recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
"**Life on Mars**", המוכר גם בשם "**?Is There) Life on Mars)**" (עברית: **"(האם יש) חיים על מאדים?**") הוא שיר, שכתב וביצע המוזיקאי הבריטי דייוויד בואי בשנת 1971. השיר נכלל באלבומו Hunky Dory, וגם יצא כסינגל. מדובר באחד מלהיטיו הגדולים ביותר של בואי הנחשב בעיני רבים לאחת מיצירות המופת שלו, בין היתר בזכות מילותיו הקריפטיות שכתב בואי עצמו, עיבוד כלי המיתר שכתב הגיטריסט הקבוע של בואי באותה תקופה מיק רונסון, ונגינת הפסנתר הבולטת של קלידן להקת "יס", ריק וייקמן. כאשר השיר יצא כסינגל בשנת 1973 הוא הגיע למקום השלישי במצעד הסינגלים הבריטי ונשאר שם למשך שלושה עשר שבועות.

בשנת 2015 השיר דורג במקום הראשון ב-"רשימת 100 השירים הגדולים של כל הזמנים" של עיתון הדיילי טלגרף. בשנת 2016 מגזין פיצ'פורק דירג אותו כ-"שיר הטוב ביותר של שנות ה-70".

מילות השיר
----------

רדיו BBC תיאר את השיר כבעל "מילים משונות ביותר", "מורכב מרצף של תמונות סוריליסטיות, כמו ציור של סלבדור דאלי".

בהשקת האלבום Hunky Dory בשנת 1971, סיכם בואי את השיר כ"תגובתה של נערה צעירה ורגישה אל המדיה". בשנת 1997 הוא הוסיף, "אני חושב שהיא מוצאת עצמה מאוכזבת מהמציאות... למרות שהיא חיה בדכדוך של המציאות, נאמר לה שיש חיים טובים וגדולים יותר במקום אחר, והיא מאוד מאוכזבת שאין לה גישה אל אותם החיים".

מבקר הציע שהשיר נכתב לאחר "רומן כואב וקצר" של בואי עם השחקנית הרמיוני פרט'ינגייל. בעודו בסיבוב הופעות בשנת 1990, בואי הציג את השיר באומרו- "כשאתה מתאהב, אתה כותב שיר אהבה. זהו שיר אהבה."

השיר נכנס בשנת 2015 לרשימת "100 השירים הטובים בעולם" של הטלגרף. מאדים מוצג בתור מוצא נואש של עלמה צעירה המגלה כי החיים אינם זוהרים כפי שחשבה, כשזו שוקעת בפנטזיה על חיים טובים יותר.

סגל
---

### מוזיקאים

* דייוויד בואי - שירה
* מיק רונסון - גיטרה חשמלית, מלוטרון (עבור צלילים דמויי חלילית)
* טרבור בולדר - גיטרת בס
* מייק וודמנסי - תופים
* ריק וייקמן - פסנתר

### מפיקים

* קן סקוט

מצעדים
------

| מצעד (1963–2016) | מקום |
| --- | --- |
| אוסטרליה | 67 |
| מכירות דיגיטליות באירופה (מגזין בילבורד) | 7 |
| פינלנד | 12 |
| צרפת (SNEP) | 3 |
| גרמניה | 39 |
| איטליה | 33 |
| בריטניה | 3 |
| Hot Rock Songs (בילבורד) | 12 |
| שוודיה | 44 |
| שווייץ | 48 |

זכיות
-----

| מדינה | זכייה | יחידות שנמכרו |
| --- | --- | --- |
| איטליה (FIMI) | אלבום זהב | 25,000 |
| בריטניה (BPI) | אלבום זהב | 400,000 |

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "Life on Mars" באתר מיוזיק בריינז
* גרסאות נוספות ל"Life on Mars" באתר SecondHandSongs
* סרטון השיר "Life on Mars" באתר יוטיוב
* מילות השיר "Life on Mars" באתר שירונט

הערות שוליים
------------

1. ↑  BBC, "Sold on Song - Top 100 - Life on Mars", ‏אוחזר ב-28 בספטמבר 2016
2. ↑  ניקולס פג, **(.The Complete David Bowie (6th ed**, לונדון: Titan Books, 2011, ISBN 9780857682901
3. ↑  "Bowie: Boys Keep Swinging", מגזין 'Melody Maker', מרץ 1990, עמ' 24-26
4. ↑  Pegg Nicholas, **The Complete David Bowie (6th ed.)**, London: Titan Books, 2011

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1104152738
* MusicBrainz work: adfd557c-6d90-3ccb-9c6d-b89033afaee6
* VIAF: 49146708225800842253
* WorldCat (עם VIAF): 49146708225800842253

 |
**Stairway to Heaven** (מאנגלית: **מדרגות לגן עדן**) הוא שיר של להקת הרוק הבריטית לד זפלין. השיר לא יצא מעולם כסינגל, ועם זאת הפך לאחד השירים המוכרים ביותר של הלהקה בפרט ושל הרוק בכלל.

את השיר כתב סולן הלהקה רוברט פלאנט והלחין גיטריסט הלהקה ג'ימי פייג'. הוא הוקלט בשנים 1971-1970 ויצא בשנת 1971 כחלק מהאלבום הרביעי וחסר השם של הלהקה.

לשיר התחלה שקטה והמשך אקוסטי, שלאחריו הופך השיר לרועש יותר, בסגנון הארד רוק. השניות האחרונות של השיר שקטות, כך שהוא מסתיים באותה נימה בה החל. אורכו של השיר 8:02 דקות, משך זמן הנחשב לארוך עבור שיר רוק.

לשיר נקשר מסתורין, הן בגלל המילים המורכבות והן בגלל הטענה שלפיה אם משמיעים את השיר לאחור ניתן לשמוע מסרים שטניים. טענות אלו התיישבו עם הקשר בין פולחן השטן לרוק הכבד, אולם בניגוד ללהקות הבי מטאל שאכן הזכירו את השטן באופן מפורש בשיריהן, אין ב-Stairway to Heaven אזכור או רמז לשטן. חברי לד זפלין הכחישו את הטענות הקושרות את השיר לפולחן השטן.

נכון לאוגוסט 2013, הטאב של השיר, זכה לדירוג הגבוה ביותר לאורך השנים, באתר Ultimate Guitar Archive.

במאי 2014 הגישו נציגי להקת ספיריט, תביעה לבית המשפט, בטענה כי חלק של השיר לקוח מהשיר Taurus, אותו הקליטה בשלהי שנות השישים, אך תביעתם נדחתה.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "Stairway to Heaven" באתר מיוזיק בריינז
* מידע על הקומפוזיציה "Stairway to Heaven" באתר AllMusic
* גרסאות נוספות ל"Stairway to Heaven" באתר SecondHandSongs
* סרטון השיר "Stairway to Heaven" באתר יוטיוב
* שמונה דקות בגן עדן, ynet

הערות שוליים
------------

1. ↑  nrg תרבות, מדרגות לבית המשפט: תביעת ענק נגד לד זפלין, באתר nrg‏, 20 במאי 2014
2. ↑  המושבעים הכריעו: לד זפלין לא העתיקו את "מדרגות לגן עדן", באתר כלכליסט, 23 ביוני 2016

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1169406955
* LCCN: n2007024153
* MusicBrainz work: 968ee3c5-21fa-35de-88f9-bd1c300ac3ee
* VIAF: 181609864
* WorldCat (עם VIAF): 181609864

 |
**Starless** הוא יצירה של להקת הרוק המתקדם קינג קרימזון. זהו השיר האחרון והארוך ביותר באלבומם "Red", שיצא לאור בשנת 1974. זהו השיר האחרון שההרכב הקליט לפני פירוקו, שהוביל להפסקת פעילותם שנמשכה עד לשנות השמונים.

רקע
---

ההרמוניה והמלודיה המקורית נכתבו על ידי הבסיסט וסולן הלהקה, ג'ון וטון. וטון רצה להכליל את השיר באלבומה הקודם של הלהקה, Starless and Bible Black כשיר הנושא. גיטריסט הלהקה רוברט פריפ והמתופף ביל ברופורד לא אהבו את השיר ודחו אותו. במקומו נכלל באלבום הקטע האינסטרומנטלי אשר נשא את שם האלבום. הכותרת של היצירה אמורה הייתה להיות "Starless and Bible Black", ציטוט משתי השורות הראשונות של הפואמה "Under Milk Wood" (אנ') מאת המשורר דילן תומאס.
השיר בגרסתו החדשה כלל מילים שונות, קטעים אינסטרומנטליים וריף בס (אותו הוסיף ברופורד) ושמו קוצר ל-Starless. את מילות השיר כתב התמלילן האורח ריצ'רד פאלמר-ג'יימס. השיר בוצע בהופעות חיות בין החודשים מרץ ליוני 1974.

ניתוח מוזיקלי
-------------

היצירה מורכבת משלושה חלקים:

* החלק הראשון מאופיין במלודיה עדינה של גיטרה ושירה נוגה של וטון.
* החלק השני מנוגן במשקל 13/4. תחילה נשמע ליין הבס של ווטן, ולאחריו מצטרף אליו ברופורד בתיפוף חופשי. פריפ מנגן בגיטרה הרמוניות במרווח של פרימה בשני מיתרים שונים, תוך עלייה איטית בטונים, כאשר דינמיקת הנגינה הולכת וגוברת עד לשיאה בחלק השלישי.
* החלק השלישי מתחיל על ידי מעבר חד של סקסופון והחלק הוא קצבי וג'אזי במשקל 13/8. החלק מסתיים בחזרה למלודיית הפתיחה, הפעם בסקסופון.

