du schläfst!" המבוסס בחלקית על המחזה פאוסט של יוהאן וולפגנג פון גתה.

ב-2013 הייתה שופטת בגרסה הגרמנית של תוכנית המציאות "Celebrity Splash!".

טלוויזיה
--------

מ-1996 ועד 1999 הנחתה את התוכנית האירוטית "Peep".

ב-2000 נכנסה לבית האח הגדול בגרסה הגרמנית של התוכנית.

ב-2004 ו-2006 היא קיבלה את פרס הטלוויזיה הגרמני "Bambi Award".

דיבוב
-----

ב-2005 החלה לדובב מספר סדרות מצוירות בטלוויזיה.

בשנה זו דובבה את אבי הברווזה המכוערת בדיבוב לגרמנית של הסרט צ'יקן ליטל.

עסקים
-----

ב-2003 נבחרה לאשת השנה בעסקים של המהדורה הגרמנית של מגזין מקסים.

ב-2007 החלה להחזיק בעלות על מותג הקוסמטיקה "So ... perfect".

חיים אישיים
-----------

ב-2014 נישאה לאיש העסקים פרנג'ו פוט.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ורונה פוט** בוויקישיתוף

* ורונה פוט, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* ורונה פוט, באתר AllMovie (באנגלית)
* ורונה פוט, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* ורונה פוט, באתר Metacritic (באנגלית)
* ורונה פוט, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* ורונה פוט, באתר MusicBrainz (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 121349705
* ISNI: 0000 0000 4675 9216
* LCCN: no2001021671
* MusicBrainz: 9be6c723-3053-48fb-8fa5-1b9e167a49cb
* VIAF: 50080181
* WorldCat: lccn-no2001021671

 |
בתורת החוגים, **חוג תורשתי** (שמאלי) הוא חוג שבו פרויקטיביות עוברת בתורשה ממודול (שמאלי) לכל תת-מודול. 

לדוגמה, כל תחום דדקינד הוא תורשתי. בפרט, כל תחום ראשי (ובמקרה הלא-קומוטטיבי, אף תחום שכל אידיאל שמאלי שלו הוא ראשי) הוא תורשתי. לעומת זאת החוג {\displaystyle F[x,y]} של פולינומים בשני משתנים מעל שדה אינו תורשתי.

תנאים שקולים לתורשתיות
----------------------

התנאים הבאים שקולים לכך שהחוג תורשתי (שמאלי):

1. כל תת-מודול של מודול פרויקטיבי הוא פרויקטיבי.
2. כל אידיאל שמאלי הוא פרויקטיבי (העובדה שזהו תנאי מספיק היא משפט שהוכיח מוריץ אוסלדנר).
3. כל מודול מנה של מודול אינג'קטיבי הוא אינג'קטיבי.
4. כל מודול הוא מנה של מודולים פרויקטיביים.
5. כל מודול הוא גרעין של אפימורפיזם בין מודולים אינג'קטיביים.
6. הפונקטור הנגזר {\displaystyle \operatorname {Ext} \_{R}^{2}} שווה לאפס.

### ימין-שמאל

בדרך כלל, תורשתיות אינה סימטרית להחלפת ימין שמאל: יש חוגים תורשתיים שמאליים עם מודולים פרויקטיביים ימניים, שיש להם תת-מודולים שאינם פרויקטיביים (את הדוגמה הראשונה מסוג זה נתן קפלנסקי ב-1958). עם זאת, חוג פרימרי-למחצה (כלומר מקומי למחצה עם רדיקל ג'ייקובסון נילפוטנטי) הוא תורשתי שמאלי אם ורק אם הוא תורשתי ימני. 
בדומה לזה, עבור חוגים נתריים, תורשתיות משמאל ומימין שקולות זו לזו.

תכונות קרובות
-------------

חוג שמעליו כל תת-מודול *נוצר סופית* של מודול פרויקטיבי (שמאלי) הוא פרויקטיבי, נקרא **תורשתי למחצה** (שמאלי). כדי לקיים תכונה זו, די בכך שכל אידיאל (שמאלי) נוצר סופית של החוג הוא פרויקטיבי. מעל חוג תורשתי למחצה, כל תת-מודול של מודול שטוח (ימני או שמאלי) הוא שטוח. בעוד שמעל כל חוג, כל מודול פרויקטיבי איזומורפי לסכום ישר של מודולים פרויקטיביים נוצרים-מנייתית, מעל חוג תורשתי למחצה כל מודול פרויקטיבי איזומורפי לסכום ישר של אידיאלים שמאליים נוצרים סופית. כל חוג פון-נוימן רגולרי הוא תורשתי למחצה. תחום שלמות תורשתי למחצה נקרא תחום פרופר. 

