קבוצה קומפקטית (מתמטיקה)
------------------------



**קבוצה קומפקטית** היא תת-קבוצה של מרחב טופולוגי, המקיימת את התכונה הבאה: מכל כיסוי פתוח של הקבוצה, אפשר לשלוף תת-כיסוי סופי (ראו ההגדרות להלן). אם המרחב הטופולוגי כולו מקיים את התכונה הזו, הוא נקרא **מרחב קומפקטי**.

מושג הקומפקטיות מכליל תכונות טובות של קבוצות סגורות וחסומות במרחבים מטריים. למשל קטעים סגורים וחסומים על הישר הממשי, כדוגמת הקטע {\displaystyle [0,1]=\{x:0\leq x\leq 1\}}. כדי להכליל את המושג של קטע סגור וחסום למרחבים טופולוגיים שאינם מטריים, משתמשים בעובדה שתכונות רבות של הקטעים הסגורים נובעות ישירות מכך שאם מכסים קטע סגור בקטעים פתוחים, מובטח שקיים מספר סופי של קטעים מבין אלה המשתתפים בכיסוי המכסה את הקטע הנתון. 

קומפקטיות היא תכונה בעלת חשיבות יסודית באנליזה מתמטית, משום שמשפטים חשובים הנוגעים לפונקציות רציפות בקטע סגור, כגון משפט קנטור על רציפות במידה שווה ומשפטי ויירשטראס, תקפים גם עבור פונקציות ממשיות שהן רציפות בקבוצה קומפקטית.

במרחב מטרי, כל קבוצה קומפקטית היא סגורה וחסומה. משפט היינה-בורל קובע שבמרחבים האוקלידיים {\displaystyle \mathbb {R} ^{n}}, גם ההפך נכון: כל קבוצה סגורה וחסומה במרחב כזה היא קומפקטית.

היסטוריה
--------

מושג הקומפקטיות הופיע בצורה מפורשת רק בתחילת המאה העשרים, אך ניצניו מצויים בהתפתחויות עיקריות באנליזה המתמטית מתחילת הרבע האחרון של המאה התשע-עשרה. ב-1817 אפיין בולצאנו את תכונת החסם העליון של הממשיים, שעל בסיסה הוכיח ויירשטראס ב-1877 את משפט בולצאנו-ויירשטראס: קבוצה בממשיים כוללת גבול לכל סדרה אם ורק אם היא סגורה וחסומה. במקביל לגישה זו שחקרה את הממשיים באמצעות סדרות, התפתחה גישה הלומדת אותם באמצעות קטעים פתוחים. ב-1872 הוכיח אדוארד היינה (1821-1881) שפונקציה רציפה בקטע סגור היא רציפה במידה שווה (דיריכלה הוכיח זאת כבר ב-1852, אלא שהגרסה שלו לא פורסמה עד 1904). בהמשך לעבודתו של היינה, הראה אמיל בורל בעבודת הדוקטורט שלו ב-1894 שקטע סגור בממשיים הוא, במונחים מודרניים, קומפקטי. מושג הרציפות במידה שווה עמד ביסוד משפט ארצלה-אסקולי (1883 ו-1893) על התכנסות במידה שווה של סדרות של פונקציות רציפות.

מוריס פרשה היה זה שזיהה את החשיבות של הקומפקטיות כמושג עצמאי, ואף טבע את המונח ב-1906, כשהוא מגדיר מה שידוע היום כקומפקטיות יחסית (לקבוצה יש סגור קומפקטי). את ההגדרה המקובלת היום טבעו פבל אלכסנדרוב ופבל סמואילוביץ' אוריסון ב-1923 (בתחילה בשם "בי-קומפקטיות"). בורבקי (בשנות הארבעים) כינה מרחבים קומפקטיים בשם קוואזי-קומפקטיים, כשהוא שומר את המונח עצמו למרחבים קומפקטיים האוסדורף.

כיסויים וקומפקטיות
------------------

**כיסוי פתוח** של קבוצה {\displaystyle K} במרחב טופולוגי הוא אוסף של קבוצות פתוחות, שהקבוצה {\displaystyle K} מוכלת באיחוד שלהן. במילים אחרות, כל נקודה של {\displaystyle K} שייכת לאחת הקבוצות באוסף. אם אוסף קטן יותר מהווה כיסוי של אותה קבוצה {\displaystyle K}, הוא נקרא **תת כיסוי**.