גרסאות כיסוי
------------

לשיר הוקלטו גרסאות כיסוי רבות, ביניהן גרסתם של מייק פורטנוי, ניל מורס ורנדי ג'ורג'. הזמר הסקוטי קרייג ארמסטרונג ביצע גם הוא גרסת כיסוי לשיר באלבומו, *As If to Nothing* תחת השם "Starless II". הלהקה Banco de Gaia ביצעה גרסת כיסוי לשיר באלבומה *Memories Dreams Reflections.* להקת הפולק The Unthanks הקליטה גרסת כיסוי לשיר באלבומם *Last* ב־2011.

להקת אסיה, בה ניגן ג'ון וטון, הקליטה גרסת כיסוי מקוצרת לשיר, באורך של 3 דקות. להקת 21st Century Schzoid Band שהורכבה מחברי קינג קרימזון לשעבר, ביצעה גם היא גרסת כיסוי לשיר.

מוזיקאים
--------

* רוברט פריפ - גיטרה, מלוטרון
* ג'ון וטון - גיטרת בס, שירה
* ביל ברופורד - תופים, כלי הקשה
* דייוויד קרוס\* - כינור
* מל קולינס\* - סקסופון (סופרן)
* איאן מקדונלד\* - סקסופון (אלט)

המסומנים ב-"\*" הם חברי קינג קרימזון לשעבר אשר לקחו חלק בהקלטת השיר

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "Starless" באתר מיוזיק בריינז

הערות שוליים
------------

1. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: 83c302a3-dfb5-3170-82e7-c121ad60d515

 |
**Welcome to the Machine** הוא השיר השני מהאלבום של פינק פלויד מ-1975 Wish You Were Here. השיר נכתב על ידי הבסיסט רוג'ר ווטרס, הוא כולל סינתיסייזרים מעובדים וגיטרות אקוסטיות, כמו גם מגוון רחב של אפקטים קוליים.

הקלטה
-----

הרצועה נבנית על צליל פעימה בסיסי שבוצע על ידי EMS VCS 3 ואחריו הד אחד שחוזר על עצמו אשר ווטרס ניגן במקור על גיטרה בס (אשר הוא עשה אובר-דאבינג לחלק הבס שנמצא בפועל בשיר שיותר שומעים בגרסת הסטריאו). בתקליט המקורי, השיר היה המשך ישיר של 5 החלקים הראשונים של "Shine On You Crazy Diamond" וסגר את הצד הראשון. כשיצא בפורמט של דיסק, במיוחד במהדורות המחודשות של 1997 ו-2000, "Have a Cigar" היווה המשך ישיר (אם כי חלש מאוד) לשיר. ההמשך הזה היה כמה שניות יותר בגרסה האמריקאית מאשר בגרסה הבריטית. דייוויד גילמור הודה כי התקשה לשיר שורה אחת של השיר, ואמר: "זו הייתה שורה שפשוט לא יכולתי לעשות, אז הורדנו את ההקלטה בחצי טון." הוא שר את החלק מעט נמוך יותר, ואז מהירות טייפ ההקלטה הועלתה בחזרה לנורמלי.

הצלחה
-----

נכון לפברואר 2023, מונה ההשמעות של השיר ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי עומד על כ-75 מיליון.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "Welcome to the Machine" באתר מיוזיק בריינז
* סרטון השיר "Welcome to the Machine" באתר יוטיוב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: 0af0552f-cbe2-306b-a8cf-4f939df6eb67

 |
**ואיל א-שחרי** (בערבית: **وائل الشهري**, תעתיק מדויק: **ואאל אלשחרי**; 31 ביולי 1973 – 11 בספטמבר 2001) היה טרוריסט סעודי, אחד ממתכנני פיגועי 11 בספטמבר ואחד מחוטפי טיסה 11 של אמריקן איירליינס, שהתנגשה בבניין הצפוני של מגדלי התאומים. 

א-שחרי היה מורה בבית ספר יסודי בעיר ח'מיס מושייט השוכנת במחוז עסיר שבערב הסעודית. בתחילת שנת 2000 הוא טייל לאל-מדינה כדי לחפש טיפול לבעיות מנטליות. בחודש מרץ 2000 הוא ואחיו ואליד הגיעו לאפגניסטן והצטרפו למחנה אימונים של אל-קאעידה. השניים נבחרו לקחת חלק בפיגועי 11 בספטמבר. כשנבחר חזר א-שחרי לערב הסעודית כדי להשיג דרכון, ולאחר מכן חזר לאפגניסטן. בחודש מרץ 2001 הקליט א-שחרי סרטון בו הוא מורה על צוואתו.

א-שחרי הגיע לארצות הברית בתחילת חודש יוני 2001 ושהה במוטלים בבוינטון ביץ' שבדרום פלורידה. ב-5 בספטמבר 2001 הגיע א-שחרי לבוסטון ושכר חדר במוטל יחד עם אחיו. שישה ימים לאחר מכן הגיע א-שחרי מוקדם בבוקר לנמל התעופה הבינלאומי לוגן שבבוסטון ועלה על טיסה 11 של אמריקן איירליינס. 15 דקות לאחר ההמראה נחטפה הטיסה והתנגשה במכוון בבניין הצפוני של מגדלי התאומים בשעה 8:46.

לאחר הפיגועים, מספר מקורות דיווחו כי א-שחרי הוא טייס מיומן ובנו של דיפלומט סעודי, וכי הוא עודנו בחיים. משפחת א-שחרי בח'מיס מושייט דיברה בתקשורת והכחישה את הדיווחים הללו, כשאמרה שהאחים א-שחרי נעלמו ולא יצרו קשר מאז הפיגועים.

חייו
----

### רקע

מוצאם של ואיל א-שחרי ואחיו ואליד הוא בח'מיס מושייט שבמחוז עסיר, השוכן בדרום ערב הסעודית, סמוך לגבול עם תימן. לא-שחרי יש עשרה אחים ואחות אחת. מספר מאחיו של א-שחרי שירתו בצבא ערב הסעודית, ודודו היה רב-סרן ומנהל לוגיסטי בצבא. אביו של א-שחרי עבד כסוחר בכלי רכב. המשפחה הקפידה לשלוח את ילדיה לבית ספר והאבי לאסלאם, שמונע מתלמידיו מספר אלמנטים מודרניים. למשפחתו לא היו טלוויזיה או אינטרנט, והוריו לא הרשו להאזין מוזיקה או להיות בקשר עם נשים. מספר מאחיו הבוגרים של א-שחרי ביקרו בארצות הברית ויודעים לדבר אנגלית, אך ואיל יודע לדבר מעט אנגלית.

במהלך לימודיו בבית הספר התיכון ובמכללה התחזקו קשריו של א-שחרי עם הדת והוא פקד את מסגד א-סקלי, שמשפחתו בנתה כמסגד מקומי. הוא פקד גם מחנות דתיים תומכי-ממשלה בערב הסעודית. באותה העת היו הרגשות הדתיים בערב הסעודית, ובמיוחד במחוז עסיר, עזים. הרבה צעירים מהמחוז ראו באוסאמה בן לאדן, לו היו קשרי משפחה במחוז, מודל לחיקוי. אביו של א-שחרי היה חבר של אביו של בן לאדן. גם המשפחות של אחמד א-נעמי ושל סעיד אל-גאמדי, חוטפי טיסה 93 של יונייטד איירליינס, הגיעו מאותו מחוז.

לאחר שסיים ללמוד במכללה בשנת 1999, עבד א-שחרי כמורה לחינוך גופני בבית ספר יסודי בבסיס האווירי שבח'מיס מושייט. חמישה חודשים לאחר מכן עזב א-שחרי את עבודתו בשל בעיות מנטליות ודיכאון. מלבד טיפול, התייעץ א-שחרי עם אנשי דת מוסלמים וקיווה שביקור באל-מדינה יעזור. הטיפול בו כלל פסוקים מהקוראן שהוקראו לו על ידי שייח'. הוא ביקר באל-מדינה יחד עם וליד.

### אפגניסטן

ראו גם
------

* טיסה 11 של אמריקן איירליינס
* חטיפות המטוסים בפיגועי 11 בספטמבר

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ואיל א-שחרי** בוויקישיתוף
**צמח צרפתי** (1624 – 1717) היה רב תוניסאי שכיהן כרב הראשי של תוניסיה וכיהן בבית הדין של תוניסיה.

בסוף ימיו הוא עבר לארץ הקודש ומת בירושלים בשנת 1717. זאת בעקבות פיצול בין קהילות גרנאס לטוואנסה, בו שניים מתלמידיו - אברהם טאיאב ויצחק לומברוזו (בהתאמה) - ירשו אותו בתפקיד הרב הראשי לתוניסיה. תלמיד נוסף היה יורשו של טאיאב, מסעוד-רפאל אל-פאסי.

