recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Chemist Warehouse Group** היא חברה אוסטרלית בין-לאומית המפעילה רשת של בתי מרקחת קמעונאיים. החברה היא קמעונאית הזיכיון בתחום בתי המרקחת הגדולה ביותר באוסטרליה עם למעלה מ-350 חנויות, ומעסיקה למעלה מ-8,000 עובדים. החברה ממתגת את עצמה כזולה במוצרי תרופות. החברה גם מנהלת אתר אינטרנט לשירות איסוף ומשלוח של תרופות.

הרשת משרתת כ-120 מיליון לקוחות ומפעילה למעלה מ-500 חנויות פיזיות ואתרי מסחר אלקטרוני באוסטרליה, בניו זילנד, באירלנד ובסין.

פעילות
------

 Chemist Warehouse בקנברה ב-2013
 Chemist Warehouse בקווינסלנד
החברה משתמשת במבנה זיכיון מורכב כדי לעקוף את התקנות האוסטרליות המגבילות את מספר בתי המרקחת שחברה יכולה להפעיל בכל אזור. מבנה החברה מאפשר לה "לשלוט" בכ-400 בתי מרקחת ברחבי אוסטרליה, והיא מהווה כ-50 אחוז מנתח השוק במדינה. המודל העסקי של הזיכיון המשמש את Chemist Warehouse כרוך בהשקעה מינימלית של הון עצמי של רוקחים בודדים המסכימים לתנאי המסחר שנאכפים ברחבי הרשת. רוקחים בודדים העובדים תחת החברה נהנים מכוח הקנייה הגדול שמגיע עם היותם חלק ממנה.

לחברה היו הכנסות מוערכות של 2.3 מיליארד דולר בשנים 2013–2014.

משרד הכלכלה והתעשייה הודיע כי הרשת נמצאת בשלבים מתקדמים של בחינת התרחבות לשוק הישראלי.

ביקורת
------

איגוד בתי המרקחת ואיגוד הרוקחים של אוסטרליה מתחו ביקורת על החברה, בטענה שגישתה מאיימת הן על תקני הבריאות והן על תנאי ההעסקה בענף. ההאשמה נחקרה על ידי נציב תלונות הציבור של אוסטרליה בטענות על עבודה בשכר נמוך של כמעט 6,000 עובדים בסכום כולל של יותר מ-3.6 מיליון דולר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Chemist Warehouse** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של Chemist Warehouse
* Official NZ website
* Chemist Warehouse, ברשת החברתית פייסבוק

* Chemist Warehouse, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* Chemist Warehouse, ברשת החברתית אינסטגרם

הערות שוליים
------------

1. ↑  "How Chemist Warehouse became a commercial property game-changer". *www.realcommercial.com.au* (באנגלית). נבדק ב-2020-09-07.
2. 1 2  "Australia's Cheapest Online Pharmacy". *www.chemistwarehouse.com.au*.
3. ↑  "The rise (and rise) of Chemist Warehouse". *Roy Morgan*.
4. 1 2  שירה ספיר, ‏התחרות מתרחבת: עוד רשת בינ"ל בדרך לישראל - הפעם מאוסטרליה, באתר גלובס, 15 באוגוסט 2022
5. ↑  "It's the Bunnings of pharmacy: How Chemist Warehouse made a motza". *www.news.com.au*.
6. ↑  "Chemist Warehouse and the hypocrisy of government rules". *www.afr.com*. 7 בינואר 2016. `{{cite web}}`:  (עזרה)
7. ↑  Jones, Kate (19 במרץ 2014). "Killing off the chemist" – via The Sydney Morning Herald. `{{cite web}}`:  (עזרה)
8. ↑  Schneiders, Royce Millar, Ben (2016-11-07). "Australia's cheapest chemist? Watchdog probes Chemist Warehouse pay". *The Sydney Morning Herald*. נבדק ב-2018-12-04.
**בהירות מוחלטת** (Absolute magnitude) היא גודל אסטרונומי המתאר מה הייתה בהירות נראיתם של כוכבים לו היה מרחקם מכדור הארץ שווה ל-10 פארסק (כ-32.6 שנות אור). מסומנת באות M (להבדיל מהבהירות הנראית המסומנת באות m). הבהירות המוחלטת נמדדת בסולם לוגריתמי.

חשיבותה של הבהירות המוחלטת נובע מירידת עוצמת האור עם ריבוע המרחק מן הצופה (המודד). לדוגמה, כאשר יש שני כוכבים אשר בהירותם המוחלטת זהה אולם מרחקו של אחד מהם מן הצופה הוא כפול, עוצמת האור המגיעה ממנו תהיה קטנה פי ארבעה לעומת זו של הכוכב הקרוב יותר. לבהירות המוחלטת חשיבות גדולה בדיאגרמת הרצשפרונג-ראסל, אשר באמצעותה נקבע סיווג הענף של כוכבים שונים (ננס, כוכב סדרה ראשית או ענק).

חישוב הבהירות המוחלטת
---------------------

הבהירות הנראית גדלה עם העלייה בבהירות המוחלטת, והיא פוחתת עבור מרחקים הולכים וגדלים מהמקור. הנוסחה המקשרת בין הבהירות המוחלטת (M) והבהירות הנראית (m) נתונה על ידי:

{\displaystyle \ M=m-5((\log \_{10}{D\_{L}})-1)} כאשר M היא הבהירות המוחלטת, m היא הבהירות הנראית, הגודל L‏D קרוי מרחק הבהירות והוא שווה למרחק מהמקור ביחידות פארסק (כ-3.2616 שנות אור) עבור עצמים קרובים. כשמדובר במרחקים גדולים, יש לקחת בחשבון את השפעת עקמומיות המרחב, לפי תורת היחסות הכללית, ולהכניס תיקון לערכו של L‏D.
עבור עצמים שמרחקם מהצופה 10 פרסק, הבהירות הנראית והבהירות המוחלטת שוות בגודלן.

בהירות מוחלטת לגופים במערכת השמש
--------------------------------

לכוכבי לכת ואסטרואידים במערכת השמש ישנה שיטה שונה למדידת הבהירות המוחלטת. בשיטה הרגילה גופים אלו היו מקבלים מספרים גבוהים ביותר, ועל כן הומצאה להם שיטה נפרדת לחישוב הבהירות המוחלטת, המסומנת באות **H**. לפי שיטה זו, הבהירות המוחלטת H של הגוף היא בהירותו אם היה נמצא במרחק של יחידה אסטרונומית אחת הן מהשמש והן מהצופה, בפאזה של 100%.

קישורים חיצוניים
----------------

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4454575-7

 |
**בוהדן רומנוביץ' שוסט** (באוקראינית:  **Богдан Романович Шуст**; נולד ב-4 במרץ 1986) הוא כדורגלן עבר אוקראיני ששיחק בעמדות השוער. כיום (2022) - מאמן שוערים.

קריירת מועדונים
---------------

שוסט החל את קריירת הכדורגל שלו במועדון הכדורגל קרפטי לבוב. הוא גדל במחלקת הנוער שלה ובשנת 2003 עלה לקבוצה הבוגרת. בתחילת עונת 2005/2006 הפך לשוער הראשון של הקבוצה. בינואר 2006 חתם על חוזה ל5 שנים עם קבוצת הצמרת האוקראינית שחטאר דונצק. בעונת 2006/2007 היה אחד השוערים המצטיינים בליגת העל האוקראינית. בקיץ 2007 החתימה שחטאר את אנדריי פיאטוב ובוהדן שוסט הפך משוער ראשון לשוער השני של הקבוצה. בהמשך להדחתו מתפקיד השוער הראשון, הושאל לקבוצת מטאלורג דונצק. בהתחלה סוכם, שהוא יושאל לשנתיים, אך לאחר 5 משחקים בוטלה ההשאלה ושוסט שב לשחטאר. בהמשך הושאל לקבוצות זוריה לוהנסק ומריופול.

בשנת 2013 עזב בוהדן שוסט סופית את שחטאר דונצק וחתם למשך שנתיים בקבוצת מטאליסט חרקוב. בשנת 2015 עבר לקבוצת ווהלין לוצק. ב2016- 2019 שיחק במדי וורסקלה פולטבה. בתחילת 2019 חתם בקבוצת אינהולץ, אשר שיחקה אז בליגת המשנה האוקראינית. בתום עונת 2019/2020 עלה עם הקבוצה לליגת העל האוקראינית.
בשנת 2021 פרש מן המשחק הפעיל והפך למאמן שוערים של אינהולץ.

