recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**ארז קוחנסקי** (נולד ב-3 ביולי 1984 בתל אביב), הוא כדורסלן עבר ישראלי, שיחק בעמדות הקלע והסמול פורוורד. גובהו 1.96 מטר.

קריירה
------

קוחנסקי גדל בקבוצת הנוער של מכבי תל אביב. מגיל 16 היה קפטן קבוצת הנוער של המועדון והיה שותף לזכייתה באליפות ובגביע בעונות 2000-2001 ו- 2001-2002. בסוף עונת 2001-2002 החל להתאמן עם הקבוצה הבוגרת.

בעונת 2002-2003 שיחק קוחנסקי בקבוצה הבוגרת של מכבי תל אביב, והיה שותף לזכייתה באליפות ליגת העל הישראלית ובגביע המדינה בכדורסל, ובהגעתה לגמר הליגה האדריאטית.

לאחר שלא קיבל הזדמנות אמיתית בקבוצת האם, עבר קוחנסקי בעונת 2003-2004 לקבוצת מכבי ראשון לציון. בסיום אותה העונה השתתף קוחנסקי באליפות אירופה עם נבחרת העתודה של ישראל בכדורסל וזכה איתה במקום השני.

גם בעונת 2004-2005 שיחק קוחנסקי בראשון לציון, והיה שותף לעליית הקבוצה לפלייאוף של ליגת העל ולחצי גמר גביע המדינה בכדורסל. כמו כן, שיחק ארז בסיום אותה עונה עם נבחרת העתודה באליפות העולם עד גיל 21, בה הגיעה הנבחרת למקום ה-10.

בעונת 2005-2006 שיחק ארז בקבוצת בני השרון.

בעונת 2006-2007 עבר קוחנסקי לקבוצת עירוני רמת גן, איתה הגיע לחצי גמר גביע המדינה בכדורסל. בסיום אותה עונה שיחק ארז במסגרת האוניברסיאדה עם הנבחרת האולימפית בכדורסל.

את עונת 2007-2008 פתח קוחנסקי בעירוני רמת גן, אך באמצע העונה עבר למכבי אשדוד מהליגה הלאומית עקב מיעוט הדקות שלהן זכה ברמת גן.

בעונת 2008-2009 שב קוחנסקי לליגת העל במדי העולה החדשה אליצור קריית אתא, שבה שימש כקפטן והיה שותף לירידת הקבוצה לליגה הלאומית.

בעונת 2009-2010 חזר קוחנסקי לקדנציה שנייה במדי מכבי אשדוד מהליגה הלאומית ומונה להיות הקפטן.

בעונת 2010-2011 חזר קוחנסקי עירוני רמת גן שירדה לליגה הלאומית.

בעונת 2011-2012 ירד קוחנסקי לליגה הארצית והצטרף לקבוצת מכבי עירוני רעננה, שהתפצלה מקבוצת בני השרון וזאת לאחר שכבר שיחק בעבר בקבוצה המאוחדת של בני השרון.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר פיב"א
* פרופיל, באתר היורוליג
סמינר **מעלות בית יעקב** (מכונה בקצרה **מעלות**) הוא סמינר חרדי ליטאי הממוקם בשכונת רמת שלמה בירושלים. בתיכון לומדות כ-500 בנות ובסמינר כ-300.

הקמתו
-----

הסמינר הוקם על ידי הרב אליעזר רוב, איש חינוך מבית וגן בשנת 1997. בתחילה שכן הסמינר במבנה ששימש בעבר כבית מלון והוסב לשמש כמבנה חינוך, בשכונת שמואל הנביא.

בשנת 2015 עבר הסמינר למבנה חדש בשכונת רמת שלמה.

בשנת 2016, לאחר שאירח ביקור של ראשי מפלגת דגל התורה בחנוכת המבנה החדש של הסמינר, נפטר מנהל הסמינר, אליעזר רוב לאחר שנאבק שנים במחלה. לאחר פטירתו עבר ניהול הסמינר לאחיו הרב צבי רוב ולבנו הרב אריה רוב.

מנהלת התיכון הייתה בעבר מרים קורן. בעקבות המחלוקת בציבור הליטאי עזבה קורן, לאחר מכן שימשה כמנהלת צביה רוטנברג. בסוף חודש פברואר 2022 התקיימה מול התיכון עצרת מחאה, לאחר שפורסמו נגד רוטנברג האשמות על פגיעה מינית והיא המשיכה לכהן בתפקידהעד לסוף חודש מרץ 2022. לאחר העדויות, עזבה את הניהול ובמקומה נתמנתה מנהלת אחרת.

בתיכון לומדות 500 תלמידות, 300 בסמינר ו-200 במרכז ההשתלמויות[דרוש מקור]. במרכז ההשתלמויות מתקיימים לימודים לצורך הסמכה להוראה, לימודים לתואר ראשון אקוויוולנטי (שווה לדרגת שכר), לימודים לצורך קבלת גמולים למורות, תחומי העשרה כלליים.

מאפייני הסמינר
--------------

הסמינר הוא סמינר חרדי ליטאי המורכב מתיכון לכיתות ט-יב, בו נערכים מבחני בגרות חלקית ומבחני חוץ. בתיכון ישנן ארבע כתות בשכבה מתוכן כיתה קטנה. בנוסף לתיכון בסמינר כיתות י"ג-י"ד בהן הכשרה במספר מסלולים ובהם הוראה, חינוך מיוחד, גננות, הנדסאות מחשבים, הנדסאות אדריכלות, ראיית חשבון ועיצוב פנים.

בתקופת הקורונה התקיימו הלימודים בשידור טלפוני ומייל.

עם הקמתו, שאפה הנהלת הסמינר להנהיג קו מתון יותר מהסמינרים שהיו קיימים בעבר הסמינר החדש והסמינר הישן במיוחד בקבלת בנות להורים שאינם אברכים, אך עם השנים הטשטשו ההבדלים בין הסמינרים.[דרוש מקור]

בשנת 2012 פתח הסמינר גם מרכז השתלמויות למורות, המעניק דרגת שכר אקוויוולנטית לתואר BA, וכן השתלמויות למורות לצורך קבלת גמולי השתלמות, וכן מסגרות ללימודי ערב המעניקות תעודות הסמכה לחינוך מיוחד ולגננות ללומדות בהם מספר שנים.

ראו גם
------

* סמינר בית יעקב
* מרכז בית יעקב למורות

הערות שוליים
------------

1. ↑  טרגדיה: שעות לאחר שאירח את ראשי 'דגל', מנהל סמינר "מעלות" נפטר(גלריה), באתר אקטואליק, ‏2016-02-07
2. ↑  אבי רבינא, ‏הסכסוך ב"פלג הירושלמי": מנהלת בית הספר - פוטרה מתפקידה, באתר כיכר השבת, 24 ביולי 2019
3. ↑  יפעת ארליך, ‏חמש נשים יוצאות נגד המורה הנערצת: "כפתה עצמה עלינו", באתר ישראל היום, 16 בפברואר 2022
4. ↑  אליעזר היון, מחאה חרדית נגד המשך העסקת מנהלת שנטען כי פגעה מינית בתלמידות, באתר ynet, 7 במרץ 2022
5. ↑  QlikView, ic.education.gov.il
סמל ועד חלוצי יסוד המעלה
**ועד חלוצי יסוד המעלה** (בצרפתית: Avant-garde comité pour la colonisation de la palestine) הוקם ביפו בכ"ח באדר תרמ"ב - 9 במרץ 1882, על ידי זלמן דוד ליבונטין, במטרה לרכוש קרקעות בארץ ישראל, לקיים התיישבות חקלאית של יהודים ולייסד מושבה ליוצאי רוסיה.

הרקע להקמת הוועד
----------------

משנת 1880 ואילך הגיעו ליפו שליחים של קהילות וקבוצות שבקשו להקים מושבה בארץ ישראל. זלמן דוד ליבונטין מספר כי השליחים לא הבינו את שפת הארץ ואת שיטת קניית הקרקעות ואז "הסרסורים השונים מאחינו מארץ הקודש, אשר למדו מעט לדבר ערבית, יסובו אותם כדבוֹרים". הוא הגיע למסקנה כי השיטה הקיימת לאיתור קרקעות וביצוע עסקות אינה טובה להתיישבות היהודית. לרוכש הזר היו מגבלות:

1. לא ידע איזה מקומות בארץ מתאימים להתיישבות חקלאית.
2. ה"סרסורים" אינם עושים תפקידם באמונה. הם מבקשים למכור אדמה בכל מחיר, ללא מסירת כל הפרטים.
3. גם אם יימצא חלקה מתאימה הוא לא יודע איך לקנות ואיך מכינים עסקת רכישה.
4. כישלון של השליח במציאת הקרקע וההפסד הכספי הכרוך בכך גרם לביטול התוכניות לעלייה לארץ ישראל.

ב-9 במרץ 1882 ייסדו זלמן דוד ליבונטין ויחיאל מיכל פינס את "ועד חלוצי יסוד המעלה", שמטרתו הייתה יישובה של ארץ-ישראל ומגמתו לייעץ למתיישבים החדשים. בראש הוועד עמד זלמן דוד לבונטין, וחיים אמזלאג היה נשיא הכבוד.

