לוגו המשימה
זריחת כדור הארץ מעל הירח. בתמונה נראה כדור הארץ, כשבחזיתו יבשת אפריקה והאוקיינוס האטלנטי, עולה באופק של הירח, מעל מכתש הפגיעה קומפטון שבצד הרחוק של הירח
ה**מקפת לסקר הירח** (באנגלית: **Lunar Reconnaissance Orbiter** או בקיצור: **LRO**) היא גשושית רובוטית מסוג מקפת של נאס"א ששוגרה אל הירח ב-2009 וכיום ממפה אותו בתלת-מימד ממסלול בגובה 50 ק"מ. אחת המטרות המקוריות של LRO הייתה הכנה לנחיתות מאוישות במסגרת תוכנית קונסטליישן, אך התוכנית בוטלה ב-2010.

הגשושית שוגרה ב-18 ביוני 2009 יחד עם LCROSS, והייתה למשימה הראשונה של נאס"א אל הירח אחרי 10 שנים. LRO ו-LCROSS הם המשימות הראשונות ששוגרו כחלק מהחזון לחקר החלל של ארצות הברית. העלות הכוללת של המשימה היא 583 מיליון דולר, מתוכן 504 מיליון דולר עבור LRO ו-79 מיליון עבור LCROSS.

LRO שלחה תמונות ראשונות המראות את הציוד ממשימות אפולו שהושאר על הירח.

המשימה
------

הגשושית פותחה במרכז טיסות החלל גודרד של נאס"א. זו גשושית כבדה (1,900 ק"ג) ומתוחכמת שנבנתה על מנת להקיף את הירח ממסלול קוטבי למשך שנת ארץ אחת. במסגרת הרחבת המשימה (עד 5 שנים נוספות) ניתן להשתמש ב-LRO כתחנת תקשורת בין כדור הארץ למשימות נוספות שישלחו אל הירח, כמו למשל נחתות או רכבי סיור.

ב-11 בפברואר 2009, אחרי שבנייתה הסתיימה, הועברה הגשושית ממרכז גודרד אל נמל החלל קייפ קנוורל. התכנון המקורי היה לשגר את ה-LRO באוקטובר 2008 אבל לאחר מספר דחיות הגשושית שוגרה ב-18 ביוני 2009 מ-SLC-41 בנמל החלל קייפ קנוורל.

### ציוד

LRO נושאת עימה מספר כלים לביצוע משימתה:

| שם | שימוש |
| --- | --- |
| **CRaTER** | אפיון סביבת הקרינה הירחית והשפעותיה הביולוגיות |
| **DLRE** | מודד את הפליטה התרמית מקרקע הירח |
| **LAMP** | סורק את המכתשים החשוכים על הירח בחיפוש אחרי קרח על ידי שימוש בקרניים אולטרה סגולות |
| **LEND** | מספק מדידות, יוצר מפות ומאתר מאגרי קרח (מים) הקרובים לפני השטח של הירח |
| **LOLA** | מספק תמונה מדויקת של טופוגרפיית הירח והרשת הגאודטית שלה |
| **LROC** | מצלמה המספקת תמונות באיכות גבוהה של פני השטח של הירח |
| **Mini-RF** | מדגים טכנולוגיות מכ"ם מפתח סינתטי |

בנוסף לציוד זה נושאת המקפת צ'יפ עליו רשומים שמות של 1.6 מיליון אנשים שהכניסו את שמותיהם דרך האינטרנט.

מהלך המשימה
-----------

ב-23 ביוני 2009 נכנסה המקפת למסלול סביב הירח, לאחר מסע בן 4 וחצי ימים מכדור הארץ. במהלך המסע נעשה תיקון מסלול אחד. כשהגיעה המקפת אל צידו הרחוק של הירח הופעלו מנועיה והכניסו אותה למסלול אליפטי סביב הירח. ב-15 בספטמבר, אחרי בדיקת מערכות, החלה המקפת את משימתה המרכזית - להקיף את הירח בגובה 50 ק"מ למשך שנה ולבצע את מטלותיה. אחרי סיום המשימה העיקרית בספטמבר 2010, הועברה LRO לידי Science Mission Directorate של נאס"א.

