recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**בזיליקת הלנה הקדושה**
(למפת מלטה מוגדלת)ולטהולטה
ויקטוריהויקטוריה
בירקירקארהבירקירקארה
לואהלואה
קומינוקומינובזיליקת הלנה הקדושה**בזיליקת הלנה הקדושה**(למפת מלטה רגילה)ולטהולטה
ויקטוריהויקטוריה
בירקירקארהבירקירקארה
לואהלואה
קומינוקומינובזיליקת הלנה הקדושה**בזיליקת הלנה הקדושה**
**בזיליקת הלנה הקדושה** (במלטית: **Il-Bażilika ta' Sant' Elena**, באנגלית: **St Helen's Basilica**) היא כנסייה קתולית המשמשת ככנסיית הרובע של העיר בירקירקארה שבמרכזו של האי מלטה במלטה. הכנסייה מוקדשת להלנה הקדושה, אימו של הקיסר קונסטנטינוס, אשר לפי המסורת מצאה את הצלב האמיתי בכנסיית הקבר הקדוש בירושלים.

היסטוריה
--------

בניית המבנה החלה בשנת 1727 במטרה להחליף את כנסיית הרובע הקודמת אשר הוקדשה לחג עליית מרים, והכיפה הונחה ב-1760. הכנסייה הוקדשה ב-20 באוקטובר 1782, אך השלמתה המוחלטת של הבנייה נתמשכה עד 1866. בתחילה הועברו לכנסייה החדשה רהיטים ויצירות אמנות מקודמתה, אך בהמשך היא עוטרה ביצירות שהוזמנו במיוחד בשבילה. במהלך מלחמת העולם השנייה אוחסנו במקום יצירות אמנות מרחבי מלטה, כדי להגן עליהן מפני ההפצצות האוויריות של מטוסי מדינות הציר. לאחר המלחמה, בשנת 1950, הוענק לכנסיית הלנה הקדושה מעמד של בזיליקה.

המבנה
-----

הכנסייה בנויה בסגנון הבארוק. חזיתה מחולקת לשלושה חלקים שבכל אחד מהם פתח בקומה הראשונה, ובקומה השנייה קבועים בה שני שעונים בצדדים וחלון מעוטר מעל לדלת הכניסה המרכזית. בין שלושת החלקים מפרידים עמודים בסגנון מעורב בקומה הראשונה ובסגנון הסדר הקורינתי בשנייה, ועליהם ניצבים פסלי קדושים. מעל שני החלקים הצדדיים קבועים שני מגדלי פעמונים, ובתווך גמלון מעוטר.

צורתה של הבזיליקה היא כשל צלב, והיא נחלקת לשלוש ספינות. בשנת 1910 קושט חלל המבנה בפרסקאות המציגים סצינות מחייהם של קדושים שונים ואת ניצחון הצלב, ובכיפה המרכזית מתואר יום הדין האחרון. גם כיפות המשנה המכסות על קפלות הצד מעוטרות בפרסקאות עשירים. 12 המזבחים בבזיליקה עשויים משיש צבעוני מעשה ידיו של פסל מקומי ב-1837, אשר גילף גם את פסל העץ של הלנה הקדושה. הפסל נישא בתהלוכת הפסטה המקומית, החלה ביום חגה של הקדושה, ביום ראשון ה-18 באוגוסט, או ביום ראשון שלאחריו אם הוא חל ביום אחר. עוד הוא נישא בתהלוכה המתקיימת ביום 3 במאי, והמנציחה את מציאת הצלב האמיתי על ידי הקדושה.

"הפעמון הגדול"
--------------

מגדל הפעמונים המערבי של הבזיליקה גדול מהמזרחי, וכיום קבוע בה הפעמון הגדול ביותר במלטה, אשר החליף שני פעמונים קודמים. הכספים הדרושים ליציקת הפעמון נאספו בתוך עשרה חודשים, והוא יוצר במילאנו ב-24 בספטמבר 1931. הוא הגיע לנמל הגדול במלטה ב-12 בינואר 1932, הועבר לבירקירקארה ונקבע במקומו סמוך לאחר מכן. קוטרו של הפעמון הוא 2.5 מטרים, גובהו כ-3.3 מטרים והוא שוקל כשמונה טונות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בזיליקת הלנה הקדושה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בזיליקת הלנה הקדושה
* הרובע באתר הארכיבישופות הקתולית של מלטה
* אודות הבזיליקה
* אודות הפעמון הגדול
* אודות הבזיליקה(הקישור אינו פעיל)
מולא **חיים אלעזר מזרחי** (1858 – יוני 1909 כ"ח בסיוון תרס"ט) היה רב, משורר, דרשן וממנהיגי קהילת יהודי טהראן.

קורות חיים
----------

חיים אלעזר מזרחי נולד בטהראן בשנת 1858. הוא למד בילדותו במכּתב בעיר מולדתו, וכן חונך באופן פרטי על ידי שד"ר מארץ ישראל שנשכר על ידי אביו מולא חנינא. הוא נודע בגין הידע התורני המעמיק שלו. ידע את התנ"ך בעל פה. כבר בגיל 15 זכה לתואר הכבוד מולא (מקביל ל"רבי" בקהילות הדוברות פרסית). הוא חונן בכישרון נאום ונהג לערוך דרשות שבועיות בבית כנסת של הרובע היהודי בטהראן. לצד לימוד התורה בו המשיך כל ימיו, מולא חיים אלעזר עבד בצעירותו בסחר של פנינים ואבנים יקרות.

בתקופתו התחזקה הדת הבהאית באיראן ולא מעט יהודים המירו את דתם. מולא חיים אלעזר היה ממובילי המאבק בתופעה זו, ודרשותיו עשו רושם עז על שומעיהן. באירוע אחד התנהל פולמוס פומבי בין הנציגים הבהאים לנציגים היהודים, ותשובותיו של מולא חיים אלעזר הצעיר היו אלו שהכריעו את הוויכוח לצד היהודי.

מאז לימודיו בילדותו עם השד"ר היה בעל כיסופים חזקים לארץ ישראל. בשנת 1895 גמר בליבו לעלות לארץ ישראל ביחד עם משפחתו, ולאחר הגעתו לארץ התיישב בשכונת העדה הפרסית "שבת-צדק" בירושלים. הוא היה לחזן ודרשן בבית הכנסת של העדה הפרסית הקטנה. עם זאת הוא לא מצא פרנסה בירושלים וחי ביחד עם משפחתו בעוני קשה. חרף התלאות עלה בידו לשלוח את ילדיו ללימודים בבית ספר למל ושמח על שזכה לחיות בארץ הקודש. את זמנו ניצל לעיון בספרים, לימוד תורה ולחיבור שירת קודש. למרות עוניו בשנת 1907 הצליח להוציא לאור ולהביא לדפוס את ספרו "חיאת אל-איאם" (حیات الایام), אנתולוגיה משיריו, חלקם בעברית וחלקם בפרסית יהודית. הוא זכה לכבוד רב כמנהיג הקהילה הקטנה של יוצאי פרס בארץ ישראל. הוא נפטר ב-1909 בירושלים ונטמן בהר הזיתים; בלווייתו השתתפו אלפים.

אחד מבניו היה חנינא מזרחי, מחנך, איש ציבור ירושלמי וציר באספת הנבחרים הראשונה, שעסק בחקר ההיסטוריה והספרות של יהדות פרס.

ספרו
----

* חיאת אל-איאם: שירת קודש, ירושלים, 1907.

לקריאה נוספת
------------

* חנינא מזרחי, 'חיי אבי מולא חיים אלעזר', **רשומות** (הוצאת "דביר"), תש"ו.
* גיורא פוזיילוב, **חכמיהם של יהודי פרס ואפגניסטן**, ירושלים: הוצאת משרד החינוך, תשנ"ו, עמ' 61–73.

קישורים חיצוניים
----------------

* Orly R. Rahimiyan. "Mizraḥi, Mullāh Ḥayyim Eleazar." *Encyclopedia of Jews in the Islamic World*. Executive Editor Norman A. Stillman. Brill Online, 2014.

הערות שוליים
------------

1. ↑  גיורא פוזיילוב, **חכמיהם של יהודי פרס ואפגניסטן**, ירושלים: הוצאת משרד החינוך, תשנ"ו, עמ' 65.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007504539905171

 |
**היינריך נאון** (בגרמנית: **Heinrich Nauen**;‏ 1 ביוני 1880 – 26 בנובמבר 1940) היה אמן אקספרסיוניסט גרמני, חבר הזצסיון הברלינאי. הוא יצר בצבעי שמן, צבעי מים והדפסים, כמו כן ציורי קיר ופסיפסים. חלק גדול מהיצירה שלו מורכב מנופים וטבע דומם פרחוני.

קורות חיים
----------

נולד למשפחת אופים, אך הביע עניין באמנות כבר בגיל צעיר. בשנת 1898 התקבל ב באקדמיה לאמנות בדיסלדורף, ואז למד בבית ספר פרטי לאמנות במינכן. את לימודיו סיים בשטוטגרט בין השנים 1900 ל-1902. זמן קצר לאחר מכן הצטרף לחוג האמנים שהתגבש סביב הפסל ג'ורג' מין בכפר הפלמי סינט-מרטנס-לטם.

בשנת 1905 התחתן עם האמנית מארי פון מלאכובסקי וליווה אותה לפריז. שם הוא הושפע מהפוביזם ויצירותיו של ואן גוך. בשנת 1906 הם עברו לברלין, שם הפך לחבר בזצסיון הברלינאי ונבחר לוועד המנהל של דויטשר קונסטרלברונד. הוא ומקס בקמן דנו באפשרות להקים "זצסיון" חדש, אך הקריירה שלו נעצרה שם.