סיור חברי הוועד
---------------

ב-19 במרץ 1882, יצאו חברי הוועד לסיור בשפלת יהודה על מנת לבחון קרקעות העומדות למכירה. תחילה הגיעו לוואדי חנין, יישובו לעתיד של ראובן לרר, והתאכסנו בביתו של האיכר הגרמני שהתגורר שם. הם המשיכו לכפר הערבי איסדוד ולנו אצל ארמני בעל טחנת קמח. הגיעו עד לעזה. בעזה ניהלו משא ומתן עם הפחה של העיר על התיישבות בסביבות העיר, המשיכו לדיר אל בלח, ואזור בו יושבים בדואים אך לא מצאו נחלה מתאימה להתיישבות. הם עלו לירושלים אל מנהיג הטמפלרים שהמליץ בפניהם שייבנו המושבה, בעדיפות ראשונה, בית ספר ובית כנסת. לאחר בדיקת חלקה נוספת שהוצעה למכירה בדרך שבין רמלה לבין ירושלים הגיעו למקום המיועד למושבה, אדמת עיון-קרא, 12.5 ק"מ דרומית ליפו על שטח של 3,340 דונם במחיר 15 פרנק הדונם, עליה נבנתה המושבה **ראשון לציון**. סגן הקונסול הבריטי ביפו, ר' חיים אמזלאג רכש, על שמו, את האדמה.

רכישת הקרקע למושבה הראשונה ראשון לציון הייתה הפעילות החשובה של ועד חלוצי יסוד המעלה.

לקריאה נוספת
------------

* זלמן דוד ליבונטין, **ייסוד המושבה ראשון לציון** 1882 - 1883, (בתוך) זכרונות ארץ ישראל, העורך : אברהם יערי, פרק ל"ח
* משה סמילנסקי, פרקים בתולדות היישוב - כרך א' ואחרים, תל אביב הוצאת דביר - תל אביב, 1939
**כשנייה קודם...** (ברוסית: **Секунда до...**) היא סדרת טלוויזיה רוסית-אוקראינית משנת 2007 מז'אנר הפנטזיה.

עלילה
-----

שישה אנשים שונים לחלוטין מופיעים במקום מוזר. השחקן גלב שאיבד את כל מה שהיה, כולל את חייו; רוצחת ויולטה נהרגה במהלך ביצוע "סדר"; "הסבא" איגור שנהרג על ידי חייל צעיר בגין לעגו כלפיו; המכורה לאקסטזי שמתה ממנת יתר של סמים; הכלה שמצאה את החתן עם הפילגש וירתה בהם (וגם); אולג שהשאיר את הילדה שנפטרה בזמן הלידה והיה שיכור כשהוא התנגש עם המכונית בתוך עץ. המלאך מסביר להם שכולם נשלפו מהמציאות בשנייה האחרונה שלפני... מכאן ואילך הם - "מלאכים בחוזה": יש להם סיכוי לתקן את חייהם אם הם יבצעו את כל משימותיו של המלאך. בתיקון הנזק הם יכולים להפריע למהלך החיים הנוכחי תוך תיקון מצבים קריטיים ובהצלת אנשים.

כדי למנוע פגישה מסוכנת של אשת הפרחים לרה עם גנגסטרים וכדי לשכנע את החייל העריק עם האקדח האוטומטי שבמציאות הראשונית נהרג על ידי אנשים מסוימים, לא לעשות שטויות ולהימנע משפיכות דמים, כדי להבריח את המתבגר הקשה אנטון מחברתם הרעה של המכורים אשר יביאו למותו... כל אלה ושלל מקרים נחים לפתחם של הגיבורים שמוטלת עליהם המשימה להצילם.

ובמקביל אמה הסקרנית גורמת לשטן שמופיע בצורת זקן שלו בשם ליאוניד סמיונוביץ' להתהלך ברחובות הערים בקרב בני האנוש, באותן הרחובות שבהן הסתובב אמן נמרץ עם פניו של ישו.

ועם כל פרק חדש המצב מסתבך. לגבי גורלותיהם של כל הגיבורים, נראה שזה רק שיעור בהימור אפוקליפטי בין המלאך והשטן.

שחקנים ודמויות
--------------

* נודר מגאלובלישווילי בתור השטן
* לב בוריסוב בתור ולנטיין מיכאילוביץ'
* אלכסנדר טיוטין בתור המלאך מיכאל
* אנדריי ברקובסקי בתפקיד אנטון
* אולג פרימאגנוב כאביו של אנטון
* אולג טקטארוב כמאמן אולג
* נטליה שבץ בתפקיד ולריה סרגייבנה (לארה)
* יקטרינה ברנר כאקסטזי
* קיריל בורדיחין בתפקיד איגור
* יבגניה בורדיחינה כוויולטה
* איגור סקליאר כבעלה של לרה
* תמרה יאצנקו בתפקיד נונה אלכסנדרובנה
* גאורגי דרוזד בתפקיד ולרה
* איגור פורמניוק כרוצח מטורף

קישורים חיצוניים
----------------

* "שנייה קודם...", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "שנייה קודם...", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "TOB". אורכב מ-המקור ב-2011-11-28. נבדק ב-2016-04-16.
2. ↑  SMF (ארכיון)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"שנייה קודם..."**.
**ארנולד בוריסוביץ לָחוֹבְסקי** (ברוסית: **Арнольд Борисович Лаховский**; באנגלית: **Lakhovsky**;‏ 1880 – 1937) היה צייר יהודי יליד אוקראינה, שהיה אחד מן המורים הראשונים בבית הספר לאמנות "בצלאל, בית מדרש לאמנות ולמלאכות-אמנות".

קורות חיים
----------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
לחובסקי נולד בשם **אהרן ברקוביץ'** בשנת 1880 בעיר צ'רנוביל שבפלך קייב של האימפריה הרוסית (כיום באוקראינה). הוא למד אמנות באודסה ואחר כך במינכן.

בשנת 1903 יצר לחובסקי פורטרט של חיים נחמן ביאליק, שהיה אחד התיאורים הראשונים של המשורר. בשנת 1909 עלה לחובסקי לארץ ישראל, בעקבות הזמנתו של בוריס שץ, ושימש כמחליפו של מורה בצלאל שמואל הירשנברג.

עם בואו לארץ ישראל השתכן לחובסקי בביתו של הסופר ש. בן-ציון. נחום גוטמן, בנו של בן-ציון, תיאר בדיעבד את ביקורו של לחובסקי בביתם. על פי גוטמן יצר לחובסקי בביקור זה כמה עבודות ובהם "תמונת כושי יושב על שרפרף מעשן נרגילה, נופים של חול וים, ופורטרט שעשה מפרופסור שץ". לאחר כשנה חזר לחובסקי לסנקט פטרבורג. ב-1912 מונה שם כפרופסור לאמנות.

בשנת 1925 היגר לחובסקי לפריז, שם הציג בכמה מוזיאונים וגלריות לאמנות. בשנת 1933 היגר לארצות הברית, שם לימד בבית הספר לאמנות של מוזיאון בוסטון לאמנות.

לחובסקי נפטר בניו יורק בשנת 1937.

גלריה
-----

* לחובסקי (מימין) עם בוריס שץ לפני בניין בצלאל (1909)לחובסקי (מימין) עם בוריס שץ לפני בניין בצלאל (1909)
* השיחה, 1935 בקירובשמן על עץ, גובה 51 ס"מ, אורך 61 ס"מהשיחה, 1935 בקירוב  
שמן על עץ, גובה 51 ס"מ, אורך 61 ס"מ
* דיוקן עצמי של לחובסקידיוקן עצמי של לחובסקי

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ארנולד לחובסקי** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  לוריא, דורון, "אלברט רובין, פרופ' שץ ומחזור התלמידים הראשון ב"בצלאל"", בתוך: בר-אור, גליה; לוריא, דורון (אוצרים), **אלברט רובין, התחלות**, משכן לאמנות, עין חרוד, 2010, עמ' 28.
2. ↑  ראו: גוטמן, נחום, "חולות ובדים", דבר, 1959.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ICIA: 552096
* NLI: 987007506002205171
* GND: 1078778361
* ISNI: 0000 0004 3402 4246
* RKD: 47481
* ULAN: 500199954
* VIAF: 308264643
* WorldCat: viaf-308264643

 |
איור משוער של מהמט פאשא קפרולו
קברו של מהמט פאשא קפרולו
**משפחת קֶפְּרוּלוּ** (בטורקית: **Köprülü ailesi**) הייתה משפחת אצולה ממוצא אלבני באימפריה העות'מאנית. מקורה של המשפחה מהעיירה רושניק (אנ') (ליד בראט) בסנג'ק אבלונה (אנ') ושישה מבניה היו וזירים גדולים של האימפריה העות'מאנית (כולל קארה מוסטפא פאשא (אנ'), שאומץ), עם כמה אחרים שהפכו לקצינים רמי דרג. העידן שבו שירתו הווזירים הגדולים הללו ידוע בתור עידן קפרולו (אנ') של האימפריה העות'מאנית.

חבר בולט נוסף במשפחה היה עבדולה פאשא קפרולו (אנ') (1684–1735), שהיה מצביא במלחמות העות'מאניות-פרסיות בתקופתו ושימש כמושל במספר מחוזות של האימפריה. צאצאים מודרניים כוללים את מהמט פואט קפרולו (אנ'), היסטוריון בולט של הספרות הטורקית (אנ'). בני המשפחה ממשיכים להתגורר בטורקיה, במגרב ובארצות הברית.

