**סלאביאנסק-על-קובאן** (ברוסית: **Славянск-на-Куба́ни**) היא עיירה בחבל קרסנודאר, רוסיה, הממוקמת בדלתה של נהר קובאן. אוכלוסייתה מונה 63,842 (נכון למפקד 2010).

היסטוריה
--------

סלאביאנסק שמקורה בימי הביניים כנקודת מסחר עם ג'נובה שבשליטת משפחת גיסולפי. לאחר נפילת הכוח הג'נובי באזור פונטי, האתר ננטש עד 1747, כאשר חאנות קרים הקימה מבצר קטן, המכונה במקורות רוסיים "קופיל".

ההיסטוריה של סלביאנסק מתוארכת לסוף המאה ה-18. עיירה זו הייתה מבצר שהקים הגנרל סובורוב כדי להגן על גבולותיה הדרומיים של רוסיה ולאחר כיבוש חצי אי טאמאן על ידי האימפריה הרוסית, המבצר הטטרי פינה את מקומו למצודה קוזאקית בשם "קופילסקאיה", בשנת 1865. בהמשך, שונה שם המקום על שם הגדוד סלאביאנסקי שהתמקם כאן בהוראת יקטרינה הגדולה.

במהלך מלחמת העולם השנייה עיירה זו נכבשה על ידי הגרמנים בשנים 1942–1943 והיא נכבשה מחדש על ידי הצבא האדום בשנת 1943. העיירה כוללת אנדרטאות לאלו שאבדו במלחמה.

בשנת 1958 האתר שולב כעיירה בשם סלביאנסק-על-קובאן (כדי להבדילה מהעיר סלוביאנסק באוקראינה).

אטימולוגיה
----------

שמה של העיירה נגזר משמו של הכפר סלביאנסקאיה בשנת 1958. עיר בשם סלביאנסק כבר הייתה קיימת מאז תקופת ברית המועצות באזור דונייצק ולכן לשם העיר נוספה ההבהרה "על-קובאן". השם ניתן לכפר על שם מגיני העיירה וההוסרים הסלאביים, שהיו בפיקודו של אלכסנדר סובורוב בגדה הימנית של הקובאן.

גאוגרפיה
--------

העיר שוכנת על גדות הדלתא של נהר קובאן, 68 ק"מ מהעיר קרסנודאר. שטחה הוא 20 קמ"ר, לאורך הגבול המינהלי, 39.5 ק"מר.

ישנה תחנת רכבת בקו פרוטוקה טימאשיובסק-קרים.

כלכלה
-----

* ייצור מוצרי נפט
* תעשיית המזון: מפעלי יין, שימורים, חמאה וגבינה, צמחי אורז ותבואה, חוות עופות
* תעשייה קלה: מפעל בגדים
* הפקות חומרי בניין

### חקלאות

מחוז סלביאנסקי הוא אחד האזורים החקלאיים הגדולים ביותר של קובאן עם שליטה בגידול אדמה. גידולי דגנים תופסים שני שלישים מהשטח הנטוע. הקו המוביל הוא ייצור האורז. יותר מ-30% מכל היבול של האורז בקובאן נקטף במחוז סלאביאנסקי. באזור ומחוצה לו מוכרים מוצרים נרחבים של החברה החקלאית בשם "ענק הגן". זהו הגן הגדול ביותר באירופה. על פי הקציר הגולמי של פירות וגרגרים (הייצור השנתי הוא יותר מ-30 אלף טון) החברה מדורגת במקום הראשון באזור (26% מהנפח הכולל). כמו כן מפותחים כאן גידול בעלי חיים ודיג.

אתרים בעלי עניין
----------------

המוזיאון הסלאבי להיסטוריה מקומית
* המוזיאון הסלאבי להיסטוריה מקומית
* מוזיאון הטבע הסלאבי
* קתדרלת הדורמיציון (1907), שתוכננה על ידי האדריכל המפורסם של קובאן, קוסיאקין
* אנדרטת סובורוב
* שדרת התהילה
* אנדרטה למשתתפי קרב טאמאן בצעדה של הצבא האדום

אנדרטה למשתתפי קרב טאמאן בצעדה של הצבא האדום

חינוך
-----

ישנם 91 מוסדות חינוך, כולל 50 בתי ספר.

* הסניף של אוניברסיטת קובאן
* המכללה החקלאית הסלאבית
* בית ספר מקצועי № 45
* בית ספר מקצועי № 20
* הסניף הסלבוני של מכללת נובורוסייסק לרפואה
* הסניף הסלבוני של המכללה לטכנולוגיה, כלכלה ומשפטים על שם א.א ויאזמסקי
* סניף האוניברסיטה הטכנולוגית והניהול של מוסקבה על שם ק. רזומובסקי
* סניף האקדמיה הטכנולוגית הממלכתית במוסקבה

פסטיבל התרבות הסלאבית
---------------------

מכל הפסטיבלים בלוח השנה הסלאבי, פסטיבל התרבות הסלאבית הוא ללא ספק החשוב והצבעוני ביותר. השם המלא של החג - יום הכתיבה והתרבות הסלאבית.

בשטחי העיירה מגיעים אורחים מקרוב ומרחוק מחו"ל, תושבי קובאן ואזורים אחרים ברוסיה, כדי לחלוק חלק מיצירותיהם ולאחסן בזהירות שפע של תרבויות לאומיות. בפסטיבל המקומי מוגשים הרבה פשטידות, מרק וכופתאות מבושלות. בקתה סלבונית עובדת במהלך הפסטיבל. שמירת המסורות חשובה מאוד באזור זה. אנשים גאים במסורות של ארצם ולכן הם מעבירים אותם מאבות קדומים לצאצאים. המארגנים הם הסוכנות הפדרלית לתרבות וקולנוע של משרד התרבות של הפדרציה הרוסית, הסניף האזורי של המפלגה הפוליטית הכל-רוסית "רוסיה המאוחדת", ממשלת מחוז קרסנודאר ועיריית סלאביאנסק.

ההיסטוריה של הפסטיבל החלה בשנת 2004, כאשר העיירה המחוזית סלאביאנסק עם 60 אלף תושבים העזה לערוך סקירה של התרבות הסלאבית בעלת היקף בינלאומי. במשך ארבע שנים הפסטיבל זכה לפופולריות והגדיל כל הזמן את מספר המשתתפים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סלאביאנסק-על-קובאן** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של סלאביאנסק-על-קובאן
* סרטון של העיירה
* סלאביאנסק-על-קובאן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "General Information" (ברוסית). נבדק ב-24 בפברואר 2018. `{{cite web}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4478176-3
* NKC: ge901576
* VIAF: 233869975
* WorldCat (עם VIAF): 233869975

 |