recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
לירון פטרושקה
**לירון פטרושקה** (נולד ב-13 ביולי 1966, נהרג ב-30 במרץ 2024) היה יזם הייטק וכדורגלן עבר ישראלי.

ביוגרפיה
--------

פטרושקה נולד וגדל ברמת גן, כבנם של נהג מונית ואחות, ילידי פולין, ניצולי השואה.

בגיל צעיר החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל רמת-גן גבעתיים. תחילה שיחק בקבוצת הילדים והנערים, ועם קבוצת הנוער של המועדון, בה שיחק בתפקיד הבלם, זכה בגביע המדינה לנוער. ב-1984 עלה לסגל הקבוצה הבוגרת של המועדון, ששיחקה בליגה הבכירה (אז הליגה הלאומית). ובמדיה שיחק שלוש עונות בעמדת המגן הימני, ואף זומן לנבחרת הצעירה של ישראל.

ב-1987, לאחר שחרורו מצה"ל, נסע פטרושקה לארצות הברית והחל קריירה עסקית בתחום ההייטק. שנים אחדות עבד בחברת מחשבים בשיקגו, ובשנות ה-90 עבר לקליפורניה, הקים חברה למכירת שירותי תוכנת משכורות ומשאבי אנוש, ומכר אותה תמורת 5 מיליון דולרים.

ב-9 במרץ 1999 הקים עם אשתו נעמי וגיסו עומר יניב את חברת ההזנק Commercebid, שפיתחה תוכנת מכרזים למסחר אלקטרוני בין-ארגוני. לאחר שמונה חודשים, מכר את החברה לחברה מתחרה, Commerce One, תמורת 242 מיליון דולר.

לאחר האקזיט הוסיף פטרושקה לעסוק בתחום ההייטק, ולהשקיע במיזמים שונים בישראל ובעולם.

נכון לשנת 2020 הוא שותף במועצת המנהלים בחברת הסטארט-אפ Chek (לשעבר PageOnce), שמשרדיה ממוקמים בכפר סבא ובפאלו אלטו.

כמו כן שותף פטרושקה ב-UpWest Labs, חממה טכנולוגית בעמק הסיליקון בקליפורניה, המקדמת יזמים צעירים מישראל.

לירון פטרושקה מתגורר בקליפורניה עם אשתו נעמי ושלושת ילדיהם.

לקריאה נוספת
------------

* שלומי רוזנפלד, **פטרושקה**, 2013

קישורים חיצוניים
----------------

* סיפור קורות חייו של לירון פטרושקה באתר "חיים שהולכים לעיבוד"
* רוני ליפשיץ, חצי בעמק חצי בישראל, באתר הארץ, 13 במרץ 2001
* טלי שמיר, לירון פטרושקה: "בהתחלה לא נראה לי הגיוני שאנשים ילוו לאנשים אחרים בלי שום ערבות", באתר כלכליסט, 19 בפברואר 2015
* הישראלי שעשה את האקזיט המהיר ביותר בעולם ההייטק, באתר קפה דהמרקר.
**STS-51** הייתה המשימה ה-17 של המעבורת החלל דיסקברי וה-57 בתוכנית מעבורות החלל של נאס"א ששוגרה ב-12 בספטמבר 1993 ונמשכה קרוב לעשרה ימים. המטרה העיקרית הייתה הצבת לוויין תקשורת במסלול וחזרה של לוויין SPAS-ORFEUS.

צוות
----

* **מפקד המשימה**: פרנק קלברטסון
* **טייס**: ויליאם רדי
* **מומחה למשימה**: ג'יימס ניומן (James H. Newman)
* **מומחה למשימה**: דניאל בורש (Daniel W. Bursch)
* **מומחה למשימה**: קארל וולז (Carl E. Walz)

תיאור המשימה
------------

השיגור היה מתוכנן ל-17 ביולי 1993. כאשר צוות כבר היה בתוך המעבורת השיגור בוטל עקב בעיה טכנית ונדחה ל-24 ביולי. ב-24 ביולי הוא בוטל עקב בעיה טכנית נוספת. בגלל פרסאידים הוחלט לדחות אותו למחצית אוגוסט. ב-12 באוגוסט ספירה לאחר הופסקה 3 שניות לפני השיגור.

מעבורת החלל דיסקברי שוגרה מכן שיגור 39B במרכז החלל קנדי ב-12 בספטמבר 1993. ביום ראשון של המשימה שוחרר לוויין תקשורת Advanced Communications Technology Satellite (ACTS) שהיה מיועד לבדיקות טכנולוגיות חדשות. הלוויין פעל עד לשנת 2004.

משימה נוספת הייתה הצבת טלסקופ Orbiting Retrievable Far and Extreme Ultraviolet Spectrometer (ORFEUS) שהיה מוצב במערכת SPAS במסלול. מערכת זו פותחה בגרמניה וכבר נוצלה בעבר במשימות STS-7,STS-39 ו-STS-41-B בהתאם להסכם עם המרכז הגרמני לחקר החלל נסא"א סיפקו שרות של מעבורת החלל ללא תשלום ובתמורה בתוכנית נכללו ניסויים לפי תוכנית של מרכז הגרמני לחקר החלל והמרכז קיבל כל התוצאות מכלל הניסויים. המערכת שוחררה ב-13 בספטמבר והוחזרה לתא המטען של המעבורת ב-19 בספטמבר.

ב-16 בספטמבר וולז וניומן ביצעו פעילות חוץ רכבית. מטרת הפעילות הייתה לבחון יכולות לביצוע תחזוקה של טלסקופ החלל האבל שהייתה מתוכננת לדצמבר 1993. הפעילות נמשכה 7 שעות ו-5 דקות. התברר שחלק מפעילויות תחזוקה עשויות לקחת זמן קטן מהמתוכנן אך חלק אחר היו קשים לביצוע ונמשכו הרבה מעבר לצפוי.

מהלך הכנות לטיסה וטיסה עצמה צולמו עבור ערוץ 4 הבריטי. בהמשך השנה הוקרן סרט Space Shuttle Discovery

נחיתת המעבורת בוצע ב-22 בספטמבר במסלול נחיתה מס' 15 במרכז החלל קנדי.

ראו גם
------

* משימות מעבורות החלל

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **STS-51** בוויקישיתוף
* המשימה באתר נאס"א
* תיאור המשימה
* דיווח לעיתונות
* סרטון על המשימה

| משימות מעבורת החלל דיסקברי |
| --- |
| משימות | STS-41-D • STS-51-A • STS-51-C •STS-51-D • STS-51-G • STS-51-I • STS-26 • STS-29 • STS-33 • STS-31 • STS-41 • STS-39 • STS-48 • STS-42 • STS-53 • STS-56 • STS-51 • STS-60 • STS-64 • STS-63 • STS-70 • STS-82 • STS-85 • STS-91 • STS-95 • STS-96 • STS-103 • STS-92 • STS-102 • STS-105 • STS-114 • STS-121 • STS-116 • STS-120 • STS-124 • STS-119 • STS-128 • STS-131 • STS-133 |  |
**בנימין (בומה) ויינברג** (נולד ב-9 במרץ 1951) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת השוער.