הווזירים הגדולים ממשפחת קפרולו
------------------------------

במהלך ההיסטוריה של האימפריה העות'מאנית, לווזירים הגדולים של משפחת קפרולו היה מוניטין של דינמיות במדינה שלימים תראה סימני דעיכה וקיפאון. הווזירים הראשונים התמקדו במיוחד במסעות צבאיים שהרחיבו את שטחה של האימפריה. עם זאת, מסעות אלו הגיעו לסיומם לאחר התבוסה הקשה בקרב וינה, מערכה צבאית ביוזמת קארה מוסטפא פאשא (אנ'), בן המשפחה המאומץ (ראו גם הסכם קרלוביץ).

| שם | שנות חייו | וזיר גדול בשנים | סולטאנים |
| --- | --- | --- | --- |
| מהמט פאשא קפרולו | 1583–1661 | 1656–1661 | מהמט הרביעי |
| פאזל אהמט פאשא קפרולו | 1635–1676 | 1661–1676 | מהמט הרביעי |
| קארה מוסטפא פאשא (אנ')1 | 1634–1683 | 1676–1683 | מהמט הרביעי |
|
| אבזה סיאווש פאשא (אנ')2 | מת ב-1688 | 1687–1688 | סולימאן השני |
| פאזל מוסטפא פאשא קפרולו | 1637–1691 | 1689–1691 | סולימאן השניאהמט השני |
| אמג'זדה חוסיין פאשא קפרולו | 1644–1702 | 1697–1702 | מוסטפא השני |
| נומן פאשא קפרולו (אנ') | 1670–1719 | 1710–1711 | אהמט השלישי |
|

1 קארה מוסטפא פאשה אומץ על ידי משפחת קפרולו והיה גיסו של פאזל אהמט פאשה קפרולו.

2 אבזה סיאווש פאשא היה משרתו של מהמט פאשא קפרולו. על ידי נישואיו לבתו, הפך סיאווש לחתן ("דאמאת") של משפחת קפרולו החזקה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **משפחת קפרולו** בוויקישיתוף
* 

* Kuprili 1911 Encyclopædia Britannica

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ivo Banac, *The national question in Yugoslavia: origins, history, politics*, מסת"ב 0-8014-1675-2, מסת"ב 0-8014-9493-1 Cornell University 1988 page 292.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 119501015
* VIAF: 59895561
* WorldCat: viaf-59895561

 |
רבי **יוסף בן דוד אִבן לב** (1505–1580 לערך) היה מחכמי סלוניקי שבאימפריה העות'מאנית במאה ה-16. ידוע יותר בראשי התבות של שמו **מהר"י בן לב** או **מהריב"ל** (לעיתים גם **ריב"ל**).

קורות חייו
----------

רבי יוסף בן דוד אבן לב נולד במונאסטיר שבאזור מקדוניה, בסביבות שנת רס"ג (1503 לספירה). אביו דוד אבן לב כיהן כרב בקהילת ביטולה, כפוסק בבית הדין הרבני וניהל בה בית מדרש. ככל הנראה עמד גם המהר"י בן לב עצמו בראש בית המדרש שבעיר וכיהן כפוסק בבית הדין הרבני. הוא עזב את מונאסטיר בעקבות סכסוך בין דייני בית הדין הרבני לא יאוחר מ-1534. לא ידועים פרטים רבים נוספים על ימי נערותו, או על רבותיו. בגיל צעיר נתמנה לדיין בסלוניקי, והקים שם ישיבה. מתלמידיו התפרסם רבי שלמה לבית הלוי (הזקן). מהר"י בן לב נודע באישיותו התקיפה ובפסיקת הלכה בלתי מתפשרת; בתפקידו כאב"ד התפרסם בכך שיצא כנגד עשירי העיר ותקיפיה. פסיקה ברוח זו, נגד אחד מעשירי העיר, ברוך, הביאה עליו אסון; העשיר שכר רוצחים, שרצחו את בנו של מהר"י, ר' דוד, בעת ששהה מחוץ לעיר. ר' דוד היה בן 28, והיה כישרון תורני מבטיח. סמוך לאסון זה אירע למהר"י בן לב אסון נוסף: בנו השני, יוסף, טבע בנחל בעת טבילה לכבוד שבת. אסונות אלו ומחלוקות עם חכמי העיר גרמו לו לעקור מסלוניקי ולהתיישב באיסטנבול, בה שימש כראש ישיבה, תחת חסותה של דונה גרציה נשיא, עד מותו בשנת ש"מ, (1580) לערך.

דרכו ההלכתית
------------

מהר"י בן לב נחשב אחד מגדולי דורו ומהחריפים שבהם. הוא עמד בקשרים עם ר' יוסף קארו, ר' יוסף טאיטאצאק ומהרשד"ם. מהר"י בן לב הצטרף למאמציה של דונה גרציה נשיא וחתנה דון יוסף נשיא, בשנת שט"ז (1556), להטיל חרם יהודי על העיר אנקונה, באיטליה; דונה גרציה פעלה להטלת החרם כדי למנוע את הוצאתם להורג של אנוסים שנכלאו בעיר, ביוזמת האפיפיור פאולוס הרביעי. מהר"י בן לב, יחד עם חכמים רבים בקושטא, כתב תשובה הלכתית ובה דרש להחרים את המסחר עם העיר. 

תשובותיו ההלכתיות הרבות שהשיב לשואלים שונים מעידה על פוסק חריף, בעל בקיאות רבה בספרות ההלכה; בתשובות שונות הוא אינו מהסס להכריע בבהירות גם בנושאים קשים ומעוררי מחלוקת. עוד בחייו נדפסו 2 כרכים מתשובותיו בשם "**שו"ת מהריב"ל**" (קושטא, שכ"א-של"ג - 1561-1573). לאחר מותו יצא החלק השלישי של תשובותיו (ונציה, שס"ו - 1606). בספרים נכללו, מלבד תשובותיו הלכתיות, גם חידושיו למספר מסכתות מהתלמוד הבבלי. חידושי בנו, ר' דוד נכללו גם הם, ואף הורחבו על ידו, כהנצחה לבנו. מסיבה זו יש שייחסו את חידושי הבן למהריב"ל עצמו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוסף בן לב** בוויקישיתוף
* יוסף בן לב, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת"
* מעשה נורא עם מהר"י בן לב, מתוך שבענט
* תשובתו לגבי היחס לצאצאי האנוסים
* **שאלות ותשובות מהר"י בן לב**, באתר היברובוקס
* יוסף אבן לב, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Robert Mihajlovski‏, THE SEPHARDIC COMMUNITY OF BITOLA-MANASTIR, 1496-1943, באתר sefarad.org (באנגלית).
2. ↑  מונאסטיר סיפורה של קהילה ספרדית במקדוניה, באתר יד ושם.
3. ↑  הקהילה היהודית במונאסטיר, באתר האנציקלופדיה היהודית (באנגלית).
4. ↑  לספר הסרוק באתר הספריה הלאומית לחצו כאן

| תקופת חייו של הרב יוסף בן לב על ציר הזמן |
| --- |
| 
ציר הזמןציר הזמן

 |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007277478005171
* GND: 11914686X
* ISNI: 0000 0000 6677 5619
* LCCN: n88119167
* NTA: 242897673
* VIAF: 52492839
* WorldCat: lccn-n88119167

 |
**מבצע יוֹבֵל** הוא שמו של מבצע במלחמת העצמאות של חטיבת אלכסנדרוני ב-9 במאי 1948 בכפר קרע בפתח המערבי של ואדי עארה.

ב-6 במאי 1948 כבשו הערבים את חירבת אל ראס, מעל משמר העמק ותקפו את משמר העמק. מטרת המבצע הייתה למשוך את הכוחות התוקפים על ידי התקפת הסחה על כפר קרע ועל חירבת ואדי עארה החולשת על הפתח המערבי של נחל עירון.

בהתקפה השתתפו פלוגה מגדוד 31, פלוגה מגדוד 32 ופלוגה מגדוד 34 שכללה מחלקת משוריינים.

ההתקפה החלה בשעה 05.00 בהתקפה על כפר קרע. הכוח התוקף מגדוד 31 הצליח לחדור לכפר מכיוון דרום-מערב ולכבוש את חלקו המערבי התחתון. אך עד מהרה משכה ההתקפה כוחות גדולים של צבא ההצלה מגדודי 'ירמוק' ו'קדסיה' ולוחמים מקומיים מכל כפרי הסביבה. מטה חטיבת אלכסנדרוני שהוקם במושב עין עירון קיבל דו"חות מהתצפיות על תגבורות ערביות המגיעות לאזור הקרב בכלי רכב שונים ובאוטובוסים.

המחלקה המשוריינת התקדמה על הכביש בתוך הואדי אך עד מהרה התברר שהמשוריינים חדירים לנשק קל ובגלל ריבוי הנפגעים בתוך המשוריינים הם נסוגו לעין עירון.

פלוגה מגדוד 32 כבשה את חירבת קרע מדרום לכביש אבל לאחר שהמשוריינים נסוגו החלו הערבים להסיט את ההתקפה לעברם והיה חשש שהם יעברו את הכביש ויחסמו את נסיגתם. פלוגת המשוריינים חזרה לאחר שהוחלפו מקלעי השוורצלוזה הפגומים שלהם ובחיפוייה נסוגה הפלוגה.

לאחר שהתברר שההתקפה השיגה את מטרת ההסחה נתן מפקד החטיבה דן אבן הוראה לסגת. הפלוגה מגדוד 31 נסוגה לאחר שפוצצה את בתי הכפר, כ-30 במספר, שנכבשו על ידה.

בתחקיר שבויים התברר שהערבים חשבו שבדעת היהודים להשתלט על כל ואדי עארה וכוחות גדולים נשלחו לשם מגזרת משמר העמק.

