**צבי אפרת** (נולד ב-1959) הוא אדריכל ישראלי, היסטוריון של האדריכלות ומרצה בכיר באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל.

ביוגרפיה
--------

אפרת היה ראש המחלקה לארכיטקטורה בבצלאל בין השנים 2002–2010. משנת 1995 הוא שותף, עם האדריכלית מאירה קובלסקי, במשרד האדריכלים אפרת-קובלסקי אדריכלים (EKA).

אפרת לימד בין היתר בטכניון, באוניברסיטת תל אביב, באוניברסיטה העברית ובבצלאל והיה עמית מחקר בכיר ב-Stiftung Bauhaus בדסאו. הוא הרצה בכנסים רבים ברחבי העולם, פרסם עשרות
מאמרים בכתבי עת ובספרים שונים, שפט בתחרויות אדריכלות רבות ואצר תערוכות בארץ
ובאירופה.

מחקרו המרכזי של אפרת עוסק באדריכלות הישראלית בעשורים הראשונים למדינה. מחקר זה, אשר החל ב-1994 במסגרת עבודת דוקטורט בתוכנית להיסטוריה, תיאוריה וביקורת של האדריכלות באוניברסיטת פרינסטון, כלל תיעוד של עשרות אוספים פרטיים וארכיונים ציבוריים, ראיונות עם אדריכלי ומהנדסי "דור תש"ח" וניתוח של מאות מסמכים רשמיים ופרסומים מקצועיים. המחקר הפיק ארכיון תקופתי ראשון מסוגו והוצג לציבור בתערוכה **הפרויקט הישראלי: בניה ואדריכלות 1948-1973**, אשר התקיימה בין השנים 2000–2001 במוזיאון תל אביב לאמנות, ביתן הלנה רובינשטיין לאמנות בת זמננו (אוצרים: צבי אפרת ומאירה יגיד-חיימוביץ').

ספרו של אפרת, *הפרויקט הישראלי: בניה ואדריכלות 1948-1973* (2 כרכים, 1055 עמ', הוצאת מוזיאון תל אביב לאמנות, עורך משנה: צבי אלחייני), יצא לאור בשנת 2004 ומהדורתו השנייה בשנת 2012. הספר מכיל כ-30 פרקים המתארים את החומר שממנו עשויה הישראליות: הבנייה הציבורית והפרטית, הממלכתית וההסתדרותית, הסוכנותית והצבאית, העירונית והכפרית, הקבלנית והשתדלנית, הצנע והלוקסוס. הוא שואף להציג את היסודות של בנין הארץ, להבין את
הערכים המשותפים שיצרו את התבנית הלאומית ולהדגיש את ייחודו ההיסטורי של הפרויקט הישראלי, אשר בחוגים המקצועיים הבינלאומיים של אמצע המאה זכה לעיתים למעמד של ילד הפרא והפלא של האדריכלות המודרנית. אפרת מנתח ומשבח את המחויבות החברתית, האתיקה המקצועית והמשמעת האסתטית בהן טמון כבודה של אדריכלות שנות ה-50 וה-60, אך גם מבקר בחריפות את המאפיינים הקשים של אדריכלות מגויסת, הנדסה חברתית, פיזור אוכלוסין כפוי, הקמת עשרות ערי פיתוח חסרות סיכוי ומאות כפרי אינסטנט והרס צבאי ואזרחי של
מאות יישובים פלסטיניים.

בשנת 2002 אצר ועיצב אפרת, עם מאירה קובלסקי, את הביתן הישראלי בביאנלה ה-8 לארכיטקטורה בוונציה, תחת הכותרת *הפרעה גבולית* *(Borderline Disorder)* וערך את הקטלוג הנלווה. בשנת 2003 אצר את התערוכה *Model State* ב-KunstWerke שבברלין, (עיצוב: ערן שרף). בשנת 2012 אצר ועיצב (עם מאירה קובלסקי) את התערוכה *The Object of Zionism* במוזיאון לאדריכלות שווייצרית בבזל (S AM). בשנת 2018 פורסם ספרו של אפרת *The Object of Zionism, The Architecture of Israel* (בהוצאת Spector Books, Leipzig). בשנת 2019 הוקרן סרטו The Most Beautiful Campus in Africa במסגרת התערוכה Bauhaus Imaginista לציון 100 שנה לבאוהאוס ב-Haus der Kulturen der Welt, ברלין.