צרפתי מילא תפקיד חשוב בהחייאת לימודי היהדות בתוניסיה במאה ה-17. פסקי הדין והפרשנויות שלו אמנם לא פורסמו בכרך משלהם, אך עבודתו צוטטה על ידי תלמידיו ויורשיהם.

אחת האורטריות העתיקות בהארא, הרובע היהודי של תוניס, נקראה על שם צרפתי.

קישורים חיצוניים
----------------

* צמח צרפתי, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Chantal Sarfati. "Sarfati". *harissa.com* (בצרפתית). נבדק ב-10 בפברואר 2017. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  Sebag, Paul (1991). *Histoire des Juifs de Tunisie: des origines à nos jours* (בצרפתית). Paris: L'Harmattan. p. 100. ISBN 9782738410276.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007299666905171
* ISNI: 0000 0004 0260 3403
* VIAF: 298545902
* WorldCat: viaf-298545902

 |
**אורמיר ציוד למוליכים למחצה בע"מ** הייתה חברה ישראלית שפתחה טכנולוגיות ניקוי מתקדמות בלייזר לייצור מוליכים למחצה. אורמיר הייתה ממוקמת ביקנעם עילית, נרכשה על ידי חברת אפלייד מטיריאלס במאי 2001 ושולבה בפעילות שלה בישראל.

היסטוריה
--------

חברת אורמיר נוסדה בשנת 1992 על בסיס טכנולוגיות שפותחו ברפא"ל - הרשות לפיתוח אמצעי לחימה, על ידי חברת RDC (Rafael Development Corporation) - חברת השקעות המשותפת לרפא"ל, אלרון וחברת דסק"ש, בשיתוף קרן הון הסיכון תעוזה. החברה פיתחה טכנולוגיה מבוססת לייזר לניקוי פרוסות סיליקון מחומרים כימיים, שהוא חלק מתהליך ייצור השבבים. אורמיר נקרא על שמו של אמיר סיני שנהרג בעת שירותו ביחידה מיוחדת של צה"ל ביולי 1984, במהלך מלחמת לבנון. דן סיני, אביו של אמיר, היה ממייסדי אורמיר. 

אורמיר פיתחה תהליך ניקוי וואפרים (Wafers) - פיסות סיליקון המשמשות כחומר גלם לייצור שבבים, הנעזר בלייזר לסילוק הפסולת מעל הוואפר, בניגוד לתהליכי ניקוי הנסמכים על נוזלים בלחץ גבוה או גזים. המטרה הייתה לאפשר לחברות ייצור השבבים להפיק מספר גדול יותר של שבבים מכל וואפר כלומר להקטין את גודלו של השבב הנגזר ממנו. תהליך הניקיון שעוברת פיסת סיליקון בתהליך הייצור אמור למנוע פגמים בשבבים המיוצרים ממנה.
השיר **You Can’t Always Get What You Want** ראה אור באלבומם של הרולינג סטונס Let It Bleed משנת 1969.

השיר נכתב על ידי מיק ג'אגר וקית' ריצ'רדס, והגיע למקום ה-100 ברשימת 500 השירים הגדולים בכל הזמנים בשנת 2004. בשנה לאחר מכן כבר ירד מקום.

הקלטות
------

השיר היה הראשון שהוקלט לאלבום הנ"ל והופץ בשתי גרסאות, סינגל של 4:51 דק' (אף על פי שמצוין על גבי העטיפה 05:00 דק') ושיר באורך 7:28 דק' בגרסת האלבום. השיר הוקלט ב-16 וב-17 בנובמבר 1968 באולפני סאונד אולימפיק בלונדון (אנ').

את השיר פותחת מקהלת באך לונדון (אנ') (רק בגרסת האלבום) אשר מדגישה לאורך כל הדרך את המוטו שלו. בפסנתר ובאורגן ניגן אל קופר ואילו רוקי דיז'ון (אנ') מנגן בכלי הקשה שונים.

בביקורתו על השיר אמר ריצ'י אונטרברגר מ-AllMusic: "אם אתה מאמץ את השקפתו של ג'ון לנון לפיה הרולינג סטונס העתיקו את החדשניות של הביטלס בתוך כמה חודשים, הרי שהשיר הוא המקביל להיי ג'וד. בתגובה אמר מיק ג’אגר בשנת 1969 "אהבתי את האופן שבו הביטלס ביצעו את היי ג'וד. התזמורת שם נועדה לא רק לתת כיסוי כללי לשיר - היה בזה משהו נוסף. אנו עשויים לעשות משהו כזה באלבום הבא שלנו".

השיר
----

השיר עוסק בנושאים מרכזיים של שנות השישים: אהבה, פוליטיקה, וסמים. כל בית בו מתאר את מהות האופטימיות הראשונית וההתפכחות שאחריה.

ג'ימי האטמייקר מאקסלסיור, מינסוטה, ארצות הברית, טען שהוא "מר ג'ימי" והוא זה שאמר את המשפט "לא תמיד אתה יכול להשיג את מה שאתה רוצה" לג'אגר במהלך מפגש מקרי בשנת 1964. פרשנות אחרת טוענת כי "מר ג'ימי" מתייחס למילר, שהיה מפיק הרולינג סטונס בין השנים 1968 ל-1973.

גם מריאן פיית'פול טענה להשפעתה: "ברור שתרמתי גם לשיר זה, אני יודעת שהשתמשו בי כמוזה לשירי הסמים הקשוחים האלה. הייתי מודעת לכך שהשתמשו בי אך זה היה למטרה ראויה".

האלבום Let It Bleed בו מופיע השיר

הפצת השיר
---------

ביולי 1969 השיר יצא על גבי תקליטון כצד B של "Honky Tonk Women" אך השיר לא נכנס לרשימות כלשהן. בשנת 1973, חברת התקליטים לונדון רקורדס הפיצה אותו שוב ואז הגיע למקום 42 במצעד הבילבורד הוט 100 ולמקום 34 במצעד 100 הסינגלים של Cashbox.

השיר הוא אחד מהפופולריים ביותר של הלהקה והופיע ב-8 אלבומי אוסף שלהם, 6 אלבומי הופעות חיות וב-9 סרטים של הופעות חיות. בהופעות של הרולינג סטונס השיר מבוצע כמעט בכל פעם ובהשתתפות הקהל שצועק תשובה לשאלה בשיר: מה הטעם שלך. השיר בוצע בהופעה חיה עם חברי מקהלת Voce קאמרית ומקהלת הנוער הלונדונית במופעי האיחוד של הסטונס ב-25 ו-29 בנובמבר 2012 בלונדון. אותו הליווי הופיע גם בגלסטונברי ובשתי הופעות בהייד פארק בשנת 2013.

משתתפים
-------

### רולינג סטונס

* מיק ג'אגר - שירה, גיטרה אקוסטית
* קית' ריצ'רדס - גיטרות אקוסטיות וחשמליות, שירה
* ביל ווימן - גיטרה בס
* צ'ארלי וואטס - לא ניגן בהקלטות (במקומו ניגן ג'ימי מילר)

### אחרים

* מקהלת באך לונדון - עיבודים מקהלתיים מאת ג'ק ניצשה
* אל קופר - פסנתר, עוגב, קרן צרפתית
* ג'ימי מילר - תופים
* רוקי דיז'ון - קונגות, מארקות, טמבורי
* מדליין בל - שירה
* ננט וורקמן - שירה
* דוריס טרוי - שירה.

נתוני מכירות
------------

| מקום | תארים | מכירות |
| --- | --- | --- |
| אוסטרליה (ARIA) | פלטינה | 70,000 |

קישורים חיצוניים
----------------

* You Can't Always Get What You Want, באתר Youtube
* ציטוטים של חברי הלהקה לגבי השיר - אתר

הערות שוליים
------------

1. ↑  ARIA Accreditations Documents, Dropbox (באנגלית)
**סוזן אנספק** (באנגלית: **Susan Anspach**;‏ 23 בנובמבר 1943 – 2 באפריל 2018) הייתה שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאית.

ביוגרפיה
--------

היא למדה דרמה ומוזיקה באוניברסיטה הקתולית בוושינגטון די. סי. ואחר כך חזרה לניו יורק, למדה באולפן השחקנים והחלה להופיע על הבמה בברודוויי ואוף ברודוויי. היא שיחקה בתפקיד הראשי של שיילה בגרסה הבימתית הראשונה של המחזמר "שיער".

היא שיחקה באוף ברודוויי במחזה מראה מעל הגשר לצידם של רוברט דובאל, ג'ון וויט ודסטין הופמן.

ב-1970 הופיעה לראשונה בקולנוע. בסרט "The Landlord" שביים האל אשבי ובו גילם בו ברידג'ס צעיר שקונה בניין בשכונה בברוקלין שמתגוררים בה בעיקר שחורים. באותה שנה התפרסמה במשחקה בסרט רסיסי חיים (Five Easy Pieces) של בוב רפלסון לצידו של ג'ק ניקולסון. בנה כיילב נולד באותה תקופה והיא טענה שניקולסון הוא האב אך הוא הכחיש.

ב-1972 הופיעה בתור גרושתו של וודי אלן בסרטו "שחק אותה סאם".