לחטיבת אלכסנדרוני היו במהלך הלחימה 10 הרוגים ופצועים רבים. בעיתון הארץ של יום ההתקפה נמסר על 7 אנשי הגנה שנהרגו וכ-20 ערבים הרוגים.

לקריאה נוספת
------------

* דן אבן, **שנות שירות**, הוצאת מלוא, 1973

קישורים חיצוניים
----------------

* על המבצע באתר חטיבת אלכסנדרוני

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  ההגנה מטהרת את וואדי ערה, הארץ, 9 במאי 1948

| **מבצעי צה"ל במלחמת העצמאות** |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| שמואל • השמד • חסידה • נחשון • הראל • יבוסי • חמץ • יפתח • מטאטא • מכבי • כיתור • יובל • ברק • גדעון • בן עמי • מדינה • קלשון • בלק • נמל • בן נון א' • בן נון ב' • ארז • פלשת • יצחק • יורם • אנ-פאר • ברוש • דקל • דני • בתק • קדם • מוות לפולש • שוטר • גי"ס • אבק • ולווטה • יואב • אגרוף • ההר • יקב • יעל • חירם • שמונה • לוט • התחלה • אסף • חורב • חיסול • עוז • ייצוב • עובדה |

 |
הרב **משה צבי ברוך בוחבוט** (ו' בתשרי ה'תשכ"ד, 24 בספטמבר 1963 – כ"א באדר ב' ה'תשפ"ב, 24 במרץ 2022) היה רבה הספרדי של טבריה ומחבר ספרים בהלכה.

ביוגרפיה
--------

נולד בקזבלנקה, מרוקו לפנינה ולרב יחיאל בוחבוט, שכיהן בהמשך כרב העיר קריית שמונה. בסביבות שנת תש"ל עלה יחד עם משפחתו לישראל.

למד בישיבת תורה אור אצל הרב חיים פינחס שיינברג, לאחר נישואיו, למד בכולל בית שמעיה ובכולל חזון איש.

הוסמך להוראה ודיינות, ושימש כראש בית מדרש גבוה להוראה ודיינות 'חלקת מחוקק' ומו"ץ במערב העיר בני ברק. במשך כ-25 שנה כיהן כראש כוללים לדיינות ורבנות בבני ברק וראש כולל חושן משפט באלעד.

לאחר פטירתו של הרב דוד פרץ נבחר בב' בכסלו ה'תשע"ח (20 בנובמבר 2017) לרב העיר טבריה.

סבל ממחלת הסרטן במשך כמה שנים, עד שנפטר בליל כ"א באדר ב' ה'תשפ"ב, הוא נקבר בבית העלמין "טוהר רחל" בטבריה.

מספריו
------

* **פניני ים על סוגיות הש"ס**, תשנ"ב, בני ברק
* **בצל החכמה על שו"ת רבינו בצלאל אשכנזי**, בני ברק, תשנ"ב
* **ימין משה על פסחים ועוד**, ישראל, תשע"ז

בשנת ה'תשנ"ט הוציא לאור מהדורה חדשה לספר **מנחת כהן** לרבי אברהם הכהן פימנטל עם קונטרס 'שיעורי דעת' על יורה דעה ביאור בשיטות הפוסקים.

קישורים חיצוניים
----------------

* הרב משה צבי ברוך בוחבוט, סרטונים בערוץ היוטיוב
* הרב המקדים: הרה"ג הרב משה צבי בוחבוט שליט"א - פרשת ויגש תשע"ט, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 8:09)
* אבי רבינא, איך כבש הרב בוחבוט את טבריה?, אתר כל הזמן כסלו תשע"ח
* יחיאל גלאי, יש גורמים שדרכי כרב העיר לא נוחה להם, ונציגיהם צעקו לי בוז, אתר חרדים 10, טבת תשע"ט

הערות שוליים
------------

1. ↑  ישי כהן, ‏הגאון רבי משה בוחבוט - נבחר לרבה של טבריה, באתר כיכר השבת, 20.11.2017
2. ↑  לאחר שנאבק במחלה קשה: רבה של טבריה נפטר, באתר ערוץ 7, 24 במרץ 2022

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987008520189705171
* VIAF: 168159032687701181411
* WorldCat (עם VIAF): 168159032687701181411

 |
**שתישאר צעיר לנצח** (באנגלית: **Forever Young**) הוא שיר שנכתב, הולחן ובוצע על ידי בוב דילן. השיר הוקלט לראשונה בשנת 1973 ונכלל באלבומו הארבע עשרה Planet Waves (אנ'). באלבום נכללו שתי גרסאות לשיר – אחת כשיר ערש והשנייה במקצב רוק.

לימים סיפר דילן שאת השיר הוא כתב בהיותו בטוסון במדינת אריזונה והוא כתב אותו עבור אחד מבניו מבלי להיות "יותר מדי סנטימנטאלי".

תוכן השיר
---------

השיר נכתב כשיר ערש לבנו של דילן ג'סי, ומילותיו מתחילות "שישמור אותך האל ויגשים משאלתך" – מילים המזכירות את ברכת כהנים הכתובה בספר במדבר – "יברכך ה' וישמרך יאר ה' פניו אליך ויחונך".

השיר מהווה תקווה שבנו יזכה לחיים של שמחה, אושר, שלום ונתינה.

גרסאות כיסוי
------------

השיר זכה לגרסאות כיסוי רבות של זמרים ידועי שם ולהקות זמר ובהם ג'ואן באאז, רוד סטיוארט, פיטר, פול ומרי, דיאנה רוס, ג'וני קאש, גרייטפול דד, הפריטנדרס, מיט לוף, ריי וילסון, כריסטינה פרי, לואיזה ג'ונסון ורבים אחרים.

גרסה עברית
----------

השיר תורגם על ידי יאיר לפיד עבור רמי קליינשטיין ובוצע על ידי ריטה ורמי קליינשטיין ועל ידי רמי קליינשטיין לבדו. השיר הולחן על ידי רמי קליינשטיין, ולחנו שונה מן הלחן המקורי של בוב דילן. בשנת 2009 שר עומר אדם את השיר במסגרת התוכנית "כוכב נולד".

תרגום נוסף לעברית נעשה לשיר על ידי יהונתן גפן ויצא לאור כתרגום לספר Forever Young עם איוריו של פול רוג'רס. הספר – "תמיד צעיר" יצא לאור על ידי הוצאת אגם, 2010..

תרגום נוסף לעברית נכתב על ידי אהוד בנאי בסיפור "הצריף" בספרו "זה המקום" שיצא לאור בהוצאת כתר בשנת 2012.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "Forever Young" באתר מיוזיק בריינז

הערות שוליים
------------

1. ↑  על פי תרגומו של יאיר לפיד
2. ↑  סיפורו של יאיר לפיד על תרגומו של השיר
3. ↑  על הספר באתר סימניה

| **יאיר לפיד** |
| --- |
| אירועים במהלך כהונתוכראש ממשלת ישראל | 

|  |  |
| --- | --- |
| הממשלה ה-36 | מבצע עלות השחר • הסכם הגבול הימי בין ישראל ללבנון |

 |  |
| משפחתו | יוסף לפיד (אב) • שולמית לפיד (אם) • ליהיא לפיד (רעיה) • דוד גלעדי (סב) |
| תוכניות שהנחה | סופשבוע • סוגרים שבוע • יאיר לפיד חי בעשר • יאיר לפיד • ציפורי לילה • אולפן שישי |
| סרטים בהם שיחק | מעבר לים • כבלים • שירת הסירנה |
| סדרות שכתב | החופש האחרון • חדר מלחמה |
| ספרים שכתב | ג'וש שירמן (סדרת ספרים) • אלבי סיפור אבירים • זיכרונות אחרי מותי |
| שירים שכתב ותרגם | לבכות • שיר אהובת הספן • גרה בשינקין • צעיר לנצח |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: f978ba1e-9678-3761-a957-fa4084c0d09f

 |
**שרק וצוקוש** היו צמד היפ-הופ ישראלי. חברי הצמד הם שי הורוביץ (שרק) ועילי רביב (צוקוש).

היסטוריה
--------

שרק וצוקוש שיתפו פעולה פעם ראשונה בשירו של שרק "הכי יפה שפגשתי" שיצא ב-16 ביולי 2018 אותו הפיק צוקוש וביצע שרק.

ב-12 בנובמבר 2018 הוציאו שרק וצוקוש את השיר הראשון שלהם ביחד, "אבא שלה" בשיתוף הראפרים הישראלים טדי נגוסה ואסקר. חודש לאחר מכן הוציאו את השיר "בראש שלי" בשיתוף הזמר עידן רז, השיר זכה להצלחה רבה, לכן שרק וצוקוש החליטו להוציא עוד שירים ביחד.

ב-29 בינואר 2019 הוציאו את השיר "עם האחים" בשיתוף הראפר הישראלי אודימן. ב-19 במרץ 2019 הוציאו את השיר "אל תשגע אותי", השיר כולל הופעות אורח של הראפרים טדי נגוסה, ויק, טי.או.בי, 9 מילימטר, דראפט וליעד מאיר. חודש לאחר מכן הוציאו את השיר "חמסה חמסה" בשיתוף הזמר אלמוג טבקה.
ב-11 ביולי 2019 הוציאו יחד עם הראפר סאבלימינל רמיקס לשירו "איך שהיא רוקדת (ביילה)", עם יציאת השיר, הצטרפו שרק וצוקוש ללייבל משפחת תאקט. שבוע לאחר מכן הוציאו את השיר "למה כל הדרמה".