חוג הוא **תורשתי למחצה חלש** אם לכל שרשרת של העתקות {\displaystyle P{\stackrel {\alpha }{\rightarrow }}Q{\stackrel {\beta }{\rightarrow }}P'} בין מודולים פרויקטיביים נוצרים סופית, שהרכבתה אפס, אפשר לפרק {\displaystyle Q=Q'\oplus Q''} כאשר {\displaystyle \operatorname {im} \alpha \subseteq Q'\subseteq \operatorname {ker} \beta }. כל חוג תורשתי למחצה הוא תורשתי למחצה חלש, ותנאי זה האחרון הוא סימטרי להחלפת ימין ושמאל.

אידיאל I של R הוא **אידיאל תורשתי** אם {\displaystyle I^{2}=I}, {\displaystyle I\cdot J(R)\cdot I=0}, ו-I פרויקטיבי כמודול (שמאלי או ימני - התנאים שקולים) מעל A. חוג פרימרי-למחצה R הוא **קוואזי-תורשתי** אם יש בו שרשרת של אידיאלים {\displaystyle I\_{0}\subset I\_{1}\subset \cdots \subset I\_{k-1}\subset I\_{k}=R} כך שלכל i, {\displaystyle I\_{i+1}/I\_{i}} הוא אידיאל תורשתי של {\displaystyle R/I\_{i}}. הדוגמה הראשונה לתכונה זו (שהוגדרה ב-1989) היא אלגברת שור של ההצגות ההומוגניות של {\displaystyle \operatorname {GL} \_{n}(\mathbb {C} )}.

חוג שמעליו כל אידיאל שמאלי ראשי הוא פרויקטיבי, נקרא **חוג ריקארטי** (אנ'). כמובן, כל חוג תורשתי הוא תורשתי למחצה, וכל חוג תורשתי למחצה הוא ריקארטי. חוג הוא תורשתי למחצה אם ורק אם כל חוגי המטריצות מעליו הם ריקארטיים, ותורשתי אם ורק אם כל חוגי האנדומורפיזמים של מודולים חופשיים מעליו הם ריקארטיים.

מקורות
------

* What is a hereditary algebra?, C.M. Ringel, .

הערות שוליים
------------

1. ↑  היינו, עם קבוצה בת-מניה של יוצרים
**בגראטן** (שם מדעי: ***Bagaraatan***; פירוש השם: "baɣa" - קטן, "araatan" - חיית טרף במונגולית) הוא סוג של דינוזאור תרופוד טורף מקבוצת הטירנוזאורים שהתקיים במשך הקרטיקון עליון שלפני 70 מיליון שנה מזמננו במונגוליה. 

המאובנים של הדינוזאור התגלו במדבר גובי בתצורות נגמט (אנ') ואלה תוארו בשנת 1996 בידי החוקרת הפולנית הלצ'קה אוסמולסקה (אנ'). בסוג זה הוגדר מין אחד, *Bagaraatan ostromi*, לכבוד החוקר האמריקאי ג'ון אוסטרום.

טורף זה הגיע לאורך 3 עד 4 מטרים והיה בהתאם למבנה פיסת הרגל ומבנה השלד קרוב של הטירנוזאורים המוקדמים כמו הפרוצרטוזאוריים. עם זאת מבנה הגולגולת היה מאסיבי מעט אך דק ודומה מעט לזה של עוף, כך שאולי היה קשור לתרופודים מקבוצת המנירפטורים. אורך הלסתות הגיע ל-23 עד 24 ס"מ ואלה היו בעלי שורות שיניים מחודדות ולסת עמוקה. מבנה חוליות הזנב מרמז על מבנה קל יחסית שהתאים לריצה מהירה.