ב-1973 הופיעה בסרטו של פול מזורסקי "אני אוהב את גרושתי" לצידם של ג'ורג' סיגל, כריס כריסטופרסון ומרשה מייסון.

בשנות ה-70 היו שהשוו אותה בארצות הברית לקתרין הפבורן, אלא שהיא לא הצליחה כמוה להיחקק בתודעה ההוליוודית והקריירה שלה לא נסקה.

ב-1981 שיחקה בסרטו של דושאן מקבייב, "מונטנגרו". ב-1987 שיחה בסרט האימה "Blue Monkey". ב-1989 השתתפה בתפקיד קטן בסרט "Blood Red".

היא הופיעה גם בטלוויזיה באפיזודות של "מקמילן ואשתו", "רצח במשיכת קולמוס" ועוד.

חיים אישיים
-----------

ב-1968 נולדה בתה קתרין מיחסיה עם סטיב קארי שהופיע אתה במחזמר "שיער". ב-1970 ילדה את בנה כיילב וטענה שג'ק ניקולסון הוא אביו.ניקולסון הכחיש את הדבר ולא הכיר בילד. ב-1970 נישאה לשחקן מרק גודארד (אנ') שאימץ את שני ילדיה. הם התגרשו ב-1978. ב-1982 נישאה למוזיקאי בוב שרווד והתגרשה ב-1988.

היא מתה מאי ספיקת לב בביתה בלוס אנג'לס, בגיל 75.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סוזן אנספק** בוויקישיתוף

* סוזן אנספק, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* סוזן אנספק, באתר AllMovie (באנגלית)
* סוזן אנספק, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* סוזן אנספק, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* סוזן אנספק, באתר Discogs (באנגלית)
* סוזן אנספק, באתר Internet Broadway Database
* סוזן אנספק, באתר Aveleyman

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007441246205171
* BIBSYS: 4015857
* BNE: XX1540772
* BnF: cb13929925j (data)
* GND: 1153138255
* ISNI: 0000 0000 4500 4946
* LCCN: no92026471
* NKC: xx0150043
* NLK: KAC2020S3063
* NTA: 071343199
* SUDOC: 06876782X
* VIAF: 76503081
* WorldCat: lccn-no92026471

 |
**ארמנדו ברויה** (באלבנית: **Armando Broja**; נולד ב-10 בספטמבר 2001 בסלאף שבברקשייר, אנגליה) הוא כדורגלן אלבני המשחק בעמדת החלוץ בפולהאם ובנבחרת אלבניה.

קריירת מועדונים
---------------

### צ'לסי

ברויה גדל במחלקת הנוער של צ'לסי מהפרמייר ליג, אליה הגיע ממחלקת הנוער של טוטנהאם הוטספר. ב-8 במרץ 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשהחליף את אוליבייה ז'ירו בדקה ה-86 בניצחון 0–4 על אברטון במסגרת המחזור ה-29 בליגה לעונת 2019/2020.

ב-8 באוקטובר 2022 כבש שער בכורה בקבוצה במסגרת הפרמייר ליג, בניצחון 0–3 על וולברהמפטון וונדררס.

### השאלה לוויטסה ארנהם

ב-21 באוגוסט 2020 הושאל לוויטסה ארנהם מליגת העל ההולנדית לעונה אחת. ב-13 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–1 על ואלבייק במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2020/2021. ב-19 בספטמבר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–2 על ספרטה רוטרדם במסגרת המחזור השני בליגה. בסך הכול ערך 30 הופעות ליגה במדי ויטסה ארנהם במשך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע עשרה שערים.

### השאלה לסאות'המפטון

ב-10 באוגוסט 2021 הושאל לסאות'המפטון מהפרמייר ליג לעונה אחת. ב-25 באוגוסט הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשהבקיע צמד שערים בניצחון 0–8 על ניופורט קאונטי במסגרת הסיבוב השני של גביע הפוטבול ליג. ב-16 באוקטובר הבקיע את שערו הראשון נגד לידס יונייטד.

### השאלה לפולהאם

ב-1 בפברואר 2024 הושאל בוריה לפולהאם עד לסוף העונה.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-7 בספטמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אלבניה, בהפסד 0–1 לנבחרת ליטא במסגרת ליגת האומות 2020/2021. ב-5 בספטמבר 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–1 על נבחרת הונגריה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארמנדו ברויה** בוויקישיתוף
* ארמנדו ברויה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* ארמנדו ברויה, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  BROJA KOMEND SEIZOEN VITESSENAAR (VIDEO) באתר הרשמי של ויטסה ארנהם, 21 באוגוסט 2020 (בהולנדית)
2. ↑  Armando Broja: Southampton sign Chelsea teenager on season-long loan באתר BBC, 10 באוגוסט 2021 (באנגלית)
**עירית פרנק** (נולדה ב-16 בפברואר 1959) היא שחקנית ובמאית ישראלית. מנכ"לית תיאטרון הסמטה.

ביוגרפיה
--------

ילידת חולון, פרנק היא בוגרת מגמת התיאטרון בתיכון תלמה ילין. בהמשך למדה משחק בבית צבי וסיימה את לימודיה בשנת 1982. כבר באותה שנה השתתפה בסרטו של ג'אד נאמן "מגש הכסף" ובדרמת הטלוויזיה האמריקאית, "זיכרון אהבה", של NBC, בכיכובו של קירק דגלאס, תפקיד שעליו הייתה מועמדת לפרס אמי האמריקאי.

בשנת 1983 לוהקה לתפקיד הראשי בסרט "בחינת בגרות", שם גילמה את אורנה, תלמידת תיכון המנהלת רומן עם בן שכבתה (דן תורן) ונכנסת להיריון.

בשנת 1984 שיחקה בסרט "עדות מאונס" לצד מוסקו אלקלעי, ענת עצמון, נתן דטנר, אורי גבריאל, אושיק לוי ודליק ווליניץ ובאותה שנה השתתפה בסרט הקצר "קירות עץ דקים" לצד אבי קושניר.

בשנת 1985 השתתפה בסרטו של נדב לויתן "בנות" לצד חנה אזולאי הספרי, ענת טופול, חלי גולדנברג, קרוליין לנגפורד ואחרים. באותה שנה השתתפה גם בדרמה האמריקאית "עדיין לא גן עדן" לצד קווין מק'ינלי ואחרים.

בתחילת שנות השמונים עסקה פרנק גם בהוראת משחק בעיר לוד ובכלא הנשים נווה תרצה, הקימה את אחד הבוטיקים הראשונים ברחוב שינקין בתל אביב ועסקה בפעילות ציבורית. לאחר שנישאה וילדה את בתה ובנה עסקה בהפקה ושיווק הצגות, ערכה וביימה הצגות ילדים ("עלילות מיקי מהו", "פיט-פט-טו") ושימשה כעוזרת הפקה.

בשנת 1993 גילמה את ליאורה בסרטו עטור הפרסים של אסי דיין "החיים על פי אגפא".
בהמשך השתתפה בסרט הווידאו "המהפכה" (1995), בסרט הקצר "זכרונות מאפריקה" ובמספר סדרות טלוויזיה, בהן "החבר'ה הטובים", "טיפול נמרץ" ו"סיטי טאוור".

משנת 1998 ועד שנת 2008 שימשה פרנק כמנכ"לית וכמנהלת אמנותית של תיאטרון הסמטה. ב-2000 השתתפה בסרט "אודות המוניטין.

בשנת 2007 מונתה לתפקיד מנכ"לית האוניברסיטה העממית בתל אביב, ממנו פרשה כעבור שלוש שנים ושבה אל ניהול תיאטרון הסמטה.

מכהנת בנוסף כחברת הנהלת אמ"י וכחברה בפורומים שונים המייצגים את מוסדות התרבות בישראל.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **עירית פרנק** |

* עירית פרנק, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* עירית פרנק, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* עירית פרנק, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* עירית פרנק, באתר ספר הקולנוע הישראלי
* עירית פרנק, בתוך: שמעון לב-ארי, "מדריך 100 שנה לתיאטרון העברי", באתר החוג לתיאטרון של אוניברסיטת תל אביב
* עירית פרנק, באתר "הבמה"
* עירית פרנק, בתוך: שמעון לב-ארי, "מדריך 100 שנה לתיאטרון העברי", באתר החוג לתיאטרון של אוניברסיטת תל אביב
* רוני אפרת‏, עירית פרנק, מנהלת תיאטרון הסמטה: "נתתי צ'אנס לכפויי טובה רבים", באתר וואלה!‏, 29 בפברואר 2012
* ליאת רון, ‏עירית פרנק: "לא הגיוני שאמני פרינג' לא יקבלו כסף", באתר גלובס, 20 באוגוסט 2012
* אתר למנויים בלבד יאיר אשכנזי, עירית פרנק, 20 שנה מנהלת תיאטרון הסמטה, לא רוצה לזוז מהכיסא, באתר הארץ, 28 בפברואר 2019
* יעקב בר-און, ‏עירית פרנק: "התיאטראות הפכו לשוק של אולמות, אין שום ייחודיות", באתר מעריב אונליין, 19 במרץ 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑  יעקב בר-און, "פתאום אין לי מפלט מפני עצמי", דבר, 15 ביוני 1983
3. ↑  עירית פרנק מועמדת לפרס א.מ.י. - הוליווד, דבר, 29 במאי 1983
4. ↑  מרב יודילוביץ', עירית פרנק נאלצה לפרוש מניהול תיאטרון "הסימטה", באתר ynet, 29 באפריל 2008
5. ↑  מרב יודילוביץ', בצל המחאה: פרנק חזרה לנהל את "הסימטה", באתר ynet, 2 בנובמבר 2010
**פולי רשף** (נולד ב-16 בנובמבר 1949) הוא שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלי.