קריירה בינלאומית
----------------

שוסט שיחק בכל שכבות הגיל של הנבחרות הלאומיות של אוקראינה. נטל חלק בגביע העולם בכדורגל עד גיל 20 בשנת 2005. ב-26 בפברואר 2006 שיחק את משחקו הראשון בשורות הנבחרת הבוגרת - משחק מול אזרבייג'אן

שוסט היה בסגל נבחרת אוקראינה למונדיאל 2006, אך לא שותף באף אחד ממשחקי הנבחרת בטורניר. לאחר שנת 2007 לא זומן יותר לסגל הנבחרת

תארים
-----

שחטאר דונצק
* ליגת העל האוקראינית (3): 2005/2006, 2007/2008, 2011/2012
* הגביע האוקראיני : 2011/2012
* גביע אופ"א: 2008/2009

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בוהדן שוסט** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

| **נבחרת אוקראינה – מונדיאל 2006** |
| --- |
| 1 שובקובסקי • 
2 נסמצ'ני • 
3 יצנקו • 
4 טימושצ'וק • 
5 יזרסקי • 
6 רוסול • 
7 שבצ'נקו • 
8 שלאייב • 
9 גוסב • 
10 וורונין • 
11 רברוב • 
12 פיאטוב •
13 צ'יהרינסקי • 
14 גוסין •
15 מילבסקי •
16 וורוביי •
17 ואשצ'וק •
18 נזרנקו •
19 קליניצ'נקו •
20 בייליק •
21 רוטאן •
22 סבידרסקי •
23 שוסט •
מאמן: בלוחין | אוקראינהאוקראינה |
**טורטוק** הוא כפר קטן בטריטוריית האיחוד ההודי של לדאק בין רכס קארקוראם להרי ההימלאיה, ואחד הכפרים הצפוניים ביותר של הודו, קרוב לקו השליטה בין הודו לפקיסטן. טורטוק ידוע בפירות שמגדלים בו, בעיקר משמשים.

טורטוק היה בשליטה פקיסטנית עד למלחמת הודו–פקיסטן השלישית, אז כבש הצבא ההודי את הכפר.

היסטוריה
--------

השבט המוכר ביותר שאכלס את טורטוק היה שבט דארדיק (אנ'). בסביבות המאה ה-13 לספירה, הגיעו לטורטוק שני לוחמים בשם צ'ולי ויאנגדרונג. הם הרגו את המלך ובסופו של דבר רוב המקומיים ברחו מטורטוק לאורך הנחל ומעבר להר, אל הכפרים הנקראים כיום האנו, דאה ודומקאר. נכון לעכשיו, רוב האוכלוסייה בטורטוק הם צאצאים ישירים של צ'ולי ויאנגדרונג. טורטוק נשארה נסיכות עצמאית עד כיבוש בלטסטן על ידי האימפריה הסיקהית (אנ').

אנשי טורטוק היו בונים (אנ'). האסלאם הגיע לטורטוק על ידי המטיף הפרסי סייד עלי שאה חמדני (אנ').

### מלחמות הודו–פקיסטן

אנדרטת המלחמה בטורטוק
בתום מלחמת הודו-פקיסטן הראשונה עבר הכפר טורטוק לשליטת פקיסטן.

במהלך מלחמת הודו–פקיסטן השלישית, אזור זה היה המקום בו התקיים קרב טורטוק (אנ'). ב-1999 התקיימה מלחמת קרגיל שהשפיעה על המקום. חלק מהמקומיים סייעו לכובשים הפקיסטנים.

#### שיטפונות

באוגוסט 2010, הכפר טורטוק הושפע משיטפונות שהתרחשו בכל אזור לדאק.

תיירות
------

נוף של עמק שיוק
טורטוק נפתח לתיירים בשנת 2010. הכפר משקיף לעמק מוריק ויש בו בית מלוכה עתיק.

זהו הכפר הגדול האחרון שבו מותרת פעילות תיירותית לפני קו השליטה.

ילדים בטורטוק

דמוגרפיה
--------

על פי מפקד האוכלוסין של הודו מ-2011 (אנ'), בטורטוק יש 384 משקי בית. שיעור האוריינות הוא 82.53%. תושבי טורטוק והכפרים הסמוכים לו מדברים את שפת הבלטי (אנ') יחד עם לדאקי (אנ') ואורדו.

דמוגרפיה (מפקד 2011)|  | סה"כ | זכר | נקבה |
| --- | --- | --- | --- |
| אוכלוסייה | 3371 | 2429 | 942 |
| ילדים מתחת לגיל 6 | 343 | 154 | 189 |
| קאסטה מתוכננת (אנ') | 0 | 0 | 0 |
| שבט מתוכנן | 1766 | 839 | 927 |
| יודעי קרוא וכתוב | 2499 | 2115 | 384 |
| עובדים (כולם) | 2274 | 1953 | 321 |
| עובדים עיקריים (סה"כ) | 2047 | 1840 | 207 |
| עובדים עיקריים: מטפחים | 371 | 200 | 171 |
| עובדים עיקריים: פועלי חקלאות | 2 | 1 | 1 |
| עובדים עיקריים: עובדי תעשיית הבית | 1 | 1 | 0 |
| עובדים עיקריים: אחרים | 1673 | 1638 | 35 |
| עובדים שוליים (סה"כ) | 227 | 113 | 114 |
| עובדים שוליים: מטפחים | 50 | 7 | 43 |
| עובדים שוליים: פועלי חקלאות | 3 | 3 | 0 |
| עובדים שוליים: עובדי תעשיית הבית | 0 | 0 | 0 |
| עובדים שוליים: אחרים | 174 | 103 | 71 |
| לא עובדים | 1097 | 476 | 621 |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טורטוק** בוויקישיתוף
**עדנה פלידל** (17 באוקטובר 1931 – 29 בינואר 1993) הייתה שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלית.

ביוגרפיה
--------

עדנה פלידל נולדה בפרנקפורט, גרמניה, בשנת 1931. בשנת 1933, בגיל שנתיים, עלתה עם הוריה חנה ופתחיה פלידל לישראל. היא גדלה והתחנכה בתל אביב.

היא סיימה את בית הספר למשחק של תיאטרון הקאמרי. בתקופת לימודי המשחק, עבדה כמורה בבית ספר יסודי.

פלידל השתתפה בהצגות תיאטרון רבות, בהן "שמלת השבת של חנה'לה", "המכשפה", "נישואיו של אדון מיסיסיפי", "בדרך למוסד הסגור", "החתונה", "הכיסאות", "מלון פלזה" (ע"פ המחזה מאת ניל סיימון), "פרח הקקטוס" ועוד. בשנת 1983 העלתה את הצגת היחיד "ראיתי אנשים צוחקים" ובמסגרת פסטיבל ישראל ב-1987
את ההצגה "פולה".

כמו כן השתתפה בסרטים: "משפחת שמחון" (1964), "עליזה מזרחי" (1967), "ארבינקא" (1967), "צ'רלי וחצי" (1974), "דודה קלרה" (1977), "מיליונר בצרות" (1978), סרט הטלוויזיה "אורחים" (1987), "בלוז לחופש הגדול" (1987), סרט הטלוויזיה "שם נרדף" (1989), ו"האסיסטנט של אלוהים" (1992).

עדנה פלידל בצילומי הסרט "בלוז לחופש הגדול" עם הבמאי רנן שור. דצמבר 1986. צילום: יוסי צבקר.
כיכבה בסדרת הטלוויזיה החינוכית "מצב משפחתי".

עדנה פלידל הלכה לעולמה בגיל 61 ממחלת הסרטן. היא הובאה למנוחות בבית העלמין קריית שאול בתל אביב.

היא הייתה נשואה למוזיקאי רפי בן משה, ולזוג נולדו שני ילדים - אפרת ובועז.

משנת 1994 הקימה משפחתה בשיתוף עם תיאטרון בית ליסין ושמואל הספרי קרן מלגות לשחקנים צעירים. משנת 1998 חולקו המלגות בשיתוף עם בית הספר למשחק בית צבי.

פרסים
-----

במהלך קריירת המשחק שלה קיבלה מספר פרסים:

* פרס משה הלוי של עיריית תל אביב בשנת 1980
* פרס מאיר מרגלית בשנת 1987
* פרס רוזנבלום לאמנויות הבמה בשנת 1992
* ארבעה פרסי כינור דוד

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עדנה פלידל** בוויקישיתוף

* עדנה פלידל, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* עדנה פלידל, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* עדנה פלידל, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* עדנה פלידל, בארכיון הבימה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987009349242705171
* GND: 1219339733
* VIAF: 2141160245351052640006
* WorldCat: viaf-2141160245351052640006

 |
**עשן הזמן** הוא חנות ספרים, פאב, בית למוזיקה ומועדון הופעות בעיר העתיקה בבאר שבע. עשן הזמן הוא מועדון הבית של יוסי בבליקי ושל אמנים מקומיים כמו דויד פרץ, DODIES, נועה בביוף ונדב דלומי. עשן הזמן נותן במה לתרבות אלטרנטיבית.

הביטוי "עשן הזמן" לקוח משיר של לאה גולדברג.

היסטוריה
--------

צחי גולדברג ומרים (בירה) רוזנר הקימו את המקום בינואר 2007 בשכונה ד' מזרח (ו' הישנה). כשצוותו יחדיו הם חלמו להקים בית קפה שמהווה גם חנות לספרי יד שנייה, אך בעקבות עצתו של דויד פרץ הוחלט להוסיף למקום במה להופעות חיות. לאחר כשנה עשן הזמן עבר למיקום חדש, גם הוא ברחוב רינגלבלום, ושם הוא נשאר עד ל-2013. באוקטובר 2013 עשן הזמן עבר למיקומו הנוכחי בעיר העתיקה ברחוב אנילביץ'. עשן הזמן מנוהל כיום על ידי צחי גולדברג וים בכר. 