הדברים הסתדרו אחרת בחבל הריין, שם בילה את רוב האביב והקיץ בכמה מקומות. ציורו בפורמט הגדול "הקציר" הוצג בפריז בשנת 1910 והביא מכתב הערכה מאת אנרי מאטיס. בשנה שלאחר מכן הוא עזב את ברלין לתמיד והתיישב ליד ברוגן. רבות מעבודותיו נעשו בגן וביערות שמסביב. מבקרים קבועים שם כללו את היינריך קמפנדונק, אריך הקל, פרנץ מארק ואוגוסט מאקה. תערוכת היחיד הראשונה שלו הייתה בשנת 1914 בחסות אספן האמנות אלפרד פלכטהיים בגלריה שלו בדיסלדורף.

המצב המאושר הזה הופרע על ידי המלחמה. הוא גויס לצבא והוצב לגדוד ארטילרי, אך לאחר שהיה בשדה הקרב זמן קצר ונחשף לגז רעיל, הוא קיבל תפקיד אמן מלחמה. בשנת 1917 הוענק לו צלב הברזל. בשנת 1918, לאחר המלחמה, הוא הפך לאחד המייסדים של קבוצת האמנים, יונג ריינלנד .

בשנת 1921 הוא קיבל מינוי לפרופסור באוניברסיטת קונסטאקדמיה דיסלדורף. בין תלמידיו היו יולו לוין, פרנץ מונייאו.

בשנת 1937 סווגו יצירותיו כ"אמנות מנוונת" על ידי הממשלה הנאצית והוא נאלץ לפרוש.

כמה מציוריו הוצגו בתערוכת האמנות המנוונת במינכן.

לאחר מכן, הוא ומארי פרשו לעיר קלקר, שם נפטר מסרטן הקיבה כעבור שנתיים.

גלריה
-----

* כוורות בגןכוורות בגן
* הפארק בדילבורןהפארק בדילבורן
* חממות בגינהחממות בגינה
* רחצהרחצה
* זקן וצעירה בגן זקן וצעירה בגן

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **היינריך נאון** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Nauen, Heinrich", daten.digitale-sammlungen.de
2. ↑  Ordentliche Mitglieder des Deutschen Künstlerbundes seit der Gründung 1903
3. ↑  Kunstchronik: Wochenschrift für Kunst und Kunstgewerbe (N.F. 28.1917), digi.ub.uni-heidelberg.de (בגרמנית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX1226931
* BnF: cb13180782h (data)
* CANTIC: a11390694
* GND: 11873816X
* ISNI: 0000 0001 1776 6537
* LCCN: n88040219
* NTA: 070834687
* RKD: 58930
* SUDOC: 035309040
* ULAN: 500004670
* VIAF: 95709292
* WorldCat: lccn-n88040219

 |
**אַמבִּין** היא חברה ישראלית לייצור מוצרי פלסטיק ולוקרים.

היסטוריה
--------

מפעל אמבין לייצור דלתות ומוצרי פלסטיק הוקם על ידי חברת אמפא (50%), יחד עם החברה להשקעות של בנק מזרחי, אפרים טייבר, יונה גרסטנר (10%) ואמגט. המפעל נחנך באשקלון באפריל 1965. בשנת 1972 ייצרה אמבין מוצרים פלסטיים לתעשיית הבנייה ולתעשייה, יריעות פוליאטילן לחממות, מדפים ומגירות פלסטיות לשילוב בריהוט וארונות מפלסטיק. בשנים הראשונות נוהל המפעל בידי יונה גרסטנר ובהמשך בידי בנו, עוזי גרסטנר.

ניסיון של החברה להשקיע בחברת שיווק ביוון כשל והיא פרשה מההשקעה. בשנת 1979 היו למפעל 140 עובדים, אולם הוא נתקל בקשיים והגיע אל סף סגירה במרץ 1981. בשנת 1983 נסגר המפעל והוא נרכש על ידי מנרב שהונפקה באותה שנה בבורסה.

בשנת 1971 הקימה אמבין את "אמבין תריסים" בחולון שייצרה חלונות אלומיניום.

בשנות ה-2000 ניהלה החברה רשת של חנויות זכיינים שכללה בשנת 2004 שמונה סניפים. בעקבות קריסת הומלי החליטה החברה להתרחב ולהקים שישה סניפים חדשים.

בשנת 2005 רכשה אמבין עם שותפים את מפעל "במעסף" בקיבוץ גזר מידי כונס הנכסים והעבירה את קו הייצור של פרופילים מ-PVC מאשקלון לקיבוץ גזר. הפעילות של אמבין הסבה לחברת מנרב בשנות ה-2000 הפסדים. בינואר 2008 סגרה אמבין את פעילות הייצור באשקלון. שאר פעילות הייצור של אמבין עברה לפעול בשם "מנרב פלסט" ופעילות השיווק של אמבין נמכרה בסוף שנת 2009 למנל טכנולוגיות, ששינתה את שמה ל"אמבין סיסטם". באותו זמן עסקה אמבין ביבוא ושיווק ארונות ואביזרי אמבט ולוקרים ומחיצות לשוק המוסדי.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אמבין

הערות שוליים
------------

1. ↑  עוזי גרסטנר נקלע לחובות בסך 40 מיליון ל"י, מעריב, 16 בינואר 1980
2. ↑  יאיר אהרוני, **מבנה והתנהגות המשק הישראלי**, צ'רקובר מוצאים לאור, 1976, עמ' 270
3. ↑  ארבעה מפעלים יוקמו באשקלון, דבר, 11 במאי 1964
4. ↑  מפעל למוצרי בנייה פלאסטיים, מעריב, 28 באפריל 1965
5. ↑  חלף זמנה של הלבנה וכף הבנאים, מעריב, 9 בפברואר 1972
6. ↑  מת יונה גרסטנר, דבר, 26 באפריל 1971
7. ↑  התעשיינים: האוצר רימה אותנו, דבר, 25 ביוני 1976
8. ↑  אמבין מכר חלקו בחברה יוונית, דבר, 5 ביולי 1976
9. ↑  פניות לבגין ולארידור למנוע סגירת אמבין, דבר, 15 במרץ 1981
10. ↑  גדעון קרסל, למי נשבר לעבוד ולמה: תעסוקה באשקלון, **עיונים בתקומת ישראל** 3, 1993, עמ' 174
11. ↑  מינרב תעשיות בע"מ אמבין, מעריב, 1 ביולי 1983
12. ↑  המבין מתקין אמבין, מעריב, 6 בינואר 1987
13. ↑  מעיין כהן, ‏אמבין מגייסת שישה זכיינים, באתר גלובס, 19 בדצמבר 2004
14. ↑  הדס מנור, ‏חברת אמבין מקבוצת מנרב רכשה את המפעל בגזר מידי כונס הנכסים, באתר גלובס, 12 באוגוסט 2005
15. ↑  מנרב אחזקות בע"מ, דו"ח תקופתי ליום 31 בדצמבר 2006, עמוד 7
16. ↑  מנרב אחזקות בע"מ, דו"ח תקופתי ליום 31 בדצמבר 2006, עמוד 56
17. ↑  ניתוח פלסטי, חדשות אשקלון, 25 בינואר 2008
18. ↑  מנרב אחזקות בע"מ, דו"ח תקופתי ליום 31 בדצמבר 2011, עמוד א-8
**חנקן בורנאי קירח** (שם מדעי: *Pityriasis gymnocephala*) היא ציפור שיר מהאי בורנאו שבאינדונזיה והמין היחיד במשפחתו - חנקני זיפים (Pityriaseidae).

ציפור זו מגיעה לאורך של 25 ס"מ. היא בעלת נוצות שחורות עם חזה אדום וראש בעל עור חשוף צהוב עם לחיי נוצות חומות. המקור חום כהה ומוארך כמו מקור טוקן עם קצה מאונקל ומסביבו של המקור ישנם נוצות אדומות מועטות היוצרות מראה של זיפים. הזנב די קצר אך הרגליים הצהובות חזקות ובעלות אצבעות ארוכות. לציפור זו קריאה חזקה וקולנית בווריאציות שונות, משרקוקים ועד לקולות דמויי בכי.

הוא עוף חברותי המצוי בחבורות של בין 6 ל-10 פרטים. הוא מעופף איטי הניזון בעיקר מצמחייה צעירה ומפירות.

זוהי ציפור די נדירה החיה רק ביערות הגשם של בורניאו ומצויה בקרבה לסכנה עקב הרס יער הגשם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חנקן בורנאי קירח** בוויקישיתוף
* חנקן בורנאי קירח, באתר ITIS (באנגלית)
* חנקן בורנאי קירח, באתר NCBI (באנגלית)
* חנקן בורנאי קירח, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* חנקן בורנאי קירח, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* חנקן בורנאי קירח, באתר GBIF (באנגלית)
* חנקן בורנאי קירח, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  חנקן בורנאי קירח באתר הרשימה האדומה של IUCN
**המכון למחקר מתקדם** (באנגלית: **Institute for Advanced Study**) הוא מכון מחקר פרטי שנמצא בעיר פרינסטון, ניו ג'רזי שבארצות הברית. המכון נועד לקיים מחקר ברבים מענפי המדע, והחוקרים החברים בו זוכים לחופש מלא בבחירת נושאי המחקר שלהם ולא מוטלת עליהם חובת הוראה.