ביוגרפיה
--------

רשף נולד בטורקיה ועלה בגיל 14 לישראל. את שירותו בצה"ל עשה בצוותי הווי גייסות השריון. הוא למד בבית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים ואת לימודי הקולנוע עשה באוניברסיטת תל אביב. בנו הוא נמרוד רשף.

### קריירה בטלוויזיה ובקולנוע

רשף שיחק במספר סרטים וסדרות טלוויזיה. בשנת 1979 שיחק בסרטו של זאב רווח "לא לעלות יותר". ב-1985 לוהק לשחק בסרט "בר 51". בשנת 1989 שיחק בסרט הקולנוע "רסיסים". בשנת 1990 דיבב בסדרת האנימציה "אבירי האור הקסום". בשנת 1993 שיחק בסרט הקולנוע "מחפשת בעל על ארבע", לצדו של יהודה ברקן. בשנת 1998 שיחק בטלנובלה "תיק דנבר", ששודרה בערוץ 2. ב-2001 שיחק בסרט הקולנוע "מרס תורכי". בשנת 2002 שיחק באופרת הסבון "סיטי טאוור", בה גילם את דמותו של דורון פלג.

בשנת 2005 שיחק בסדרת הדרמה של הערוץ הראשון "כתב פלילי" ובסרט הטלוויזיה "עכשיו או לעולם לא". בשנת 2007 שיחק בסרט "ריקוד מסוכן", בו גילם את דמותו של "אבנר". בשנת 2008 לוהק לשחק בטלנובלה של הוט 3 "בובות". ב-2009 שיחק בסדרה "תיכון השיר שלנו". בשנת 2009 שיחק בסדרת הדרמה "עספור".

בשנת 2011 שיחק בסדרת הדרמה של ערוץ 10 "הצרות שלי עם נשים", בתפקיד "מנחם ליפקין". בשנת 2013 שיחק בסרט "כידון". ב-2014 שיחק בסרט "טוביאנסקי", המבוסס על פרשת טוביאנסקי והשתתף בכתיבת התסריט של "אילוף הגוררת". ב-2015 הופיע בקולו בלבד בסרט הקצר "בלדה ליוסף" בבימויו של ריקי שלח ובסרט "קמטי צחוק" של פיני עדן. ב-2019 הופיע בסרטו של טומי לנג, "מריונטה".

בשנת 2020 השתתף בסדרת הנוער "התחנה", בתור עורך הדין קנטי.
בשנת 2021 שיחק בתור ראש עיריית ת"א צוקרמן בסדרת הטלוויזיה "נעלמים" ושיחק בסדרת הטלוויזיה "השוטרים", בה גילם את ראש עיריית נהריה. בשנת 2022 גילם את הרב פליישמן בסרט "חומוס FULL טריילר".

### קריירה בתיאטרון

רשף שיחק במספר מחזות. בתיאטרון גבעתיים שיחק ב"מגזר השתקנים" ו"לה פמיליה". בתיאטרון הבימה שיחק במחזות "בוסתן ספרדי", "כמו דמעה בים" ו"מות דנטון". בתיאטרון חיפה שיחק במחזה "מטמורפוזה". בתיאטרון בית ליסין שיחק במחזות "שחק אותה סם" ו"נדוני אלטונה". בתיאטרון באר שבע שיחק במחזות "קומדיה של טעויות", "אפריל הקסום" ו"השחף". בתיאטרון תמונע שיחק במופע "פריחת ההדרים". בתיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער שיחק במחזה "יש ילדים זיג זג" על פי ספרו של דויד גרוסמן. בתיאטרון קרוב שיחק במחזה "הזבובים".

רשף לקח חלק בהצגות: "חכמי חלם", "רקמת נוצות הטווס", "שרה גבורת ניל"י", "שמלה גדולה", "ביל בול הגדול", "זה מסתובב", "משיח", "מלאך השלג", "דיבוק לשניים", "החלילן מהמלין", "ירח דבש", "קארין", "הרוח בערבי הנח"ל", "תלוי בתליין", גן עדן טרום חובה", "מוישה ונטילטור", "הרוטשילדים", "אבא מצליח אבל", "בסמטאות נפשנו", "הוא והיא", "בני הדוקטור", "אמי הגנרלית", "אוסקר –סקנדל במשפחה", "איפה הכסף?", "דירה לשניים","מגעים חמים" ו"בילבי".

בפברואר 2016 החל לשחק במחזה "מוטרפים מאהבה" מאת סם שפרד בתיאטרון הבימה.

רשף שיחק בהצגה "אני מפחדת ממך וירג'יניה" שכתבה וביימה נויה לנצט בפסטיבל עכו.

בשנת 2018 שיחק בהצגה "אמי הגנרלית" בתור אביו של מפקד הבסיס.

קישורים חיצוניים
----------------

* פולי רשף, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* פולי רשף, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* פולי רשף, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* פולי רשף, באתר ספר הקולנוע הישראלי
* פולי רשף, בארכיון הבימה
* יפעת יעקובסון, רשף את רשף, באתר ynet, 16 באפריל 2002
**פיטר הינווד** (באנגלית: **Peter Hinwood**; נולד ב-17 במאי 1946) הוא שחקן אנגלי, המוכר בשל גילום דמותו של רוקי בסרט הפולחן "מופע הקולנוע של רוקי" (1975).

חייו
----

הינווד עבד גם כצלם וכמודל מקצועי כאשר קידם את קריירת המשחק שלו. ב-1975 גילם את דמותו הבריאה, המשומנת, השרירית והאילמת של רוקי, בסרט פולחן אימה קלאסי, "מופע הקולנוע של רוקי". קול השירה של רוקי דובב בשלב הפוסט-פרודקשן על ידי הזמר האוסטרלי טרוור ווייט. וייט והינווד רואיינו על כך על ידי סקוט מייקלס, בספרו משנת 2002 -‏ "*Rocky Horror: From Concept to Cult*".

דמות "היצירה" של ד"ר של פרנק נ' פורטר היה התפקיד המשמעותי ביותר בקריירת המשחק הקצרה של הינווד. הינווד גילם בעבר את האל הרמס היווני ב"הרפתקאותיו של יוליסס", מיני סדרה בטלוויזיה בריטית, בשנות ה-1960 המאוחרות. הוא הופיע בסרט אימה אחר לפני רוקי, בדמותו של גאי במקאברה "טאם לין" של רודי מק'דאוול. אחרי "רוקי" הופיע בדרמה הרומית ההיסטורית "סבסטיאן" של פול המפריס ודרק ג'רמן.

כיום, הינווד הוא סוחר עתיקות בלונדון. בשנת 2000 אמר למגזין People שהיו שלוש סיבות לכך שבחר שלא להמשיך לחלוב את התהילה מ"מופע הקולנוע של רוקי": "אחת, אני לא יכול לשחק. שתיים, אני מתכווץ במבוכה בכל פעם שאני רואה את עצמי בסרט. שלוש, אני מתענג על חיים שקטים, שלווים". הינווד גם גילה כי בשנת 1994 מצא את מכנסי הזהב שלבש בסרט, ומכר אותם באמצעות בית מכירות בכ-1,000 דולר; כיום הם חלק מאוסף מזכרות רוק כבד, הם היו מוצגים לזמן מה במסעדת מירטל ביץ' בדרום קרוליינה, וכיום ניתן לראות אותם בהארד רוק אורלנדו.

קישורים חיצוניים
----------------

* פיטר הינווד, ברשת החברתית אינסטגרם
* פיטר הינווד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* פיטר הינווד, באתר AllMovie (באנגלית)
* פיטר הינווד, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* פיטר הינווד, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Lovatt-Smith, Lisa (1997). *London Living*, p. 100. Whitney Library of Design, an imprint of Watson-Guptill Publications, New York. ISBN 0-8230-836-4.
2. ↑  "Let's Do the Time Warp Again". *People*. 9 באוקטובר 2000. נבדק ב-19 באוקטובר 2010. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  "Item 008633 Peter Hinwood - The Rocky Horror Picture Show - Rocky's gold shorts". נבדק ב-28 בינואר 2013. `{{cite web}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: n97854734
* VIAF: 50986593
* WorldCat: lccn-n97854734

 |
**ארנסט וילימובסקי** (בפולנית: **Ernst Wilimowski**;‏ 23 ביוני 1916 – 30 באוגוסט 1997) היה כדורגלן פולני-גרמני, ששיחק בעמדת החלוץ. נחשב לאחד הכובשים הגדולים בכל הזמנים.