כתב העת לשירה "דקה" נהג לקיים במקום את ערבי ההשקה של גיליונותיו. 

בשנת 2010 הוקם בעיר ארגון בשם עורף האויב שהיה נוהג לארגן הופעות מטאל ורוק כבד בעשן הזמן. עורף האויב נוהל על ידי צחי גולדברג ודני שפירא ונסגר בשנת 2013.

המקום אירח בשנים האחרונות מאות הופעות של אמנים כמו נעם רותם, דאנה איבגי, ארנון נאור, שלום גד, אתי אנקרי, דניאלה ספקטור, חיים אוליאל, דן תורן, אבי בניון, רונית שחר, קובי אוז, בני בשן, יובל מנדלסון, קוב, ערן צור, אילן וירצברג, אלון עדר, דנה ברגר, עדי רן ועוד.

אירועים ידועים בעשן הזמן
------------------------

"ערב אנטי וולנטיין" - בכל שנה בזמן ולנטיין מתקיים ערב אנטי ולנטיין שבו מגיעים מספר אומנים כדי לשיר שירי תסכול, קנאה ובדידות. 

"סוויטת יום העצמאות" - בכל שנה בערב שאחרי יום העצמאות יוסי בבליקי מופיע בעשן הזמן עם חברים.

במה פתוחה בימי ראשון, ג'ם סשן במוצ"שים, הופעה מוזיקלית בכל יום שלישי, ערב להקות אחת לחודש וחגיגות יום הולדת לפיצ'רסקי בתאריכים אקראיים.

קישורים חיצוניים
----------------

* עשן הזמן בפייסבוק
* בלוג עשן הזמן
* לילך גביש, ככה יוצרים סצנה בבאר שבע, 29 בינואר 2007, באתר "הבמה"
* מיכל גרינברג, במקום לעזוב, הסטודנטים פתחו עסק(הקישור אינו פעיל), 15 בפברואר 2007, באתר וואלה!
* עלמא אליוט הופמן, הדון קישוט ששרד את צוק איתן, 22 באוגוסט 2014, באתר עכבר העיר
* מילים לשיר "עשן הזמן" מאת דויד פרץ באתר שירונט
* עשן הזמן, ברשת החברתית פייסבוק

הערות שוליים
------------

1. ↑  לקראת השקת הגיליון הרביעי, באתר קול הקמפוס
2. ↑  אילן ברקוביץ', על השקת גיליון מספר 5, 28 באוגוסט 2009, באתר וואלה!
3. ↑  יותם שווימר, לקראת השקת הגיליון השביעי, 13 בינואר 2013, באתר ynet
קרול בארץ, 2009
**קרול אן בארץ** (באנגלית: **Carol Ann Bartz**; נולדה ב-29 באוגוסט 1948) היא מנהלת אמריקאית, שהייתה נשיאה ומנכ"ל של חברת שירותי האינטרנט Yahoo!. לפני כן היא כיהנה כיושב ראש, נשיא ומנכ"ל חברת של אוטוסדסק, היצרנית הגדולה בעולם של מוצרים לתכנון בעזרת מחשב.

חייה
----

בארץ נולדה בווינונה, מינסוטה. אימה, שירלי בארץ, הלכה לעולמה כשקרול הייתה בת שמונה. כעבור כמה שנים, היא ואחיה הצעיר ג'ים עברו ממינסוטה לביתה של סבתם, אליס שוורץ, ברפת הסמוכה לאלמה, ויסקונסין.

בבית הספר התיכון הצטיינה בארץ במתמטיקה, וגם הייתה מלכת השיבה הבייתה. היא החלה ללמוד בקולג' אוניברסיטת וודרו וילסון בפולטון, מיזורי ולאחר-מכן עברה לאוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון שם קיבלה תואר ראשון במדעי המחשב ב-1971. כשלמדה בקולג', היא התפרנסה כמלצרית.

בארץ גם קיבלה תואר דוקטור לשם כבוד מהמכון הטכנולוגי של ניו ג'רזי בשנת 2002, תואר דוקטור לשם כבוד מהמכון הפוליטכני של ווסטר ותואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת ויליאם וודס.

ב-1976, החלה בארץ לעבוד בקונצרן 3M, אולם אחרי שביקשה לעבור למטה החברה נענתה בשלילה, נאמר לה ש"נשים לא עושות את העבודה הזאת". בארץ עזבה לתעשיית המחשבים, ומילאה תפקידים ב-Digital Equipment Corporation ובסאן מיקרוסיסטמס.

היא התמנתה למנכ"ל אוטודסט ב-1992. לפי המתואר בכתב העת פורבס, בארץ "שינתה את אוטודסק מיצרנית נטולת תכלית של חומרת פי. סי. למובילה בתכנון חומרה תומכת מחשב."

בינואר 2009 התמנתה למנכ"ל יאהו!. ב-6 בספטמבר 2011 פוטרה מתפקידה ובמקומה התמנה טים מורס.

בארץ התגברה ב-1992 על סרטן השד.
היא נשואה לביל מאר, מנהל לשעבר ב-Digital Equipment Corporation וסאן מיקרוסיסטמס, ולהם שלושה ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרול בארץ** בוויקישיתוף
* סיני גז, יאהו מינתה מנכ"לית חדשה: קרול בארץ, באתר nrg‏, 14 בינואר 2009
* סוכנויות הידיעות, מנכ"לית יאהו, קרול בארץ: עסקה בתחום החיפוש עם מיקרוסופט תביא לחיסכון של עד 700 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 3 ביוני 2009
* קרול בארץ נותנת לעצמה ציון של B מינוס בניהול יאהו, כלכליסט, 8 בינואר 2010

הערות שוליים
------------

1. 1 2  מרתה מנדוזה, "העולם לפי קרול בארץ"‏, more.com‏, 18 באפריל 2011
2. 1 2  קרול קריסמן, הערך "קרול בארץ", בתוך: "אנציקלופדיה לנשות עסקים אמריקאיות", הוצאת גרינווד, 2005, עמ' 59
3. 1 2  מייקל שון מלון, "להמר על הכול: יזמי הטכנולוגיה", הוצאת ג'ון וילי אנד סאנס, 2001, עמ' 112 ו-117
4. ↑  "קרול בארץ", crunchbase.com
5. 1 2  "אשה קשוחה מיאהו", אקונומיסט, 15 בינואר 2009

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 4614 0085
* LCCN: no99086389
* NLK: KAC2020O5544
* VIAF: 31637297
* WorldCat: lccn-no99086389

 |
**קווינסי הול** (באנגלית: **Quincy Hall**; נולד ב-31 ביולי 1998) הוא אתלט אמריקאי, אלוף עולם (בודפשט 2023) בריצת שליחים 4x400 מטר וזוכה מדליית ארד באליפות העולם (בודפשט 2023) בריצת 400 מטר.

ביוגרפיה
--------

### 2022

במסגרת ליגת היהלום על שם פריפונטיין שנערכה ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית ב-27 במאי 2022 הוא סיים שלישי בריצת 400 מטר משוכות בשיא אישי חדש של 48.10 שניות, אחרי אליסון דוס סנטוס מברזיל (47.23 שניות) וכליפה רוסר מארצות הברית שקבע תוצאה זהה לשלו (48.10 שניות).

### 2023

#### אלוף העולם

באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה באוגוסט 2023 זכה בשתי מדליות, זהב וארד. מדליית זהב בריצת שליחים 4x400 מטר ביחד עם ורנון נורווד, ג'סטין רובינסון וראיי בנג'מין בתוצאה של 2:57.31 דקות, לפני צרפת (2:58.45 דקות) והממלכה המאוחדת (2:58.71 דקות) ובמדליית ארד בריצת 400 מטר בשיא אישי חדש של 44.37 שניות, אחרי אנטוניו ווטסון מג'מייקה (44.22 שניות) ומת'יו הדסון-סמית' מהממלכה המאוחדת (44.31 שניות).

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* ריצת 400 מטר: 44.37 שניות (2023)
* ריצת 400 מטר משוכות: 48.10 שניות (2022)

### אולם

* ריצת 400 מטר: 45.25 שניות (2019)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קווינסי הול** בוויקישיתוף

* קווינסי הול, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 14597236

 |
**קובי מויאל** (נולד ב־12 ביוני 1987) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר האחורי. מויאל מזוהה עם קבוצת נעוריו, בית"ר ירושלים, ולזכותו הופעה אחת במדי נבחרת ישראל.
נשואי לירדן (קיסר)מויאל אחותו של רועי קיסר הלוחם הדגול

קריירה
------

מויאל שיחק במחלקת הנוער של בית"ר ירושלים, ובעונת 2005/2006 זכה עם קבוצת הנוער בגביע המדינה. בעונת 2006/2007 היה שותף לזכייתה של הקבוצה הבוגרת באליפות המדינה, כשבמקביל זכה עם קבוצת הנוער בדאבל.

בעונת 2007/2008 הושאל מויאל להפועל כפר סבא, ועמה ירד בתום העונה לליגה הלאומית, ובעונת 2008/2009 הושאל לבני יהודה תל אביב. לקראת עונת 2009/2010 חזר לבית"ר ירושלים והפך לשחקן הרכב קבוע בקבוצה.