הדינוזאור התקיים לצד מגוון גדול של דינוזאורים ממדבר גובי הכוללים תרופודים כמו אובירפטורוזאוריה, דרומזאוריים, תריזינוזאוריים, כמה הדרוזאוריים, צרטופסים וזאורופודים גדולים. ככל הנראה היה זה צייד זריז של דינוזאורים בגודל קטן עד בינוני.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בגראטן** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |
**ורה וסילייבנה חולודנאיה** (ברוסית: **Ве́ра Васи́льевна Холо́дная**;‏ 5 באוגוסט 1893 – 16 בפברואר 1919) הייתה שחקנית ראינוע רוסי, כוכבת-על של התקופה בקולנוע הרוסי שהצטלמה במעל 50 סרטים תוך מספר שנים.

חייה
----

ורה לבצ'נקו נולדה בעיר פולטבה (אז בתחומי האימפריה הרוסית, היום באוקראינה) למשפחת מורה. כאשר היא הייתה בת שנתיים המשפחה עברה להתגורר במוסקבה. ורה למדה בבית הספר לבלט ליד תיאטרון בולשוי.

בשנת 1910 היא התחתנה עם משפטן ולדימיר חולודני. מנישואין אלו היו לה שתי בנות.

ורה חולודנאיה עזבה את לימודי בלט והחלה להשתתף בהופעות של תיאטרון חובבים. בשנת 1914 היא הצטלמה בתפקיד קטן בסרט "אנה קרנינה" לפי רומן של לב טולסטוי. בשנת 1915 היא הצטלמה בסרטים נוספים, זכתה לפופולריות רבה וקיבלה תואר "מלכת המסך". בתקופת 1915-1919 היא הצטלמה ביותר מ-50 סרטים שהוקרנו בכל רחבי המדינה גם במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה.

חולודנאיה גילמה בסרטיה אישה עצובה, יפה ונבגדת.

באפריל 1918 ביחד עם הבמאי שלה ושחקנים נוספים חולודנאיה עברה ממוסקבה אודסה. היא המשיכה להצטלם בסרטים וגם השתתפה בהופעות בערי אוקראינה.

ורה חולודנאיה נפטרה ה-16 בפברואר 1919 בגיל 25 באודסה. הייתה כוונה להעביר את שרידיה למוסקבה, אך הרעיון לא מומש ובשנת 1933 במהלך הריסת בית העלמין הקבר נעלם.

בנוסף לגרסה הרשמית לפיה השחקנית נפטרה משפעת הספרדית קיימת גרסה נוספת. ידוע שמקרי פטירה ממחלה זו באודסה הסתיימו באוקטובר 1918 ולכן לא ברור איך השחקנית הייתה יכולה למות ממחלה זו. בהתאם לגרסה הלא רשמית השחקנית שהייתה הידוע בתמיכתה לממשלה סובייטי הורעלה על ידי המודיעין של הצבא הלבן שעיר הייתה תחת שליטתו באותה תקופה. השפעת ורה חולודניאה על מפקד חיל מצב הצרפתי בעיר הייתה גדולה והממשל חשש שחולודנאיה תשכנע אותו לעזוב את העיר ביחד עם חייליו.

בשנת 1924 הופסקו הקרנות של סרטי בברית המועצות ושמה לא הוזכר בתקשורת. בשנות ה-70, בעקבות הסרט של ניקיטה מיכלקוב שהוקדש לחייה חודשה התעניינות בדמותה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ורה חולודנאיה** בוויקישיתוף

* ורה חולודנאיה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* ורה חולודנאיה, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* ורה חולודנאיה, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007436894005171
* BnF: cb15972594w (data)
* GND: 12138084X
* ISNI: 0000 0000 5525 3540
* LCCN: nr95033463
* NKC: jn20030711007
* VIAF: 69783005
* WorldCat: lccn-nr95033463

 |
**אבו מוחמד עבד אל-מאליכ בן הישאם אבן איוב אל-חמירי אל-מעאפרי אל-בצרי** (בערבית أبو محمد عبدالملك بن هشام ابن أيوب الحميري المعافري البصري), מכונה **אִבְּן הִשַאם**, ערך את הביוגרפיה על הנביא האיסלאמי מוחמד שנכתבה בידי אבן אסחאק.

חייו
----

אבן השאם גדל בבצרה ועבר לאחר מכן למצרים. בקהיר למד דקדוק, שפה והיסטוריה. מוצאה של משפחתו מהממלכה החמירית והיא השתייכה לשבט באנו מעפיר מתימן.