### איתור אתר התרסקותה של בראשית

ב-15 במאי 2019, כחודש לאחר התרסקותה של הגשושית בראשית, פרסם מרק רובינסון, חוקר ראשי בצוות משימת הצילום של המקפת (LROC), תמונות של אתר ההתרסקות, מתוך שלושת זוגות תמונות שצולמו על ידי צמד מצלמות הזווית הצרה (NAC) שלה ב-22 באפריל, 11 ימים לאחר ההתרסקות. בתמונות נראה בבירור כתם כהה בקוטר של כעשרה מטרים, המוסבר כשטח מחוספס בנקודת התנגשות הגשושית באדמת הירח, שאינו נראה בתמונות שצולמו בהקפה קודמת של המקפת. עיבוד תמונה המשווה בין התמונות הללו חושף כתם בהיר סביבות הכתם הכהה, בקוטר של כ-30-50 מטרים, וממנו חורגת דרומה קרן בהירה באורך של כמאה מטרים, המוסברים כדפוסים של התפרצות חלקיקים(אנ') עדינים או גזים שהתרחקו במהירות מנקודת ההתנגשות, חשפו את השכבה העליונה של רגולית הירח ופיזרו חלקיקי קרקע עדינים. 

הגשושית נעה בנחיתתה מצפון הירח לדרומו, והנמיכה תוך כדי מעוף בקשת רחבה כלפי קרקע הירח. עקב תקלת הבלימה ואי התייצבות הגשושית בזווית אנכית לקרקע אותר מיקום ההתנגשות דרומית לאתר הנחיתה המיועד. נקודת הציון, קואורדינטות סלנוגרפיותהערך המילוני "סלנוגרפיה" באתר ויקימילון 32.5956° צפון, 19.3496° מזרח, הוערכה באמצעות השוואת התמונות שצולמו ב-22 באפריל לשבע תמונות שצולמו מוקדם יותר, במרווח טעות של 95%, כעשרים מטרים בקו הרוחב ושמונה בקו האורך.

קנה המידה של התמונות גדול מכדי לקבוע האם הכתם הקטן הוא מכתש שנוצר במקום הפגיעה, או שמא פגיעת הגשושית השבירה בתאוצה גבוהה ובזווית נמוכה לאדמת הירח (פחות מעשר מעלות) מנעו יצירת צורת מכתש.

### גלריית תמונות

* התמונה הראשונה מ-LRO (30 ביוני 2009)התמונה הראשונה מ-LRO (30 ביוני 2009)
* אתר הנחיתה של אפולו 11אתר הנחיתה של אפולו 11
* אתר הנחיתה של אפולו 12אתר הנחיתה של אפולו 12
* אתר הנחיתה של אפולו 14אתר הנחיתה של אפולו 14
* אתר הנחיתה של אפולו 15אתר הנחיתה של אפולו 15
* אתר הנחיתה של אפולו 16אתר הנחיתה של אפולו 16
* אתר הנחיתה של אפולו 17אתר הנחיתה של אפולו 17
* מודול הנחיתה של אפולו 17מודול הנחיתה של אפולו 17
* אתר הנחיתה של סרוויור 1אתר הנחיתה של סרוויור 1
* הצד הקרוב של הירחהצד הקרוב של הירח
* הצד הרחוק של הירחהצד הרחוק של הירח
* גבעה קטנה במרכז מכתש טיכו בעת זריחהגבעה קטנה במרכז מכתש טיכו בעת זריחה

ראו גם
------

* סלן
* צ'אנדריאן 1

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מקפת לסקר הירח (באנגלית)