קריירה
------

בומה החל את דרכו במכבי שעריים. לאחר שהצטיין באליפות צה"ל ב-1971, הציע לו מאמן נבחרת פיקוד הצפון ג'וני הרדי להצטרף למכבי חיפה, אליה הצטרף לאחר שסירב להצעה שקבל מבית"ר ירושלים. לאחר שנפצע אנושות במלחמת יום הכיפורים ועבר שיקום ממושך, חזר ויינברג לבין הקורות במכבי חיפה. בעונת 75–1974, עבר ליריבה העירונית, הפועל חיפה תמורת 50,000 לירות והכנסות ממשחק ידידות שנערך בין שתי הקבוצות. באותה עונה שאותה סיימה הפועל חיפה במקום השלישי. הוא התמודד עם אליהו בניש על אפודת השוער הראשון, כשאף אחד מהם לא זכה לעדיפות. את העונה שלאחר מכן הוא החל כשוער ראשון, אבל ירד לספסל בעקבות יכולת לא טובה. ויינברג קיבל הזדמנות נוספת לאחר תקרית בין השוער בניש למנהל הקבוצה. הפעם הוא כבר לא אכזב ולאחר שהצטיין בניצחון על האלופה באר-שבע, תפס מקום של קבע בהרכב של סטלמך. בקיץ ביקש לעזוב את הקבוצה ולחזור לרחובות, אבל מנהלי הקבוצה שכנעו אותו להישאר. לאחר עזיבתו של איציק אנגלנדר הוא קבל את סרט הקפטן בעונת 1977/78, המשיך לעמוד בשער הקבוצה עד 1980 ובשתי עונותיו האחרונות פתח בכל המשחקים. לפני פתיחת עונת 1980/81 פרץ מרד שחקנים בקבוצה, במטרה להחליף את היו"ר, אמנון צידון. ויינברג שהנהיג את השחקנים כקפטן הקבוצה, שילם את המחיר כשבמקומו הוחתם יעקב אסייג שהגיע מבני יהודה. בומה שנפגע מהמהלך עשה את הדרך ההפוכה והצטרף לבני יהודה, בה שיחק במשך כשלוש עונות, כשבמהלכן זכה עם הקבוצה בגביע המדינה. ב-1984 ויינברג חזר למכבי חיפה כשוער מחליף לאבי רן, והיה שותף לאליפות השנייה של הירוקים, אף על פי שלא רשם אפילו הופעה אחת. הוא פרש מכדורגל בגיל 34.

חיים אישיים
-----------

ויינברג נולד בישראל והתגייס לחיל השריון. במהלך מלחמת יום הכיפורים, ב-19 באוקטובר הצטרף ויינברג ליחידתו כטנקיסט באחת מיחידות השריון בסיני. במהלך ניסיון תקיפה על מתחם מצרי הטנק של "בומה" נפגע אחרי שספג פגיעה מטיל נגד טנקים. טנק ה"צנטוריון" החל לבעור כשהוא שלושה קילומטרים בתוך שטח מצרים, מספר שעות לאחר צליחת תעלת סואץ, הנהג נהרג, והיתר, ובתוכם ויינברג נפצעו. ויינברג הפצוע הועבר לרפידים ומשם לבית החולים בבאר שבע, הוא נותח, ומגופו הוצאו רסיסים רבים ועבר שלושה חודשי החלמה בטרם חזר לכדורגל.

ב-2002 ויינברג נעצר בחשד שהבריח לישראל סיגריות מזויפות, והונה את רשויות המכס ביותר מ-50 מיליון שקל. ביחד עימו נעצר שותפו, שאול שנהב.

ויינברג נשוי ליפה לבית פופובסקי ולהם שני ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* עדי סרדס, צו ה-8 של בומה ויינברג: השוער שבטנק ינצח, באתר ynet, 18 באפריל 2010
* בנימין ויינברג באתר הוויקי של הפועל חיפה

הערות שוליים
------------

1. ↑  מהטנק הבוער לשער: סיפורו של בומה ויינברג, באתר ONE‏, 22 בספטמבר 2015
2. ↑  שוער העבר בומה וינברג חשוד בהונאת המכס ב-50 מיליון שקל, באתר גלובס
צורות הרבים בעברית של שמות עצם ותארים מתחלקות לשתי קטגוריות עיקריות: סיומות "-ים" לשמות זכר ו"-ות" לשמות נקבה. תופעה זו, המקובלת במרבית המקרים, מציגה חריגים והתפתחויות היסטוריות שונות שמשפיעות על השפה העברית עד היום.

השפה העברית עשירה בצורות דקדוקיות המשקפות את המגוון והעומק של הלשון. אחת מהתופעות הבולטות בעברית היא השימוש בסיומות שונות לציון ריבוי של שמות עצם ותארים, תלוי במין הדקדוקי של המילה.

השימוש בסיומות "-ים" ו"-ות" לא תמיד היה מקובל בעבר. מחקרים מראים שבתקופות מוקדמות של השפה העברית, הבחירה בסיומת לא נקבעה תמיד על פי מין הדקדוקי. ההתאמה בין מין הדקדוקי לסיומת הרבים היא תוצאה של התפתחות לשונית ארוכת שנים.

סיומות רבים
-----------

### סיומת "-ים"

משמשת לרוב לציון ריבוי של שמות עצם ותארים במין הזכר. לדוגמה: ספרים, טובים.

### סיומת "-ות"

משמשת לציון ריבוי של שמות עצם ותארים במין הנקבה. לדוגמה: ספרות, טובות.

### חריגים ומקרים מיוחדים

קיימים מספר חריגים בשימוש בסיומות, כאשר שמות מסוימים אינם עוקבים אחר הכלל הכללי. לדוגמה, שמות זכר המסתיימים ב"-ות" כמו "אבות" או שמות נקבה המסתיימים ב"-ים" כמו "נשים".

עם הזמן, צורות רבים מסוימות נעלמו מהשימוש היומיומי, ונותרו צורות רבים אחרות שנשמרו ומשמשות עד היום. כמו כן, הופיעו צורות חדשות שנוצרו בעברית החדשה.