**קבוצה קומפקטית** היא קבוצה בעלת התכונה הבאה: לכל כיסוי פתוח של הקבוצה, קיים תת-כיסוי סופי. לדוגמה, כל קבוצה סופית היא קומפקטית, ובמידת מה אפשר לחשוב על הקומפקטיות כעל הכללה טופולוגית של מושג הסופיות; הקבוצות הקומפקטיות הן 'הקבוצות הקטנות' של המרחב הטופולוגי. אם המרחב הטופולוגי כולו מקיים את התכונה הזו, הוא נקרא **מרחב קומפקטי**.

בעזרת הדואליות בין קבוצות פתוחות וקבוצות סגורות, אפשר לנסח את תכונת הקומפקטיות גם באופן הבא: במרחב קומפקטי, אם אוסף של קבוצות סגורות מקיים את **תכונת החיתוך הסופי** (החיתוך של כל מספר סופי של קבוצות מהמשפחה אינו ריק), אז גם החיתוך של המשפחה כולה אינו ריק.

בספרים אחדים (במיוחד בתחום הגאומטריה האלגברית) מייעדים את התואר 'קומפקטי' רק למרחבי האוסדורף, אולם זוהי הגדרה פחות מקובלת של המושג. בספרים אלו מרחב שהוא קומפקטי ואינו האוסדורף נקרא קוואזי-קומפקטי.

### תכונת לינדלוף וקומפקטיות מנייתית

אפשר לפרק את תכונת הקומפקטיות לשני מרכיבים חלשים יותר. קבוצה מקיימת את תכונת לינדלוף אם לכל כיסוי אינסופי שלה יש תת-כיסוי בן מנייה; וקבוצה נקראת קומפקטית מנייתית אם לכל כיסוי בן מנייה שלה, יש תת-כיסוי סופי. כמובן, קבוצה קומפקטית מקיימת את שתי התכונות האלה. באופן יותר כללי, בהינתן מונה {\displaystyle k}, נאמר שמרחב טופולוגי הוא {\displaystyle k}-קומפקטי אם לכל כיסוי פתוח שלו יש תת-כיסוי שעוצמתו קטנה ממש מ-{\displaystyle k}.

### קומפקטיות סדרתית

אחת התכונות החשובות של קבוצות קומפקטיות במרחבים מטריים מתוארת במשפט בולצאנו-ויירשטראס: לכל סדרה בקבוצה קומפקטית יש תת-סדרה מתכנסת המתכנסת לנקודה בקבוצה. קבוצה המקיימת תכונה זו היא **קומפקטית סדרתית**. במרחב מטרי התכונה שקולה לקומפקטיות, אבל במרחבים טופולוגיים כלליים אלו שתי תכונות שונות, שאינן בהכרח גוררות זו את זו. במרחבים המקיימים את תכונת המנייה הראשונה, קומפקטיות סדרתית שקולה לקומפקטיות מנייתית.

מכיוון שמרחב מטרי קומפקטי הוא קומפקטי סדרתית, כל מרחב כזה הוא שלם (שהרי סדרת קושי שיש לה תת-סדרה מתכנסת, היא בעצמה סדרה מתכנסת).

### סיגמא-קומפקטיות

מרחב שהוא איחוד סדרה בת מנייה של קבוצות קומפקטיות נקרא **סיגמא-קומפקטי**. מרחב מקיים את **תכונת מנגר** אם לכל סדרה של כיסויים פתוחים שלו, אפשר לבחור תת-קבוצה סופית מכל כיסוי, כך שאיחוד כל הקבוצות שנבחרו מכסה את המרחב. עבור מרחבים מטריים, תכונה זו שקולה לכך שלכל בסיס של המרחב יש תת-כיסוי בן-מנייה עם קוטר השואף לאפס. מרחב מקיים את **תכונת הורביץ'** אם לכל סדרה של כיסויים פתוחים שלו אפשר לבחור תת-קבוצה סופית {\displaystyle F\_{n}} מכל כיסוי, כך שכל נקודה במרחב מכוסה על ידי איחוד הקבוצות בכמעט כל {\displaystyle F\_{n}}.