ב-1 באוגוסט 2019 הוציאו את אלבום הבכורה שלהם, "בראש שלי". ב-27 במרץ 2020 הוציאו את הסינגל השישי מתוך האלבום, "ממשיך הלאה".

ב-15 באפריל 2020 הוציאו שני סינגלים, "איך אדע" ו-"Non Stop" (עם מיכאל סוויסה). ב-17 בדצמבר, הוציאו את אלבומם השני, "באנו לתקן".

ב-14 בינואר 2021 הוציאו סינגל יחד עם עדן נהרי "שלאקות". וב-14 בפברואר הוציאו גרסת רמיקס לשיר עם האמנים יאנג הפנר, ביג סאזו, בסטשי, מיכאל סוויסה ורון נשר.

דיסקוגרפיה
----------

### אלבומים

* 2019: בראש שלי
* 2020: באנו לתקן

קישורים חיצוניים
----------------

* שרק וצוקוש, סרטונים בערוץ היוטיוב
* שרק וצוקוש, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* שרק וצוקוש, באתר דיזר

הערות שוליים
------------

1. ↑  אורי שלמה, הם תקועים בראש שלנו | שרק & צוקוש, באתר עולם ההיפ הופ, ‏2019-08-02

| לייבל משפחת תאקט |
| --- |
| אמנים | סאבלימינל • האולטראס • שרק וצוקוש • יאנג דיג'יי |
| חברים לשעבר | אילן בבילון • גבריאל בטלר • הצל • שי 360 • סיוון • בוסקילז • עומרי "69" סגל • דן "מטרו" פרבר • רון "סקיי" נשר • איציק שמלי • מור אפרת ביטון • אופיר מלול |
| אלבומים | ישראלים עצבניים אחד אחד • האור מציון • האור והצל • אולסטארז • חי • בדיוק כשחשבתם שהכל נגמר • איציק שמלי • לא שם זין • דף חדש • כולם רוצים את האמת • סיפור אהבה • Jew-Niversal • נלחם בשביל עצמי • הכל טוב • צבע לחיים • איזה לילה הולך להיות • בראש שלי |
| אלבומי אוסף | אני תל אביבי • פזצטא • היצירה שלי |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987010473289905171
* MusicBrainz: 7c77062f-331b-42f3-b2e6-8b7e407c45d5

 |
מפה המתארת את שטחי איראן הגדולה
**איראן הגדולה** (גם: **איראן רבתי** או **פרס הגדולה**, בפרסית: **ایران بزرگ**) הוא מונח המתייחס לאזורים בקווקז, מערב אסיה, מרכז אסיה, וחלקים של דרום אסיה, אשר בהם ישנה השפעה תרבותית איראנית משמעותית, או שיש להם היסטוריה ארוכה של שליטה איראנית. הסיבות להשפעה מסוג זה יכולות להיות גם מגע קרוב עם איראן לאורך השנים, או אוכלוסיית פרסים משמעותית.

המונח מתייחס לרוב בצורה ממוקדת יותר למסופוטמיה, אנטוליה וחלקים גדולים של הקווקז. המושג של איראן הגדולה מקורו עוד בימי הממלכה האחמנית, אשר שלטה פרט לפרס על מסופוטמיה, הלבנט, אנטוליה, מרכז אסיה ואף חלקים מהודו. האימפריה שלטה תקופה של כמאתיים שנה מימי כורש הגדול עד ימי אלכסנדר הגדול. לאחר תקופה של שלטון הלניסטי, הוקמה מחדש אימפריה פרסית בשם "האימפריה הפרתית", אשר בשנת 224 הפכה לאימפריה הסאסאנית. בשנת 641 נכבשה האימפריה בידי האימפריה המוסלמית ונותרה תחת שלטון ערבי עד שנת 1502 עת הוקמה האימפריה הספווית. החל מתקופה זו, החלה איראן מאבדת את אחיזתה בשטחים הנחשבים כחלק מ"איראן הגדולה". בשנת 1555 היא אבדה את עיראק לטובת האימפריה העות'מאנית, בשנת 1813 ויתרה במסגרת הסכם גוליסטן על כל טענותיה בדאגסטן, גאורגיה, מגרליה, אימרתי ואבחזיה לאימפריה הרוסית. בשנת 1828 נחתם הסכם טורקמנצ'אי שהעביר לרוסיה גם את רוב שטחי ארמניה ואזרבייג'ן. בשנת 1857 איבדה איראן את אפגניסטן לטובת האימפריה הבריטית.

איראן הגדולה הוא מונח המתייחס לאזור ממסופוטמיה עד וכולל אסיה הקטנה. אזורים אלו הושפעו משפות איראניות המדוברות באיראן, עיראק, פקיסטן, אפגניסטן ובמדינות אחרות במרכז אסיה היום, עם מקור בלשני ממשפחת השפות ההודו-איראניות תחת משפחת השפות ההודו-אירופיות). כמו כן, אזורים אלו הושפעו מהתרבות האיראנית כתוצאה משלטונות איראניים או אוכלוסייה איראנית גדולה במקומות מחוץ לאיראן לאורך מאות או אלפי שנים.

המקור לאיראן הגדולה הרב תרבותית נמצאת בהיסטוריה העתיקה של האימפריה הפרסית הראשונה: האימפריה האחמנית. דרך מדיניות אימפריאלית היא כבשה ושלטה על אזורים גדולים וסיפחה את כל המיעוטים שחיו תחת האימפריות הקודמות, האימפריה האשורית ובבל. האימפריות האלו הגלו תושבים ממדינות מוצאם לאחר שאלה נכבשו למקומות אחרים באימפריה על מנת למנוע מרידות וניצול של בעלי ניסיון, והם הפכו למרכז רב תרבותי ודתי.

מדיניות האימפריה הפרסית אפשרה למיעוטים שלה לשמור ולקיים את התרבות ואת הדת שלהם בתנאי שהמיעוטים תרמו לאימפריה הגדולה. הרבה מהמיעוטים חיו באימפריה כתושבים שווים בערכם והייתה להם אפשרות לבנות חיים ברמה סוציואקונומית גבוהה ולהשתלב בחברה.

לקריאה נוספת
------------

* Fisher, William Bayne; Avery, P.; Hambly, G. R. G; Melville, C. (1991). *The Cambridge History of Iran*. Vol. 7. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 0521200954.
* Foltz, Richard (2015). *Iran in World History*. New York: Oxford University Press. ISBN 9780199335497.
* Marcinkowski, Christoph (2010). *Shi'ite Identities: Community and Culture in Changing Social Contexts*. Berlin: Lit Verlag 2010. מסת"ב 978-643-3- 80049-7.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **איראן הגדולה** בוויקישיתוף
**אוניברסיטת סַן-ז'וזף** (בצרפתית: **Université Saint-Joseph**; בערבית: **جامعة القديس يوسف**, תעתיק: "**ג'אמעת אלקדיס יוסף**") היא מוסד חינוכי אקדמי פרטי, שהוקם על ידי המסדר הישועי בביירות, לבנון, בשנת 1875, הידוע בזכות בית הספר לרפואה שלו, ובית החולים Hôtel-Dieu de France השייך לו. ממשלת לבנון מכירה רשמית באוניברסיטה ובתעודות שהיא מעניקה, בהתאם לחוק המסדיר את ההשכלה הגבוהה במדינה.

הקמת האוניברסיטה
----------------

הישועים שיחקו תפקיד חשוב בפיתוח ההשכלה בלבנון ובכלל ברנסאנס הערבי שהתפתח בסוף המאה ה-19. בשנת 1839 אנשי המסדר הגיעו לראשונה לביירות והקימו שם בית ספר צנוע. בשנת 1855 הוקם בית ספר נוסף בע'זיר שהועבר לביירות בשנת 1875. הרשויות העניקו לבית הספר החדש את התואר "אוניברסיטה", מה שהקנה לו את הזכות להעניק תארים, בעיקר תוארי דוקטור בפילוסופיה ובתאולוגיה. במשך השנים הבאות נפתחו עוד ועוד פקולטות ובתי ספר. למשל הפקולטה לרפואה הוקמה בשנת 1883 בתור "הפקולטה לרפואה ולרוקחות". קליניקה לרפואת נשים נפתחה ב-1896, בית הספר למזרחנות נפתח ב-1902, בית ספר למשפט צרפתי ב-1913, שהפך לפקולטה למשפטים בשנת 1946. בית הספר להנדסה נפתח ב-1913 והפך בשנת 1948 למוסד הגבוה להנדסה.

כיום
----

מבט מקמפוס אוניברסיטת בביירות
האוניברסיטה בעלת 5 קמפוסים בביירות ובנוסף 3 קמפוסים אזוריים: בצידון (דרום), בזחלה (בקאע) ובטריפולי (צפון). בנוסף, האוניברסיטה מפעילה 12 מתקנים ו-22 מוסדות מקצועיים. כיום לומדים באוניברסיטה ושלוחותיה 10,000 סטודנטים.

ראו גם
------

* בוגרי אוניברסיטת סן-ז'וזף

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוניברסיטת סן-ז'וזף** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של אוניברסיטת סן-ז'וזף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Factbook 2013
2. ↑  נסים לוי, יעל לוי, "רופאיה של ארץ-ישראל 1799-1948", הוצאת איתי בחור, מרץ 2012, מהדורה שנייה, עמוד 48

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007453364405171
* BnF: cb118854626 (data)
* GND: 2128667-X
* ISNI: 0000 0001 2149 479X
* LCCN: n80105080
* NKC: kn20050303002
* SUDOC: 026646803
* VIAF: 142598975
* WorldCat: lccn-n80105079

 |
**חדקן פרסי** (שם מדעי: ***Acipenser persicus***) הוא מין של דג סחוס גרמי ממשפחת החדקניים, החי בים הכספי, בים השחור ובנהרות שסביבו - במיוחד בוולגה, אורל, אראס והקורה והוא מצוי בסכנת הכחדה חמורה בטבע.