מעבר לסיומות הרגילות והחריגים המוכרים, ישנם מקרים בהם שמות עצם בעברית נוטים בשתי צורות רבים, תופעה המשקפת את הדינמיות והגמישות של השפה. למשל, המילה "אגן" יכולה להיות "אגנים" או "אגנות", כששתי הצורות מופיעות בשימוש. תופעה זו מעידה על השפעות שונות על השפה, כולל השאלות משפות אחרות, שינויים תרבותיים והתפתחויות פנימיות בעברית עצמה.

צורות הרבים המיוחדות אלו מציינות גם את ההבדלים בין תקופות שונות בהיסטוריה של השפה העברית, מהעברית המקראית, דרך המשנה והתלמוד, ועד לעברית החדשה. במיוחד בעברית החדשה, ניכרת נטייה לסדר ולהגדיר את השפה באופן המכבד את המסורת מחד גיסא, אך גם מאפשר התחדשות והתאמה למציאות החדשה מאידך.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  סיומת הרבים – בין קביעוּת להתרוצצוּת, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏2010-03-25
2. 1 2  מנהל האתר, סיומות הרבים ־יִם ו־וֹת, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏2020-12-17
3. ↑  מה זה אגנים - מילון עברי עברי - מילוג, באתר milog.co.il
4. ↑  מה זה אגנות - מילון עברי עברי - מילוג, באתר milog.co.il
**מועדון הכדורגל מנצ'סטר סיטי נשים** (באנגלית: **Manchester City Women's Football Club**), ובקיצור **מנצ'סטר סיטי נשים**, הוא מועדון כדורגל נשים אנגלי מהעיר מנצ'סטר, המשחק בסופר ליג - ליגת העל האנגלית. המועדון נוסד בשנת 1988 בשם **מנצ'סטר סיטי ליידיס** (באנגלית: **Manchester City Ladies Football Club**) כפעילות צדדית במועדון מנצ'סטר סיטי, והחל משנת 2012, במסגרת הסכם חדש, הפך למחלקת כדורגל הנשים הרשמית של המועדון.

היסטוריה
--------

**מנצ'סטר סיטי ליידיס**, נוסד בשנת 1988 כמועדון נשים המסונף למועדון הגברים. למרות זאת, המועדון לא קיבל תמיכה ממועדון הגברים, נאבק במשך שנים על קיומו וסבל מקשיי תקציב ותנאים לאימון ומשחק. מאז הקמתה שיחקה הקבוצה בליגת המחוזות במסגרת המחוז הצפון מערבי. בשנת 2000 עלתה למחוז הצפוני בליגת המישנה.

כשבוצעה המהפכה בליגת הנשים האנגלית והוקמה הסופר ליג בשנת 2010, הקבוצה לא זכתה להצטרף לליגה והמשיכה לשחק שלוש עונות בליגת המישנה. במסגרת הרחבת הליגה המקצוענית באנגליה ל-18 קבוצות בשתי ליגות קיבלה גם הקבוצה הזדמנות ואף קודמה ישר לליגה הבכירה. כנראה גם כיוון שבתקופה זו החלה לקבל את תמיכת מועדון הגברים מבחינה תקציבית וכן זכתה לשיתוף מלא במתקני המועדון ובשדרוג תנאי האימון. במסגרת הכניסה לליגה הבכירה שינתה הקבוצה את שמה למנצ'סטר סיטי נשים והחתימה מספר שחקניות מפתח מהטובות באנגליה בתקופה זו.

בזירה המקומית
-------------

מאז הצטרפה לסופר ליג הפכה הקבוצה לאחת החזקות והדומיננטיות שבה. היא זכתה באליפות בשנת 2016 ו-6 פעמים סיימה כסגנית האלופה. כמו כן זכתה שלוש פעמים בגביע וארבע פעמים בגביע הליגה.

בליגת האלופות
-------------

בעונת 2016/2017 העפילה לראשונה לליגת האלופות והצליחה להגיע חצי הגמר בו הפסידה לליון. זה היה הישג השיא של הקבוצה אותו שחזרה גם בעונה הבאה שגם בה הפסידה בחצי הגמר לליון.

מאז העפילה לראשונה לליגת האלופות הקבוצה משחקת בה ברציפות.

תארים והישגים
-------------

* **הסופר ליג האנגלית לנשים** - (1): 2015/2016
* **גביע ה-FA לנשים** - (3): 2016/2017, 2018/2019, 2019/2020
* **גביע הליגה** - (3): 2014, 2016, 2018/2019, 2021/2022

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מנצ'סטר סיטי** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של מנצ'סטר סיטי
* מנצ'סטר סיטי, ברשת החברתית פייסבוק

* מנצ'סטר סיטי, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* פרופיל, באתר Soccerway
**רבי צבי הירש (יוסף) יאנוב** (כונה **צבי הירש חריף**; 1733, ליסא, פולין – י"א בכסלו ה'תקמ"ו, 13 בנובמבר 1785, פיורדא) היה מרא דאתרא, אב"ד וראש ישיבה בפוזנא ובפיורדא.

ביוגרפיה
--------

צבי הירש יאנוב נולד בליסא לאברהם יאנוב, שכנראה משמו הגיע מיאנוב שליד לובלין. ככל הנראה למד תורה מפי אביו. במקורות אחדים נאמר שהיה תלמידו של הגאון מווילנא, אך אין לכך כל ראיה.

הרב יאנוב כיהן כרבה של הקהילה היהודית בצילץ, בשלזיה העילית. יש הסבורים שהחל את כהונתו שם כבר בה'תקי"ט, בהיותו בן 25. בתקופה זו עמד בקשרי שו"ת עם רבי יחזקאל לנדא. בהיותו בן קרוב לארבעים שנה, נשא לאשה את רחל בתו של רבי רפאל הכהן כ"ץ, אז רבה של פוזנא. בסמוך לנישואיו עבר לפוזנא, והתמנה שם לראש ישיבה; לא ברור האם נישואיו לבת הרב הביאו למינויו או שמינויו לראש ישיבה בעיר הביא לנישואיו עם בת הרב. בעקבות מעבר חותנו לרבנות קהילות אה"ו, התמנה ב-31 באוגוסט 1777 לרבה של הקהילה היהודית בפוזנא. שלמה מימון היה תלמידו בישיבה בפוזנא. אולם, כבר בתחילת 1778 עזב את פוזנא לטובת כהונת רבנות העיר פיורדא וראשות הישיבה שם. בין תלמידיו בפיורדא היה רבי מאיר וייל, לימים רבה של ברלין.

בשנת ה'תקל"ט (1779), יזם חרם נגד "הביאור" של משה מנדלסון, שהתפשט לאחר מכן לקהילות רבות נוספות.