ביוגרפיית הנביא מוחמד
---------------------

אִבְּן הִשָׁאם פרסם את "אלסירה אלנבויה" (السيرة النبوية) או "חיי הנביא" בשנת 213 להג’רה (833 לספירה). היצירה נכתבה על בסיס ביוגרפיה שאבדה ולא קיים עותק שלה כיום, שחיבר אבן אסחאק בשנת 150 להג’רה (768 לספירה). בספרו של אבן השאם, הוא עצמו מעיד על מקורות המידע שעמדו לפני אבן אסחאק: רשימות שונות שהיו לפניו בכתב, חוזה שנחתם בין מוחמד ובין אנשי אלמדינה לפני ה"היג'רה", וכן קטעי שירה מתקופת מוחמד.

### תרגומים ומהדורות

הספר תורגם לעברית על ידי יוסף יואל ריבלין.

עבודות אחרות
------------

* **כתאב א-תיג'אן לִמערפת מלוכ א-זמאן פי אח'באר קחטאן** كتاب التيجان لمعرفة ملوك الزمان في أخبار قحطان ) "ספר הכתרים, על מלכי העבר בחשבונות הקחטן"; יצירה גנאלוגית עם סיפורים היסטוריים-אגדיים על העמים הערביים והמונומנטים שלהם בתקופה הטרום אסלאמית.

קישורים חיצוניים
----------------

* השאם בן עבד אל-מלכ (767-834), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  חיי מומחד בתרגום יוסף יואל ריבלין מתוך "פרויקט בן יהודה"

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007262906705171
* BIBSYS: 90330389
* BnF: cb11956088k (data)
* GND: 11855526X
* ISNI: 0000 0001 1810 0833
* LCCN: n82217749
* NDL: 01219776
* NKC: xx0090106
* NLA: 35885795
* NSK: 000694067
* NTA: 070914729
* RERO: 02-A000084599
* SELIBR: 62917
* SUDOC: 06886065X
* TDVİA: ibn-hisam
* Trove: 1131219
* VcBA: 495/62106
* VIAF: 88038425
* WorldCat: lccn-n82217749

 |
**סבתא סורגת** הוא ספר ילדים, שנכתב על ידי הסופר והמתרגם אורי אורלב, ואויר על ידי המאיירת אורה איתן. הספר יצא לאור בשנת 1981, בהוצאת מסדה.

הספר נתפס כסיפור עם מוסר השכל - קבלת השונה, החריג שיש לקבלו כשווה בן שווים בחברה; סיפור המשמש כאליגוריה על השואה, הואיל והמחבר הוא ניצול שואה; סיפור המוגדר כסיפור פנטסטי (מונח בסוגה הספרותית המתאר תופעות, התרחשויות, אירועים המתוארים ביצירה ספרותית, ואינן ניתנים להסבר בהתאם לחוקי המציאות המוכרת).

תקציר העלילה
------------

העלילה מספרת על סבתא זקנה, המגיעה לעיר חדשה ללא רכוש, פרט לזוג מסרגות וחוטים. לאור העובדה, שאין בידיה רכוש, היא סורגת לעצמה בית, וילונות, רהיטים, שטיח ועוד. לאחר מכן, כדי לא להיות לבד, היא סורגת בנוסף גם זוג נכדים.

הבעיה מתעוררת, כאשר אף לא מוסד אחד, מוכן לקבל את נכדיה הסרוגים - לא בתי הספר, לא העירייה ולא הממשלה. אשר על כן, מחליטה הסבתא לפרום את כל עבודתה ולהתחיל מחדש במקום אחר, עם אנשים חדשים ונחמדים שיסכימו לקבל את נכדיה כפי שהם.

דמויות
------

* הסבתא - סבתא יושבת על אבן ובידה זוג מסרגות ומקל נדודים. לאחר שסרגה לעצמה בית, וילון ושטיח וכן זוג נכדים, היא יוצאת לדרך, ומגיעה לעיר קטנה, ומקווה שיקבלו את נכדיה הסרוגים לבית הספר. הסבתא היא הדמות המציאותית.
* הנכדים הסרוגים - אנשי העיר אינם מוכנים לקבלם, ולכן פורמת הסבתא את שסרגה.

ביקורות
-------

מבקרים כתבו שזה ספר בשפה גבוהה שכל ילד צריך לקרוא.

הספר מתאים לשכבת הגיל בכיתות ב׳-ד׳.