ב-12 באוגוסט 2013 חתם מויאל בקבוצת שריף טירספול, אלופת ליגת העל המולדובית, במדיה שיחק עונה אחת וזכה עמה באליפות ובסופר-קאפ המקומי והשתתף עמה בשלב הבתים של הליגה האירופית. ב-2 ביוני 2014 ערך מויאל את הופעתו היחידה בנבחרת ישראל, כשנכנס כמחליף במשחק ידידות מול נבחרת הונדורס.

ב-28 ביולי 2014 חזר מויאל לישראל וחתם על חוזה לשנתיים במכבי חיפה. בדצמבר 2014 נפצע במהלך משחק גמר גביע הטוטו מול מכבי תל אביב, ולא חזר לשחק עד תום העונה. מויאל עבר תהליך שיקום ארוך ושב במהלך עונת 2015/2016 לכשירות ואף שותף בהרכב מכבי חיפה. בסוף אותה עונה זכה עמה בגביע המדינה, ועם תום חוזהו שוחרר מהמועדון.

ב-16 ביוני 2016 חזר מויאל לקדנציה שנייה בבית"ר ירושלים כשחתם על חוזה לעונה אחת עם אופציה לעונה נוספת. בעונת 2016/2017 לא זכה מויאל לדקות משחק רבות מדי הקבוצה, והוא תופקד בעיקר כשחקן ספסל. ב-12 ביוני 2017 שוחרר מויאל מהמועדון, וב-21 ביוני חתם בניו יורק קוסמוס מה-NASL האמריקנית לחצי עונה. ב-28 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בה כבש את שערו הראשון בקבוצה ובישל שער נוסף בניצחון 3–1 על מיאמי. מויאל ערך 10 הופעת ליגה במדי הקבוצה, אך בתחילת 2018 בוטלה העונה הבאה של הליגה והוא עזב את המועדון.

ב-11 באוקטובר 2018 חתם מויאל בהפועל קטמון ירושלים מהליגה הלאומית. במשחק הבכורה שלו, נגד הפועל מרמורק, הבקיע מויאל את שערו היחיד במדי הקבוצה, ובסך הכל ערך 19 הופעות בעונת 2018/2019, ובסופה עזב את המועדון.

ב-12 בפברואר 2020 חתם מויאל במ.כ. חולון ירמיהו מליגה א'.

ב-21 ביוני 2021 הודיע מויאל על פרישה ממשחק פעיל בגיל 34.

תארים
-----

בית"ר ירושלים
* אליפות: 2006/2007
* גביע הטוטו: 2009/2010

שריף טירספול
* אליפות מולדובה: 2013/2014
* סופר-קאפ: 2013/2014

מכבי חיפה
* גביע המדינה: 2015/2016

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קובי מויאל** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  דוד בן-שימול, ירידה לצורך עלייה? קובי מויאל חתם בקטמון, באתר ynet, 11 באוקטובר 2018
2. ↑  רז זהבי, ‏קאמבק: קובי מויאל חתם בירמיהו חולון, באתר ערוץ הספורט, 12 בפברואר 2020
3. ↑  קובי מויאל פרש מכדורגל: זכיתי לקחת חלק, באתר ONE‏, 21 ביוני 2021
מגדל מרטלו במפרץ ג'קסון, אוסטרליה
פנים מגדל טיפוסי
**מגדלי מרטלו** (באנגלית: **Martello towers**) הם מגדלים מבוצרים שבנו הבריטים בחופי בריטניה ומושבותיה בתקופת המלחמות הנפוליאוניות (תחילת המאה התשע עשרה) כדי להגן עליה מפלישות צרפתיות דרך הים. המגדלים היו בשימוש במחצית הראשונה של המאה, וננטשו מאוחר יותר, לאור פיתוח פגזים מתקדמים יותר, שהפחיתו את יעילות המגדל.

רקע
---

ב-1794 שלחה בריטניה לקורסיקה כוח ימי בפיקודו של האדמירל הוד, כדי לסייע לפסקל פאולי, קורסיקאי שעמד בראש המאבק בצרפתים. בנקודת מורטלה (Mortella) נתקל הכוח במגדל מבוצר מאויש על ידי כוח צרפתי.

המגדל תוכנן על ידי איטלקי בשם פראטינו, ונבנה ב-1565 על ידי בני העיר ג'נובה בתקופת שלטונם באי, כחלק ממערכת ההגנה שלהם, ובמטרה להגן על האי מפני פשיטות פיראטים צפון אפריקאים. מגדלים אלה היו בקוטר של 12–15 מטר, בעלי דלת כניסה יחידה שהגישה אליה הייתה בסולם. הכפריים באזור שילמו לשומרי המגדלים (Torregiani), שתפקידם היה, במקרה שנצפתה ספינה שהגעתה לחוף הייתה בלתי צפויה, להבעיר אש על גג המגדל וכך להזעיק כוחות מגן.

ב-7 בפברואר 1794 כשלו שתי ספינות תותחים בריטיות בניסיון התקפה על המגדל בנקודת מורטלה, ורק כוח יבשתי בפיקודו של ג'ון מור הכריע את הכוח הצרפתי לאחר שבועיים של לחימה. לאחר מספר שנים עזבו הבריטים את קורסיקה ופוצצו את המגדל.

הבריטים כה התרשמו מהמגדל הקורסיקאי, עד כי החליטו לאמצו כמודל לבניית מגדלים מבוצרים על חופי האימפריה. שם המקום "מורטלה" שובש ל"מרטלו", והמגדלים נקראו מאז "מגדלי מרטלו".

מבנה המגדל
----------

מגדלי מרטלו נבנו בתצורה של גליל משופע, על פי תבנית של המגדל הצרפתי בקורסיקה. גובהם הגיע עד לכ-12 מטרים, ועובי הקירות לכ-2.4 מטרים[דרוש מקור]. המגדלים כללו בדרך כלל שתי קומות וגג:

בקומת הקרקע שכן מחסן אבק השריפה וכן מחסני המזון וציוד אחר. לעיתים כלל המגדל גם קומת מרתף בה הוצב מכל למי שתייה. בקומת הביניים שכנו חדרי המגורים, שכללו חדר נפרד לקצינים. חיל המצב במגדל כלל עד 24 איש. בקומת הגג הוצב תותח חוף בעל טווח של כקילומטר וחצי.
המבנה העגול והקירות העבים סיפקו הגנה נאותה מאש תותחים לכוח ששהה במגדל.

ראו גם
------

* מגדל מרטלו בחוף סנדיקוב

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מגדלי מרטלו** בוויקישיתוף
* מגדלי מרטלו באירלנד

הערות שוליים
------------

1. ↑  Mortella Tower. Corsica (elevation). First illustration in Plan of Mortella Tower, St Fiorenzo Bay. Corsica, 1794 | Royal Museums Greenwich, www.rmg.co.uk
טקס סיום בסלובניה עם מילות השיר מוקרנות מאחורי המסיימים
גולגות המוצגת באוניברסיטה במינכן עם המילים "גאודאמוס איגיטור", גילום של רעיון ה"קרפה דיאם".
תווי לחן השיר > להאזנה
**גאודיאמוס איגיטור** (בלטינית: **Gaudeamus igitur**, מילולית: הבה נשמח. נקרא גם **De Brevitate Vitae**, "על החיים הקצרים". בבריטניה נקרא גם **The Gaudie**) הוא המנון סטודנטים המושר בטקסי סיום של מוסדות חינוך וטקסי קבלת תואר במדינות אירופה ובחלק ממוסדות הלימוד בארצות הברית, יפן וקוריאה הדרומית. ההמנון חותם גם את משחקי האוניברסיאדה, כהמנון הרשמי של הפדרציה הבינלאומית לספורט אוניברסיטאי. השיר מעלה על נס את עקרון הקרפה דיים, "נצל את היום" וקורא לצעירים לנצל את חייהם ולחיות אותם במלואם.

היסטוריה
--------

מקור השיר בכתב יד משנת 1287 המצוי בספרייה הלאומית של צרפת, כשיר של בתי מרזח, המתאר את חיי הסטודנט כחיי הוללות. ב-1717 הותקן תרגום לגרמנית של השיר שנדפס בשם "Brüder, lasst uns lustig sein" ("אחי, בוא נעשה חיים"). ב-1781 פורסמה לראשונה גרסה לטינית של השיר, הדומה לגרסה המושרת כיום ושונה באופן ניכר מהשיר המקורי. הלחן המסורתי של השיר היה כה ידוע כבר ב-1782 כך ששימש גם עבור שירי סטודנטים אחרים שמילותיהם נכתבו עבורו. הוא הופיע אז לראשונה בדפוס בקובץ "Lieder für Freunde der Geselligen Freude" (שירים לחברים לשמחה חברתית) ב-1797 בוצע השיר, עם מילים בלטינית והלחן המסורתי, במסגרת הגרסה האופראית של דוקטור פאוסטוס מאת איגנץ ולטר והוא מצוטט גם בפואמה הדרמטית "קללת פאוסט" (La damnation de Faust) מאת הקטור ברליוז מ-1845. ב-1881 שילב יוהנס ברהמס את השיר ביצירתו פתיחה אקדמית חגיגית בדו מינור אופוס 80.