בשנת ה'תקמ"ו חלה, ובעת מחלתו נוסף לו השם 'יוסף'. נפטר בי"א בכסלו; אחרי פטירתו הספידוהו רבי אריה ליב ברלין, רבי נתן אדלר, רבי מיכל שייאר, רבי ידידיה טיאה וייל, רבי אלעזר לעוו, ועוד.

משפחתו
------

רבי צבי הירש יאנוב נשא לאשה את רחל (נפטרה ב-1798), בתו של הרב רפאל הכהן כ"ץ, רבן של קהילות אה"ו. לאחר פטירתו, נישאה אלמנתו לרבי מיכל שפייר (גר'), רב בכמה ערים בגרמניה ולימים דיין בהמבורג.

בתו אסתר חיה נישאה לרבי עקיבא איגר (השלישי), בנו של רבי בנימין וולף איגר ורבה של הלברשטאדט.

כתביו
-----

כרך של חידושים שלו לא נדפס ונותר בכתב יד.

* חידושים שלו משוקעים בכתבי תלמידו רבי משה קרנר, ובפרט בספרו "תורת משה".
* חידוש בשמו נדפס בנספח לשו"ת "מקור ברוך" מאת רבי ברוך בענדיט ויזל.
* קונטרס משלו מדיני אישות צורף בידי חמיו לשו"ת "ושב הכהן", אלטונה 1792.

בנוסף לכך, שמועות בשמו רווחו בבתי המדרש באירופה והובאו בספרים שונים, כגון בחידושי החתם סופר.

בספרות הפוסקים נדונה הוראתו (משנת ה'תקמ"ה) שאת ברכת החמה יברך רק שליח הציבור, וכל הציבור יענו אמן, במקום שכולם יברכו. להוראתו זו הוצעו טעמים שונים ומנוגדים.

לקריאה נוספת
------------

* הרב בנימין שלמה המבורגר, **הישיבה הרמה בפיורדא**, מכון מורשת אשכנז, בני ברק תש"ע, כרך ב', עמ' 263–303.
* זליג שכנוביץ, **אור ממערב**, ירושלים תש"ב, עמ' 79–87 (תיאור ספרותי).

הערות שוליים
------------

1. ↑  הישיבה הרמה בפיורדא, עמ' 266.
2. ↑  הישיבה הרמה בפיורדא, עמ' 267–269.
3. ↑  תשובה הממוענת אליו נדפסה בשו"ת נודע ביהודה קמא, יורה דעה סט.
4. ↑  הישיבה הרמה בפיורדא, עמ' 271.
5. ↑  ר' חיים דישפעק, בבלוג 'עם הספר'.
6. ↑  כתב היד באתר הספרייה הלאומית.
7. ↑  יצחק דוב פעלד, קונטרס חלוקי אבנים, **יש מנחילין**, מכון חתם סופר, ירושלים ה'תשמ"ו, עמ' תכז, באתר היברובוקס.
8. ↑  **תורת משה**, נובי דבור תקמ"ו, באתר היברובוקס.
9. ↑  רבי ברוך בענדיט בן ראובן וויזל, **מקור ברוך**, אמשטרדם תקל"א, דף יט. באתר אוצר החכמה.
10. ↑  רבי רפאל בן יקותיאל זיסקינד כ"ץ, **ושב הכהן**, בני ברק תשמ"ח, באתר היברובוקס.
11. ↑  תשובת רבי משה העכים כ"ץ מאנסבך, המובאת בשו"ת ריב"ם שנייטוך יורה דעה לח; שמלת בנימין, חלק ב (נחלת בנימין), דף קלב:.
**מועצה אזורית נעמן** הייתה מועצה אזורית בגליל המערבי במחוז הצפון בישראל, בין עכו והקריות, שהתקיימה בין 1950 ל-1982, אז אוחדה עם מועצות אזוריות נוספות לתוך מועצה אזורית מטה אשר.

היסטוריה
--------

המועצה הוקמה בשנת 1950 ונקראה על שם נחל נעמן הזורם בתחומה. בעת הקמתה כללה המועצה אקבעה קיבוצים: יסעור, כפר מסריק, משמר הים ועין המפרץ.

בשנת 1968 חיו בה כ-2,700 נפש. בסוף אותה שנה זכתה המועצה לשבח בדו"ח מבקר המדינה, על השקעת משאבים בפיתוח מושב העולים אחיהוד.

בית הספר האזורי שכן בקרבת קיבוץ כפר מסריק.
בשנת 1969 נחנך בסמוך אליו אולם כדורסל מקורה.

### איחוד הרשויות

החל משנות ה-60 עלו הצעות שונות לאיחוד מועצת נעמן עם מועצות אזוריות סמוכות: מועצה אזורית זבולון, שכנתה מדרום, מועצת געתון, שכנתה מצפון, או עם כל מועצות הגליל המערבי, געתון, סולם צור ומעלה הגליל. משרד הפנים המליץ לאחד את מועצת נעמן עם מועצת זבולון ואת מועצת סולם צור עם מועצת געתון, אך מועצת געתון התנתה את הסכמתה לאיחוד בכך שתצורף אליו גם מועצת נעמן.

ב-1982 הוחלט לאחד את שלוש מועצות הגליל המערבי: נעמן, געתון ומועצה אזורית סולם צור לכדי מועצה אחת. ההצעה זכתה להתנגדות של גורמים במועצת סולם צור, וכן של "ברית התנועות הקיבוציות" ששאפה לחבר מועצות אזוריות ב קו רוחבי ולא אנכי: לאחד את המועצות סולם צור ונעמן ליישובי גוש שגב, ללא מועצת נעמן הדרומית יותר. למרות ההתנגדויות, בשלהי 1982 אוחדו שלוש המועצות לכדי רשות אחת: מועצה אזורית מטה אשר, והמועצה חדלה מלהתקיים.

יישובי המועצה
-------------

**קיבוצים**:

* יסעור (הקיבוץ הארצי)
* כפר מסריק (הקיבוץ הארצי)
* משמר הים, לימים "אפק" (הקיבוץ המאוחד)
* עין המפרץ (הקיבוץ הארצי)

**מושבים**:

* אחיהוד (מושב עובדים)
* יודפת (מושב שיתופי)

מלבדם, נכללו בתחומי המועצה מעברת "עיר המפרץ" (לימים, שכונת "גבעת הרקפות" בקריית ביאליק) וחוות "יבור" של חברת הזרע.

בשנת 1960 הועלתה הצעה לספח לתחומי המועצה גם את היישובים שגב ויודפת, אך ההצעה לא התקבלה על ידי המועצה.

משרדי המועצה ובית הספר האזורי שכנו ליד קיבוץ כפר מסריק.