המכון כולל מחלקות להיסטוריה, מתמטיקה, מדעי הטבע ומדעי החברה, ותוכנית חדשה בביולוגיה תאורטית. סגל המכון כולל פחות משלושים חברים קבועים, שאליהם מצטרפים מדי שנה עשרות מדענים אורחים המשתתפים בתוכניות מחקריות עדכניות ורבות השפעה. במכון לא מתקיימים לימודים לתואר, ואין לו הכנסות משכר לימוד. זהו מוסד אקדמי עצמאי אך הוא מקיים שיתוף פעולה עם אוניברסיטת פרינסטון הסמוכה ואוניברסיטאות סמוכות נוספות.

המכון נוסד בשנת 1930 על ידי אברהם פלקסנר, בעזרת תרומתם של לואיס במברגר ואחותו קרולין במברגר פולד, ונפתח ב-2 באוקטובר 1933. בשנותיו הראשונות שכן המכון במבנה בתוך קמפוס אוניברסיטת פרינסטון אך משנות הארבעים הוא שוכן באתר המרוחק מספר קילומטרים מאוניברסיטה זו. החברים הראשונים בו היו אוסוולד ובלן, אלברט איינשטיין, הרמן וייל, ג'יימס אלכסנדר וג'ון פון נוימן. המכון התפרסם כביתם האקדמי של רבים מגדולי המדענים של המאה העשרים שנמנו עם חבריו, ובהם הפיזיקאים והמתמטיקאים ריצ'רד פיינמן, רוברט אופנהיימר, מארי גל-מאן, אדוארד ויטן וקורט גדל.

על פי עקרונות פעולתו של המכון למחקר מתקדם פועלים בעולם גופים נוספים הקרויים "המכון למחקר מתקדם" או "המכון ללימודים מתקדמים". עשרה מכונים כאלה, ובהם המכון למחקר מתקדם שבפרינסטון, מאוגדים בארגון מכונים אחדים למחקר מתקדם. גם "המכון ללימודים מתקדמים" שליד אוניברסיטה העברית בירושלים חבר בארגון זה.

שם המכון בעברית
---------------

פעמים רבות קרוי המכון בעברית בשם "המכון ללימודים מתקדמים". שם זה אינו משקף היטב את מהות המכון, שהרי במכון לא מתקיימים לימודים. את המילה study מקובל אמנם לתרגם למילה "לימוד", אך בהקשר זה ראוי לה התרגום "מחקר".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המכון למחקר מתקדם** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של המכון למחקר מתקדם (באנגלית)
* המכון למחקר מתקדם, ברשת החברתית פייסבוק

* המכון למחקר מתקדם, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* המכון למחקר מתקדם, ברשת החברתית אינסטגרם

* המכון למחקר מתקדם, סרטונים בערוץ היוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  Noted Figures at IAS, באתר של המכון למחקר מתקדם
2. ↑  Israel Institute for Advanced Studies

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007263178605171
* BIBSYS: 90671843
* BNE: XX127537
* BnF: cb12340137d (data)
* CiNii: DA01347932
* GND: 1004443-7
* ISNI: 0000 0001 2160 7918
* LCCN: n79046262
* MusicBrainz: c56371e6-106b-41ed-855b-62a747eaf872
* NDL: 00629162
* NKC: ko2004236346
* NLA: 36546859
* RERO: 02-A003403278
* SUDOC: 032355874
* VIAF: 132444778
* WorldCat: lccn-n79046262

 |
**פאול קסירר** (בגרמנית: **Paul Cassirer**‏; 21 בפברואר 1871 – 7 בינואר 1926) היה סוחר אמנות ועורך יהודי גרמני, שמילא תפקיד משמעותי בקידום עבודתם של אמני הזצסיון הברלינאי והאימפרסיוניזם, כמו גם הפוסט-אימפרסיוניסטים הצרפתים. בפרט אלה של וינסנט ואן גוך ופול סזאן.

חיים
----

פאול קסירר התחיל את דרכו כסטודנט לתולדות האמנות, ואז הפך לסופר במינכן של שנות ה-1890, שם עבד במגזין השבועי "Simplicissimus" ופרסם שני רומנים.

קסירר עבר לברלין, והוא ובן דודו ברונו, בעודם באמצע שנות העשרים לחייהם, פתחו את הגלריה שלהם בקומת הקרקע בביתו של פאול בוויקטורישטראסה 35. בני הדודים הגיעו ממשפחה יהודית בולטת, שבין חבריה היו הנוירולוג ריכרד קסירר והפילוסוף ארנסט קסירר. אביו, לואי, היה מהנדס ואיש עסקים, שחברתו ייצרה כבלים טלגרפיים ובסופו של דבר השתלטו עליה סימנס.

בשנת 1895 התחתן עם לוסי אוברווארת.

בשנת 1901 ביקר קסירר בתערוכה הרטרוספקטיבית ליצירתו של ואן גוך, ומאוחר יותר באותה שנה הוא ארגן את שילובם של חמישה ציורים של ואן-גוך בתערוכת מאי של הזצסיון בברלין.

ב־21 במאי 1904 התגרשו קסירר ולוסי.

נישואים שניים
-------------

בשנת 1910 התחתן עם אוטילי גודפרוי (1880 - 1971), השחקנית הידועה בשם הבמה טילה דוריו. טילה הייתה נשואה עם הצייר אז'ן ספירו שש שנים קודם לכן. היא וקסירר היו נשואים שש-עשרה שנה, אך הנישואים הסתיימו באופן טרגי.

מוות
----

ב־7 בינואר 1926 פגש קסירר את אשתו במשרד עורך דין כדי לסיים את הליך הגירושין. הוא נכנס לחדר אחר, שם ירה בעצמו. כמו בהתאבדותו של ואן גוך, גם התאבדותו של קסירר לא הצליחה מיד. הוא נפטר מהפציעה כעבור כמה שעות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פאול קסירר** בוויקישיתוף
* פאול קסירר, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Paret, Peter: *The Berlin Secession. Modernism and its enemies in Imperial Germany*, Harvard University Press 1980
2. ↑  Guide to the Cassirer collection, 1906-1933, www.oac.cdlib.org

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007259440205171
* BIBSYS: 90213258
* BnF: cb12272172v (data)
* GND: 118870645
* ISNI: 0000 0001 1691 1392
* LCCN: nr89008768
* LNB: 000243185
* NKC: xx0133876
* NLA: 35909192
* NLP: A12169225
* NTA: 073928933
* RERO: 02-A010061001
* RKD: 349668
* SNAC: w6np285x
* SUDOC: 031523218
* Trove: 1141526
* ULAN: 500315529
* VIAF: 97723613
* WorldCat: lccn-nr89008768

 |
**אברהם וילנצ'יק** (1917 – 25 בפברואר 1943) היה איש לח"י שהוצא להורג על ידי אנשי לח"י בהרצליה בשנת 1943.

חייו
----

אברהם וילנצ'יק תושב הרצליה היה אחד מראשוני חברי לח"י, בתקופה שהלח"י נקרא עדיין "אצ"ל בישראל". הוא נעצר על ידי הבריטים חודשיים לאחר השוד בבנק אפ"ק שהתרחש ב-16 בספטמבר 1940, בו שדדו אנשי לח"י, לאור היום, סכום של 4,406 וחצי לירות (סכום השווה למיליוני שקלים של היום), בבנק אנגלו-פלשתינה, בסניפו ברחוב בן-יהודה בתל אביב.

מעצרו של וילנצ'יק היה ביחד עם מעצרם של עשרות מחבריו בפשיטה שערכה המשטרה בכל רחבי הארץ בנובמבר 1940. המעצר היה בהתאם לתקנות החירום  המנדטורית ולווילנצ'יק יוחסה חברות בלח"י. הוא הוחזק במעצר במחנה המעצר בלטרון ולאחר מכן במחנה המעצר מזרעה ליד עכו. הוא שוחרר ממעצרו ב-20 בפברואר 1943, לאחר 26 חודשי מעצר. שחרורו התאפשר לאחר שראש המועצה המקומית הרצליה השתדל למענו אצל השלטונות, אך הוא חויב להתייצב פעמים בשבוע בתחנת המשטרה ביפו.

וילנצ'יק גילה עמדה נייטרלית במחלוקת שבין האצ"ל לבין הלח"י. בעת מעצרו בלטרון הוא סיפר לחבריו כי הוא עומד לפרוש מן הלח"י ולחזור לאצ"ל יחד עם חברי לח"י אחרים. לעומת זאת לטענת אנשי הלח"י הוא קנה את שחרורו מהמעצר בנכונותו למסור לבריטים מידע על הלח"י.

ב-25 בפברואר 1943, ימים ספורים לאחר שחרורו מן המעצר, התנקשו אנשי הלח"י בחייו. איש לח"י לבוש במדי נוטרים התדפק בשעה 21:15 על דלת בית אביו של אברהם בהרצליה, בעוד איש לח"י אחר, לבוש בבגדים אזרחיים, עמד ברחוב בריחוק מה מן הבית, כשפתח אביו של אברהם וילנצ'יק את הדלת פנה אליו האיש ושאל האם בנו בבית. הוא השתמש בלשון של הכרות כביכול והשתמש בפנייתו בכינוי "אברשה".