זיגמונד רומברג שילב את השיר באופרטה שלו "הנסיך הסטודנט" מ-1924. האופרטה עובדה לסרט "הנסיך הסטודנט" בשנת 1954 וממנו מוכרת הקלטת ההמנון בקולו של מריו לנצה.

ככל הנראה השיר הושר בנשפי הסיום של הטכניון בשנות השלושים.

תוכן
----

תוכן השיר עוסק בחיי הצעיר, המלווים בתענוגות החיים ובצורך לנצל את זמן הנעורים הקצר על מנת למצות אותם. חלקיו הם:
1. החיים קצרים ויש לחגוג אותם
2. כולנו ממילא נדונו למוות, המוות בלתי-נמנע
3. חיי הסטודנט הם הטובים ביותר
4. בוגרי האוניברסיטה שולטים בעולם
5. יש לשבח את הנשים
6. יש לגנות את אויבי החיים האינטלקטואליים.

### הבית הראשון

|  |  |
| --- | --- |
| תרגום לעברית
הבה נהיה שמחים,
כל עוד אנחנו צעירים,
לאחר הנעורים הנעימים,
ולאחר צרות הזיקנה,
האדמה תקבל אותנו. | לטינית

Gaudeamus igitur,
Iuvenes dum sumus,
Post jucundam juventutem
Post molestam senectutem
Nos habebit humus.
 |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גאודיאמוס איגיטור** בוויקישיתוף
* Gaudeamus igitur תרגום לאנגלית מאת C.S. Morrissey
* ביצועים של ההמנון מתורגמים למגוון לשונות בביצוע מקהלות בזום בזמן מגפת הקורונה
* מידע על Gaudeamus igitur בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  The Book of World-famous Music: Classical, Popular, and Folk, James J. Fuld עמ' 241–242
2. ↑   גאודיאמוס איגיטור, בביצוע מריו לנצה, סרטון באתר יוטיוב
3. ↑  ז. דויד, מחלצות, דבר, 14 בינואר 1938

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4563545-6
* LCCN: no2004033996
* MusicBrainz work: 244b7c26-e7f1-4de9-983d-beb8bdc21bcd
* VIAF: 176854062
* WorldCat (עם VIAF): 176854062

 |
**Engie** היא חברת הזנק ישראלית אשר הוקמה בשנת 2014 ומציעה שירות זיהוי תקלות ברכב ומידע בזמן אמת על הנסיעה דרך אפליקציה חינמית לטלפונים ניידים חכמים. האפליקציה הושקה לאנדרואיד בדצמבר 2014 ול-iOS בדצמבר 2016.

החל מיום 20 באפריל 2020, בעקבות משבר הקורונה, החברה נסגרה ושירותיה, לרבות האפליקציה, אינם זמינים .

אופן השימוש
-----------

Engie מציעה למשתמש גישה למידע על רכבו באמצעות רכיב OBD 1.5 המתחבר למחשב הרכב ואפליקציה ייעודית לטלפון החכם אשר מנתחת את הנתונים המתקבלים מהרכיב, ומציגה אותם למשתמש בצורה מופשטת. רכיב ה-OBD‏ (On-Board Diagnostic) מתחבר לשקע הדיאגנוסטיקה של הרכב, ובאמצעות תקשורת בלוטות' שולח מידע לאפליקציה אשר מאפשרת שני שירותים עיקריים:

* ניטור נתוני נסיעה בזמן אמת, בין השאר, צריכת דלק, חום מנוע ומתח המצבר
* איתור תקלות ברכב

במקרה שאותרה תקלה, למשתמש ישנה אפשרות לקבל הצעות מחיר ממוסכים הקרובים אליו.

היסטוריה
--------

Engie הוקמה בשנת 2014 על ידי שלושה שותפים; ירדן גרוס (מנכ"ל), אלון הנדלמן (סמנכ"ל מוצר ופיתוח) וגל אהרון (סמנכ"לית שיווק). השלושה נפגשו במסגרת תוכנית Zell ליזמות במרכז הבינתחומי הרצליה, המאפשרת לסטונדטים מצטיינים להקים מיזמים אמיתיים בליווי מנטורים ויזמים מהתעשייה. במסגרת זו, השלושה הכירו את המשקיע המרכזי בחברה, אורי לוין, מייסד ושותף בWaze, המשמש גם כיו"ר החברה.

ערך מוסף
--------

המטרה של Engie היא להנגיש את תחום תקלות הרכב לציבור הנהגים ולהוות פתרון לחוסר ההבנה וחוסר הבקיאות במה שקשור לרכבם, בכך להפחית את רמת התסכול שהרבה פעמים נלווה לחוויית הביקור במוסך. 
מנגד, המוסכים חוסכים בזמן וכסף כיוון שהאפליקציה מבטלת את הצורך בקיום בדיקה נוספת במוסך ומראה להם מראש באיזה תקלה צריך לטפל. בנוסף, הם מרוויחים לקוחות חדשים שEngie מפנה לעסק שלהם.

העתיד
-----

נכון לתחילת 2017, ‏Engie משרתת כ-100,000 משתמשים ישראלים ומשתפת פעולה עם כ-200 מוסכים. החברה הצליחה לגייס 3.5 מיליון דולר בסבב ההשקעה הראשון שלה. שירותים נוספים שהחברה מתכננת להציע למשתמשים בהמשך כוללים התרעות לפני טיפולים שנתיים מתקרבים וכן הצגת הטיפולים השוטפים הצפויים לרכב, כולל מחיר ממוצע לחלפים.
החל מיום 20 באפריל 2020, בעקבות משבר הקורונה, החברה נסגרה ושירותיה, לרבות האפליקציה, אינם זמינים.

מודל כלכלי
----------

משתמשי האפליקציה משלמים רק על הרכיב הייחודי. Engie החלה לגבות רווחים דרך העמלות שהיא מקבלת על הפניית משתמשים למוסך. פן נוסף שבו יש לEngie פוטנציאל עסקי ענק הוא במגרש חוכמת ההמון והביג-דאטה שכן היא מייצרת מאגר נתונים רחב לגבי הרכבים השונים (ולא לגבי המשתמשים) הנשמר בשרתי החברה.

פרסים והוקרה
------------

ביוני 2015 זכתה האפליקציה בתחרות Israel Mobile Summit בתואר "אפליקציית השנה".

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של Engie
* Engie, ברשת החברתית פייסבוק

* Engie, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

הערות שוליים
------------

1. ↑  הודעת החברה על הפסקת פעילותה, באתר אנג'י: הפתרון לתחזוקת הרכב (ארכיון)
2. ↑  אתר תוכנית Zell, המרכז הבינתחומי הרצליה
3. ↑  אתר למנויים בלבד דניאל שמיל, בלי מוסך: אפליקציה ישראלית תזהה תקלות במכונית, באתר TheMarker‏, 15 בדצמבר 2014
4. 1 2 3  רועי גולדנברג, ‏מרגישים שדופקים אתכם במוסך? הנה הפתרון, באתר גלובס, 15 בדצמבר 2014
5. ↑  אתר למנויים בלבד ענבל אורפז, הסטארט-אפ הישראלי שדואג שלא יעבדו עליכם במוסך גייס 3.5 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 26 ביולי 2016
6. 1 2  ״הסטארטאפ של הסטארטרים: Engie תגלה לכם הכל על הרכב שלכם״ גיקטיים, 15 בדצמבר 2014
7. ↑  אתר Israel Mobile Summit
**ג'ון מארלי** (באנגלית: **John Marley**; ‏ 17 באוקטובר 1907 - 22 במאי 1984) היה שחקן קולנוע אמריקאי מועמד פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר ופרס גלובוס הזהב לשנת 1970 על הופעתו בסרט "סיפור אהבה".
מארלי היה שותף לצוות שחקני "הסנדק" של פרנסיס פורד קופולה וגילם את המפיק ההוליוודי ג'ק וולץ.

ביוגרפיה
--------

מארלי נולד למהגרים יהודים-רוסים בניו יורק וחווה ילדות קשה כשגדל לצד כנופיות רחוב.
נשר מהתיכון בו למד ועל מנת לא להידרדר לחיי רחוב, נרשם ללימודי משחק בקבוצת תיאטרון מקומית.
במלחמת העולם השנייה התגייס מארלי לצבא ארצות הברית ושירת ביחידת המודיעין הגדולה של החיל.
התגלה לראשונה בקריירה המקצוענית שלו בגיל 50 בתפקיד קטן בדרמת הפשע של רוברט וייז "אני רוצה לחיות".

התחיל לבנות מעמדו בסרטו מעורר המחלוקת של ג'ון קאסאווטס "ילד מחכה" ובדרמה של איליה קאזאן "אמריקה אמריקה".
מארלי הוכר וקיבל ייחוס לראשונה באמצע שנות ה-60 כשגילם את פרנקי, אביה החוואי של המורה קתרין בלו (ג'יין פונדה) במערבון הקומי "קט בלו" וקטף את פרס השחקן הטוב ביותר בפסטיבל ונציה על הופעתו בתור גבר בגיל העמידה שרוצה להתגרש בדרמה של ג'ון קאסאווטס "פנים".