וילמובסקי היה לשחקן הראשון שהבקיע ארבעה שערים במשחק אחד במונדיאל, כאשר עשה זאת בשמינית גמר מונדיאל 1938 נגד נבחרת ברזיל וחמש דקות אחרי מבקיע ארבעת השערים הראשון, לאונידס דה סילבה, אך שער אחד מתוכם נפסל. הוא כבש 1,175 שערים בקריירה ו-554 שערים מתוכם רשמיים, ולפי הפדרציה הבינלאומית להיסטוריה וסטטיסטיקה של הכדורגל (IFFHS) נתון זה מציב אותו ככובש ה-12 הפורה ביותר בתולדות הכדורגל העולמי.

ביוגרפיה
--------

וילימובסקי נולד ב-23 ביוני 1916 בקטוביץ' שבקיסרות הגרמנית. אביו נפטר כשהיה צעיר בחזית מלחמת העולם הראשונה. שמו המקורי של וילימובסקי הוא ארנסט פראדללה, אך הוא שינה את שמו לשמו של אביו החורג בשנת 1929. כבר בגיל 13 שיחק וילימובסקי בקבוצה הראשונה של קטוביץ' בליגה הפולנית הבכירה. הוא היה נחשב לשחקן יוצא דופן שכבש כמויות רבות של שערים ועובדה לכך היא שלאחר שעבר לשחק ברוך חוז'וב, הוא כבש שם 112 שערי ליגה ב-86 משחקים בלבד. בנוסף לכמות השערים הרבה, הוא זכה עימה ב-4 תוארי אליפות פולין, וגם 3 פעמים בתואר האישי מלך השערים של הליגה. וילימובסקי היה לשחקן הראשון (והיחיד עד היום) לכבוש 9,8,7 ו-10 שערים במשחק אחד בליגה הפולנית. את עשרה השערים כבש נגד יוניון טורינג לודז'. את כל זה הוא עשה ב-5 שנים בהן שיחק ברוך חוז'וב. הוא הגיע גם לנתונים מרשימים מבחינת שערים גם בקבוצות פ.צ מערב קמניצר ואופנבורג, והוא סיים את קריירת המשחק שלו בפ.צ. קייזרסלאוטרן הגרמנית בשנת 1955.

בנבחרת פולין ערך וילימובסקי 22 הופעות בהן כבש 21 שערים בין השנים 1934–1939. הוא לא השתתף באולימפיאדת 1936 שנערכה בברלין, אך הוא חזר לשחק עבור הנבחרת במונדיאל 1938 שנערך בצרפת. אחד המשחקים הזכורים בקריירה שלו היה שמינית גמר מונדיאל 1938 כאשר פולין פגשה את ברזיל. אף על פי שפולין הפסידה במשחק זה, וילימובסקי כבש רביעייה לאחר שהשחקן לאונידאס דה סילבה כבש גם כן רביעייה אך שער אחד מתוכם נפסל. זהו המקרה היחידי בהיסטוריית המונדיאל בו שני שחקנים כבשו 4 שערים במשחק אחד. בסיום אותו טורניר הוא זכה בנעל הארד. בפרוץ מלחמת העולם השנייה ניצחה פולין 2–4 את הונגריה כשוילימובסקי כבש שלושה מהשערים.

במהלך קריירת משחק הכדורגל שלו, וילימובסקי שיחק גם בענף הספורט הוקי קרח.

ב-30 באוגוסט 1997 נפטר וילימובסקי בגיל 81 בקרלסרוהה שבגרמניה. בשנת 2016 נכתב עליו ספר בידי האמן הקרואטי ג'רגוביץ', על סיפור המשחק בין ברזיל לפולין במונדיאל 1938.

תארים
-----

רוך חוז'וב
* אליפות פולין (4): 1934, 1935, 1936, 1938

מינכן 1860
* הגביע הגרמני: 1942

אישיים
* מלך השערים בליגה הפולנית (3): 1934, 1936, 1939

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארנסט וילימובסקי** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 119354233
* ISNI: 0000 0000 7860 3910
* LCCN: n97014262
* VIAF: 50966776
* WorldCat: lccn-n97014262

 |
**מרסל ויטצ'ק** (בפולנית: **Marcel Witeczek**, נולד ב-18 באוקטובר 1968 בטיכי שבפולין) הוא כדורגלן עבר גרמני ממוצא פולני ששיחק בעמדת הקשר ההתקפי.

קריירת מועדונים
---------------

### באייר אורדינגן

ויטצ'ק היגר עם משפחתו מפולין לגרמניה בילדותו, ושיחק במועדוני ילדים ונוער בעיר אוברהאוזן, ולאחר מכן עבר לקבוצת הנוער של באייר אורדינגן. בשנת 1986 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של באייר אורדינגן, ששיחקה אז בבונדסליגה. ויטצ'ק שיחק בקבוצה חמש עונות, בהן ערך 142 הופעות וכבש 22 שערים. בעונת 1991 ירדה באייר אורדינגן לליגת הבונדסליגה השנייה, ולכן ויטצ'ק חתם בשורות אלופת הבונדסליגה הטרייה, קייזרסלאוטרן.

### קייזרסלאוטרן

בקייזרסלאוטרן שיחק ויטצ'ק שתי עונות, בהן הבקיע 19 שערים ב-68 הופעות. ויטצ'ק השתתף עם הקבוצה בגביע אירופה לאלופות בעונת 1992, שם הודחה בשמינית הגמר על ידי ברצלונה, לאחר שהפסידה 2-0 בקאמפ נואו, והובילה 3-0 בגומלין, אך שער בדקה ה-90 של חוסה מריה באקרו העלה את ברצלונה לרבע הגמר בזכות שערי חוץ.

### באיירן מינכן

הצלחתו של ויטצ'ק בקייזרסלאוטרן עוררה התעניינות בבאיירן מינכן, שם חתם בשנת 1993 ושיחק ארבע עונות. עם באיירן מינכן זכה ויטצ'ק באליפויות הבונדסליגה בעונות 1994 ו-1997, ובגביע אופ"א בעונת 1996, לאחר ניצחון במפגש כפול בגמר על בורדו, כשבדרך לזכייה בתואר, הבקיע ויטצ'ק שערים בשני משחקי חצי הגמר נגד ברצלונה. בשני המשחקים במפגש הכפול מול בורדו נכנס כמחליף. סך הכול, צבר ויטצ'ק בארבע עונותיו בבאיירן מינכן 97 הופעות בבונדסליגה, בהן כבש תשעה שערים.

### בורוסיה מנשנגלדבך וסוף הקריירה

בקיץ 1997 חתם ויטצ'ק בבורוסיה מנשנגלדבך, שם שיחק שש עונות. בכל שש העונות שיחק לפחות 30 משחקים בכל עונה, והפך לשחקן מפתח בקבוצה. בשנת 1999 ירד ליגה בפעם השנייה בקריירה שלו, הפעם עם בורוסיה מנשנגלדבך, ועלה עם הקבוצה בחזרה לבונדסליגה בתום עונת 2001. בתום עונת 2003 עזב את הקבוצה לאחר שצבר 167 הופעות, בהן כבש 13 שערים, ועבר לוטנשייד 09 ששיחקה אז בליגות האזוריות, שם שיחק שתי עונות, לפני שסיים את הקריירה במועדון החובבים פ.צ. אלבשטאדט בשנת 2007.

קריירה בינלאומית
----------------

ויטצ'ק שיחק בנבחרות הצעירות של גרמניה המערבית, אך לא זומן מעולם לנבחרת הבוגרת. 
בשנת 1985 ייצג ויטצ'ק את גרמניה המערבית באליפות העולם לנוער עד גיל 17 שנערכה בסין. נבחרתו הפסידה בגמר לנבחרת ניגריה, אך ויטצ'ק זכה בנעל הזהב של הטורניר עם שמונה הבקעות. 

בגמר אליפות העולם עד גיל 20 שנערכה בצ'ילה בשנת 1987, כבש ויטצ'ק שער שוויון מאוחר נגד נבחרת יוגוסלביה, שהוביל את הקבוצות להארכה ולפנדלים. בבעיטות ההכרעה, ויטצ'ק החמיץ את הפנדל הראשון, והיה היחיד שהחטיא מכל הבועטים של שתי הנבחרות, דבר שהוביל לזכייתה של יוגוסלביה בתואר, כשויטצ'ק מסתפק שוב בנעל הזהב עם שבע הבקעות בטורניר זה, לאחר הפסד נוסף בגמר.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt
הלוח בכניסה למסעדה עם מילות השיר "במסעדה אצל עזורה" של יוסי בנאי
**עזורה** היא מסעדה הנמצאת ברחוב האשכול 4 בירושלים, בתוך שוק מחנה יהודה. המסעדה - שמתמחה בתבשילים כורדיים, עיראקיים וטורקיים, נפתחה בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20 על ידי עזרא שרפלר, ונחשבת עד היום לאחת המסעדות הבולטות בעיר. למסעדה סניף במתחם גן החשמל בתל אביב.

אודות
-----

שרפלר נולד בעיר דיארבקיר שבדרום-מזרח אנטוליה בשנת 1933. לאחר עלייתו ארצה בשנת 1949, וכשהוא בן 17, חבר שרפלר לרחמים בן יוסף, והשניים הקימו את מסעדת "רחמו" בשוק מחנה יהודה. מספר שנים לאחר מכן, שרפלר החליט לעזוב את המסעדה ועם ברכתו של בן יוסף, פתח את מסעדת עזורה בשכונת ממילא. בשנות ה-60, ואחרי שנחתם הסכם ג'נטלמני בין שרפלר לבין בן יוסף, הועברה המסעדה מממילא ונפתחה מחדש כדוכן בשוק.