כל מרחב סיגמא-קומפקטי מקיים את תכונת הורביץ'; כל מרחב הורביץ' מקיים את תכונת מנגר (ההפך אינו נכון אפילו בישר הממשי - חבר ופול, 2002); כל מרחב מנגר הוא בפרט לינדלוף. מרחב בייר הוא לינדלוף אבל אינו מנגר. כל "קבוצת לוזין" היא מנגר אבל לא סיגמא-קומפקטית, וקבוצות לוזין קיימות תחת השערת הרצף. (**קבוצת לוזין** היא תת-קבוצה של הישר הממשי, שאינה בת-מנייה, אבל החיתוך שלה עם כל קבוצה דקה הוא בן-מנייה לכל היותר).

תכונות שקולות לקומפקטיות
------------------------

מרחב {\displaystyle X} הוא קומפקטי אם ורק אם לכל חיתוך כלשהו של סגורות {\displaystyle \bigcap \_{i\in I}F\_{i}=\emptyset } קיים חיתוך סופי שהוא ריק. עובדה זו נובעת מן ההגדרה.

**שקילות להתכנסות על מסננים**. תחת אקסיומת הבחירה קיימים על מסננים, ואז מתקיים כי המרחב {\displaystyle (X,\tau )} קומפקטי אם ורק אם כל על מסנן {\displaystyle F\subseteq P(X)} מתכנס.

**הוכחה**. בכיוון אחד, נניח כי {\displaystyle X} קומפקטי ויהא {\displaystyle F} על מסנן. נסמן ב-{\displaystyle S} את החיתוך של כל הקבוצות הסגורות ב-{\displaystyle F}. בגלל קומפקטיות {\displaystyle S} אינו ריק (שהרי אם היה ריק אזי היה חיתוך סופי ריק בסתירה להגדרת מסנן). ולכן קיים איבר {\displaystyle x} בחיתוך. כעת ברור כי {\displaystyle x} הוא גבול של {\displaystyle F} כי כל סביבה פתוחה שלו שייכת ל-{\displaystyle F} (שאם לא כך, יש סביבה {\displaystyle U} פתוחה שלא ב-{\displaystyle F} אבל אז המשלים שלה ב-{\displaystyle F} כי {\displaystyle F} על מסנן והמשלים שלה סגור ולכן {\displaystyle x} שייך אליו בסתירה לכך שהוא ב-{\displaystyle U}).
בכיוון שני, נניח כי כל על מסנן מתכנס ונוכיח כי המרחב קומפקטי. יהיו {\displaystyle \{S\_{i}\}\_{i\in I}} סגורות כך שכל חיתוך סופי שלהם לא ריק ונראה שהחיתוך של כולם גם לא ריק. אכן, כיוון שכל חיתוך סופי שלהם לא ריק אזי קיים מסנן ולכן על מסנן {\displaystyle F} שמכיל את {\displaystyle \{S\_{i}\}\_{i\in I}} שלפי הנתון קיים לו גבול {\displaystyle x}. כעת, {\displaystyle x} בחיתוך של כולם כי אחרת קיימת {\displaystyle S\_{i}} ש-{\displaystyle x} לא שייך אליה אזי המשלים של {\displaystyle S\_{i}} שנסמנו {\displaystyle U} הוא סביבה פתוחה של {\displaystyle x} שינו מכיל באף קבוצה של {\displaystyle F} (שהרי החיתוך עם {\displaystyle S\_{i}} ריק + תכונת מסנן). סתירה.

תכונות של קבוצות קומפקטיות
--------------------------

* במרחב האוסדורף, כל קבוצה קומפקטית היא סגורה (מרחב שבו כל קבוצה קומפקטית היא סגורה נקרא **מרחב-KC**; כל מרחב האוסדורף הוא KC, וכל מרחב KC מקיים את תכונת ההפרדה T1).