מארלי הועמד בשנת 1970 לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר ולפרס גלובוס הזהב על תפקידו בסרט "סיפור אהבה" בתור פיל אביה של הנערה ג'ני קוולארי (אלי מק'גרו), את הפרסים הפסיד מארלי לשחקן האנגלי ג'ון מילס.
ב-1972 השתתף בסרט המאפיה המופתי של פרנסיס פורד קופולה "הסנדק" בתפקיד ג'ק וולץ, הבמאי ההוליוודי רב ההשפעה. בסצנה מהמפורסמות בסרט הוא מתעורר במיטה מלאת דם לצד ראש סוס המרוץ האהוב עליו לאחר שסירב להצעת דון קורליאונה (מרלון ברנדו) לשתף שחקן מטעמו.

מארלי גילם פעם נוספת דמות של מפיק סרטים, מקס ברנס לצידו של ברט ריינולדס בקומדיה "הופר".
שיחק בסרט האימה הקנדי "חלום המוות" המבוסס על סיפור האימה הקצר "כפת הקוף" בתור צ'ארלס אביו של החייל אנדי ברוקס שנהרג בווייטנאם וחוזר למשפחתו.
בשנת 1980 שיחק לצידו השחקן האגדי ג'ק למון והועמד לפרס ג'יני לשחקן המשנה הטוב ביותר על הופעתו בדרמה הקומית  תשורה".

למארלי היו ארבעה ילדים, שלושה ילדים (בהם השחקן בן מארלי) מאשתו הראשונה השחקנית סטנג'ה לאו לה היה נשוי במשך כ-20 שנה ובת אחת מאשתו השנייה סנדרה אולוסביץ'.
מארלי נפטר בשנת 1984 כשהוא בן 77 כתוצאה מסיבוך שהתנהל במהלך  ניתוח לב פתוח שעבר.
הוא נקבר ב"בית הקברות סידר פארק" שברובע אמרסון, ניו ג'רזי.

פילמוגרפיה נבחרת
----------------

* אני רוצה לחיות (1958)
* ילד מחכה (1963)
* אמריקה, אמריקה (1963)
* קט בלו (1965)
* פנים (1968)
* סיפור אהבה (1970)
* הסנדק (1972)
* חלום המוות (1974)
* וו. סי. פילדס ואני (1976)
* הופר (1978)
* הוקרה (1980)
* עורק אמא (1982)

קישורים חיצוניים
----------------

* ג'ון מארלי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* ג'ון מארלי, באתר AllMovie (באנגלית)
* ג'ון מארלי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* ג'ון מארלי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007432441805171
* BNE: XX1506506
* BnF: cb140379893 (data)
* GND: 12918716X
* ISNI: 0000 0001 0914 4287
* LCCN: no92001257
* NTA: 120328925
* SNAC: w6n31xwz
* SUDOC: 06077083X
* VIAF: 71593515
* WorldCat: lccn-no92001257

 |
**מריו מיקולינסר** (נולד ב-1957) הוא פרופסור וחוקר ישראלי בתחום הפסיכולוגיה, ששימש דיקן בית הספר לפסיכולוגיה ובין השנים 2014 עד 2017 המשנה לנשיא לעניינים אקדמיים של "המרכז הבינתחומי". זוכה פרס א.מ.ת לשנת 2004. כיום מריו ראש התכנית לתואר שלישי בפסיכולוגיה באוניברסיטת רייכמן. 

מריו מיקולינסר

ביוגרפיה
--------

מיקולינסר נולד בסנטה פה שבארגנטינה בשנת 1957. עלה לישראל בגיל 19. בשנת 1985 סיים לימודים לתואר דוקטור בפסיכולוגיה באוניברסיטת בר-אילן. כ-7 שנים לאחר מכן מונה לפרופסור באוניברסיטה זו, בגיל 35, והיה הפרופסור הצעיר ביותר בארץ בתחום הפסיכולוגיה. במקביל עבד בצה"ל בתפקיד מחקר בתחום הפסיכולוגיה. 

מיקולינסר שימש במגוון תפקידים אקדמיים באוניברסיטת בר-אילן, ביניהם ראש המחלקה לפסיכולוגיה. ב-2004 נבחר לקבל את פרס א.מ.ת, על "תרומה יוצאת דופן בחקר האישיות והפסיכולוגיה החברתית". בנוסף לעבודתו האקדמאית באוניברסיטת בר-אילן, נמנה מיקולינסר עם צוות העורכים ב-Journal of Personality and Social Psychology. כן היה בין מייסדי מרכז פלג-ביליג לחקר איכות חיי המשפחה ב-1996, ובשנים 2002-2006 הוא כיהן כיושב-ראש המרכז. 

ב-2007 עבר מיקולינסר לשמש כדיקן בית הספר החדש לפסיכולוגיה של המרכז הבינתחומי הרצליה. בנוסף, מאז 2008 הוא מרכז מדי שנה את "סימפוזיון הרצליה השנתי באישיות ופסיכולוגיה חברתית" במרכז הבינתחומי.

מיקולינסר פרסם מאות מחקרים בתחום הפסיכולוגיה. מחקריו, שהקנו לו שם עולמי, עוסקים בין השאר בהיבטים שונים של תאוריית ההתקשרות, למשל היכולת לשפר בבגרות את דפוסי ההתקשרות שנוצרו בילדות, לאחר פגישה עם דמויות מעודדות התקשרות בטוחה. מחקריו גם בחנו קשר בין דפוסי התקשרות לבין תחומים שונים, בין היתר אהבה רומנטית, התנהגות מינית ותגובה לטראומה נפשית וכן את הקשרים בין תאוריית ההתקשרות לתאוריית ניהול האימה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מריו מיקולינסר** בוויקישיתוף

* מריו מיקולינסר, באתר ResearchGate
* מריו מיקולינסר, באתר גוגל סקולר
* האתר של מריו מיקולינסר, באתר המרכז הבינתחומי הרצליה (באנגלית)
* קורות חיים של מריו מיקולינסר באתר המרכז הבינתחומי הרצליה (באנגלית)
* רשימת מאמרים של מריו מיקולינסר, באתר המרכז הבינתחומי הרצליה (באנגלית)
* פרופ' מריו מיקולינסר, באתר פרס א.מ.ת.
* ריאיון עם פרופ' מריו מיקולינסר שפורסם ב"מגזין הבינתחומי"
* מריו מיקולינסר ואטי ברנט, תאוריית ההתקשרות - הקדמה לגיליון נושא מיוחד של כתב העת "מפגש", 27 באוקטובר 2005, אתר פסיכולוגיה עברית
* ורד רמון ריבלין, ‏הגילוי שעשוי לשנות לחלוטין את המין האנושי, באתר גלובס, 5 בפברואר 2014
* מריו מיקולינסר, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  הנימוקים לפרס למריו מיקולינסר, באתר פרס א.מ.ת
2. ↑  אתר בית הספר לפסיכולוגיה של המרכז הבינתחומי הרצליה
3. ↑  אתר סימפוזיון הרצליה באישיות ופסיכולוגיה חברתית, באתר המרכז הבינתחומי הרצליה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007281483705171
* BnF: cb14599640h (data)
* GND: 1064772293
* ISNI: 0000 0001 0893 6450
* LCCN: n94081382
* NKC: osd2011666207
* NTA: 296060194
* ORCID: 0000-0003-3639-0146
* SUDOC: 135194105
* VIAF: 44550666
* WorldCat: lccn-n94081382

 |
**מקלארן 720s** (באנגלית: **McLaren 720s**) היא מכונית ספורט במרכב קופה, בעלת שתי מקומות ישיבה, שמיוצרת על ידי מקלארן אוטומוטיב משנת 2017. היא הוצגה בתערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה במרץ 2017. היא מחליפת המקלארן 650s.

עיצוב
-----

העיצוב החיצוני והפנימי הוא עיצוב GT, פנסי הלד מסתירים כונסי אוויר, תכונות עיצוב רבות "נלקחו" ממקלארן F1, כדוגמת הדלתות הנפתחו באלכסון כלפי מעלה.

מפרט טכני
---------

היא כוללת מנוע בנזין V8 צילינדרים בנפח 4.0 ליטר טווין טורבו המספק כ-720 כ"ס ב-7,500 סל"ד ומומנט מרבי של 78.5 קג"מ ב-5,500 סל"ד. תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שבעה הילוכים. היא מאיצה מ-0 ל-100 קמ"ש בתוך 2.9 שניות ותוך 7.8 שניות מ-0 ל-200 קמ"ש. ומגיעה למהירות מרבית של 341 קמ"ש.