עיבודים בקולנוע ובתיאטרון
-------------------------

"סבתא סורגת סיפורים" - הצגה של "תיאטרון הקרון" (תיאטרון בובות), המבוססת על הספר. זוכת פרס הצגת השנה לילדים ופרס עיצוב בובות ואביזרי במה בתחרות פרס הבמה להצגות ילדים 2006.

קישורים חיצוניים
----------------

* הספר "סבתא סורגת", באתר "סימניה"

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  שירה שמר, סבתא סורגת!, באתר כיפה, ‏6 יולי 2008
2. 1 2 3 4 5  זיוה פלדמן, עיבוד דידקטי ליצירות של אורי אורלב, **עיונים בספרות ילדים** 23, תשע״ד, עמודים 108–110
3. ↑  מושגים והגדרות – הסיפור הפנטסטי, באתר כתמים, ‏19 במאי 2013
4. ↑  אורי אורלב, **סבתא סורגת שואה**, מסדה
5. ↑  dafdaf.co.il, "סבתא סורגת" – אורי אורלב, באתר מדינת ישראל, משרד החינוך, הקטלוג החינוכי, ‏7 פברואר 2013
6. ↑  סבתא סורגת סיפורים, באתר תיאטרון הקרון

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 1233158070772708780009
* WorldCat (עם VIAF): 1233158070772708780009

 |
**יוסף יוספי** (בערבית: **يوسف يوسفي**; נולד ב-2 באוקטובר 1941) הוא פוליטיקאי אלג'יראי, שכיהן כשר האנרגיה והמכרות בממשלת אלג'יריה בין השנים 2015-2010. יוספי שימש כממלא מקום ראש ממשלת אלג'יריה בחודשים מרץ-אפריל ב-2014. כמו כן, הוא שימש גם כנציג אלג'יריה באו"ם בין השנים 2008-2006.

ביוגרפיה
--------

יוספי נולד ב-2 באוקטובר 1941 בעיר באתנה שבאלג'יריה, שם גדל והתחנך. הוא למד לימודים הגבוהים בהנדסה ובכלכלה במוסד הלאומי הפוליטכני של לורן השייך לאוניברסיטת נאנסי בצרפת. הוא היה מרצה בכיר באוניברסיטה, כשהרצה היה פרופסור להנדסת כימיה.

### קריירה פוליטית

בשנת 1997 מונה על ידי נשיא אלג'יריה ליאמין זרואל לשר לענייני נפט ואנרגיה, ובנוסף נבחר לראשונה לחבר האספה הלאומית של העם. בתחילת 1999 נבחר לנשיא אופ"ק. ב-23 בדצמבר 1999 מונה לשר החוץ, ולאחר מכן, בשנת 2000, הוחלף על ידי עבד אל-עזיז בלח'אדם, ואילו יוספי עבר להיות שר-ציר הכפוף לראש הממשלה, עלי בן פליס. בחודש אפריל 2001 היה יוספי מועמד לתפקיד שגריר אלג'יריה בקנדה. משמינויו כשל, הוא מונה לשגריר אלג'יריה באו"ם בשנת 2006 וכיהן עד 2008 ולאחר מכן היה שגריר אלג'יריה בתוניסיה למשך שנתיים.

בשנת 2014, כאשר ראש ממשלת אלג'יריה עבד אל-מאלכ סלאל עזב את תפקידו כדי לעמוד בראש תעמולת בחירות למען הנשיא בותפליקה (שהיה חולה באותו הזמן), מונה יוספי לממלא מקומו. לאחר שבותפליקה זכה בבחירות ונבחר מחדש לנשיאות, סלאל מונה בשנית לתפקיד, ויוספי סיים את תפקידו כממלא מקום ראש ממשלת אלג'יריה.

ראו גם
------

* ראש ממשלת אלג'יריה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוסף יוספי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Profile - Youcef Yousfi

| ראשי ממשלת אלג'יריה |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אחמד בן בלה • מוחמד בן אחמד עבד אל-ע'ני • עבד אל-חמיד בראהימי • קאצדי מרבאח • מולוד חמרוש • סיד אחמד ע'זאלי • בלעיד עבד א-סלאם • רידא מאלכ • מוקדאד סיפי • אחמד אויחיא • אסמאעיל חמדאני • אחמד בן ביתור • עלי בן פליס • אחמד אויחיא • עבד אל-עזיז בלח'אדם • אחמד אויחיא • עבד אל-מאלכ סלאל • יוסף יוספי (ממלא מקום) • עבד אל-מאלכ סלאל • עבד אל-מג'יד תבון • אחמד אויחיא • נור א-דין בדווי • סברי בוקאדום (ממלא מקום) • עבד אל-עזיז ג'ראד • איימן בן עבד א-רחמן |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 170667685
* ISNI: 0000 0003 5954 8161
* SUDOC: 09790919X
* VIAF: 218374987
* WorldCat: viaf-218374987

 |
**סברינה גילוד** (בגרמנית: **Sabrina Guilloud**; נולדה ב-1987) היא דוגמנית שווייצרית.