תיאור
-----

החדקן הוא דג גדול שאורכו 1.3 עד 2 מטרים ומשקל של 20 עד 35 ק"ג, אך הפרטים הגדולים ביותר נרשמו באורך 2.55 מטרים (8.4 רגל) ומשקל של 70 ק"ג. הוא בעל גוון חום וכחלחל עם לוחיות סחוס בולטות לאורך גופו שצבעם אפור וביניהם קשקשים צהובים-חיוורים. החוטם מוארך עם זיפי חישה ארוכים והעיניים קטנות.

החדקן מטיל ביצים במים מתוקים אך הפרטים הבוגרים נודדים לים השחור או במזרח הים הכספי. החדקן מחפש מזון על קרקעית החול או הבוץ ובהם יונק טרף של דגים אחרים או של חסרי חוליות כמו שטצדאים, ימשושיים וחסילוני Mysida. הפרטים הבוגרים ניזונים ממזון גדול יותר מהצעירים.

החדקן מצוי בסכנה גדולה עקב דיג יתר להכנת קוויאר מביציו, היתקלות בסירות, זיהום וסיכור נהרות, בייחוד הנהרות בהם הוא משריץ צאצאים. בנוסף החדקן מתרבה לאט ורק במספר נהרות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חדקן פרסי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* FB
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  חדקן פרסי באתר הרשימה האדומה של IUCN

| חדקנאים |
| --- |
| חדקניים | 

|  |  |
| --- | --- |
| חדקן | חדקן סיבירי • חדקן קצר אף • חדקן יאנגצה • חדקן האגם • חדקן רוסי • חדקן ירוק • חדקן סחלין • חדקן אדריאטי • חדקן נודיבנטריס • חדקן אטלנטי • חדקן פרסי • שטירל • חדקן יפני • חדקן סיני • חדקן זוהר • חדקן אירופי • חדקן לבן |
| הוסו | בלוגה • קלוגה |
| סקפירינכוס | סקפירינכוס אלבוס • סקפירינכוס פלטורינכוס • סקפירינכוס סוטקוסי |
| פסודוסקפירינכוס | חדקן סיר דריה • חדקן גמדי • חדקן אמו דריה |

 |  |
| חדקני שיניים | 

|  |  |
| --- | --- |
| חדקן שיניים אמריקאי (סוג ומין יחיד) | חדקן שיניים אמריקאי |
| חדקן שיניים סיני (סוג ומין יחיד) | חדקן שיניים סיני |

 |
**מואה מזרחי** (שם מדעי: ***Emeus crassus***) הוא מין נכחד של עוף ענקי מסדרת הדינורניטיים המכונים "עופות המואה", אשר חי באי הדרומי של ניו זילנד. המין סווג ב-1846 וקיבל את שמו מהחוקר המפורסם האנגלי ריצ'רד אוון. תחילה הוא סווג כמין של דינורמיס אך בהמשך הופרד לסוג אחר - *Emeus*, שם שניתן בידי החוקר לודוויג רייכנבאך.

מואה זה סווג תחילה כסוג בעל 3 מינים דומים מאוד, אך מבדיקה של העצמות התברר שמדובר בדו-צורתיות זוויגית של מין אחד בסוג. בניגוד לרוב העופות דמויי-היען הזכרים היו קטנים ב-15-25% מהנקבות, מה שבילבל בין המינים. עוף זה הגיע לגובה 1.5-1.8 מטר והגיע למשקל 51-70 ק"ג, קטן מאוד ביחס למשפחתו. כמו קרוביו הוא היה בעל עצמות ירכיים ורגליים גדולות ומוצקות אך כנפיים מנוונות, כמעט חסרות ודי ברור שלא יכל לעוף כלל. הוא היה בעל מקור קצר עם חיך הקרוב לגרון ובעל צוואר ארוך.

הוא רעה בשפלות המיוערות ובערבות העשב של האי הדרומי של ניו זילנד וניזון מעשבים ומעלים. הוא נכחד עם בוא ראשוני המאורים בשנת 1500 בערך.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מואה מזרחי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NCBI
* GBIF
 |
**אולגה צינקר** היא שחיינית עבר ישראלית, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה במשחה ל-50 מטר חזה ואלופת המכביה השש-עשרה (2001) במשחה ל-100 מטר חזה.

ביוגרפיה
--------

צינקר התאמנה בקבוצת ירושלים רבתי בהדרכתם של דימה רבינסקי וברי אבנר. בהמדך היא למדה באוניברסיטת מערב וירג'יניה.

### 2000

#### אלופה ושיאנית ישראל

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בתחילת אוגוסט 2000 זכתה צינקר במדליית זהב במשחה ל-50 מטר חזה בשיא ישראלי חדש של 33.65 שניות, שיפור לשיא הטרי בן ה-6 חודשים של מירב שיקלר (34.21 שניות). שיא זה החזיק מעמד כ-4 שנים ונשבר על ידי מונה ירון (33.62 שניות).

### 2001

#### אלופת המכביה

בתחרות השחייה של המכביה השש-עשרה שנערכו ביולי 2001 זכתה צינקר במדליית זהב במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:17.70 דקות.

באליפות ישראל שנערכה בשנת 2001 זכתה צינקר במדלייתזה ב במשחה ל-50 מטר חזה בתוצאה של 35.19 שניות.

### 2002

באליפות ישראל שנערכה באוגוסט 2002 זכתה צינקר בשתי מדליות, כסף וארד. מדליית כסף במשחה ל-50 מטר חזה בתוצאה של 35.32 שניות, אחרי מירב שיקלר (35.11 שניות) ולפני שרון בר סלע (35.80 שניות) ומדליית ארד במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:18.29 דקות, אחרי מירב שיקלר (1:16.62 דקות) וגילי צוקרמן מהפועל גוש זבולון (1:17.96 דקות).

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  אליפות ישראל בשחייה ממשיכה להניב שיאים, באתר וואלה!‏, 7 באוגוסט 2000
2. ↑  מכביה, היום השני: אברבוך קפץ רק 5.60 מ', באתר ynet, 18 ביולי 2001
3. ↑  אורי שטיפט, שיא אגודות להפועל ירושלים, באתר ONE, ‏8 באוגוסט 2002
4. ↑  אורי שטיפט, שיא ישראלי למנזולה, באתר ONE, ‏9 באוגוסט 2002
**אוניברסיטת נאפולי** ידועה גם בשם **אוניברסיטת פדריקו השני** על שם מייסדה פרידריך השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה (איטלקית: **Università degli Studi di Napoli Federico II**), היא אחת האוניברסיטאות הוותיקות ביותר שעדיין פעילות. האוניברסיטה נוסדה בנאפולי בשנת 1224 על ידי הקיסר מתוך מטרה ברורה להסיט את מרכז הכובד של החינוך הגבוה באיטליה מהצפון (בעיקר בולוניה ופדובה) העוין לקיסרות לדרום. הקיסר שכר את המורים ומשכורתם שולמה מקרנות קיסריות. על-מנת להבטיח את מעמד האוניברסיטה, לא הורשו הבוגרים והסגל לצאת מתחומי נאפולי. בוגרי האוניברסיטה התחייבו להישאר נאמנים לכתר ולהישאר פעילים באוניברסיטה לא פחות מ-16 חודשים לאחר סיום לימודיהם. לאחר מות הקיסר בשנת 1250 ידעה האוניברסיטה עליות ומורדות בהתאם לאקלים הפוליטי הסוער של איטליה ושינתה את משכנה מספר פעמים.

איחוד איטליה הביא גם להסדרת הלימודים הגבוהים והאחדת תוכנית ודרישות התוארים, כפי שנקבע בחוקים משנת 1877 ו-1859.

בעת החדשה שני שלבים עיקריים בתולדות האוניברסיטה. בשנת 1884, בעקבות מגפת כולרה שעשתה שמות באוכלוסיית העיר הוסבו מבני ציבור ישנים לשימוש האוניברסיטה. הבולט בהם הוא הבניין המרכזי השוכן ושולט על הנוף של רחוב **אומברטו הראשון**, שבנייתו הושלמה בשנת 1912 ובו שוכנים מוסדות סנאט האוניברסיטה וחלק מבית הספר למשפטים. האירוע השני הוא הפצצת האוניברסיטה במלחמת העולם השנייה במספר הזדמנויות, והיא אף הייתה לזירת קרבות בין פרטיזנים איטלקיים לבין כוחות צבא גרמניים במהלך שנת 1943. בקרבות אלו עלו באש חלק מבנייני האוניברסיטה. לאחר כיבוש איטליה שימשו חלק ממבני האוניברסיטה כמטה כוחות הכיבוש האמריקאים והבריטים, ונזקים נוספים נגרמו למבנים ולפעילות הסדירה של המוסד.

האוניברסיטה זכתה לפריחה מוחדשת בשנות השישים של המאה ה-20 - נוספו פקולטות חדשות ומבנים חדשים נבנו, בעיקר בפריפריה של נאפולי. הבולטים בהם הן הפקולטות לרפואה ולווטרינריה והפקולטה להנדסה. בשנת 2000 נבנה קמפוס גדול וחדש בשם **מונטה סנט'אנג'לו** (Complesso Universitario di Monte Sant'Angelo) ובו שוכנו הפקולטות למתמטיקה, פיזיקה, ביולוגיה וכלכלה. כיום פועלות באוניברסיטה 13 פקולטות המחולקות ל 82 מחלקות, ולומדים בה כ-100,000 תלמידים, מספר שנותר יציב מתחילת שנות השמונים של המאה ה-20. באוניברסיטה עובדים כ-3,000 אנשי סגל הוראה וכ-4,500 עובדים נוספים.