**הוכחה**: תהי {\displaystyle K} קבוצה קומפקטית ותהי {\displaystyle a} נקודה מחוץ ל-{\displaystyle K}. מספיק להראות שקיימת קבוצה פתוחה המכילה את {\displaystyle a} וזרה ל-{\displaystyle K}. תכונת ההפרדה {\displaystyle T\_{2}} מבטיחה שלכל נקודה {\displaystyle x\in K} קיימות קבוצות פתוחות זרות {\displaystyle U\_{x}} ו- {\displaystyle V\_{x}}, כך ש- {\displaystyle x\in U\_{x}} ו- {\displaystyle a\in V\_{x}}. האוסף {\displaystyle \{U\_{x}\}\_{x\in K}} מהווה כמובן כיסוי פתוח של {\displaystyle K}, ולפי הקומפקטיות יש לו תת-כיסוי סופי {\displaystyle U\_{x\_{1}},\dots ,U\_{x\_{n}}}. החיתוך {\displaystyle V\_{x\_{1}}\cap V\_{x\_{2}}\cap \dots \cap V\_{x\_{n}}} הוא קבוצה פתוחה המכילה את {\displaystyle a} וזרה ל-{\displaystyle K}.
* קבוצה סגורה במרחב קומפקטי היא קומפקטית.

**הוכחה**: תהי {\displaystyle K} סגורה במרחב {\displaystyle X}, ויהיה {\displaystyle \{O\_{\alpha }\}} כיסוי פתוח של {\displaystyle K}, אז {\displaystyle \{O\_{\alpha }\}\bigcup \{K^{c}\}} הוא כיסוי פתוח של {\displaystyle X} ולכן יש לו תת-כיסוי סופי, שהוא בפרט תת-כיסוי סופי של {\displaystyle K} .
**מסקנה**: במרחב האוסדורף קומפקטי, קבוצה היא קומפקטית אם ורק אם היא סגורה. מתכונה זו ניתן להראות שמרחב שהוא האוסדורף קומפקטי נמצא ב"שיווי משקל" מבחינת גודל הטופולוגיה שלו. כל טופולוגיה עדינה יותר אינה קומפקטית (כי היא מכילה קבוצה סגורה שאינה קומפקטית) וכל טופולוגיה גסה יותר אינה האוסדורף (כי היא מכילה קבוצה קומפקטית שאינה סגורה).
* במרחב מטרי, כל קבוצה קומפקטית היא חסומה, ואפילו חסומה כליל.

**הוכחה**: נבחר נקודה {\displaystyle x\_{0}} כלשהי, אז הכדורים הפתוחים {\displaystyle B(x\_{0},n)} מהווים כיסוי פתוח של הקבוצה, שיש לו תת-כיסוי סופי.
* מרחב מטרי הוא קומפקטי אם ורק אם מתקיימות התכונות השקולות הבאות:
	+ המרחב שלם וחסום כליל.
	+ לכל קבוצה אינסופית יש נקודת הצטברות.
	+ המרחב הוא תמונה רציפה של קבוצת קנטור (ראו פונקציית קנטור: הכללות לפרטים).
* מרחב מטרי קומפקטי הוא ספרבילי.
* מרחב שהוא קומפקטי והאוסדורף הוא גם מרחב נורמלי.
* במרחב האוסדורף, חיתוך של שתי קבוצות קומפקטיות הוא קומפקטי. (במרחב {\displaystyle \mathbb {Z} \cup \{\pm \infty \}} שבו הקבוצות הפתוחות הן הקטעים {\displaystyle [-n,n]} ואלו המכילות את {\displaystyle \mathbb {Z} }, שתי הקבוצות {\displaystyle \mathbb {Z} \cup \{\infty \}} ו-{\displaystyle \mathbb {Z} \cup \{-\infty \}} קומפקטיות, אבל החיתוך שלהן אינו קומפקטי).
* משפט טיכונוף אומר כי מרחב מכפלה הוא קומפקטי אם ורק אם כל רכיביו קומפקטיים.

קומפקטיות ופונקציות רציפות
--------------------------

המשפט היסודי בעניין זה הוא: 

* תמונה רציפה של קבוצה קומפקטית היא קומפקטית.

