פיקוס השדרות שמצא גומחה אקולוגית על דקל תמר מצוי בישראל. הפיקוס הגיע לשם על ידי גוואנו של עטלף פירות מצוי, או על ידי לשלשת ציפור.
עלים ופרי
**פיקוס השדרות** (שם מדעי: *Ficus microcarpa*) הוא עץ או שיח גדול מסוג פיקוס. מקורו באסיה כולל נפאל, צפון הודו, בנגלדש, מיאנמר, דרום הרפובליקה העממית של סין, מלזיה, אוסטרליה ואיי שלמה.

גובהו של הפיקוס הוא בין 9 ל-15 מטרים, וקוטרו בין 8 ל-14 מטרים. הוא צמח ירוק עד.

הצמח ניחן בכושר נביטה וגידול מאוד חזקים, וניתן למוצאו בסדקים וחרכים, על קירות מבנים. הוא נפוץ בצורה טבעית על ידי גְוַאנוֹ של עטלף פירות.

הצמח מואבק ע"י צרעת הפיקוס ממין *Odontoffrogatia galili*. פרי הפיקוס מכונה פגה, בדומה לפגת התאנה, שגם היא מסוג פיקוס.

פיקוס השדרות מאופין ביצירת שורשי אוויר המשתלשלים מענפיו. לאחר ששורשי האוויר משתרשים בקרקע הם מתעבים ויכולים להוות תמיכה לענפיו, כך שהעץ יכול להתפרש על פני שטח רב. מיני פיקוס עם שורשי אוויר מכונים "בניין" (Banyan), ופיקוס השדרות מכונה "בניין סיני".
מקור השם העברי בהתאמתו של מין עץ מרשים זה לנטיעה בשדרות ערים.

בישראל
------

פיקוס השדרות נפוץ במקומות רבים בישראל כצמח נוי. פיקוס שדרות ראשון הובא לארץ בתחילת המאה ה-20 ונשתל במקומות רבים בשדרות ובגינות נוי ציבוריות. רחובות מרכזיים בערים ותיקות נטועים עצי פיקוס מרשימים, לדוגמה שדרות רוטשילד, שד' ח"ן ורח' דיזנגוף בתל אביב. 

בתחילה הצרעה המאביקה את פיקוס השדרות לא נכחה בישראל והפגות היו נושרות בשלב הראשון של גידולן, עוד בהיותן בגודל 2 מ"מ, כשהן יבשות וקשות, והעץ לא הבשיל פגות עסיסיות ולא יצר זרעים. רק בשנות ה-70 הגיעה הצרעה המאביקה, ובעקבותיה פירות הפיקוס הבשילו והפכו למטרד. מאז העצים משירים כמויות גדולות של פגות עסיסיות ורכות שמלכלכות את סביבתן בצבעי סגול שחור ויוצרות על המדרכות ועל הכביש שכבת פירות נרקבים. עטלפי פירות ניזונים מפירות הפיקוס, וכאשר הם מפרישים את שאריות הפרי תוך כדי מעופם הם מלכלכים את קירות הבניינים. לפיקוס השדרות מערכת שורשים ענפה הגדלה באגרסיביות ועלולה לפגוע בתשתיות כמו מדרכות וצנרת ביוב. המטרדים הללו במרחב העירוני גרמו לרשויות להימנע מנטיעות חדשות של פיקוס השדרות, אם כי המטרדים נשקלים מול סגולותיו כגון צמרת רחבה וצפופה היוצרת צל רב, עמידותו של הצמח לזיהום בעיר, ואריכות ימים, כך שפיקוס השדרות מתפקד היטב בהצללה ובקירור של רחובות העיר.

שדרות ח"ן תל אביב נטועות בשני טורים של פיקוס השדרות. בעצים רבים שורשי האוויר התעבו סביב הגזע ויצרו מראה פיסולי.
פיקוס השדרות ברח' עמנואל הרומי תל אביב יוצרים חופת עלים מעל הרחוב. ניתן לראות שורשי אוויר דקים משתלשלים מהענפים.

ראו גם
------

* צרעת הפיקוס

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פיקוס השדרות** בוויקישיתוף
* פיקוס השדרות, באתר ITIS (באנגלית)
* פיקוס השדרות, באתר NCBI (באנגלית)
* פיקוס השדרות, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* פיקוס השדרות, באתר צמח השדה
* פיקוס השדרות, באתר Tropicos (באנגלית)
* פיקוס השדרות, באתר GBIF (באנגלית)
* פיקוס השדרות, באתר The Plant List (באנגלית)
* פיקוס השדרות, באתר IPNI (באנגלית)
* חיים גבריאל, אגרונום, פיקוס השדרות במרקם העירוני
* אביבה לורי, הלעד נצעד על הפיכסה של הפיקוס, עטלפים מזמזמים סביב ראשינו?, באתר הארץ, 19 באוקטובר 2004
* קטע קול דורון פישלר, מה הקטע עם האיכס של הפיקוס?, בפודקאסט "התשובה", 18 בנובמבר 2018
* מתי עצי הפיקוס הפכו לכזה כאב ראש? - כאן סקרנים, בערוץ היוטיוב של כאן דיגיטל, 29 באוקטובר 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  פיקוס השדרות באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  פיקוס השדרות: צמח פולש, באתר www.wildflowers.co.il
3. ↑  צביקה מנדל ואחרים, פיקוס השדרות בישראל: עבר, הווה ועתיד, **יער גיליון 24**, קק"ל, יוני 2023