ראשי המועצה
-----------

* מרדכי פרנקל מכפר מסריק 1956 – 1962.
* יצחק קייטש מעין המפרץ (1962 - 1964)
* צבי רייז מעין המפרץ (1964 - 1982)

הערות שוליים
------------

1. ↑  הוקמה מועצה אזורית "נעמן", הצופה, 3 באפריל 1950
2. ↑  דו"ח חיובי של מבקר המדינה על המועצה האזורית נעמן, על המשמר, 25 בדצמבר 1968
3. ↑  שמואל האוזר, אירוע ומשמעותו, על המשמר, 29 באוגוסט 1969
4. ↑  יהודה אריאל, תביעה לאיחוד מועצות אזוריות בגליל המערבי, הארץ, 10 ביולי 1961
5. ↑  יוסף אורי, מצפון עד נגב, למרחב, 22 באפריל 1962
6. ↑  משרד הפנים מציע מיזוג המועצות געתון ונעמן, מעריב, 14 במרץ 1967
7. ↑  רשויות מקומיות נוספות ימוזגו ביזמת משרד הפנים, הצופה, 2 ביוני 1965
8. ↑  המליצו על סיפוח ששה מושבים למועצה האזורית מעלה הגליל, הארץ, 15 באוקטובר 1962
9. ↑  יצחק מרידור, חלוקה מוניציפלית חדשה של ישובי הגליל המערבי, דבר, 16 בספטמבר 1982
10. ↑  הממשלה תשותף בשליש בחברת "מקורות", הארץ, 9 בדצמבר 1955
11. ↑  שמות חדשים ליישובים, חרות, 27 בספטמבר 1955
12. ↑  דנים בסיפוח שגב ויודפת למועצה האזורית "נעמן", הצופה, 21 בדצמבר 1960
13. ↑  חילופי גברי במועצת נעמן, מעריב, 7 באוגוסט 1962
**טוטה "אנטוניו" טוטי גומש** (בפורטוגזית: **Tote António "Toti" Gomes**; נולד ב-16 בינואר 1999 בביסאו שבגינאה ביסאו) הוא כדורגלן פורטוגזי שמוצאו בגינאה ביסאו המשחק בעמדת הבלם בקבוצת וולברהמפטון וונדררס מהפרמייר ליג ובנבחרת פורטוגל.

קריירת מועדונים
---------------

גומש גדל במחלקות הנוער של פונטייניאס, GDS קשקאיש ואשטוריל. הוא ערך שלוש הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת של אשטוריל במסגרת הליגה הפורטוגלית השנייה.

ב-2 בספטמבר 2020 חתם גומש בוולברהמפטון וונדררס מהפרמייר ליג, והושאל ישירות לגראסהופרס ציריך מליגת המשנה השווייצרית עד לתום עונת 2020/2021. הוא ערך 34 הופעות ליגה והבקיע שני שערים במהלך תקופת ההשאלה, וסייע לגראסהופרס ציריך להעפיל לליגת העל השווייצרית, ובתום העונה הוארכה השאלתו בעונה נוספת. הוא ערך 16 הופעות ליגה והבקיע שער אחד במסגרת ליגת העל השווייצרית, וב-4 בינואר 2022 נקרא בחזרה לוולברהמפטון וונדררס, בשל יציאתו של רומן סאיס לגביע אפריקה לאומות.

ב-15 בינואר 2022 ערך גומש את הופעת הבכורה שלו בוולברהמפטון וונדררס, בניצחון 1–3 על סאות'המפטון במסגרת המחזור ה-22 בפרמייר ליג לעונת 2021/2022.

קריירה בינלאומית
----------------

גומש יכול לייצג את נבחרות גינאה ביסאו ופורטוגל. ב-29 במאי 2023 זומן לראשונה לסגל נבחרת פורטוגל, לקראת משחקי מוקדמות יורו 2024 נגד נבחרות בוסניה והרצגובינה ואיסלנד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טוטי גומש** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Comunicado – Toti Gomes באתר הרשמי של אשטוריל, 2 בספטמבר 2020 (בפורטוגזית)
2. ↑  New signing heads out on loan באתר הרשמי של וולברהמפטון וונדררס, 4 בספטמבר 2020 (באנגלית)
3. ↑  Gomes to remain out on loan באתר הרשמי של וולברהמפטון וונדררס, 29 ביוני 2021 (באנגלית)
4. ↑  Gomes checks in at Compton באתר הרשמי של וולברהמפטון וונדררס, 4 בינואר 2022 (באנגלית)
5. ↑  Roberto Martinez convoca para Bósnia e Islândia באתר הרשמי של פדרציית הכדורגל הפורטוגזית, 29 במאי 2023 (בפורטוגזית)
**רופינאמיד** 
(באנגלית **Rufinamide**) או בשמה המסחרי אינובלון (inovelon), היא תרופה נגד אפילפסיה, ומיועדת לטיפול משלים בהתקפים הקשורים לתסמונת (Lennox Gastaut syndrome (LGS 
הנחשבת לאחת התצורות החמורות ביותר של אפילפסיה. התרופה ניתנת לילדים מגיל ארבע ומעלה ולמבוגרים, ומפחיתה את כמות ההתקפים האפילפטיים החמורים.

היסטוריה
--------

תרופה זו מאושרת לשימוש על ידי מנהל המזון האמריקאי (FDA) מאז שנת 2008.

מנגנון פעולה
------------

מנגנון הפעולה המדויק של רופינאמיד אינו ידוע.. במבחנה, התרופה מגבילה התפרצויות מתמשכות של פוטנציאל פעולה בתדרים גבוהים ומונעת מתעלת יונים ממותגת מתח לחזור אל מצבן הפעיל. רופינאמיד מקטין מצב של ריגוש יתר והתפשטות של פוטנציאל הפעולה, ומווסת את פעילות תעלות הנתרן.

פורמולצייה
----------

רופינאמיד קיים בטבליות של 100mg, 200mg או 400mg.

אופן שימוש
----------

המינון ההתחלתי נקבע לפי גיל, משקל ותלוי באם נעשה שימוש גם בולפרואט. לאחר מכן, נעשית התאמה ספציפית למטופל בהתאם לאופן בו הוא מגיב לטיפול. יש ליטול את התרופה יחד עם מזון ושתייה.

תופעות לוואי
------------

תופעות הלוואי השכיחות ביותר של רופינאמיד הן ישנוניות, כאב ראש, עייפות, סחרחורת, ובחילות. 
תופעות הלוואי נדירות הן פריחה של העור, אטקסיה ודיפלופיה. תופעות נדירות נוספות אך משמעותיות יותר הן קיצור מקטע QT, תגובה תרופתית עם אאוזוניופיליה ותסמינים סיסטמיים, לויקופניה, תסמונת סטיבנס ג'ונסון, התקף אפילפטי, אובדנות, ווסטטוס אפילפטיקוס.