ביוגרפיה
--------

גילוד בז'נבה, הייתה לסגנית ראשונה במיס שווייץ 2010. בשנה זו הופיעה בתצוגת אופנה בציריך, בשנה לאחר מכן גם הופיעה בתצוגה בעיר כשדיגמנה ביגוד של חברת "Pepe Jeans".

ב-2013 השתתפה באירוע לעידוד המודעות לתסמונת רט ביחד עם ידוענים נוספים ממדינתה. היא הופיעה במסע פרסום לעידוד התיירות בשווייץ.

ב-2018 הובילה קמפיין לחברת הקוסמטיקה "Wildhorn" היא משמשת כשגרירה עבור הארגון "BLACKSWAN Foundation", העוסק במחקר עבור מחלות נדירות ויתומות.

היא גרה בשטוטגרט ועוסקת רבות בדוגמנות בגרמניה, אביה אריק גילוד הוא טייס שנהרג בתאונה אווירית באקוודור.

קישורים חיצוניים
----------------

* סברינה גילוד, ברשת החברתית אינסטגרם

הערות שוליים
------------

1. ↑  L'essentiel, Sabrina Guilloud pose en lingerie, L'essentiel (בצרפתית)
2. ↑  Model Sabrina Guilloud walk the runway in a Pepe Jeans design during... Getty Images (באנגלית)
3. ↑  Sabrina Guilloud: Kampagne für Schweiz Tourismus, Schweizer Illustrierte (בגרמנית)
4. ↑  Sabrina Guilloud, Wildhorn Fine Cosmetics (בצרפתית)
5. ↑  Ambassadors | BLACKSWAN Foundation, www.blackswanfoundation.ch
**יוסף טייכר** (2 בנובמבר 1918 - 11 ביוני 2014) היה מהנדס כימיה ותעשיין ישראלי מייסד ומנכ"ל חברת אליאנס ומנכ"ל מפעלים פטרוכימיים בישראל. כיהן כנשיא אוניברסיטת חיפה.

ביוגרפיה
--------

טייכר נולד בצפת והיה דור חמישי בארץ ישראל. ב-1920 עברה משפחתו לשכונת בת גלים בחיפה. למד בבית הספר הריאלי והוקפץ שתי כיתות. בגיל 16 החל ללמוד באוניברסיטה האמריקנית בביירות ובגיל 18 נסע ללמוד הנדסת כימיה בגלאזגו שבסקוטלנד. 

במלחמת העולם השנייה עבד ככימאי במפעל הצמיגים דנלופ באנגליה, לאחר המלחמה נשלח לגרמניה למטרות ריגול תעשייתי. 

ב-1946 עלה לארץ ישראל ומונה למנהל מפעל הגומי "המגפר" מקבוצת סולל בונה. בתקופת מלחמת העצמאות פיתח עבור ארגון ההגנה ואגד צמיגים עמידים לירי ששימשו את השיירות לירושלים. ב-1949 נסע יחד עם שרגא גורן במשלחת מטעם סולל בונה לארצות הברית לשכנע משקיעים להקים מפעל צמיגים בישראל. לאחר גיוס ההשקעה ייסד ב-1950 את מפעל אליאנס בחדרה ושימש מנכ"ל החברה עד אוגוסט 1976. ב-1980 מונה למנהל חברת מפעלים פטרוכימיים בישראל. 

לאחר פרישתו לגמלאות למד פסיכולוגיה בסקוטלנד. בשנים 1984-1983 כיהן כנשיא אוניברסיטת חיפה. הוא פעל עם רעייתו בחינוך בני נוער בעיירות פיתוח ולימד בהתנדבות בבית ספר תיכון אורט בחצור הגלילית. על פועלו זכה לתואר יקיר חיפה. 