בימיה הראשונים של המסעדה הוגש מספר מנות מצומצם, ובעיקר אורז ושעועית, חומוס ומג'דרה. היה זה בתקופה ששרפלר עבד לבדו במסעדה, כששימש כטבח, מלצר ומנהל בו זמנית. בהמשך הצטרפו אליו בניו, ותפריט המסעדה התרחב לקובה ותבשילי בשר. בשנת 1981, לאחר שזזה מספר פעמים, עברה המסעדה למיקומה הנוכחי בשוק העיראקי במחנה יהודה. באותה תקופה החלו לפקוד את המסעדה פוליטיקאים ואמנים, דוגמת חיים גורי, צחי הנגבי, ישראל כ"ץ, משה נסים, שאנן סטריט וגדעון עזרא.

בשנת 2009, עם עליית הפופולריות של שוק מחנה יהודה, התרחבה גם המסעדה על מספר מבנים קטנים ברחוב. שעת הסגירה המוקדמת (סביב 14:00 בצהריים), שהייתה מקובלת בעבר, השתנתה, והמסעדה החלה לעבוד עד שעות הערב המוקדמות. שש שנים לאחר מכן נחנך הסניף הראשון של המסעדה בתל אביב, שמנוהל על ידי בניו של שרפלר. 

בספר השירה "כשאמא שלי הייתה מלכה" של יוסי בנאי, שיצא לאור ב-1996, מופיע השיר "במסעדה אצל עזורה", שמתאר את חוויותיו של בנאי כאורח במסעדה. מילות השיר מופיעות על לוח מתכת ברחבה החיצונית של המסעדה.

קישורים חיצוניים
----------------

 עזורה, ברשת החברתית פייסבוק

* אתר למנויים בלבד חגי עמית, לא רק המחיר: ההבדלים הקטנים בין מסעדת עזורה בירושלים והסניף שלה בת"א, באתר TheMarker‏, 15 בספטמבר 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד איתן לשם, מת עזרא "עזורה" שרפלר, האיש מאחורי המיתולוגיה הירושלמית בת ה-70 במחנה יהודה, באתר הארץ, 14 בדצמבר 2022
2. ↑  שרון בן-דוד, ‏עזרא שרפלר, איש "עזורה" האגדית ממחנה יהודה, נפטר בגיל 90, באתר "Time Out ישראל", 14 בדצמבר 2022
3. 1 2  גרדה גלזר‏, המוסד: עזורה, באתר וואלה!‏, 19 במרץ 2012
4. ↑  יעל לאור‏, מעצמת הקובה מתרחבת: מסעדת עזורה פותחת סניף בת"א, באתר וואלה!‏, 3 בפברואר 2015
5. ↑  דוד אסף‏, קיר השירים: סיור ספרותי בשוק מחנה יהודה, בבלוג "עונג שבת", 2 בנובמבר 2018
**אייזק ברגר** (באנגלית: **Isaac Berger**;‏ 16 בנובמבר 1936 – 4 ביוני 2022) היה מרים משקולות יהודי-אמריקאי, אלוף אולימפי, אלוף עולם ושיאן עולם בהרמת משקולות בקטגוריית משקל נוצה (עד 60 קילוגרם). 

באותם ימים, תחרויות הרמת המשקולות כללו שלושה סגנונות: הדחיקה וההנפה הקיימים גם כיום, וסגנון שלישי, הלחיצה, שדמה לסגנון הדחיקה למעט בחלק השני השני של התנועה שנעשה בכוח ידיים בלבד, ללא הקפיצה אל מתחת למשקולת. ב-1957, במסגרת תחרויות המכביה החמישית, קבע ברגר בתל אביב שיא עולם בסגנון הלחיצה - שיא העולם הראשון שנקבע על אדמת ישראל.

ביוגרפיה
--------

ברגר נולד בירושלים, בנו של רב. משפחתו עברה לארצות הברית בילדותו, שם גילה אותו בוב הופמן, מאמן הנבחרת האולימפית של ארצות הברית בהרמת משקולות הנחשב לאחד מהחשובים שבבוני הענף בארצות הברית.

### אולימפיאדת מלבורן

בתחרות במשקל נוצה באולימפיאדת מלבורן (1956) זכה ברגר במדליית זהב כאשר הרים 352.5 קילוגרם בסיכום שלושת הסגנונות. הוא קבע שיאים אולימפיים בהנפה (107.5 ק"ג) ובדחיקה (137.5 ק"ג).

### המכביה החמישית

ב-24 בספטמבר 1957 התחרה ברגר כאלוף אולימפי במסגרת המכביה החמישית. בסגנון הלחיצה קבע ברגר שיא עולם כשהרים 117 ק"ג. זהו שיא העולם הראשון שנקבע על אדמת ישראל.

### אליפות העולם 1958

באליפות העולם 1958 בסטוקהולם זכה ברגר לראשונה בתואר אלוף העולם, תוך שהוא קובע לראשונה שיא עולם בסיכום שלושת הסגנונות כשהרים בסך הכל 372.5 ק"ג.

באליפות העולם שנה לאחר מכן הפגין ברגר יכולת פחותה, הרים 362 ק"ג והסתפק במדליית הכסף.

### אולימפיאדת רומא

ברגר ניסה להגן על תארו האולימפי באולימפיאדת רומא (1960), שם התפתח קרב בינו לבין מרים משקולות סובייטי אותו ניצח ברגר 6 פעמים בעבר. הפעם, לאחר קרב שנמשך עד 4 לפנות בוקר, הייתה ידו של הסובייטי על העליונה, כשהשווה את שיאו העולמי בן השנתיים של ברגר בסיכום הסגנונות. ברגר נאלץ שוב להסתפק במדליית הכסף.

ברגר גמל למתחרהו כשזכה במדליית הזהב באליפות העולם ב-1961 כשהסובייטי נדחק למקום השלישי.

### אולימפיאדת טוקיו

ברגר גילה יכולת גבוהה מאוד באולימפיאדת טוקיו (1964), וקבע שיא אולימפי חדש של 122.5 ק"ג בלחיצה, ושיא עולם של 152.2 ק"ג בדחיקה. למרות היכולת הגבוהה ותוצאת סיכום של 382.5 ק"ג, החמיץ ברגר את מדליית הזהב לאחר שיריבו העיקרי מיפן הניף 15 ק"ג יותר ממנו.

היכל התהילה
-----------

* ב-1965 התקבל אייזק ברגר להיכל התהילה של הרמת המשקולות האמריקאית.
* ב-1980 התקבל ברגר להיכל התהילה של הספורט היהודי.

נפטר ב-4 ביוני 2022.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אייזק ברגר** בוויקישיתוף

* אייזק ברגר, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי
* אייזק ברגר, באתר olympedia.org
* יהודי יליד ירושלים הביא נצחון לארצות-הברית בהרמת משקלות, מעריב, 25 בנובמבר 1956
* אייזק ברגר באתר *Lift Up* (באנגלית)
* בן של רב, חזן ו.. שיאן העולם בהרמת משקולות, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, דצמבר 2019

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1061358607
* VIAF: 312620227
* WorldCat (עם VIAF): 312620227

 |
**הפרלמנט הצ'כי** (בצ'כית: **Parlament**) הוא הרשות המחוקקת בצ'כיה. הוא היושב בבירת המדינה - פראג ומורכב משני בתים, הנבחרים בבחירות דמוקרטיות:

* הבית העליון הוא הסנאט הצ'כי, ובו כ-81 נציגים.
* הבית התחתון הוא בית הנבחרים הצ'כי, ובו כ-200 נציגים.

סמכויות הפרלמנט הן: עיסוק בחקיקה חדשה, שינוי החוקה, אשרור הסכמים בינלאומיים; במידת צורך - הכרזת מלחמה, אישור של נוכחות כוחות צבא זרים בצ'כיה או שיגור כוחות צבא צ'כיה מחוץ למדינה.

חברי הסנאט נבחרים במחוזות בחירה של נציג יחיד לתקופה של שש שנים ואילו חברי בית הנבחרים נבחרים לתקופה של ארבע שנים ב-14 מחוזות בחירה, החופפים למחוזות המנהליים של צ'כיה. שליש מחברי הסנאט עומדים לבחירה בכל שנתיים, בדומה לנוהג בסנאט של ארצות הברית.

מסורת פרלמנטרית החלה באזור עוד בימי האימפריה האוסטרית. פרלמנט בשם "המועצה הקיסרית" (*Reichsrat*, *Říšská rada*) נוצר בשנת 1861. הפרלמנט הצ'כי נוצר לאחר תהליך פדרליזציה של צ'כוסלובקיה בשנת 1968. בית הנבחרים המשיך פרלמנט זה ובשנת 1996 נוצר הסנאט.