התוויות נגד
-----------

רופינאמיד מוגבלת לשימוש כאשר יש הפרעות קצב לב, או היסטוריה משפחתית של מקטע QT קצר. במטופלים אלו, התרופה יכולה לגרום אף למוות. כמו כן, יש לשים לב ולמנוע שימוש בו זמנית עם תרופות אחרות שמקצרות את מקטע QT.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רופינאמיד** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Mohammad Junaid Humayun, Roopma Wadhwa, **Rufinamide**, Treasure Island (FL): StatPearls Publishing, 2024
2. ↑
3. ↑  Inovelon | European Medicines Agency, www.ema.europa.eu
4. ↑  Inovelon | European Medicines Agency, www.ema.europa.eu

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**שמואל (שמוליק) שם-טוב** (נולד ב-1952) הוא עיתונאי, איש תקשורת ומנהל ישראלי.

ביוגרפיה
--------

שם-טוב נולד בירושלים, בנו של שר הבריאות לשעבר ויקטור שם-טוב וגדל בשכונת המושבה הגרמנית שבעיר. באפריל 1970 היה בין יוזמי "מכתב השמיניסטים", מכתב שנשלח לראש הממשלה, גולדה מאיר על ידי קבוצה של תלמידי תיכון העומדים לפני גיוס ובו הסתייגו חותמיו מכיבוש השטחים, ממלחמת ההתשה ומהימנעות הממשלה מנקיטת צעדים שיובילו לסיום הלחימה. עם זאת התגייס שם-טוב לצה"ל בקיץ אותה שנה ושירת בסיירת שקד.

לאחר שחרורו מצה"ל, למד באוניברסיטה העברית בירושלים לתואר ראשון בכלכלה ויחסים בינלאומיים (עד 1977). במקביל, עבד ככתב "על המשמר" בירושלים. עם סיום לימודיו נסע ללונדון ושימש כאחראי על הביטחון בשגרירות ישראל. ב-1980 היה פעיל במכון ון ליר בירושלים ופיתח מיזמים חינוכיים ותוכניות למפגשי נוער יהודי וערבי. בהמשך למד באוניברסיטת תל אביב לתואר שני בהיסטוריה ופילוסופיה של המדעים (עד 1984).

בשנים 1984–1986 היה עורך שבועון הנוער "חמצן", לאחר מכן שימש כעורך מקומוני רשת שוקן בצפון ועורך מקומון "צומת השרון" (עד 1989). ב-1990 היה, למשך כשנה, עורך משנה של "העולם הזה" ולאחר מכן היה עורך מחליף במקומון "כל העיר" הירושלמי ועורך מחליף במוסף יום שישי של העיתון "חדשות".

ב-1992 עבר לידיעות אחרונות ושימש במספר תפקידים בהם עורך מוספי חג, עורך ראשי של רשת המקומונים ידיעות תקשורת (1993–1999) ויועץ לקראת הקמת ynet.

במקביל סיים למודי משפטים בשנים 1999–1997 במרכז הבינתחומי הרצליה.

בין 2000 ל-2003 כיהן כמנכ"ל הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו. ב-2005 עבר לתפקיד מנהל התוכן וההפקות של חברת ההפקות JCS, ממנה פרש ב-2008. משנת 2007 הוא גם יו"ר בדירקטוריון רדיו ירושלים.

ב-2008 ועסק בפרויקט מיחשוב מערכת החינוך בשדרות. באותה תקופה ייסד את כתב העת אודיסאה. שם טוב שימש כעורך כתב העת במשך ארבע שנים (עד לגיליון 17).

בשנים 2009–2013 ניהל שם-טוב את "מרכז הספר והספריות בישראל". בתקופת כהונתו הוקמו ניידות מחשבים וספרים שפעלו במגזר הערבי והוקם אתר האינטרנט של הספריות הציבוריות.

החל מספטמבר 2014 מכהן שם-טוב כמנכ"ל הוועדה הישראלית למדרוג, האחראית על מדידת המדרוג בערוצי הטלוויזיה בישראל.

חיים אישיים
-----------

באפריל 2008 עבר לשדרות עם בת זוגו אבירמה גולן, לאות הזדהות עם התושבים. במשך שנה וחצי התגורר בעיר.

שם-טוב הוא אביה של העיתונאית והשדרנית גילי שם-טוב ושל יונתן שם טוב.

קישורים חיצוניים
----------------

* האתר של שמוליק שם טוב
* פרופיל באתר News1
* עידן יוסף, שמוליק שם-טוב משנה קידומת, באתר News1 מחלקה ראשונה, 13 בנובמבר 2007
* לי-אור אברבך, ‏"כל שוק הטלוויזיה באי-ודאות; יש רק דבר אחד יציב - רייטינג", באתר גלובס, 19 בספטמבר 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  אביב לביא, נציג המשפחה בשידור הציבורי, באתר הארץ, 19 באוגוסט 2001
2. ↑  שמואל שם-טוב: "מינוי פוליטי יזיק לרשות השנייה", באתר הארץ, 18 ביולי 2002
3. ↑  ענת באלינט, שמואל שם-טוב מונה לסמנכ"ל ההפקות של חברת JCS, באתר הארץ, 20 בספטמבר 2005
4. ↑  עפרי אילני, המפיק של הדוגמניות מכה על חטא , באתר הארץ, 3 בנובמבר 2008

| יושבי הראש ומנכ"לי של הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו |
| --- |
| יושבי הראש | יהודה לנקרי • יוסי פלד • גדעון דורון • מרדכי שקלאר • מוסקו אלקלעי (ממלא מקום) • מנשה סמירה (ממלא מקום) • נורית דאבוש • אמנון נדב • אילן אבישר • אוה מדז'יבוז' • שפיק עבד (ממלא מקום) • יוליה שמאלוב-ברקוביץ' |  |
| מנהלים כלליים | נחמן שי • שמואל שם-טוב • מרדכי שקלאר • מנשה סמירה • שי באב"ד • ניר שוויקי (מנכ"ל בפועל) |
**בית הכנסת הכוראלי של ויטבסק** היה בית כנסת היסטורי בוויטבסק, בלארוס.

הוא נבנה לאחר הניצחון הרוסי בפלישת נפוליאון, אך עם שלטונו של ניקולאי הראשון, הוחרם על ידי רשויות העיר והוצבה בו אורווה. הצאר אלכסנדר הראשון החזיר את זכות השימוש בבניין ליהודי ויטבסק, אך רק בשנת 1890 הסכימו שלטונות העיר לשפצו. השיפוץ מומן ממס שקיבלו הרשויות מהאוכלוסייה היהודית בגין הזכות לסחור בבשר.