ראו גם
------

* נאפולי
* ממלכת נאפולי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוניברסיטת נאפולי פדריקו השני** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אוניברסיטת נאפולי פדריקו השני (באיטלקית ובאנגלית)

* אתר האינטרנט הרשמי של אוניברסיטת נאפולי פדריקו השני (באנגלית)
* אוניברסיטת נאפולי פדריקו השני, ברשת החברתית פייסבוק

* אוניברסיטת נאפולי פדריקו השני, ברשת החברתית טוויטר

* אוניברסיטת נאפולי פדריקו השני, ברשת החברתית אינסטגרם
* אוניברסיטת נאפולי פדריקו השני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007269481805171
* BIBSYS: 90549358
* BNE: XX87661
* BnF: cb118679483 (data)
* CiNii: DA03231724
* GND: 104685108X
* ISNI: 0000 0001 0790 385X
* LCCN: n79043919
* NKC: mzk2004222001
* RERO: 02-A010034914
* SUDOC: 026430622
* ULAN: 500312888
* VIAF: 136703460
* WorldCat: lccn-n79043919

 |
**חזק עם הלב וקרוב עם הגוף** הוא אלבום הסולו החמישי של המוזיקאי הישראלי מוקי. את האלבום הוציאה לאור חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק ב-6 בדצמבר 2022. האלבום כולל את הסינגלים שהוציא מוקי בשנים 2018–2022. באלבום הופעות אורח של ברי סחרוף, שקל ועברי לידר.

רקע והפקה
---------

במרץ 2018, על מנת לקדם את הסינגל הראשון מהאלבום, "יותר מדי", העניק מוקי ראיון לישראל היום בו אמר כי טרם החליט אם השיר יהווה חלק מאלבום אולפן חדש, והצהיר: "העולם השתנה. עד היום הסתכלתי על אלבומים שעשיתי כעל רצון לאגד איזה פרק בחיים, תקופה. כיוונתי מראש לאלבום שלם, אבל אין ספק שמבחינה מסחרית חשיבות האלבומים היום פחותה. הצריכה של מוזיקה נעשית היום בדרך אחרת לגמרי, לפי שירים. אז כרגע אני עובד על שירים, ומתישהו אני מניח שנאגד אותם לאלבום". לבסוף, החליט מוקי לאגד את השירים שהקליט במהלך שנים אלו לאלבום, באומרו כי "זה היה שווה את זה ואני אוהב את מה שיצא".

האלבום כולל שיתופי פעולה רבים, וזהו אלבומו הראשון של מוקי אשר על הפקתו אמונים מפיקים שונים, ואינו נשען על מפיק יחיד. השיר "מהצוואר שלך" הוא שירו הראשון של מוקי בו לא היה מעורב בכתיבתו, כאשר השיר נכתב, הולחן והופק על ידי סתיו בגר בלבד. עיקר האלבום מתאפיין בסוגות הרוק, הפופ וההיפ הופ, אך הוא כולל בתוכו השפעות של מוזיקה ים-תיכונית, תוך מעורבות של מוזיקאים ים-תיכוניים שונים ביצירת שיריו, בהם עדן חסון ואבי אוחיון. בהתייחס לשיתופי הפעולה באלבום, אמר מוקי כי לא כיוון לסגנונם של האמנים המשתתפים, אלא בחר אותם לפי התאמתם לאופי השירים שהקליט.

רשימת רצועות
------------


| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | מה שעובר עליי | 3:25 |
| 2. | כמו כולם | 3:14 |
| 3. | חזק עם הלב וקרוב עם הגוף | 3:10 |
| 4. | עניבות | 2:35 |
| 5. | אחרי הסוף | 3:24 |
| 6. | מן עצבות שכזו (ביחד עם ברי סחרוף)  | 3:25 |
| 7. | עולם אלקטרוני | 2:55 |
| 8. | יותר מדי | 3:08 |
| 9. | יום חדש (בהשתתפות שקל)  | 3:06 |
| 10. | הזמן הזה שלנו | 2:28 |
| 11. | מהצוואר שלך | 3:39 |
| 12. | תזכור הכל (ביחד עם עברי לידר)  | 3:40 |
| **משך כולל:** | **38:13** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  רוני בראון, איתי צוק, גלעד שמואלי, מתן דרור, ינון יהל, אורי אבני, ג'וני גולדשטיין, שקל, סתיו בגר, מוקי, עברי לידר, נועם עקרבי
2. ↑  מאיה כהן, ‏מוקי: "יש שירים שעובדים ויש שירים שעובדים פחות", באתר ישראל היום, 21 במרץ 2018
3. 1 2  עמי פרידמן, ‏"אין לי כוח לצדקנים וטרחנים": מוקי מוציא אלבום חדש ולא מתנצל על כלום, באתר ישראל היום, 6 בדצמבר 2022
4. ↑  עמי פרידמן, זוג מנצח: מוקי וסתיו בגר בשיר חדש, באתר ynet, 5 בנובמבר 2018
בית הטהרה בבית הקברות היהודי העתיק בפראג
בית הטהרה בבית הקברות היהודי בברוכזאל (אנ') שבגרמניה
חדר טהרה והחומה המזרחית של בית העלמין היהודי של קהילת יהודי שפייר
**חדר טהרה** או **בית טהרה** הוא מבנה המשמש בבתי קברות יהודיים לביצוע הליך טהרת המת בטרם הקבורה.

היסטוריה
--------

בשל הצורך לרחוץ את גופות המתים לפני הקבורה בשל הלכות טהרת המת, החלו כנראה במאה ה-17 להקים ברחבי אירופה בתי טהרה. בשל החשש מפני תקלות במסע ארוך מדי מבתי הטהרה למקום הקבורה, הוקמו בתי הטהרה בתוך בתי הקברות היהודיים או בסמוך להם. בית הטהרה העתיק ביותר שקיים עדיין בגרמניה הוא זה שבבית העלמין היהודי בוורמס משנת 1625, ששוחזר בשנת 1956.

החל מאמצע המאה ה-19 החלו בונים במקום בתי טהרה, אולמות אבל לטקסי ההלוויה שבהם הוקמו חדרי טהרה.

בבתי הקברות בישראל קיימים חדרי טהרה שמצוידים בציוד חדיש יחסית, ציוד שמתאים לדרישות ההלכה ומקל את תהליך הטהרה ברמה הטכנית. כן נעשה שימוש בציוד קל לחיטוי כדי לשמור על תנאי היגיינה נאותים.

גלריית תמונות מחדר טהרה מודרני בישראל
-------------------------------------

* מיטת טהרה מנירוסטה בחדר הטהרה של בית העלמין ירקון בגוש דן, ישראלמיטת טהרה מנירוסטה בחדר הטהרה של בית העלמין ירקון בגוש דן, ישראל
* מתקן להטלת תשעה קבין מים שאובים, בחדר הטהרה של בית העלמין ירקוןמתקן להטלת תשעה קבין מים שאובים, בחדר הטהרה של בית העלמין ירקון
* שלטי אזהרה לכהנים בכניסה לחדר הטהרהשלטי אזהרה לכהנים בכניסה לחדר הטהרה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חדר טהרה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  גיל קלנר, ‏חסד של אמת • כך נראה מבפנים חדר טהרה. צפו, באתר "סרוגים", 22 ביוני 2017
**חדקן אדריאטי** (שם מדעי: ***Acipenser naccarii***) הוא מין של דג סחוס גרמי, המצוי במימי הים האדריאטי שבים התיכון לחופי איטליה, אלבניה, יוון ומדינות יוגוסלביה לשעבר, ומכאן שמו. החדקן מזכיר במראהו את החדקן האירופי אך הוא בעל מספר הבדלים מאפיינים. הוא תואר למדע ב-1836 בידי שארל לוסיאן בונפרטה.

תיאור
-----

החדקן בעל עצמות סחוסיות עם שורות לוחיות סחוס לאורך גופו. צבעו חום-סגול והצידיים בהירים יותר. הבטן לבנה וגם הלוחיות. הזנב של החדקן ממוזלג ונמוך והא בעל סנפיר גבי אחורי נמוך קרוב לזנב. אורך החדקן מגיע ל-2 מטרים ומשקלו עד 25 ק"ג, אם כי נתפסו גם פרטים ששקלו מעל 40 ק"ג. הוא בעל חוטם צר שלצידיו ביני חישה ארוכים.

החדקן נפוץ בים התיכון שלחופי דרום אירופה ובנהרות שסביבה, אליהם הוא עולה להטיל ביצים. הוא מטיל את ביציו במים עמוקים עשירים בחמצן על מצע חצץ, המונע מטורפים לגלות אותם. החדקן נובר בקרקעית עם חוטמו ומחפש דגים קטנים, שטצדאים, רכיכות שונות ותולעים טבעתיות למאכל.