האב השיב כי בנו לן אצל חותנו בבית הסמוך, והלך עם האיש לקרוא לבנו. מיד לאחר שהאב נכנס לבית החותן, יצאה אשתו של אברהם ושאלה את האיש מי הוא. הלה השיב לה "מה אכפת לך, אני נוטר. אני צריך את אברשה לשוחח עמו בחוץ". אברהם שכבר שכב במיטה התלבש ויצא החוצה. בצאתו נורה בשלושה כדורים, שניים ברגלו ואחד בלבו. בני הבית יצאו מיד החוצה והיורה כבר נעלם. הם הספיקו עוד לשמוע מפיו של אברהם קריאת "אמא" והוא מת. הוא השאיר אחריו אישה ובת בת שלוש. נקבר בבית הקברות הישן פינסקר בהרצליה.

ד"ר שלמה רזניק, איש המחלקה לסוציולוגיה באוניברסיטת בר-אילן, שחקר את נושא המחתרות וסופר אלמוני שכינה עצמו "י. עוקב", בספרו "המעש השחור", מסכימים כי המטרה העיקרית להתנקשות בחייו של אברהם וילנצ'יק הייתה לתת משמעות מפחידה לסיסמת הלח"י השאובה משירו של אברהם שטרן "חיילים אלמונים": "משורה ישחרר רק המוות" ("שורה" = שורת הלוחמים). זאת על מנת שחברי לח"י אחרים שחלפה בלבם במחשבה לעזוב את הלח"י יחשבו פעמיים לפני שיעשו כן.

לעומתם מתי שמואלביץ, איש הלח"י ולימים מנכ"ל משרד ראש הממשלה, סיפר כי בשנת 1969 הוא פגש בקצין לשעבר מן המודיעין הבריטי בארץ ישראל שסיפר לו כי אכן וילנצ'יק מסר מידע רב ערך לבריטים ובתמורה זכה לשחרור מהכלא.

לקריאה נוספת
------------

* י. עוקב **המעש השחור**. הוצאת עוז, 1949.

* Nachman Ben-Yehuda, **Political Assassinations by Jews: A Rhetorical Device for Justice**, State University of New York Press, 1992

קישורים חיצוניים
----------------

* חקירת מקרה מוות: וילנצ'יק אברהם מהרצליה, מסמך באתר ארכיון המדינה
**ls** (באנגלית: **List Directory Contents**) היא פקודה במערכת הפעלה דמוית יוניקס המציגה רשימה של ספריות וקבצים במיקום נבחר.

שימוש
-----

השימוש הסטנדרטי בפקודת `ls`, בסביבת יוניקס, יתבצע כדלקמן ויציג ספריות וקבצים בתיקייה הנוכחית: 

```
$ ls
acpi ImageMagick-6 protocols
adduser.conf init pulse
aliases init.d python
aliases.db initramfs-tools python2.7
alternatives inputrc python3
anacrontab insserv python3.5

```
הצגת תוכן של ספריה אחרת באמצעות פקודת `ls`, יתבצע כדלקמן: 

```
$ ls /home/username/myfolder
 file1 file2 file3

```

הצגת ספריות וקבצים מוסתרים באמצעות פקודת `ls`, יתבצע כדלקמן:

* ספריות וקבצים המתחילים בנקודה מורים על תוכן מוסתר.

```
$ ls -a
. .gemrc .putty
.. .git .rbenv
.adobe .gitconfig .pki
.android .gnome .profile
Android .gnome2 Public

```
הצגת מידע נרחב יותר אודות תוכן הספרייה, כגון: הרשאות, גודל, תאריך יצירה ועוד, יתבצע כדלקמן:

```
$ ls -l
total 32
drwxr-xr-x 2 username username 4096 Sep 18 2019 Desktop
drwxr-xr-x 2 username username 4096 Sep 18 2019 Documents
drwxr-xr-x 2 username username 4096 Sep 18 2019 Downloads
drwxr-xr-x 2 username username 4096 Sep 18 2019 Music
drwxr-xr-x 2 username username 4096 Sep 18 2019 Pictures
drwxr-xr-x 2 username username 4096 Sep 18 2019 Public
drwxr-xr-x 2 username username 4096 Sep 18 2019 Templates
drwxr-xr-x 2 username username 4096 Sep 18 2019 Videos

```
ניתן לשלב ערכים נוספים:

* ls -h: הצגת המידע בפורמט אנושי המתאים לקריאה.
* ls -ld: הצגת מידע אודות ההרשאות של התיקייה הנוכחית בה נמצא המשתמש.
* man ls: יציג את ספר הוראות של פקודה זו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Ls** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  ls, pubs.opengroup.org
2. ↑  GNU Coreutils: ls invocation, www.gnu.org

| פקודות בסביבת Unix ובמערכות הפעלה דמויות יוניקס |
| --- |
| מערכת קבצים | 
bzip • cat • cd • chmod • chown • chgrp • cksum • cmp • cp • dd • du • df • file • fsck • gzip • ln • ls • mkdir • mount • mv • pwd • rm • rmdir • tar • tee •  tree • touch • umask • zip
 |
| תהליכים | 
at • chroot • cron • htop • kill • killall • nice • pgrep • pkill • ps • pstree • time • top
 |
| סביבת משתמש | 
dig • env • exit • finger • passwd • su • sudo • uptime • talk • uname • w • wall • who • whoami
 |
| עיבוד טקסט | 
awk • basename • cut • diff • ed • ex • head • less • more • paste • sed • sort • strings • tail • tr • uniq • vi • vim • wc • xargs
 |
| מעטפת | 
alias • echo • expr • printf • sleep • test • wait
 |
| רשת | 
ifconfig • inetd • ip • netcat • netstat • nload • nmap • nslookup • ping • rlogin • route • ssh • traceroute
 |
| חיפוש | 
find • grep • locate
 |
| שונות | 
man • bc • cal • date • parted • seq
 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בכוכב על-ענק. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו דנב (פירושונים).

**דֶנֶבּ** (**Deneb**) או **α בברבור** הוא כוכב על-ענק, הבהיר ביותר בקבוצת הברבור ואחד הכוכבים המרכיבים את משולש הקיץ. כעל-ענק לבן, דנב הוא אחד הכוכבים הבהירים ביותר המוכרים כיום, עם בהירות מוחלטת של 6.95-. בעבר הוא זכה לשני כינויים נוספים, ארידד (Arided), וארידיף (Aridif) אך הם נדירים בשימוש.

פירוש השם "דנב", בערבית, הוא "זנב": זנב הברבור.

דנב הוא כוכב־התקן של המחלקה הספקטרלית A2Ia.

תכונות
------

המחשת גודלו של דנב - פי 200–300 מגודל השמש
מרחקו המדויק של דנב מהשמש אינו ודאי. המרחק שנחשב כיום כסביר ביותר הוא 1,400 שנות אור, אבל אי ודאויות במדידת הפרלקסה נותנות טווח מ-1,340 ועד 1,840 שנות אור. אי ודאות זו גם מקשה על קביעת ערכים מדויקים למאפיינים האחרים של הכוכב.

בהתבסס על הטמפרטורה, העוצמה וכן מדידות ישירות של גודלו הזוויתי (כ-0.002 שניות קשת), רדיוסו מוערך ב-200–300 רדיוסי שמש. לשם המחשה, אם דנב היה ממוקם במרכז מערכת השמש, הוא היה מגיע עד מסלול כדור הארץ. זהו אחד הכוכבים המוכרים הגדולים ביותר והכוכב הנצפה הכי גדול מטיפוס ספקטרלי A.

לדנב טמפרטורת פני שטח של כ-8,400 מעלות קלווין ומסתו מוערכת ב-20–25 מסות שמש. שני נתונים אלה מרמזים כי הכוכב כנראה יהיה בעל אורך חיים קצר ויהפוך לסופרנובה בתוך כמה מיליוני שנים, כאשר כבר היום התצפיות מעידות כי היתוך המימן בליבתו נפסק והוא מתיך יסודות כבדים יותר. רוח השמש של דנב גורמת לו לאבד מסה בקצב מהיר פי 100,000 מזה של השמש. בשל מסתו הגדולה הכוכב צפוי להתפוצץ כסופרנובה בתוך כמיליון שנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דנב** בוויקישיתוף
* דנב באתר של ג'ים קלר
* דנב, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* דנב, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים

| הכוכבים הבולטים בקבוצת ברבור |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| α (דנב) • γ (סאדר) • ε (ג'יינה) • δ‏ • β (אלביראו) |  |

 |
**פוג'י** (יפנית: 富士) הייתה אוניית מערכה הראשונה באוניות המערכה מסדרת פוג'י מסוג פרה-דרדנוט, ששרתה בצי הקיסרי היפני. האונייה קרויה על שמו של הר פוג'י, ההר מקודש והגבוה ביותר ביפן.
יחד עם אוניות המערכה הנוספות שיקישימה, יאשימה, הצוסה, הסאי ומיקאסה היוותה את עמוד התווך של הצי היפני במלחמת רוסיה–יפן בשנים 1904-1905.

היסטוריה
--------

פוג'י ושאר חמש אוניות המערכה נבנו עבור יפן בממלכה המאוחדת כאשר ליפנים עדיין לא הייתה היכולת לבנות בעצמם אוניות מערכה. פוג'י הוזמנה במספנות התמזה בשנת 1894, מהלך הבנייה לווה על ידי 240 מהנדסים וקציני צי יפניים אשר למדו את מלאכת הבנייה.

פוג'י הועברה ליפן לאחר שהשתתפה בחגיגות ימיות לכבוד יובל היהלום למלכה ויקטוריה. היא הפליגה דרך תעלת סואץ, הגיעה ליפן בשנת 1897 ולא הספיקה להשתתף במלחמת סין–יפן הראשונה.