גרסאות
------

### מקלארן 720s GT3

גרסת המירוץ שיועדה להתחרות באליפות העולם ב-GT3 של ה-FIA. היא כוללת את אותו מנוע אך תיבת ההילוכים היא תיבת הילוכים רציפה בעלת שישה הילוכים. כמו כן עברו המתלים כיול חדש המתאים למרוצים, העיצוב השתנה במעט, הוסרו רכיבים שאינם חיוניים, ונוספה כנף אחורית גדולה. היא הוצגה באוגוסט 2018

### מקלארן 720s ספיידר

היא גרסת הגג הנפתח לגרסה הבסיסית, היא המתחרה של מקלארן לפרארי 488 ספיידר. הגג עשוי מסיבי פחמן וזמן פתיחתו אורך 11.0 שניות וניתן לפותחו ממהירות של 50 קמ"ש ועד 325 קמ"ש. היא כוללת את אותו המנוע וביצועיו. היא הוצגה בדצמבר 2018

### מקלארן 765LT

 ערך מורחב – **מקלארן 765LT**  

ה-765LT היא גרסה מיוחדת של הגרסה הבסיסית הכוללת את אותו מנוע אך כאן הוא מספק 765 כ"ס ומומנט מרבי של 81.5 קג"מ. התאוצה אורכת 2.8 שניות והמהירות עומדת על 330 קמ"ש. מערכת הפליטה בעלת ארבעה פתחים, וכנף אחורית גדולה הנפתחת ונסגרת באופן חשמלי. העיצוב החיצוני והפימי חד יותר. היא הוצגה במרץ 2020.

גלריה
-----

* מבט קדמימבט קדמי
* גרסת ה-GT3גרסת ה-GT3
* גרסת הגג הנפתח (ספיידר)גרסת הגג הנפתח (ספיידר)
* גרסת ה-765LTגרסת ה-765LT
* פנים המכוניתפנים המכונית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מקלארן 720S** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מקלארן 720S
* מפרט טכני מלא, באתר מקלארן.

הערות שוליים
------------

1. ↑  רועי צוקרמן, מקלארן 720S - חלום בריטי חדש, באתר אוטו, ‏19 במרץ 2017
2. ↑  212mph McLaren 720S - full technical specs and price, באתר אוטוקאר, ‏14 במרץ 2017
3. ↑  רועי צוקרמן, בקרוב בפצאל? גרסת מירוץ למקלארן 720S, באתר אוטו, ‏29 באוגוסט 2018
4. ↑  רועי צוקרמן, מקלארן 720S ספיידר: 325 קמ"ש עם הרוח בשיער, באתר אוטו, ‏10 בדצמבר 2018
5. ↑  מקלארן חושפת את ה-720S ספיידר, באתר קארטיוב, ‏10 בדצמבר 2018
6. ↑  רועי צוקרמן, מקלארן 765LT תציע מרכב ארוך ו-662 כ"ס לטון, באתר אוטו, ‏11 במרץ 2020

| מקלארן אוטומוטיב |
| --- |
| אישיים | רון דניס - מייסד • מייק פלוויט מנכ"ל החברה • רוברט מלוויל - מנהל עיצוב |  |
| כלי רכב נוכחיים | מקלארן אלבה • מקלארן ספידטייל • מקלארן 570S • מקלארן 765LT • מקלארן 600LT • מקלארן 720S • מקלארן GT • מקלארן סנה • מקלארן סולוס GT |
| כלי רכב לשעבר | מקלארן 675LT • מקלארן 620R • מקלארן 540C • מקלארן P1 • מקלארן 650S • מקלארן MP4-12C • מקלארן F1 |
| חטיבות | מקלארן GT - חטיבת המרוצים של החברה |
| אחר | קבוצת מקלארן (חברת האם) |
מבנה המקדש בצילום משנת 2008
**אסון המקדש בפאראוור** התרחש ב-10 באפריל 2016 במדינת קראלה שבדרום-מערב הודו. זיקוק שהוצת על ידי קהל חוגגים במקדש הינדי בעיירה פאראוור פגע במצבור של זיקוקין די-נור וגרם להצתתו, להתפוצצות ולשרפות שגרמו למותם של 111 איש ולפציעתם של למעלה מ-350 איש.

האסון התרחש בשעה 03:33 לפי השעון המקומי במתחם המקדש ההינדי פוטינגל דווי (Puttingal Devi) בעיירה שלחוף מפרץ בנגל. באתר נכחו באותה עת כ-15 אלף חוגגים. במקום החל מופע זיקוקין בשעת חצות לערך. התפוצצות מצבור הזיקוקין הורגשה למרחק של כקילומטר סביב. ההתפוצצות והשריפות שגרמה הביאו לקריסתם של שני מבנים, ועקב כך נפגעו מרבית ההרוגים והפצועים. לפחות 40 פצועים הועברו לבתי חולים כשהם סובלים מכוויות חמורות ומקצתם נפטרו בימים שלאחר האסון. 

הצי ההודי שיגר כלי טיס ואנשי רפואה כדי לסייע בפינוי הנפגעים מאתר המקדש. נזק פיזי נגרם למקדש עצמו ולכ-150 מבנים נוספים בקרבתו.

חקירת המשטרה ושלטונות מדינת קראלה העלתה כי הזיקוקין במתחם המקדש הופעלו ללא רישיון מתאים.

הפעלת זיקוקין די-נור במהלך חגיגות דתיות הינדיות היא שכיחה בדרום הודו. ב-1952 התרחש אסון דומה במדינת קראלה, שבו נספו 68 אנשים. ב-2012 אירעה התפוצצות במפעל זיקוקין במדינת טמיל נאדו. באותו אירוע נספו 40 איש.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אסון המקדש בפאראוור** בוויקישיתוף
* סוכנויות הידיעות, אש במקדש בהודו: יותר מ-100 נהרגו בפסטיבל, באתר ynet, 10 באפריל 2016
* Kollam temple fire: Death toll reaches 111, 40 badly wounded, באתר The Times of India, ‏12 באפריל 2016
* Imran Qureshi and Ashraf Padanna, ‏Puttingal: India's 'temple of fireworks', באתר חדשות ה-BBC, ‏11 באפריל 2016
המונח "פאניקה" מפנה לכאן. לערך העוסק בהפרעה נפשית, ראו הפרעת פאניקה.
**תבהלה** (בלעז: **פאניקה**) היא תחושת פחד פתאומית וחזקה, עד כדי ביטול של כל חשיבה הגיונית, והחלפתה בחרדה ובדאגה קיצוניות, המביאה לתגובה חייתית (אינסטנקטיבית) של "הילחם או ברח".

תבהלה עשויה להתרחש אצל יחידים ואף בקרב קבוצה גדולה, למשל במצבי היסטריה המונית או פאניקה מוסרית.

מקור המילה פאניקה הוא מהמילה היוונית πανικός, מהאל פאן מהמיתולוגיה היוונית. ייתכן כי מקורה באגדות אודות השתעשעותו של האל פאן בהפחדה פתאומית של עדרי עזים וכבשים, או בפחד הפתאומי שחש מי שנתקל באל פאן באזור שומם, או הפחד שעלה משמיעת קולות מוזרים ומעוררי אימה שהיו אנשים שומעים בלילות, אשר יוחסו לאל פאן.

כבר בתקופה הפרהיסטורית השתמש האדם בהשפעותיה של התבהלה למטרות ציד. על ידי שימוש ברעש פתאומי, או באובייקט בולט ומאיים כלשהו, נהגו בני האדם הקדמונים לתמרן עדרים שלמים אל תוך מלכודות שהוכנו על ידם מראש.

הסוציולוג ניל סמלסר (אנ'), שעסק בהתנהגות קולקטיבית, תיאר בספרו "Theory of Collective Behavior" דרכים להתמודדות עם תבהלה המונית. מחקרים רבים בתחום נועדו לפתח דרכים להתמודדות עם תבהלה שניתנות ליישום בצבאות ושירותי חירום ברחבי העולם.

עוד לפני כן, שימשו השפעותיה של התבהלה ככלי חשוב במהפכות חברתיות רבות במהלך ההיסטוריה. ההבנה שגם בני אדם פועלים בשיטת העדר, גרמה למנהיגים רבים לנצל עובדה זו למטרותיהם הפוליטיות[דרוש מקור].

במצבים קיצוניים, אדם החווה התקפי תבהלה חוזרים ונשנים לעיתים תכופות, וחש דאגה רבה מהישנותם, עשוי להיות מאובחן כלוקה בהפרעת פאניקה.

החוקר הבריטי סטנלי כהן תיאר בשנת 1972 את התאוריה שלו בהקשר לפאניקה מוסרית.

ראו גם
------

* התקף פאניקה
* הפרעת פאניקה
* נפגע חרדה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תבהלה** בוויקישיתוף
* דוד גורביץ' ודן ערב, הערך "פניקה", באתר אנציקלופדיה של הרעיונות
* פניקה, דף שער בספרייה הלאומית

* Panic! How it works and What To Do About It – by Bruce Tognazzini.
* "Panic: Myth or Reality?" – Professor Lee Clarke, Contexts Magazine, 2002. (Article available as PDF from Lee Clarke's website)
* Bruce Schneier on the Myth of Panic
* Human Thinking in terms of processing layers – by Roger Bourke White Jr.


| **רגשות** |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אדישות • אהבה • אומץ • אושר • אימה • אכזבה • אכזריות • אמון • אמפתיה • אנטיפתיה • אקסטזה • אשמה • בדידות • בהלה • בוז • בושה • ביטחון • בלבול • גאווה • גועל • געגוע • דאגה • דו-ערכיות • דחייה • דכדוך • הודיה • היקשרות • הערצה • הפתעה • הקלה • השפלה • התאהבות • חוסר אונים • חיבה • חמדנות • חמלה • חרדה • חרטה • חשש • טינה • ייאוש • יראה • כאב • כמיהה • כעס • מבוכה • מועקה • מצוקה • מרירות • ניכור • נקמה • סבל • סיפוק • ספק • סקרנות • עדנה • עוינות • עונג • עלבון • עניין • עצב • עצבנות • פחד • פליאה • ציפייה • קבלה • קנאה • קתרזיס • רוגע • רחמים • ריקנות • רסנטימנט • שכול • שלווה • שמחה • שמחה לאיד • שנאה • שעמום • תבוסתנות • תסכול • תקווה • תשוקה |

 |
| מצב רוח • אפקט |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007560641805171
* BnF: cb13318669v (data)
* GND: 4044464-8
* LCCN: sh85097438

 |
**מאריה פרטנה** (באסטונית: **Maarja Pärtna**; נולדה ב-2 ביולי 1986) היא משוררת, עורכת, מתרגמת ועיתונאית אסטונית.