בית הכנסת נפתח רשמית רק בשנת 1899. במשך שנים כיהן בו הרב בער גיטלזון.

היסטוריון האמנות בבלארוס אליאקסנדר לוקוטקו מתארך את שנת הבנייה המשוערת של בית הכנסת ל-1630, אולם המבנה עבר הרבה שחזורים עד שאיבד את מראהו המקורי. חזיתו הראשית של בית הכנסת בראשית המאה העשרים הייתה בניין בן שתי קומות שנבנה על הכן גבוה. היו תוספות חד קומתיות משני הצדדים.

בית הכנסת נסגר על ידי השלטונות הבולשביקים בשנת 1929, ובמקום הופעל מועדון תרבות. במהלך מלחמת העולם השנייה ניזוק קשה, ולאחריה נהרסו שרידיו. השטח היה חלק מפארק שנבנה במקום.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית הכנסת הכוראלי של ויטבסק** בוויקישיתוף
* Wybrane zdjęcia
* תיאור בית הכנסת באתר של ויטבסק
פירוש נוסף ערך זה עוסק ברומנסה העתיקה "טריסטן ואיזולדה". אם התכוונתם לאופרה באותו שם מאת וגנר, ראו טריסטן ואיזולדה (אופרה).
יצירתו של הרברט ג'יימס דרייפר, טריסטן ואיזולדה
**האגדה על טריסטן ואיזולדה** (נקרא גם: **סיפורם המופלא של טריסטן ואיסולד**) היא טרגדיה ורומנסה רבת-השפעה, שסופרה שוב ושוב פעמים רבות מספור ובווריאציות שונות. הסיפור הטרגי על ניאוף ואהבה בין האביר הקורני (כלומר איש קורנוול) טריסטן (טריסטראם) והנסיכה האירית איזולדה (איזולט, איזוט ועוד), קדם וקרוב לוודאי שהשפיע על הרומנסה הארתוריאנית של לנסלוט וגווינביר, והייתה לו השפעה משמעותית על האמנות והספרות המערבית מהופעתו לראשונה במאה ה-12 ואילך. בעוד שפרטי הסיפור משתנים ממחבר למשנהו, מבנה העלילה הכללי נותר דומה במידה רבה.

האגדה
-----

ישנן שתי מסורות עיקריות לאגדה על טריסטן. הקדומה יותר כללה את הרומנסות של שני משוררים צרפתים מהמחצית השנייה של המאה ה-12, ברול ותומאס מבריטניה. ניתן להתחקות אחר מקורותיהם עד לגרסה המקורית, הארכיטיפית, של הרומנסה הקלטית. מסורות מאוחרות יותר מוצאן מרומנסת הפרוזה 'טריסטן' מ-1240, שהתרחקה לא במעט מהסיפורים המוקדמים שכתבו תומאס וברול. הפרוזה 'טריסטן' נעשתה לסיפור הרשמי מימי-הביניים על טריסטן ואיזולדה שסיפק את הרקע לכתביו של סר תומאס מלורי, המחבר האנגלי שכתב את "מות ארתור" ב-1469.

הסיפור ודמותו של טריסטן משתנים ממשורר למשנהו. אפילו איות השם משתנה רבות, אם-כי 'Tristan' הוא האיות הנפוץ ביותר. ב"טריסטן ואיזוט" של ברול, האביר אמיץ וכשיר ככל לוחם אחר, אך הוא מסתמך על תכסיסנות ולא פועל על-פי אידיאל האבירות של ימיו.

בסיפורו של ברול, טריסטן נוסע לאירלנד כדי להביא עמו בחזרה את איזוט הנאווה ככלה לדודו המלך מרק. בדרך חזרה, הם שותים בטעות שיקוי אהבה הגורם לזוג להתאהב נואשות למשך שלוש שנים. על-אף שאיזוט נישאת למרק, השיקוי מאלץ אותה ואת טריסטן לחפש אחת אחר השני בשביל לתנות אהבים. אף על פי שהדמות האצילית הארתוריאנית הטיפוסית תבוש במעשה שכזה, שיקוי האהבה השולט בהם משחרר את טריסטן ואיזוט מכל רסן. בכך, ברול מציגם כקורבנות. יועצי המלך מנסים שוב ושוב להעמיד את הזוג לדין באשמת ניאוף, אך פעם אחר פעם הזוג עושה שימוש בתכסיסים כדי לשמור על חזותם התמימה. לבסוף, השפעת שיקוי האהבה מתפוגגת, ושני האוהבים חופשיים לבחור האם להמשיך במערכת היחסים שלהם, אם לאו. הסיום של ברול מעורפל מן הבחינה המוסרית, ושונה בכך מאוד מכותבים בני-דורו דוגמת כרטיאן מטרואה, בהוסיפו הילת-מסתורין לאגדה על טריסטן.

הנצחה
-----

האסטרואיד 211 Isolda נקרא על שם איזולדה.

תרגום הספר לעברית
-----------------

הספר יצא לאור בעברית בשנת 1997 בהוצאת כרמל בשם **סיפורם המופלא של טריסטן ואיסולד, כפי שסופר בידי ז'וזף בדיה**. תרגמה מצרפתית: דליה טסלר, עם אחרית דבר מאת יורם ברונובסקי. מאוחר יותר הודפס והופץ התרגום הזה גם על ידי הוצאת מפרשים מבית מרכז הספר והספריות, 2018.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טריסטן ואיזולדה** בוויקישיתוף
* מידע על טריסטן ואיזולדה
* סקירה כללית על הסיפור
* Le Roman de Tristan של ברול
* טריסטן של תומאס ד'אנגלטר
* טריסטן של גוטפריד פון שטרסבורג
* תעתיק וצילומי הדפים של כתב-יד אוכינלק
* תמליל האופרה של וגנר, באנגלית ובגרמנית
* העמוד על טריסטן במיזם קמלוט
* ביבליוגרפיה של טריסטן ואיזולדה בספרות המודרנית
* טריסטן ואיזולדה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4276408-7

 |
סמליל המפתח למאמרים בעבריתסמליל המפתח למאמרים בעברית
**המפתח למאמרים בעברית** (המוכר גם כ"**מפתח חיפה**" ובאנגלית: "**IHP**", ראשי התיבות של "**Index to Hebrew Periodicals**") הוא מאגר מידע ביבליוגרפי המנוהל בספריית יונס וסוראיה נזריאן באוניברסיטת חיפה, המכיל הפניות למאות אלפי מאמרים מתוך כתבי עת נבחרים, קבצים, ועיתונים יומיים בתחומים רבים: יהדות, ספרות, חינוך, היסטוריה וארכאולוגיה, אמנויות ואדריכלות, רפואה, משפטים, חקלאות, טבע, מדע וטכנולוגיה, חברה ומדינה.