פוג'י הייתה אוניית מערכה מודרנית ודגם משופר של אוניות מערכה בריטיות שהמאפיין העיקרי שלהן היה מגן משוריין מוארך של עמדות התותחים אשר חייב החזרת התותחים למיקום התחלתי לצורך טעינה. המגרעת העיקרית של אוניות המערכה מסדרת פוג'י הייתה שרק 4 מתוך 10 תותחי ה-152 מ"מ הותקנו בתוך צריח משוריין.

כשפרצה מלחמת רוסיה–יפן שרתה פוג'י בדיוויזיה הקרבית הראשונה של הצי הראשון של יפן עליה פיקד קפטן מצ'ומוטו קזו. פוג'י השתתפה בהפגזות על פורט ארתור ב-9 בפברואר 1904 וספגה שתי פגיעות שגרמו נזק קל בלבד. ב-22 במרץ 1904 היא נפגעה על ידי פגז 305 מ"מ שנורה מאוניית מלחמה רוסית שעגנה בנמל פורט ארתור ובעקבות זאת נשלחה לתיקונים בססבו.

בהמשך, השתתפה פוג'י בקרב הים הצהוב ובקרב צושימה שם הטביעה את אוניית המערכה הרוסית בורודינו. ב-1910 הועברה לתפקיד של אונייה להגנת חופים וב-1922 בהתאם לאמנת וושינגטון פורקה מחימוש וקורקעה. בשני העשורים הבאים היא שימשה כאוניית אימונים ביוקוהמה וב-1948 נגרטה.

גלריית תמונות
-------------

* פוג'יפוג'י
* פוג'יפוג'י

לקריאה נוספת
------------

* Historical Dictionary of The Russo Japanese War/ Rotem Kowner. Scarecrow Press Inc. 2006
* Hisrory of the Russo Japanese WAr. Cassell's. Cassell Company. London 19905-6

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פוג'י** בוויקישיתוף
**דרמוד אובריאן** (באנגלית: **Dermod O'Brien**;‏ 10 ביוני 1865 – 3 באוקטובר 1945) היה צייר אירי, בעיקר של נופים ודיוקנאות. עבודתו הייתה חלק מאירוע הציור בתחרות האמנות באולימפיאדת הקיץ 1928.

ביוגרפיה
--------

או'בריאן היה בנם של אדוארד ויליאם או'בריאן ומרי ספרינג רייס, נכדתו של לורד מונטיגל מברנדון. הוא נולד במחוז לימריק. במשך זמן מה לאחר מות אמו, הוא גודל על ידי דודתו שרלוט גרייס אובריאן, יחד עם אחיותיו, נלי ולוסי. לאחר מכן אביו התחתן בשנית בשנת 1880. הוא התחנך בבית הספר הארו ובטריניטי קולג', קיימברידג'.

אובריאן התחתן עם מייבל אמלין סמיילי, בתו של סר פיליפ קרמפטון סמיילי, ב-8 במרץ 1902. ביחד נולדו להם חמישה ילדים. בנו ברנדן, מנתח בדבלין, נישא לאמנית קיטי וילמר אובריאן. בתו רוזלין בריג'יד הפכה לאמנית, הידועה גם בשם בריג'יד גאלי לאחר נישואיה לאנדרו גאלי. קרובת משפחה אמנותית נוספת הייתה ג'רלדין אובריאן.

### קריירה

בניגוד לרבים מבני דורו האירים, לאחר שסיים את לימודיו בקיימברידג' אובריאן לא למד אמנות בדבלין, אלא בחר לנסוע לפריז, שם למד דרך הציורים בלובר. בשנת 1887, אובריאן ביקר בגלריות באיטליה ולאחר מכן נרשם לאקדמיה המלכותית באנטוורפן.

באקדמיה הוא היה תלמידו של וולטר אוסבורן. אובריאן עזב את אנטוורפן ב-1891 וחזר לפריז, שם למד באקדמיה ז'וליאן. הוא עבר ללונדון ב-1893 ולאחר מכן לדבלין ב-1901. אובריאן הוגדר כחבר באקדמיה המלכותית היברניאן ב-1906, חבר ב-1907, ולאחר מכן היה נשיא בין 1910 ל-1945. הוא מונה לחבר כבוד באקדמיה המלכותית. האקדמיה, לונדון בשנת 1912.

הוא כיהן במשרדו של השריף של מחוז לימריק ב-1916 ושימש כסגן לוטננט של מחוז לימריק. או'בריאן שירת ביחידת רובאים במהלך מלחמת העולם הראשונה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Dermod O'Brien". Olympedia. Retrieved 27 July 2020.
2. ↑  "O'Brien, Dermod". Thom's Irish Who's Who. Dublin: Alexander Thom and Son Ltd. 1923. p. 180
3. ↑  Hourican, Bridget (2009). "O'Brien, Dermod". In McGuire, James; Quinn, James (eds.). Dictionary of Irish Biography. Cambridge: Cambridge University Press.
4. ↑  Letter from Dermod O'Brien, Hon. R.A. 12 March 1912

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 6924 3773
* RKD: 60200
* ULAN: 500101411
* VIAF: 96432978
* WorldCat: viaf-96432978

 |
**לוֹרֵנְצִיּוּם** (Lawrencium) הוא יסוד מלאכותי שסמלו הכימי Lr, ומספרו האטומי 103. זהו היסוד ה-11 בסדרת היסודות הטרנס אורניים.  

האיזוטופ היציב ביותר שלו הוא 262Lr, לו זמן מחצית חיים של כ-4 שעות. לורנציום מסונתז מקליפורניום, ואין לו שימושים ידועים.

תכונות
------

מראה החומר אינו ידוע, אולם סביר שהוא כסוף-לבן או אפור-מתכתי. אם ייוצרו כמויות גדולות מספיק של לורנציום, הוא יהווה סכנה עקב קרינה רדיואקטיבית. מעט מאוד ידוע על תכונותיו הכימיות, אולם מעבודה ראשונית על מספר אטומים נראה שהוא מגיב בדומה לאקטינידים אחרים. לפי האופי המחזורי של התכונות בטבלה המחזורית, לורנציום יתואר כמתכת מעבר, עקב מיקומו בבלוק-d, אך לפי IUPAC הוא אקטיניד.

היסטוריה
--------

הלורנציום זוהה ב-14 בפברואר 1961 במעבדה הלאומית לורנס ברקלי, חלק מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי, ארצות הברית. החומר נוצר על ידי צוות המדענים שכלל את אלברט גיורסו, טורביורן סיקלנד, אלמון לארש ורוברט ל. לאטימר. הוא נקרא על שם המדען האמריקאי ארנסט לורנס, ממציא הציקלוטרון.
היסוד נוצר כאשר ארבעת המדענים הניחו 3 מיקרוגרם (0.000003 גרם) קליפורניום במאיץ יונים כבדים קווי (Heavy Ion Linear Accelerator) והפציצו אותו ביוני בורון 10B ו-11B.

הגרעינים החדשים הפכו לטעונים חשמלית, ונאספו על סרט דק מנחושת. אז הונע הסרט כדי להציב את האטומים שנאספו בפני סדרה של גלאי מצב מוצק. הצוות דיווח כי האיזוטופ 257103 התגלה בדרך זו, ודעך על ידי פליטת חלקיק אלפא בעל אנרגיה 8.6MeV, בזמן מחצית חיים של 4.2 שניות.

ב-1967, צוות חוקרים בדובנה, רוסיה, דיווחו כי לא הצליחו לזהות איזוטופ הדועך בפליטת חלקיק אלפא בזמן כ-4.2 שניות כאיזוטופ 257103. מאז שיוך זה שונה ל-258Lr או 259Lr. עד כה יוצרו 11 איזוטופי לורנציום, כאשר האיזוטופ היציב ביותר הוא 262Lr, שזמן מחצית חייו הוא 216 דקות, ל-256No. האיזוטופים של לורנציום דועכים על ידי פליטת חלקיק אלפא, ביקוע ספונטני ולכידת אלקטרון (סדר מהנפוץ לנדיר ביותר).