החדקן מצוי בסכנת הכחדה חמורה עקב סכרים לאורך נתיבי הנהרות בהם הוא מתרבה ועקב זיהומים ודיג יתר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חדקן אדריאטי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* FB
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  חדקן אדריאטי באתר הרשימה האדומה של IUCN

| חדקנאים |
| --- |
| חדקניים | 

|  |  |
| --- | --- |
| חדקן | חדקן סיבירי • חדקן קצר אף • חדקן יאנגצה • חדקן האגם • חדקן רוסי • חדקן ירוק • חדקן סחלין • חדקן אדריאטי • חדקן נודיבנטריס • חדקן אטלנטי • חדקן פרסי • שטירל • חדקן יפני • חדקן סיני • חדקן זוהר • חדקן אירופי • חדקן לבן |
| הוסו | בלוגה • קלוגה |
| סקפירינכוס | סקפירינכוס אלבוס • סקפירינכוס פלטורינכוס • סקפירינכוס סוטקוסי |
| פסודוסקפירינכוס | חדקן סיר דריה • חדקן גמדי • חדקן אמו דריה |

 |  |
| חדקני שיניים | 

|  |  |
| --- | --- |
| חדקן שיניים אמריקאי (סוג ומין יחיד) | חדקן שיניים אמריקאי |
| חדקן שיניים סיני (סוג ומין יחיד) | חדקן שיניים סיני |

 |
**איזבלה מריה תרזה כריסטינה יוגיניה, ארכידוכסית אוסטריה** (בגרמנית: **Isabella von Österreich**;‏ 17 בנובמבר 1888 - 6 בדצמבר 1973) הייתה בתו של הארכידוכס פרידריך, דוכס טשן.

ביוגרפיה
--------

איזבלה נולדה בפרשבורג ב-17 בנובמבר 1888 לארכידוכס פרידריך, דוכס טשן ולאיזבלה, נסיכת קרוי, בתם של רודולף, דוכס קרוי ונטלי, נסיכת לינייה. 

בדצמבר 1911 התארסה איזבלה עם גאורג, נסיך בוואריה, בנם של לאופולד, נסיך בוואריה וגיזלה, ארכידוכסית אוסטריה, ונכדו של פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה. החתונה נערכה בארמון שנברון ב-1 בפברואר 1912, ולאחר מכן יצא הזוג לירח דבש בפריז ואלג'יר. זמן קצר לאחר נישואיהם, הסתכסכו בני הזוג קשות. הם התווכחו כל ירח הדבש ועוד במהלכו סיכמו להיפרד. לאחר ירח הדבש הם עברו לגור במינכן, שם הסכסוך החריף כיוון שאיזבלה נפגעה מהתנהגותם של האצילים הבווארים אליה. כעבור שלושה ימים חזרה איזבלה לווינה בני המשפחה ניסו להביא לפיוס, ואביו של גאורג אף נסע לווינה במיוחד כדי לנסות לשכנע אותה לחזור, אולם ללא הועיל. ב-11 באוקטובר 1912 יצאה הודעה רשמית על הפרידה מטעם בית המלוכה הבווארי. ב-17 בינואר 1913 הם התגרשו, וב-5 במרץ הצהיר הכס הקדוש שהנישואים למעשה לא הושלמו מעולם.

עם הגירושין, קיבלה איזבלה חזרה את כל תאריה ההבסבורגיים שעליהם ויתרה כשנישאה לנסיך גרמני. ב-1913 היא עברה הכשרה כאחות בצלב האדום, ובשנות מלחמת העולם הראשונה שימשה כאחות בצבא האוסטרו-הונגרי. ב-1915 היא התארסה עם המנתח הוינאי פול אלברכט (1873-1928), אולם הקיסר פרנץ יוזף סירב לאשר את הנישואים בשל הבדלי המעמדות בין השניים. איזבלה נפטרה ב-6 בדצמבר 1973 בלה טור דה פילץ, שווייץ. בגיל 85.

אילן יוחסין
-----------


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הארכידוכס קרל, דוכס טשן |   | הנרייטה, נסיכת נסאו-ויילבורג |   | הארכידוכס יוזף, פלטין הונגריה |   | מריה דורותיאה, דוכסית וירטמברג |   | אלפרד, נסיך קרוי |   | אלאונורה, נסיכת זאלם-זאלם |   | אז'ן, נסיך לינייה השמיני |   | נטלי דה טראזגני |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   | קרל פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה |   |   |   |   |   | אליזבת פרנציסקה, ארכידוכסית אוסטריה |   |   |   |   |   | רודולף, דוכס קרוי |   |   |   |   |   | נטלי, נסיכת לינייה |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   | הארכידוכס פרידריך, דוכס טשן |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | איזבלה, נסיכת קרוי |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | **איזבלה, ארכידוכסית אוסטריה** |
|

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **איזבלה, ארכידוכסית אוסטריה** בוויקישיתוף
* מריה כריסטינה, ארכידוכסית אוסטריה (בגרמנית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 130249610
* VIAF: 33099736
* WorldCat (עם VIAF): 33099736

 |
**אנטון אולסון** (בשוודית: **Anton Olson**‏; 1881–1967) היה שחמטאי שוודי ואלוף שוודיה לשחמט בשנת 1921.

אולסון התמודד שלוש פעמים בדו-קרבות על תואר האליפות. הוא הפסיד בדו-קרב לגוסטף ניהולם בשנת 1919 3.5–1.5. אולסון ניצח את גוסטב ניהלום 3–2 בשנת 1921 ובאותה שנה הפסיד לו 3.5–1.5.

אולסון הגיע למקום השני, אחרי בוריסלב קוסטיץ' בתחרות סטוקהולם 1913, חלק מקום ראשון עם אוטו לוונבורג והפסיד בדו-קרב לאוטו לוונבורג 3-2 בתחרות סטוקהולם 1917, חלק מקום 1–2 עם רודולף שפילמן בתחרות גטבורג 1919 (אליפות ארצות הצפון), ניצח בתחרות מאלמה 1919, חלק מקום 11–12 בתחרות גטבורג 1920 (ניצח: פאול יונר), חלק מקום ראשון עם אלאן נילסון בתחרות אופסלה 1923, חלק מקום 4–8 בתחרות קופנהגן 1924 (אליפות ארצות הצפון, ניצח: אהרון נימצוביץ') והגיע למקום השמיני בתחרות אוסלו 1928 (אליפות ארצות הצפון, ניצח: קארל ברנדטסון).

קישורים חיצוניים
----------------

* אנטון אולסון, באתר צ'סגיימס (באנגלית)
* מידע כללי

הערות שוליים
------------

1. ↑  טבלת תוצאות תחרות Goteborg B,‏ 1920
2. ↑  רשימת אלופי ארצות הצפון בשנים 1897–1997
פירוש נוסף ערך זה עוסק בשייטת ישראלית. אם התכוונתם למוזיקאית, ראו שרון קנטור.**שרון קנטור** (נולדה ב-28 לינואר 2003) היא שייטת ישראלית, סגנית אלופת אירופה בגלישת רוח.

ביוגרפיה
--------

קנטור נולדה וגדלה במושב אביחיל. אביה סטיבן קנטור, היה אלוף הארץ בסקווש ויו"ר התאחדות הסקווש בישראל. שרון בת אמצעית במשפחה ויש לה 2 אחים ו 2 אחיות. למדה בבית הספר התיכון רמות ים במכמורת.

קריירה בשייט
------------

החלה להשתתף בתחרויות בגיל 11 ובגיל 13 זכתה בתואר הבינלאומי הראשון שלה בתחרות לנוער עד גיל 15. קנטור ייצגה את ישראל במאי 2023 בתחרות אליפות אירופה בגלישת רוח בגלישת רוח בדגם IQ פויל במהלכה ניצחה 4 שיוטים, בעקבות כך זכתה במדליית כסף. במקביל זכתה קנטור במדליית הכסף גם בקטגוריית עד גיל 21. בשנת 2023 זכתה קנטור גם במדליית ארד בגביע העולם בלנזרוטה. 

קנטור שייכת למועדון השייט מכמורת עמק חפר. 

בנוסף קנטור לוקחת חלק ב"פרויקט הנערות" - פרויקט משותף לאיגוד השייט הישראלי ואתנה ישראל (המרכז לקידום ספורט הנשים בישראל). במסגרת הפרויקט מתקיימים מפגשים בין שייטות וגולשות צעירות לאלו הוותיקות והמנוסות במטרה להעניק להן כלים פרקטיים לאורח חיים של ספורטאית צמרת.

קישורים חיצוניים
----------------

* שרון קנטור, ברשת החברתית פייסבוק
* שרון קנטור, ברשת החברתית אינסטגרם
* שרון קנטור, באתר Sailing.org
* שרון קנטור באתר האינטרנט של איגוד השייט הישראלי

הערות שוליים
------------

1. ↑  תמונות מאליפויות תמונות מאליפות ישראל האתר של ניר, באתר squashnir.goop.co.il
2. ↑  שרון קנטור סגנית אלופת אירופה בגלישת רוח - ערוץ הספורט, באתר Sport5.co.il - אתר ערוץ הספורט, ‏2023-05-15
3. ↑  N12 - שרון קנטור: שייטת הרוח הישראלית על הפודיום באליפות אירופה, באתר N12, ‏2023-05-14
4. ↑  webmaster1, המרוץ לפריז מתחמם- שרון קנטור סגנית אלופת אירופה בגלישת רוח, באתר איגוד השייט בישראל, ‏2023-05-16
5. ↑  צנציפר, נדב (2023-05-14). "הישג נהדר: שרון קנטור זכתה במדליית כסף באליפות אירופה בגלישה". *Ynet*. נבדק ב-2023-07-12.
6. ↑  מגזין - ראיון ווטסאפ: הספורטאיות המבטיחות על הפרוייקט החדש, באתר פרוגי, ‏2019-12-08