היה נשוי למילדרד עד למותה ב-2013 ואב לשתי בנות.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר למנויים בלבד עופר אדרת, פיתח צמיגים עמידים לירי עבור "ההגנה", באתר הארץ, 21 באוגוסט 2014
* נורית דברת, לאדוני באהבה, מעריב, 15 באפריל 1987

| **נשיאי אוניברסיטת חיפה** |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אליעזר רפאלי • גרשון אבנר • יוסף טייכר • אפרים עברון • עמוס ערן • עוזר שילד • יהודה חיות • אהרון בן-זאב • עמוס שפירא • רון רובין |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb15152289p (data)
* VIAF: 309575967
* WorldCat: viaf-309575967

 |
ביצוע חיתוך תמונה על צילום דיגיטלי במחשב
**חיתוך תמונה**, הידוע יותר בשמו באנגלית: **crop** או **cropping** (מבוטא: "קרופ"), הוא סוג של עיבוד תמונה בו מתבצעת בחירת אזור או חלק מהתמונה (ה"פריים"), כך שהוא מבליט נושא או קטע מסוים של התמונה, בעוד שהוא משמיט את כל התוכן שמחוץ למסגרת האזור שנבחרה. השימוש בחיתוך תמונה נפוץ בכל תחום המערב גרפיקה, בפרט באמנות חזותית ובצילום, אך גם בקולנוע (למשל כדי להמיר סרט קולנוע מפורמט מסך רחב לפורמט מסך טלוויזיה). בצילום דיגיטלי החיתוך נעשה בדרך כלל באמצעות תוכנות גרפיקה בשלב עיבוד התמונה במחשב. החיתוך נחשב לאחד הסוגים הבסיסיים ביותר של עיבוד תמונה לצד תיקוני חשיפה, צבע, שיפור חדות והסרת רעש.

מטרות החיתוך:

* הבלטת נושא התמונה על ידי הגדלתו (כלומר: הגדלת השטח היחסי שהוא תופס בפריים) וסילוק פרטים בשוליים המסיחים את הדעת.
* סילוק פרטים המפריעים לתמונה כאשר הם לא במרכז (למשל: חיתוך חצי רגל שנכנסה לשוליים השמאליים של התמונה).
* הסרת חלקים "מתים" של התמונה (למשל: רקע אחיד) המסיחים את הדעת.
* שיפור קומפוזיציה, למשל: שינוי מקומו של הנושא בתמונה על ידי חיתוך לא-שוויוני של השוליים.
* שינוי היחס בין האורך לרוחב בתמונה על מנת שיתאים למדיה אמנותית מסוימת (למשל: התאמת תמונה להדפסה בגודל A4).

בדרך כלל החיתוך הוא מלבני - כלומר: חיתוך התמונה לצורת מלבן (ולעיתים ריבוע) - אך ניתן גם לחתוך לצורות שונות כגון עיגול, משולש, כוכב ועוד. לעיתים, המלבן הקטן לא שומר על היחס בין אורך לרוחב של התמונה המקורית (למשל: בחירת ריבוע קטן סביב נושא בצילום דיגיטלי שבו היחס המקורי הוא 4:3).

דוגמאות (גרפיות)
----------------

**חיתוך לשם הבלטת הנושא:**

* תמונה חתוכה של מושית השבע, ביחס 0.91, בה החיפושית תופסת את כל התמונה.תמונה חתוכה של מושית השבע, ביחס 0.91, בה החיפושית תופסת את כל התמונה.
* התמונה המקורית, ביחס 1.333 (יחס של 4:3), בה החיפושית תופסת רק חלק קטן מהתמונה.התמונה המקורית, ביחס 1.333 (יחס של 4:3), בה החיפושית תופסת רק חלק קטן מהתמונה.

**חיתוך לשם הסרת פרטים מפריעים:**

* תמונה חתוכה, ביחס 1.08, של חרצית עטורה.תמונה חתוכה, ביחס 1.08, של חרצית עטורה.
* התמונה המקורית, ביחס 1.333 (יחס של 4:3). בצד ימין ישנה פסולת לבנה וחרצית נבולה, המפריעות לתמונה.התמונה המקורית, ביחס 1.333 (יחס של 4:3). בצד ימין ישנה פסולת לבנה וחרצית נבולה, המפריעות לתמונה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חיתוך תמונה** בוויקישיתוף