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מקפת לסקר הירח** בוויקישיתוף
* LRO באתר נאס"א (באנגלית)
* אתר למנויים בלבד הניו יורק טיימס, במשך 50 שנה ירו לייזר על הירח כדי למדןד כמה הוא רחוק. מה עושים כשהמכשיר מזייף?, באתר הארץ, 20 באוגוסט 2020
* מקפת לסקר הירח, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Beresheet Crash Site Spotted! | Lunar Reconnaissance Orbiter Camera, lroc.sese.asu.edu

| משימות לחקר הירח |
| --- |
| משימות מאוישות | 

|  |  |
| --- | --- |
| יעפים ומקפות | אפולו 8 • אפולו 10 • אפולו 13 |
| נחיתה על הירח | אפולו 11 • אפולו 12 • אפולו 14 • אפולו 15• אפולו 16 • אפולו 17 • אסטרונאוטים שהלכו על הירח |

 |  |
| משימות פעילות | 

|  |  |
| --- | --- |
| מקפות | תמיס (סדרת לוויינים) • צ'אנג-אה 5 T1 • מקפת לסקר הירח • צ'אנדריאן 2 • דאנורי |
| נחתת | צ'אנג-אה 4 • SLIM |
| רוברים | יוטו 2 |

 |
| משימות שהושלמו | 

|  |  |
| --- | --- |
| מקפת | לונר פרוספקטור • לונה 19 • צ'אנג-אה 1 • צ'אנג-אה 2 • סלן • האגורומו • GRAIL • צ'אנדריאן 1 • סמארט-1 • LADEE • קלמנטיין |
| אימפקטור | לונה 2 • לונה 18 • ריינג'ר 8 • LCROSS • MIP • בראשית |
| נחתת | לונה 9 • סרוויור 1 • סרוויור 3 • סרוויור 5 • סרוויור 6 • סרוויור 7 • לונה 17 • לונה 21 • לונה 23 • צ'אנג-אה 3 • לונה 25 • צ'אנדריאן 3 |
| רובר | יוטו • רכב הנדידה הירחי • לונוחוד 1 |
| משימות להחזרת דגימות מהירח | לונה 16 • לונה 20 • לונה 24 • צ'אנג-אה 5 |
| יעפים | M4 (אנ') • PAS-22 (אנ') • Geotail (אנ') • ICE (אנ') • לונה 1 • לונה 3 • נוזומי (אנ') • פיוניר 4 (אנ') • ריינג'ר 5 • STEREO (אנ') • טלסקופ החלל TESS • לווין WIND (אנ') • זונד 3 (אנ') • זונד 5 (אנ') • זונד 6 (אנ') • זונד 7 (אנ') • זונד 8 (אנ') • היטן |

 |
| משימות בתכנון | 

|  |  |
| --- | --- |
| מאוישות | אוריון (חללית) |
| מקפות |  |
| נחתות | בראשית 2 • צ'אנג-אה 6 • צ'אנג-אה 7 |
| תוכניות נוספות | Lunar Orbital Platform-Gateway (אנ') |

 |
| תוכניות חקר | 

|  |  |
| --- | --- |
| אמריקאיות | תוכנית אפולו • לונר אורביטר • תוכנית פיוניר • תוכנית ריינג'ר • תוכנית סרוויור • תוכנית ארטמיס |
| תוכניות חלל סובייטיות | תוכנית זונד • תוכנית לונה • תוכנית לונוחוד • תוכנית החלל הסובייטית המאוישת לירח (אנ') • ‏תוכנית חקר הירח הרוסית |
| אחרות | תוכנית החלל ההודית לחקר הירח (אנ') • תוכנית החלל הסינית לחקר הירח • תוכנית החלל היפנית לחקר הירח (אנ') |

 |
| תוכניות שבוטלו | אלטאיר |
| ראו גם | SpaceIL • גוגל לונאר אקס פרייז • מושבת ירח |