*משרד אפרת-קובלסקי אדריכלים* תכנן עשרות מבני מגורים ומבני ציבור. בין מבני הציבור הבולטים של המשרד: שימור והרחבת מוזיאון רמת גן לאמנות ישראלית, התחדשות והרחבת מוזיאון ישראל (בשיתוף המעצב ג'יימס קרפנטר, JCDA), שימור ובניה חדשה של בית העיר, המוזיאון לתולדות תל אביב; בית ספר "חביב" ובית לעברית ראשון לציון; קמפוס ירושלים לאמנויות (בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה, סטודיו למשחק ניסן נתיב, בית הספר לתיאטרון חזותי, המרכז למוזיקה מן המזרח), מתחם מנורה, ירושלים.

גלריית תמונות
-------------

* הביתן הישראלי, הביאנלה לארכיטקטורה, 2002הביתן הישראלי, הביאנלה לארכיטקטורה, 2002
* אפרת בכניסה לבניין בצלאל ההיסטורי, לצד ראש המחלקה הקודם אדריכל זאב דרוקמןאפרת בכניסה לבניין בצלאל ההיסטורי, לצד ראש המחלקה הקודם אדריכל זאב דרוקמן
* צבי אפרתצבי אפרת

מאמרים
------

* The Haunt of the Rural: Zionist Colonization and Raumplannung, in Collectivize! Essays on the Political Economy of Urban Form Edited by Marc Angélil & Rainer Hehl 2013, Ruby Press
* Der Staats - und Stadtebau in Israel, in Neue Stadte fur Einen Neuen Staat, Eds: Karin Wilhelm, Kerstin Gust, (GTAS, Technische Universitat Braunschweig, Urban Studies, 2013)
* Form Follows Climate, in Bauhaus Magazine # 5, issue on Tropics, June 2013
* Die Erfindung des modernen Israel, in Bauwelt 4.12
* Model Housing in Israel, in Transcultural Modernisms: Model House Research Group (publication series of the Academy of Fine Arts Vienna, Vol. 12, Sternberg Press
* Bauhaus Vernacular – Reflections on Modern Architecture in Tel Aviv and
* Letter from Arieh Sharon to Hannes Mayer, in Bauhaus Magazine # 2, November 2011
* The Discreet Charm of the Kibbutz, in Kibbutz, Architecture Without Precedents, Eds. Galia Bar Or, Yuval Yasky, (Israeli Pavilion, 12th Venice Architecture Biennale)
* Kibbutz+Bauhaus, Modernism and Zionism in the Work of Arieh Sharon, in Bauhaus Global (Gebr. Mann Verlag, Berlin)
* Projekt Israel, Bauwelt 4.12 (Jan,2012, 103). The entire issue is dedicated to the
* Reworking the Israel Museum, Philipp Misselwitz, in Quaderns d'Arquitectura I Urbanisme #243, Barcelona
* Mold, in Constructing a Sense of Place, Ed: Haim Yacobi (Ashgate, England)
* Le Plan, in Un Occupation Civile, Eds: Eyal Wezman, Rafi Segal, (Les Editions de L’imprimeur, Paris, Babel, Tel Aviv)
* Borderlinedisorder, in The Promise, The Land), Ok Center for Contemporary Art, Linz

לקריאה נוספת
------------

* צבי אפרת: **הפרויקט הישראלי - בנייה ואדריכלות 1973-1948**, מוזיאון תל אביב לאמנות, 2004.
* **The Object of Zionism, The Architecture of Israel,** Spector Books, Leipzig, 2018

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צבי אפרת** בוויקישיתוף
* צבי אפרת, ברשת החברתית פייסבוק
* צבי אפרת, ברשת החברתית LinkedIn
* צבי אפרת, ברשת החברתית Goodreads
* צבי אפרת, באתר ResearchGate
* אסתר זנדברג, זה מה שעשינו כאן, לטוב ולרע, באתר הארץ, 17 במרץ 2005
* צבי אפרת באתר הוצאת הספרים בבל
* מיכאל יעקובסון, צבי אפרת על ספרי אדריכלות בישראל, Xnet, ‏12 ביוני 2013
* נעמה ריבה, הבונים החופשיים: כך מתנהלת המחלקה לארכיטקטורה בבצלאל, Xnet, ‏6 בינואר 2014
* אתר הבית של אפרת-קובלסקי אדריכלים
* דף הפייסבוק של המחלקה לארכיטקטורה בבצלאל

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007296452505171
* ISNI: 0000 0000 6695 0878
* SUDOC: 194465004
* VIAF: 63748269
* WorldCat (עם VIAF): 63748269

 |