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **לורנציום** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **לורנציום** |

* לורנציום, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| הטבלה המחזורית |
| --- |
| H |  | He |
| Li | Be |  | B | C | N | O | F | Ne |
| Na | Mg |  | Al | Si | P | S | Cl | Ar |
| K | Ca |  | Sc | Ti | V | Cr | Mn | Fe | Co | Ni | Cu | Zn | Ga | Ge | As | Se | Br | Kr |
| Rb | Sr |  | Y | Zr | Nb | Mo | Tc | Ru | Rh | Pd | Ag | Cd | In | Sn | Sb | Te | I | Xe |
| Cs | Ba | La | Ce | Pr | Nd | Pm | Sm | Eu | Gd | Tb | Dy | Ho | Er | Tm | Yb | Lu | Hf | Ta | W | Re | Os | Ir | Pt | Au | Hg | Tl | Pb | Bi | Po | At | Rn |
| Fr | Ra | Ac | Th | Pa | U | Np | Pu | Am | Cm | Bk | Cf | Es | Fm | Md | No | Lr | Rf | Db | Sg | Bh | Hs | Mt | Ds | Rg | Cn | Nh | Fl | Mc | Lv | Ts | Og |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מתכות אלקליות | מתכות אלקליות-עפרוריות | לנתנידים | אקטינידים | מתכות מעבר | מתכות מעבר עמידות | מתכות למחצה | אל-מתכות | הלוגנים | גזים אצילים | תכונות כימיות לא ידועות |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4166972-1

 |
**ג'אנג'ארו** (ידועה גם בשם **יאמה**) הייתה ממלכה קטנטנה בדרום אתיופיה. הייתה ממוקמת בין נהר האומו ובין נהר הגילגאל גיב, ממערבה גבלה בממלכת ג'ימה ובדרומה בממלכת גארו. שלושה הרים גבוהים ממוקמים בממלכה זו הר בור אמה, הר אזולו והר טובה, ובכך אפשר לזהות את מיקומה של הממלכה הקדומה.

|  |
| --- |
| **מלכי ג'אנג'ארו** |
| **שושלת האלמאם גאמה** |
| אבבה באגיבו |
| אבבה צ'אבסה |
| **שושלת קוינייאב** |
| ווארקאנב |
| באזאב |
| זיטה |
| טאראטה |
| קוינס |
| דוקה |
| באנגארסה |

אף על פי שהייתה אחת מהממלכות של הסידמאים, עד כיבושה על ידי אתיופיה ב-1894 לא הייתה ידועה והייתה מבודדת משכנייה. האירופאים הראשונים הגיעו לממלכה זו רק בשנת 1614 רק אחרי 1850 האזור היה ידוע יותר לזרים מחוץ לממלכה. כמה מהאנשים אשר ביקרו את הממלכה מתארים את תושבייה במילים "המהגים שלהם כלכך ברברים ומוזרים ביותר".

היסטוריה
--------

ג'אנג'ארו מוזכרת לראשונה בשיר ניצחון של הקיסר יסחק הראשון. המלכים הראשונים של ג'אנג'ארו היו שייכים לשושלת האלמאם גאמה, שגורשו על ידי שבט מווה, שעל פי המסורת הגיעו מהצפון.

ב-1844 לוחמים של ממלכת ג'ימה הביסו את צבא ג'אנג'ארו, והמלך של ג'אנג'ארו נלקח כאסיר. הוא זכה לחופש רק ב-1847 והמשיך את מאבקו כנגד שכינו.

ממלכת ג'ימה כבשה חלק מג'אנג'ארו ב-1880. ויתר המלכות סופחה לממלכת שאווה על ידי סאהל מאריאם בשנת 1894 ומלכה האחרון בתור ממלכה עצמאית, אבבה באגיבו, ברח לגאראגה, אבל לבסוף נכנע לקיסר מנליק השני. בנו אבבה צ'אבסה התנצר, ואימץ את השם גאברה מאדהאן, ושירת את אתיופי שהחזיק באחוזה פיאודלית.

בעקבות הארגון המנהלי החדש שיזם הקיסר היילה סלאסי בשנת 1942 הממלכה נעשתה חלק ממחוז קאפה. האימוץ של החוקה החדשה בשנת 1995 ג'אנג'ארו נעשתה חלק ממחוז מדינת האומות, הלאומים ועמי הדרום, כיום שטח הממלכה חופך את שטחו של הפלך המיוחד יאם.

הערות שוליים
------------

1. ↑  G.W.B. Huntingford, The Galla of Ethiopia; the Kingdoms of Kafa and Janjero (London: International African Institute, 1955), p. 137.
2. ↑  Mordechai Abir, The era of the princes: the challenge of Islam and the re-unification of the Christian empire, 1769-1855. (London: Longmans, 1968), p. 91.
הרב **משה בונם קרויס (קראוס)** (י"ז בתשרי ה'תרל"ז, 5 באוקטובר 1876 – י' בטבת ה'תרצ"ט, 1 בינואר 1939). רב העיר באדן בשווייץ. נינו של החת"ם סופר, ומחבר הספר **מנחת משה**.

חייו
----

נולד בצעהלים שבמדינת בורגנלנד באוסטריה לאביו הרב יונה, שממנו התייתם בצעירתו, ולאמו שרה, נכדת החת"ם סופר שעלתה לארץ ישראל אחרי התאלמנותה.

למד תורה אצל רבי יהודה גרינוולד, ראב"ד סאטמר שהסמיכו להוראה, והעיד עליו "שעוד מנעוריו היה נעלה ונשגב מאד בכל ענייניו, הן בהתמדתו והן בהשגתו וחריצותו". ולאחר מכן למד בישיבת פרשבורג אצל הרב שמחה בונם סופר, בעל ה"שבט סופר", ואצל אב בית הדין שם הרב דוד ניימן-לאקנבך שהסמיכו להוראה.

בשנת ה'תרס"ה התמנה לרבה של באדן (שווייץ) ולמרות גילו הצעיר כבש את לבבות בני הקהילה המקומית והעמיד בה ישיבה בה הרביץ תורה בדרכו המיוחדת. הגעתו לשווייץ הייתה הגרעין להתפתחות התורנית הישיבתית של מדינה זו.

נפטר בשנת ה'תרצ"ט, בגיל 63.

משפחתו
------

נשא לאשה את פרומט רחל, בת **רבי שמעון פולק** אב"ד בעלעניש מחבר ספר שו"ת שם משמעון, מגדולי הפוסקים בהונגריה, ממנה נולדו לו שבעה בנים ושתי בנות. בתו השלישית לאה מאי שהתגוררה בהולנד נספתה בשואה ביחד עם בעלה ובנם היחיד בונם.

מצאצאיו ידועים:

* **הרב אברהם קראוס** מנהל התלמוד תורה באוברנאו שליד לוצרן בשווייץ.
* **הרב גבריאל קראוס** דיין במנצ'סטר שבאנגליה.
* **הרב משה בונם קראוס** ראש ישיבה לצעירים אור אלחנן בירושלים.
* **הרב משה בונם קראוס** ראש כולל הרבנים גייטסהד.
* **הרב מרדכי יהודה קראוס** רב הקהילה החרדית בירוחם.
* **הרב יעקב קראוס** מראשי ישיבת קמניץ בירושלים.
* **הרב אברהם יהושע קרויס** ראש הקהל קנווי איילנד שליד לונדון שבאנגליה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **משה בונם קרויס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  העיד הרב משה בלוי מראשי אגודת ישראל שאנשי ירושלים נהגו לסור לביתה בכל ליל שבת כדי להתברך מפיה[דרוש מקור].

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007312343705171
* ISNI: 0000 0004 0277 2987
* LCCN: n2014047733
* VIAF: 298801659
* WorldCat: lccn-n2014047733

 |
**דוד צדוק** (נולד ב-21 באוגוסט 1961) הוא פרופסור, רופא ישראלי, מנהל מחלקת עיניים בבית חולים שערי צדק. כיו״ר חוג הקרנית הארצי פרופ' צדוק יזם והיה שותף להקמת בנק הקרניות באבו כביר.[דרוש מקור]

ביוגרפיה
--------

צדוק נולד באיראן ועלה עם משפחתו ב-1963.

צדוק בוגר הפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב משנת 1997, בוגר אופתלמולוגיה בהצטיינות מאוניברסיטת תל אביב ובוגר החוג למינהל עסקים עם התמחות במנהל מערכות בריאות בפקולטה למינהל עסקים באוניברסיטת תל אביב, תת-התמחות במחלות וניתוחי קרנית וניתוחים להסרת משקפיים מבית החולים של אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו ארצות הברית ובמכון קודט במקסיקו.

צדוק מנהל מחלקת עיניים בבית חולים שערי צדק, יו"ר (לשעבר) איגוד רופאי העיניים בישראל ויו"ר (לשעבר) החוג הישראלי לקרנית באיגוד רופאי העיניים. מלבד העבודה הקלינית, הוא פרופסור חבר בפקולטה לרפואה באוניברסיטת תל אביב. צדוק פרסם עשרות מאמרים בכתבי עת מובילים העוסקים במחלות עיניים ומרצה בכנסי רופאי עיניים בינלאומיים.

צדוק נשוי ואב לשלושה.

חבר בארגונים
------------

משנת 1993 - Israel Ophthalmological Society

משנת 1994 - American Academy of Ophthalmology

משנת 1995 - Israeli Society for Eye and Vision Research

משנת 1998 - American Society of Cataract and Refractive Surgery

משנת 2008 - Asia Cornea Society

ממחקריו
-------

לצדוק כ- 70 מאמרים מקוריים מפורסמים.

רשימת הפרסומים המדעים של פרופ' דוד צדוק באתר PubMed

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דוד צדוק** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של דוד צדוק
* דוד צדוק, Central corneal thickness measurement with the Pentacam Scheimfplug system, optical low-coherence reflectometry pachymeter and ultrasound pachymetry, ‏ספטמבר 2005
* דוד צדוק, Pneumotonometry versus Goldmann tonometry after laser in situ keratomileusis for myopia, ‏אוקטובר 1999
* דוד צדוק, Can We Measure Corneal Biomechanical Changes After Collagen Cross-Linking in Eyes With Keratoconus?—A Pilot Study, ‏2009
* דוד צדוק, Clinical and Corneal Biomechanical Changes After Collagen Cross-Linking With Riboflavin and UV Irradiation in Patients With Progressive Keratoconus: Results After 2 Years of Follow-up, ‏2012
* דוד צדוק, Riboflavin/UVA photochemical therapy for severe infectious keratitis, ‏2014

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987008554146605171

 |
**שער פורטואנסיס** (בלטינית: **Porta Portuensis** - פורטה פורטואנסיס) היה שער בחומת אורליאנוס שהיה ממוקם בצפון אזור טרסטוורה של רומא העתיקה, לגדתו המערבית (השמאלית) של נהר הטיבר. בפתח השער החלה הויה פורטואנסה שהגיע מרומא לעיר הנמל פורטוס. השער נבנה על ידי הקיסר אורליאנוס ושופץ על ידי הקיסר הונוריוס בשנת 403. השער כלל שני מגדלים שמירה בצורת מחצית העיגול משני צדדי השער, ושני קשתות.