ביוגרפיה
--------

פרטנה נולדה בשנת 1986, בכפר ליגנוסה הנמצא במחוז אידה-וירו שבצפון-מזרח אסטוניה. פרטנה גדלה בבית כפרי ששכן בסביבה מתועשת, ולימים נסעה ללמוד שפה וספרות אנגלית באוניברסיטת טרטו שבמזרח ארצה, שם גם השתקעה בתום לימודיה. כיום היא עוסקת בעיקר בכתיבה ספרותית ועיתונאית, בתרגום מאנגלית לאסטונית, במו"לות ובעריכה לשונית וספרותית. ספר ביכוריה ראה אור בשנת 2010, והמשוררת זכתה על יצירתה לעת עתה בחמישה פרסים יוקרתיים. פרטנה פרסמה לפי שעה ארבעה ספרי שירה: "בשורש העשבים" (2010), "מפתנים וגבעולים" (2013), "בהכנה" (2014) ו"וִיוַרְיוּם" (2019). תשעה משיריו התפרסמו בתרגום לעברית בספר כובעים וכפפות, אסופה לשירה אסטונית שערך ותרגם רמי סערי. אנתולוגיה זאת ראתה אור בהוצאת כרמל בשנת 2021.

עבודותיה
--------

* Rohujuurte juures (2010)
* Läved ja tüved (2013)
* Saamises (2015)
* Vivaarium (2019).

לקריאה נוספת
------------

* רמי סערי (עורך ומתרגם), **כובעים וכפפות – אסופת משוררים אסטונים צעירים**, הוצאת כרמל, 2021, עמודים 137–148.
* שיר מאת מאריה פרטנה, באתר של נילי דגן (בעברית)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מאריה פרטנה** בוויקישיתוף
* , Pärtna, Maarja, Young Poets - Vakxikon.gr Media & Publishing Group, ‏2 בנובמבר 2019
* "הגן" שיר מאת מאריה פרטנה בתרגום רמי סערי מאסטונית לעברית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 110028835X
* LCCN: n2014056236
* SUDOC: 190103620
* VIAF: 310709633
* WorldCat: lccn-n2014056236

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 



|  |
| --- |
| **ערך ללא מקורות** |
| בערך זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא עזרו לשפר את אמינות הערך באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הערך בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.אם אתם סבורים כי ניתן להסיר את התבנית, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |

פירוש נוסף ערך זה עוסק בסיטואציה ללא מוצא. אם התכוונתם לספר מאת רוברט לדלום, ראו מעגל הקסמים.
מפל מים של האמן מאוריץ קורנליס אשר. זרימת המים יוצרת מעגל קסמים, לא הגיוני.
**מעגל קסמים** הוא סדרה של מצבים, המפנים זה אל זה בשרשרת, כך שלאחר מעבר על כל המצבים, נוצרת חזרה למצב הראשוני, וחוזר חלילה, תאורטית עד אין סוף. מעגל קסמים הוא לפיכך סיטואציה ללא מוצא.

מקור הביטוי בכשל הלוגי פטיציו פרינצ'יפי, שבו הטיעון מניח מראש את מה שהוא בא להוכיח.

מחשבים
------

בתוכנית מחשב, מעגל קסמים יוצר לולאה אינסופית - לולאה ללא תנאי עצירה או שתנאי העצירה שבה אינו מתקיים לעולם. ישנן לולאות שמעוניינים שירוצו בצורה "אינסופית", אלו יכולות להיות לולאות תנאי while=true. כדי שלא יפעלו ללא יכולת עצירה ויתקעו את המחשב, או שאי אפשר יהיה לצאת מהן, לולאות כאלה מוגדרות להיעצר עם תנאי פנימי, כמו למשל לאחר לחיצה על מקש מסוים המפנה לפקודה שיוצאת מן הלולאה. שימוש נפוץ ללולאות כאלו הוא הרצת תוכנית לאורך זמן.

סוציולוגיה
----------

במשפט הבינלאומי הפרטי נוצר מעגל קסמים במצב הקרוי "רנבואה". אפשרות כזו מתאר הסופר גל אמיר:

"תארו לכם חוזה שנחתם בין חברה שווייצרית לחברה צרפתית. החוזה נחתם בגרמניה ומבוצע באנגליה. החוזה הופר, והשווייצרים תובעים את הצרפתים בגרמניה. לפי הדין הגרמני, דנים בעניין לפי החוק של מקום ביצוע החוזה - אנגליה. לפי הדין האנגלי, הדין החל הוא דין מקום מושב הנתבע - צרפת. לפי הדין הצרפתי דנים לפי החוק של מקום חתימת החוזה - גרמניה. וחוזר חלילה. הבנתם? לא נורא אם לא. יש על זה מיליון פסקי דין בצרפתית" (**עפולה, רחוב האופרה 3**, זמורה ביתן).

אמנות
-----

המחשה ויזואלית למעגל קסמים מופיעה באחדות מיצירותיו של מאוריץ קורנליס אשר, כגון "מפל מים" (1961).

ראו גם
------

* לולאה מוזרה
* פרקטל
* מדעי המחשב
* שאילתות היררכיות ורקורסיביות ב-SQL
* סדרה הנדסית
* התייחסות עצמית
* רקורסיה
* טבעת מביוס

* פרפטום מובילה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מעגל קסמים** בוויקישיתוף
**פדרו הספרדי** או **פדרו מספרד** (בלטינית: **Petrus Hispanus**) היה מחברו של ספר הלימוד המרכזי בלוגיקה באוניברסיטת פריז ובאוניברסיטאות ימי הביניים בכלל עד המאה ה-17, ה-*Summulae logicales magistri Petri Hispani* (ענייני הלוגיקה של מאסטר פטרוס הספרדי) או ה-*Tractatus* ("הדיון", מילולית: משא ומתן).

זיהויו
------

הוראת המילה Hispanus כפולה ויכולה להתייחס הן לספרד המדינה והן לחצי האי האיברי כולו (הכולל גם את פורטוגל). לפיכך, הדעה הרווחת היא שיש לזהות את "פדרו הספרדי" האלמוני, שהיה סמכות נכבדה בדורו, עם פדרו ז'ולינו מליסבון, שהיה לאפיפיור יוחנן העשרים ואחד. המתנגדים למסורת זו הם הספרדים הטוענים שמדובר במלומד חבר המסדר הדומיניקני מקסטיליה. חוקרים מודרניים נוטים לתמוך בדעה שאכן פדרו היה חבר המסדר הדומיניקני ולכן אינו יוחנן העשרים ואחד.

חיבוריו
-------

בנוסף לספר הלימוד הבסיסי ללוגיקה באוניברסיטאות בכל ימי הביניים, ה-*Tractatus* (אותו חיבר בין 1235 ל-1245) חיבר גם את המשכו, ה-*Syncategoreumata*. כן חיבר סקירות פילוסופיות-מדעיות על ספרו של אריסטו, De anima ("על החי") בשם *Scientia libri de anima* (הידע של "על החי"), *De morte et vita* ("על המוות והחיים") ו-*De sensu et sensato* ("על החושים והשכל"). 

כן מיוחסים לו 15 ספרי רפואה, הידוע שבהם *Thesaurus pauperum* ("אוצר עני"), שייתכן שנכתבו על ידי יוחנן העשרים ואחד (אם יש הבדל בין השניים), שלמד רפואה.

בתרבות
------

בקומדיה האלוהית מאת דנטה אליגיירי מזכיר אותו הדובר בקנטו 12 של "העדן", בונוונטורה הקדוש, כשרוי בגן העדן של התאולוגים והפילוסופים יחד עם מלומדי דורו הוגו מסנט ויקטור, פטרוס קומסטור, אנסלם מקנטרברי, יוחנן כריסוסטומוס, יואכים מפיורה ותומאס אקווינס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פדרו הספרדי** בוויקישיתוף
* ערך באנציקלופדיה הקתולית
* פדרו הספרדי באנציקלופדיית סטנפורד לפילוסופיה

הערות שוליים
------------

1. ↑  פדרו הספרדי באנציקלופדיית סטנפורד לפילוסופיה, ר' הערה 2

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 100965814
* VIAF: 12661563
* WorldCat: viaf-12661563

 |