ראו גם
------

* הסנאט הצ'כי
* בית הנבחרים הצ'כי
* בתי מחוקקים לפי מדינה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הפרלמנט הצ'כי** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של הסנאט הצ'כי (באנגלית)
* אתר האינטרנט הרשמי של בית הנבחרים הצ'כי (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: kn20020403035
* VIAF: 293875744
* WorldCat: viaf-293875744

 |
הטאירה רומית, תבליט, המאה השנייה לספירה. חסר ראשה של הדמות בתבליט.
**הטאירה** (ביוונית: **εταίραι**, ברבים: הטאירי) היה המעמד הגבוה ביותר של זונות ביוון העתיקה - בדומה לקורטיזנות של אירופה בתקופת הרנסאנס. ההטאירי שימשו מלוות מתוחכמות שבילו עם לקוחות קבועים יותר מאשר מעניקות שירותי מין.

ביוון העתיקה ההטאירי היו למעשה נשים חופשיות בעלות השפעה. הן נדרשו ללבוש בגדים מיוחדים ולשלם מיסים, והורשו לאגור רכוש. מרביתן היו שפחות משוחררות או נשים זרות ולא נשים יווניות חופשיות. ההטאירי היו ידועות בכישוריהן בתחום הריקוד והמוזיקה, ובניגוד לנשים היווניות היו משכילות והיו מסוגלות לדבר על פילוסופיה ותרבות - הן היו הנשים היחידות שיכלו להשתתף בסימפוזיונים ולהביע דעתן - וגברים הקשיבו להן.

חשיבותן של ההטאירה באה לידי ביטוי בנאומו של אפולודורוס איש אכרנאי (המאה ה-4 לפנה"ס) "נגד נאיירה" (אנ'), שבו אמר:

"יש לנו הטאירה להנאה, פאלאקאה (פילגשים) לספק את צורכי הגוף, ונשים להוליד יורשים חוקיים ועל מנת לשמור באופן נאמן על תכולת הבית".

הטאירי ידועות
-------------

הידועה בין ההטאירי הייתה תרגליה - הטאירה איונית המוזכרת בכתביו של פלוטרכוס. הטאירי נוספות הן אספאסיה - הפילגש של פריקלס, רודופיס המוזכרת אצל סאפפו והרודוטוס, תאיס - פילגשו של אלכסנדר הגדול ואם שושלת תלמי ופרינה - קורטיזנה ידועה מהמאה ה-4 לפנה"ס.

הטאירה. פרנצ'ישק סמורקו, 1906
בשנת 2023 התגלה בישראל קבר של הטאירה עם מראת ברונזה נדירה שהשתמרה באופן יוצא דופן.

ראו גם
------

* זנות ביוון העתיקה

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **הטאירה** |

* חיי נשים באתונה הקלאסית.(באנגלית)
* הטאירה - באנציקלופדיה רומנה. (באנגלית)
* הטאירה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* הטאירה, באתר אנציקלופדיית ההיסטוריה העולמית (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ירון דרוקמן, קבר של "אשת ליווי" מלפני כ-2,300 שנה נחשף בירושלים, באתר ynet, 27 בספטמבר 2023
ז'מבון-חמאה עם שינקן
 מקרה מיוחד של ז'מבון-חמאה עם ז'מבון מיובש מיושן. (באיטלקית:prosciutto crudo)
כריך **ז'מבון-חמאה (שינקן-חמאה)** (בצרפתית: **Jambon-beurre)** או לפעמים רק "**פריזאי"** הוא כריך המורכב מחצי באגט שבו נמרחה חמאה והונחו פרוסות של שינקן מבושל, הנקרא גם "שינקו לבן" (באיטלקית: prosciutto cotto) ולעיתים מוגש עם חמוצים. 

מאפיינים

מחקר שבוצע על ידי המכון לגסטרונומיה של פריז איפשר להתחקות אחר מקורו של ז'מבון-חמאה ובמיוחד למצוא את האדם מאחורי הכריך הזה. לפיכך היה זה השף קונדיטור הידוע בשם דה קאבל שהיה הראשון שהעלה את הרעיון להניח פרוסת ז'מבון (שינקן) על באגט עם חמאה כבר ב-1867.
Catégorie:Article à référence nécessaire
הכריך נאכל לעיתים קרובות לארוחת בוקר, זהו האבטיפוס של הארוחה הפופולרית שפועלים צרפתים הזמינו באופן מסורתי בביסטרו לארוחת צהריים, או שהם צרכו בפיקניקים. ככזה, זוהי הארוחה הנצרכת ביותר בצרפת, המדינה היחידה שבה נתח השוק של הכריך הזה אינו יורד בהשוואה לזה של ההמבורגר. בשנת 2009, הצרפתים קנו 830 millions ז'נבון-חמאה בשנה, או יותר מ 2,2 millions ליום, המייצגים 72 אחוזים מסך הצריכה הלאומית של "כריכי באגט", עצמם ומכסים 64 אחוזים מסך צריכת הכריכים בצרפת. .

בשנת 2017, לראשונה בצרפת, מכירות ההמבורגרים עלו על אלו של חזיר וחמאה  .

גירסאות
-------

* הוספת צ'יפס לכריך ז'אנבון-חמאה יכולה להפוך אותו לכריך אמריקאי .
* תוספת של חסה טרייה יכולה להפוך אותה לכריך פריזאי.
* תוספת של גבינה, ירקות חיים ומיונז הופכת אותו לכריך דגובר בבלגיה דוברת הצרפתית.
* הוספת עגבנייה יכולה להוסיף עוד טעם.
* התוספת של נקניקיית פרנקפורטר הופכת אותו לכריך וורסט.

מידע תזונתי
-----------

הכריך מספק בסביבות 400 קלוריות בסך הכל, עבור צפיפות קלורית של 285 קלוריות ל-100 גרם, ערכים אלו משתנים בהתאם ליצרן ולמשקל הכריך. התוכן המרכיב מתחלק במיוחד כדלקמן:

* קלוריות : 285 קק"ל / 100 גרם כריך
* שומנים : 11,5/ 100 גרם כריך
* פחמימות : 33,7/ 100 גרם כריך
* חלבונים : 9,93 / 100 גרם כריך

הערות שוליים
------------

ראו גם
------

 

### קישורים חיצוניים

* "Les meilleurs "jambon-beurre" de Paris" (pdf). *lefigaro.fr*. נבדק ב-21-12-2021. `{{cite web}}`: יש לבדוק את התאריך ב: `|access-date=` (עזרה).

1. 1 2  "En France, le jambon-beurre terrasse le hamburger". *nouvelobs.com*. 3 mars 2009. נבדק ב-21-12-2021. `{{cite web}}`: יש לבדוק את התאריך ב: `|access-date=` and `|date=` (עזרה).
2. ↑  "Le burger détrône pour la [[:תבנית:1re]] le jambon-beurre". *L'Essentiel*. 20-03-2018. נבדק ב-21-12-2021. `{{cite journal}}`: URL–wikilink conflict (עזרה); יש לבדוק את התאריך ב: `|access-date=` and `|date=` (עזרה).
3. ↑  "Alimentation : le jambon-beurre est-il un choix stratégique ?". *francetvinfo.fr*. 2 mars 2017. נבדק ב-21-12-2021. `{{cite web}}`: יש לבדוק את התאריך ב: `|access-date=` and `|date=` (עזרה).
4. ↑  "Sandwich baguette, jambon, beurre". *ciqual.anses.fr*. Table de composition nutritionnelle des aliments Ciqual 2020. נבדק ב-21-12-2021. `{{cite web}}`: יש לבדוק את התאריך ב: `|access-date=` (עזרה).
**חוליות** (כותרת המשנה: דפים למחקר בספרות יידיש וזיקותיה לספרות העברית) היה כתב עת ספרותי מחקרי ישראלי שהוקדש לספרות היידיש והופיע משנת 1993 ועד 2008. כתב העת יצא לאור בלשון העברית, וכלל מובאות רבות, עם תרגום בצידן, בלשון יידיש.

היסטוריה
--------

כתב העת היה למעשה מעין שנתון שיצא לאור בשיתוף בין-אוניברסיטאי של תל אביב, ירושלים, חיפה ובר-אילן. היוזמה להוצאתו באה מחוגי היידיש של אוניברסיטת חיפה, ובראש היוזמים והפועלים להוצאתו עמדו ד"ר שלום לוריא ופרופ' חיה בר-יצחק.
בכתב העת חוליות השתתפו חוקרי לשון היידיש וספרותה מכל רחבי העולם היהודי. הוצאתו לאור התאפשרה גם בשל תרומות נדיבות של קרנות תרבות היידיש בעולם, ובהן בית שלום עליכם בתל אביב, מכון דב סדן באוניברסיטה העברית בירושלים, הרשות הלאומית לתרבות היידיש, קרן לרנר ליידיש ועוד.

בצד כתב העת חוליות הוקמה גם הוצאת ספרים קטנה בשם "ספרית חוליות", ובה יצאו לאור תרגומים, ובלשון העורכים: "ספרית חוליות היא מפעל של תרגומים עם עיונים, מספרות יידיש לעברית".
בקיץ 2008 יצאה לאור חוברת מס' 11, האחרונה לכתב העת. שניים מעורכי 'חוליות', ד"ר שלום לוריא וד"ר ליאונרד פראגר, נפטרו; לאחר מכן לא נמצא מי שימשיך ויוציא לאור את כתב העת.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של חוליות
* כתב העת חוליות באתר אוניברסיטת חיפה
* חוליות באתר לקסיקון הספרות העברית החדשה