השער הנוכחי הניצב במקום זה נקרא בשם **פורטה פורטזה** (באיטלקית: **Porta Portese**). שער זה נבנה בשנת 1644 כחלק מחומות גבעת ג'יאניקולו שנבנו על ידי האפיפיור אורבנוס השמיני. אורבנוס בנה את השער במרחק 453 מטרים מהשער המקורי. שער זה היה שער עיקרי בחומת טרסטברה עד אמצע המאה ה-19, ובסמוך לשער הקים האפיפיור קלמנס האחד עשר מבנה משמר ומחסן תחמושת בשנת 1714.

כיום מתקיים בפתח השער שוק פשפשים מדי יום ראשון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שער פורטואנסיס** בוויקישיתוף
* סמיואל בול פלאטנר, **מילון טופוגרפי של רומא העתיקה**, הוצאת אוניברסיטת אוקספורד, 1929

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 7676864-8

 |
**רונטי רומאן** או **מויסה רומטי-רומאן** (ברומנית: **Ronetti Roman** או **Moise Ronetti Roman**;‏ נולד ב-1847 או 1853 - נפטר בי"ז בשבט תרס"ח, 20 בינואר 1908 (7 בינואר 1908 לפי הלוח היוליאני)) היה שם העט של **ארון בלומנפלד**, סופר, משורר, מחזאי ופובליציסט יהודי-רומני, שיצירתו המפורסמת ביותר היא המחזה מנשה.

ביוגרפיה
--------

רונטי רומאן נולד ביישוב Jezierzany, בגליציה, והתייתם מהוריו בגיל צעיר. לפי הנרמז באחת מיצירותיו הוא גודל על ידי אחת הסבתות. ב-1868 התיישב בחרלאו, שם למד גרמנית עם מורה פרטי. התחיל לעבוד כמורה בסדיגורה ואז עבר לבקאו, שם עבד כמנהל חשבונות והתכונן לבחינות הבגרות.

בסתיו 1869 עבר לברלין ונרשם ללימודי רפואה. עזב את הרפואה לטובת הבלשנות ב-Akademie für Philologie ובו זמנית גם האזין לשיעורי פילוסופיה. הוא לא התמיד בכך, עבר ללמוד בערים אחרות, אך לא סיים אף פקולטה.

בשנים 1868 - 1872 פרסם בהמגיד ובכתבי עת עבריים נוספים מאמרים בתחום הספרות העברית תחת שמות העט מויסה רומאן או רומאנו. הוא נסע דרך איטליה ודרך צרפת, כשהוא משתמש בשם רונטי רומאן. בשובו לרומניה, התחיל לעבוד כמחנך ומורה לגרמנית במכון של וסילה אלכסנדרסקו אורקיה.

ב-1876 פרסם לראשונה שיר ב-Revista literară și științifică. ב-1877, בעקבות הערות אנטישמיות של אורקיה התפטר ופרסם בעיר רומאן את הסטירה Domnul Kanitferstan, extras din jurnalul unui trândav (אדון קניטפרסטן, מובאה מיומנו של בטלן) המופנית לכיוונו של אורקיה.

הוא השתתף בז'ונימאה, שם התיידד עם יון לוקה קאראג'אלה ועם מיכאי אמינסקו. ב-1878 היה לזמן מה חבר במערכת כתב העת Timpul (הזמן) יחד עם קאראג'אלה ועם אמינסקו. הוא התחיל לעבוד במשרד החוץ, כמתורגמן לגרמנית.

בשנים 1881 - 1882 נשא לאישה את אלאונורה, בתו של חוכר הקרקעות שמיל הרשקוביץ', והזוג עבר לחיים באזור הכפרי. מרד האיכרים ברומניה ב-1907, הפחיד אותו, והוא נמלט עם משפחתו ליאשי, שם מת מאירוע לבבי כעבור שנה. הוא ניסה להסביר את התופעה במאמר, שהופיע לאחר מותו, ב-1908.

רומאן פרסם ב-1900 את המחזה מנשה, העוסק בנישואי יהודייה עם נוצרי, שהופיע כעבור שנה ביאשי ומשם הגיע לבוקרשט. המחזה זכה לשבחי המבקרים והפך למחלוקת פוליטית בגלל התנגדות הלאומנים הרומנים להופעתו בתיאטרון הממלכתי של בוקרשט.

בנובמבר 1942 נכלל ברשימת הסופרים היהודים שנאסרו לפרסום ברומניה תחת משטר אנטונסקו.

מיצירותיו
---------

* 1877 **Domnul Kanitferstan, extras din jurnalul unui trândav** (אדון קניטפרסטן, מובאה מיומנו של בטלן).
* 1878 **Radu** (ראדו).
* 1892 **Răzbunare** (נקמה)
* 1898 **Două măsuri** (שתי מדידות)
* 1900 **Manasse** (מנשה)
* 1913 **Ivan** (איוון)
* 1913 **Satira jocului** (סטירת המשחק)
* 1913 **Muza tragediei** (מוזת הטרגדיה)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רונטי רומאן** בוויקישיתוף
* כתבי רונטי רומאן בפרויקט בן-יהודה
* משה רומן-רונטי, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007284121805171
* GND: 1058472836
* ISNI: 0000 0000 6699 9196
* LCCN: nr97040911
* NTA: 131512986
* VIAF: 36827412
* WorldCat: lccn-nr97040911

 |
**האפוקליפסה הסינופטית** היא חזון אחרית הימים שהשמיע ישו על הר הזיתים, והמוזכרת בשלוש הבשורות הסנופטיות.

את הנבואה השמיע ישו אחרי שתלמידיו שיבחו בפניו את מבני המקדש ותיארו אותם כמבנים יפים, תגובתו הייתה שבאחרית הימים יחרב המקדש ולא בו תישאר אבן על אבן.

נבואה זו שימשה את הממסד הכנסייתי הנוצרי להתייחס אל ירושלים במימד הרוחני במקום הגשמי, כי אם העיר לא תתקיים פיזית תהייה במקומה ירושלים של מעלה, הרוחנית, אשר תמלא את תפקידיה של העיר הארצית. מכאן גם שלילת זכותם של היהודים על העיר, כי אם העיר לא מתקיימת אין לה בעלים.

לפי ישו יש להשמיע קודם כל את הבשורה לכל הגויים. אותם שליחים שיפיצו את הבשורה יירדפו, תפרוץ מלחמה בה יילחמו כולם בכולם ויהיה רעב כבד, יקומו משיחי שקר, יהיה חושך בארץ, ולבסוף תהיה גאולה.

הבשורה על-פי מרקוס
------------------

ויהי בצאתו מן-המקדש ויאמר אליו אחד מתלמידיו רבי ראה מה-יפו האבנים והבנינים האלה: 2 ויען איתו ישוע ויאמר הראית את-הבנינים הגדולים האלה לא-תישאר אבן על-אבן אשר לא תתפרק: ....(הבשורה על-פי מרקוס פרק 13)

הבשורה על פי מתי
----------------

ויצא-ישוע מן-המקדש ללכת לדרכו ויגשו תלמידיו להראותו את-בניני המקדש: ויען ישוע ויאמר אליהם הראיתם את-כל-אלה אמן אמר אני לכם לא-תישאר פה אבן על-אבן אשר לא תתפרק: וישב על-הר הזיתים ויגשו אליו התלמידים לבדם ויאמרו אמר-נא לנו מתי תהיה זאת ומה אות בואך ואות קץ העולם: ויען ישוע ויאמר להם ראו פן-יתעה אתכם איש: כי רבים יבאו בשמי לאמר אני הוא המשיח והתעו רבים: ואתם עתידים לשמע מלחמות ושמעות מלחמה ראו פן-תבהלו כי-היו תהיה כל-זאת אך עדן אין הקץ: כי יקום גוי על-גוי וממלכה על-ממלכה והיה רעב ודבר ורעש הנה והנה: וכל-אלה רק ראשית החבלים: אז יסגירו אתכם לצרה והמיתו אתכם והייתם שנואים לכל-הגוים למען שמי: ואז יכשלו רבים ומסרו איש את-רעהו ושנאו איש את-אחיו: ונביאי שקר רבים יקומו והתעו רבים: ומפני אשר ירבה הפשע תפוג אהבת הרבים: והמחכה עד-עת קץ הוא יושע. (הבשורה על-פי מתי פרק 24)

הבשורה על-פי לוקאס
------------------

ויהי באמרם למקדש שהוא מהדר באבנים יפות ובמתנות ויאמר: את אשר אתם ראים הנה ימים באים ולא תישאר אבן על-אבן אשר לא תתפרק: וישאלהו לאמר רבי מתי אפוא תהיה זאת ומה הוא האות לעת היותה:8 ויאמר ראו פן-יתעו אתכם כי רבים יבאו בשמי ואמרו אני הוא והעת קרובה ואתם אל-תלכו אחריהם: ובשמעכם מלחמות ומהומות אל-תחתו כי היו תהיה-זאת לראשונה אך-עוד קץ למועד: ויסף דבר אליהם לאמר גוי על-גוי יקום וממלכה על-ממלכה: והיה רעש גדול כה וכה ורעב ודבר וגם-מוראים ואתות גדלות מן-השמים: (הבשורה על-פי לוקאס פרק 21)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **האפוקליפסה הסינופטית** בוויקישיתוף
**אראוקריה מרביליס** (שם מדעי: *Araucaria mirabilis*) הוא מין פרהיסטורי של עץ מחטני מהסוג אראוקריה שבמשפחת האראוקריים שהתקיים בתקופת היורה של פטגוניה לפני 164.7 עד 155.7 מיליון שנה מזמננו. עץ נכחד זה תואר למדע בידי החוקרים אנסלם ווינדהאוזן וקרלוס לואיס ספגזיני (אנ') ב-1924.