כלומר, אם {\displaystyle X,Y} מרחבים טופולוגיים ו-{\displaystyle f\colon X\to Y} פונקציה רציפה, ו-{\displaystyle K\subseteq X} קומפקטית, אז {\displaystyle f(K)} קומפקטית. 
ההוכחה קלה מאד: אם {\displaystyle \{U\_{\alpha }\}} כיסוי פתוח של {\displaystyle f(K)}, אז {\displaystyle \{f^{-1}(U\_{\alpha })\}} כיסוי פתוח של {\displaystyle K}, ולכן יש לו תת-כיסוי סופי, שתמונתו תחת {\displaystyle f} היא תת-כיסוי סופי של {\displaystyle f(K)}.

בפרט, פונקציה ממשית רציפה על קבוצה קומפקטית היא בעלת תמונה סגורה וחסומה, ומכאן נובעים מיד שני משפטי ויירשטראס בנוסחם הכללי: 

* פונקציה ממשית רציפה על קבוצה קומפקטית מקבלת שם את המקסימום שלה.

ההכללה של משפט קנטור למרחבים מטריים קובעת כי: 

* פונקציה רציפה במרחב מטרי קומפקטי, היא רציפה במידה שווה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קבוצה קומפקטית** בוויקישיתוף
* היסטוריה של מושג הקומפקטיות
* קבוצה קומפקטית, באתר אנציקלופדיה למתמטיקה (באנגלית)
* קבוצה קומפקטית, באתר MathWorld (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  תת-כיסוי הוא כיסוי של הקבוצה בחלק מהקבוצות השייכות לכיסוי המקורי; תת-כיסוי הוא סופי אם יש בו מספר סופי של קבוצות
2. ↑  Tsaban, Boaz; ``Menger's and Hurewicz's Problems: Solutions from ``The Book *and refinements*, Contemporary Mathematics 533 (2011), 211-226.

| טופולוגיה קבוצתית |
| --- |
| מושגי יסוד | מרחב מטרי • מרחב טופולוגי • פונקציה רציפה • הומיאומורפיזם |
| בתוך המרחב | קבוצה פתוחה • קבוצה סגורה • פנים • סגור • שפה • סביבה • נקודת הצטברות • קבוצה צפופה • קבוצה דלילה • בסיס • סדרת קושי |
| תכונות של מרחבים טופולוגיים |
| אקסיומות ההפרדה | T0 • ‏ T1 • ‏ T2 (מרחב האוסדורף) • T2.5 • מרחב האוסדורף לחלוטין • T3 (מרחב רגולרי) • T3.5 • ‏ T4 (מרחב נורמלי) • T5 • ‏ T6 • מרחב מטריזבילי |
| אקסיומות המנייה | С1 • ‏ С2 • מרחב ספרבילי |
| קומפקטיות | קבוצה קומפקטית • מרחב קומפקטי מקומית • מרחב לינדלף • קבוצה קומפקטית יחסית • מרחב פרה-קומפקטי |
| תכונות נוספות | מרחב שלם • קשירות • מרחב בייר • מרחב פולני |
|  ק  |
| בניות | מרחב מכפלה • טופולוגיה מושרית • מרחב מנה • 
קומפקטיפיקציה (קומפקטיפיקציה חד-נקודתית, הקומפקטיפיקציה של סטון צ'ך) • השלמה |
| משפטים | הלמה של אוריסון • משפט טיטצה • משפט המטריזציה של אוריסון • משפט טיכונוף • משפט הקטגוריה של בייר |
| דוגמאות | קבוצת קנטור • עקומת הסינוס של הטופולוגים • מרחב המסרק • הישר הארוך • מישור מור • מרחב אוריסון אוניברסלי |
| שונות | טופולוגיה חלשה • תכונה מקומית • אלומה • מרחב כיסוי |
| 

---

נושאים בטופולוגיה: טופולוגיה קבוצתית • טופולוגיה אלגברית • טופולוגיה גאומטרית

---

נושאים באנליזה מתמטית: חשבון אינפיניטסימלי (מונחון) • אנליזה וקטורית • משוואות דיפרנציאליות רגילות וחלקיות • טופולוגיה קבוצתית וגאומטרית • אנליזה מרוכבת • אנליזה פונקציונלית • תורת המידה

---

 |