עצים אלה ידועים כמאובנים מהאתר "Cerro Cuadrado Petrified Forest" ובתצורות "La Matilde Formation" שבסנטה קרוס בדרום ארגנטינה, אשר כלל עצים בגובה של 100 מטרים ורוחב גזע של 3.5 מטרים. אתר זה נקבר ככל הנראה בהתפרצות געשית במשך היורה התיכון.

בתקופת היורה העצים הכילו אצטרובלים רחבים עגלגלים באורך 2.5 עד 8.5 ס"מ וחלקם הגיעו לקוטר של 10 ס"מ. במרכז החרוטים נראים צינורות בהם עבר שרף דביק. לעצים היו עלים בצורת קשקשים מחטניים שנועדו להגן עליהם מאוכלי צמחים. באצטרובלים לא נמצאו זרעים שכנראה לא השתמרו במאובנים.

העצים נאכלו בידי חיפושיות כמו זחלי חדקוניתיים ובידי זאורופודים גדולים, אשר כנראה היו בוגרים בעלי צוואר ארוך וקיבה חזקה מספיק לעכל את העלים הנוקשים. הצעירים שלהם כנראה ניזונו מצמחים אחרים כדי לקבל חלבונים לגדילה מהירה.

עצים אלה כנראה נכחדו לאחר ההתפרצות הגעשית של היורה התיכון לפני 160 מיליון שנה בקירוב.

גלריה
-----

* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אראוקריה מירביליס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------
פירוש נוסף ערך זה עוסק בקבוצה שהיא צפופה במונחי הסדר. אם התכוונתם לצפופה במובן הטופולוגי, ראו קבוצה צפופה.
בתורת הקבוצות, קבוצה סדורה היא **צפופה** אם בין כל שני איברים שלה, יש איבר נוסף. 

קבוצה A עם סדר חלקי נקראת "צפופה" אם לכל {\displaystyle x<y\in A} יש {\displaystyle \!\,z\in A} כך ש-{\displaystyle \!\,x<z<y}. בקבוצה צפופה אין משמעות למושג "האיבר הקטן ביותר הגדול מ-x", משום שלכל איבר הגדול מ-x, יש איבר נוסף ביניהם. בפרט, בין כל שני איברים בקבוצה צפופה יש אינסוף איברים אחרים.

לדוגמה, קבוצת המספרים הרציונליים צפופה: הממוצע החשבוני של כל שני מספרים רציונליים הוא רציונלי. לעומתה, קבוצת המספרים הטבעיים אינה צפופה: אין מספר טבעי בין 1 ל-2. גאורג קנטור הוכיח שקבוצת המספרים הרציונליים היא הקבוצה הסדורה היחידה (עד כדי איזומורפיזם) שהיא בת-מניה, צפופה, ונטולת מינימום ומקסימום.

תת-קבוצה צפופה
--------------

תת-קבוצה B של קבוצה סדורה A היא **תת-קבוצה צפופה**, אם בין כל שני איברים של A יש איבר של B, כלומר לכל {\displaystyle x,y\in A} שעבורם {\displaystyle \!\,x<y}, קיים {\displaystyle \!\,z\in B} כך ש-{\displaystyle \!\,x<z<y}. לדוגמה, קבוצת המספרים הרציונליים צפופה בקבוצת הממשיים (זו תוצאה של הארכימדיות של הממשיים). קבוצה היא צפופה (במובן שהוגדר לעיל) אם ורק אם היא צפופה כתת-קבוצה של עצמה. אם B צפופה ב-A, אז כל אחת מהן מוכרחה להיות צפופה.

סדר ליניארי צפוף והישר הממשי
----------------------------

כל קבוצה סדורה ליניארית בת מניה ניתן לשכן בקבוצת המספרים הרציונליים. קנטור הראה ב-1895 שהמספרים הרציונליים הם הקבוצה הסדורה-ליניארית הצפופה בת-המניה היחידה שאין לה איבר ראשון ואחרון. המספרים הממשיים הם הקבוצה הסדורה-ליניארית הספרבילית והשלמה היחידה שאין לה איבר ראשון ואחרון. (קבוצה סדורה היא **ספרבילית** אם יש לה תת-קבוצה צפופה בת-מניה, ו**שלמה** אם היא מקיימת את אקסיומת החסם העליון).
**מייקל גילדיי** (באנגלית: **Michael Gilday**) הוא קצין בדימוס בדרגת אדמירל בצי ארצות הברית כיהן כראש המבצעים הימיים.

ביוגרפיה
--------

גילדיי נולד בלוול שבמסצ'וסטס, אחד מחמישה ילדים של פראן וגרי. אביו שירת אף הוא בצי ארצות הברית. למד בתיכון קתולי בלורנס, ב-1985 סיים לימודיו באקדמיה הימית של ארצות הברית והתגייס לצי. 

שירת במשחתת "USS Chandler" במהלך משימות ליווי מכליות נפט בתקופת מלחמת איראן–עיראק. במהלך מלחמת המפרץ שירת בסיירת הטילים המונחים "USS Princeton" שנפגעה ממיקוש ימי בסמוך לאי פילכה. ב"מבצע שועל המדבר" ב-1998 בו הפציצו כוחות אמריקאים ובריטים את עיראק, שירת בסיירת הטילים המונחים "USS Gettysburg".

פיקד על המשחתת מסדרת ארלי ברק "USS Higgins" בשלבים הראשונים של "מבצע חופש לעיראק" ולאחר מכן פיקד על המשחתת "USS Benfold". בהמשך שירותו פיקד על פלגת המשחתות השביעית שהיוותה חלק מקבוצת התקיפה בראשות נושאת המטוסים "רונלד רייגן". ביולי 2013 מונה למפקד קבוצת התקיפה השמינית בראשות נושאת המטוסים "דוויט אייזנהאור".

משימותיו ביבשה כללו שירות כעוזר לענייני הצי לנשיאי ארצות הברית ביל קלינטון וג'ורג' ווקר בוש ועוזר ליושב ראש המטות המשולבים. בנובמבר 2010 מונה לקצין המבצעים בבסיס כוחות נאט"ו בליסבון שבפורטוגל, ולאחר מכן שירת כראש מטה הכוחות הימיים של נאט"ו. ב-2014 מונה לקצין אג"ם בפיקוד הסייבר של ארצות הברית. 

ביולי 2016 מונה למפקד הצי העשירי ופיקוד הסייבר של הצי במקום ג'ן טיי. באוגוסט 2018 מונה לקצין אג"ם של המטות המשולבים. ב-2019 מונה למנהל המטות המשולבים. באוגוסט 2019 הוחלף על ידי גלן ואנהרק.

ב-22 באוגוסט 2019 מונה לראש המבצעים הימיים בדרגת אדמירל וכיהן בתפקיד עד פרישתו באוגוסט 2023.

גילדיי בעל תואר שני ביחסים בינלאומיים מאוניברסיטת הרווארד ובעל תואר שני באסטרטגיית ביטחון לאומי מהמכללת הלאומית למלחמה. הוא נשוי ואב לשניים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מייקל גילדיי** בוויקישיתוף
* ביוגרפיה באתר הצי

הערות שוליים
------------

1. ↑  Four fleets, and he's at the helm, ‏ lowellsun.com, ‏29 ביוני 2013
**סירקולטור** (באנגלית: **Circulator**) הוא רכיב ליניארי המשמש במערכות RF ובתקשורת אופטית, ונפוץ במערכות שבהן מנצלים אנטנה אחת ("הדק" אחד) הן לשידור והן לקליטה.

לסירקולטור יש בדרך כלל שלושה הדקים המסומנים "1" , "2", "3". הסירקולטור הוא מהוד לגלים אלקטרומגנטיים, המתוכנן כך שאות המגיע למבוא הדק "1" יעבור אל מוצא הדק "2". אות המגיע ממבוא "2" יעבור אל מוצא "3" ואות מהדק "3" יעבור אל "1", אך לא יעברו חזרה.

ביישומי RF, ויסות המהוד שבתוך הסירקולטור מתקיים בעזרת מגנט, בטכניקה של התאבכות בונה של גלים. 

בסירקולטור משתמשים לעיתים גם בתור מבודד (Isolator) כאשר אחד מההדקים שלו מחובר עם נגד עומס לאדמה. כך, אות המגיע לכניסה "1" אכן עובר למוצא "2", אך אות הנכנס למוצא "2" אינו יכול (תאורטית) לעבור למוצא "1". בפועל, כמו כל רכיב RF, גם רכיב זה סובל מזליגות, לכן יכולת הבידוד המעשית היא מוגבלת.
השימוש בסירקולטור כמבודד נועד להגן על הרכיבים שלפניו בשרשרת מהספק חוזר הנובע מאי-תאום עכבות בקו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סירקולטור** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4125066-7

 |