מאפייני המפתח
-------------

מאגר המפתח למאמרים בעברית מיוצר מאז שנת 1977, אך הוא כולל גם מאמרים מכתבי-עת משנים מוקדמות יותר. במהלך השנים הסתייע המפתח בעזרתם של מספר גורמים, כגון ספריית אוניברסיטת בר-אילן (שמפתחה מוספים ספרותיים בשנים 2005-1985 ואת כתבי העת "אורלוגין", "מלילה" ו"מולד"), מכללת תל-חי (שמפתחה עיתונות יומית בשנים 1997-1985) ויד יצחק בן-צבי. המפתח הופיע במשך שנים מספר בדפוס, כמיקרופיש וכתקליטור, ומאז שנת 2002 הוא נמצא באינטרנט, שם ממשק המשתמש שלו היה עד ינואר 2011 ממשק של תוכנת אל"ף המשמש בעיקר לקטלוגים של ספריות ולאחר מכן ממשק פרימו, הפועל בשיטת חיפוש אחד (One search), שניהם מתוצרת חברת אקס ליבריס.

מדי שנה מתווספים למפתח כ-15,000 מאמרים. המאגר כולל גם הפניות למאמרים שאינם בעברית, בעיקר בנושאים הקשורים לארץ ישראל. לחלק מהמאמרים קישור לטקסט המלא, הנמצא באינטרנט.[דרוש מקור]

רשומה ביבליוגרפית טיפוסית במפתח המאמרים מכילה את שם המחבר או המחברים, את כותרת המאמר, את שם כתב העת או קובץ המאמרים שבו ראה אור, ואת פרטי הגיליון, תקציר המאמר, קישור לטקסט המלא של המאמר – אם זה נגיש באינטרנט, וכן קישור לרשימה המאוחדת של כתבי העת בישראל, ULS.

המאמרים ממופתחים בעזרת תזאורוס (רשימת המונחים), המכיל מאות אלפי מונחי מפתוח ומספר רב של רמיזות. חלק ניכר מהנושאים הם שמות של אישים, תאגידים, הצגות וסרטים. מונחי המפתוח קשורים ביניהם בקשרים היררכיים - מונחים קשורים, מונחים צרים ומונחים רחבים ("פורים", למשל, הוא מונח צר של "חגי ישראל", ו"חגי ישראל" הוא מונח רחב של "פורים"). התזאורוס בשפה העברית פותח במיוחד לצורך המפתח במהלך השנים, והוא משמש גם פרויקטים נוספים וספריות אחרות[דרוש מקור].

כדי לענות על הצרכים של ספריות אקדמיות מחד, ושל ספריות ציבוריות ובתי ספר מאידך, מוצעות למשתמש מגוון אפשרויות חיפוש: במאגרים של כתבי-עת אקדמיים ומחקריים בלבד, במאגרים של כתבי-עת מחקריים ומקצועיים, במאגרי העיתונות היומית בלבד, במאגרים בטקסט מלא בלבד, או בכל המאגרים גם יחד.

גישה למפתח
----------

הגישה למפתח המאמרים מתאפשרת תמורת תשלום דמי מנוי. רכישת מינוי אפשרית לגופים מוסדיים בלבד. המינוי מבוסס כיום על שיטת זיהוי אוטומטית לפי IP של המוסד המנוי.

על המפתח מנויים כיום כל המוסדות להשכלה גבוהה בישראל, ספריות ציבוריות ביישובים בישראל, עשרות ספריות בתי ספר, מכוני מחקר וארגונים שונים בישראל ומספר ספריות של אוניברסיטאות וגופים אחרים מחוץ לישראל.

לקריאה נוספת
------------

* אלחנן אדלר, "המפעל לאיחזור מידע מכתבי-עת עבריים", **קובץ ההרצאות, הכנס הארצי לעיבוד נתונים**, 1979.

קישורים חיצוניים
----------------

* אודות המפתח למאמרים בעברית, באתר ספריית אוניברסיטת חיפה

הערות שוליים
------------

1. ↑  רכישת מנוי למפתח חיפה באתר המפתח למאמרים בעבריתקובץ PDF.
**אה"מ סאות'המפטון** הייתה סיירת קלה מסדרת טאון שנבנתה עבור הצי המלכותי בשנות ה-1910. היא הייתה חברה בתת-הסדרה צ'טהאם של סדרת טאון. האונייה שרדה את מלחמת העולם הראשונה ונמכרה לגרוטאות ב-1926.

תכנון ותיאור
------------

אוניות תת-הסדרה צ'טהאם היו גרסאות מעט גדולות ומשופרות של תת-הסדרה הקודמת וימות'. הן היו באורך כולל של 457 רגל (139.3 מטרים), רוחב של 49 רגל (14.9 מטרים) ושוקע של 16 רגל (4.9 מטרים). הדחק האוניות הסטנדרטי היה 5,400 טון אימפריאלי (5,500 טון מטרי) וההדחק המרבי היה 6,000 טון אימפריאלי (6,100 טון מטרי). מערכת ההנעה שלה כללה טורבינות קיטור של פארסונס שהוזנו על ידי 12 דוודי Yarrow, שסובבו שני מדחפים. המנועים פיתחו יחד הספק אינדיקטורי של 25,000 כוחות סוס (19,000 קילוואט) למהירות מתוכננת של 25.5 קשרים ((47.2 קמ"ש). האונייה הגיעה ל-26.1 קשרים (48.3 קמ"ש) במהלך ניסויי הים שלה מ-25,720 כוחות סוס (19,180 קילוואט). הדוודים השתמשו גם במזוט וגם בפחם, עם 1,200 טון אימפריאלי (1,219 טון מטרי) של פחם ו-260 טון אימפריאלי (264 טון מטרי) של נפט, שהעניקו טווח שיוט של 4,460 מיילים ימיים (8,260 ק"מ) במהירות של 10 קשרים (19 קמ"ש).

החימוש העיקרי של אוניות הסדרה היה שמונה תותחי 6 אינץ' Mk XI מהירי-ירי. שניים מהתותחים הללו הורכבו על קו המרכז לפני ומאחורי המבנה העילי, ושניים נוספים הורכבו על סיפון הקדמה ליד הגשר. ארבעת התותחים הנותרים באמצע האונייה הועלו לסיפון הקדמה המורחב, מה שאיפשר להשתמש בהם בכל מזג אוויר. כל התותחים הללו היו מצוידים במגני תותחים. הותקנו גם 4 תותחי הצדעה ויקרס 3 פאונד (47 מ"מ). חימוש האונייה הושלם על ידי שני צינורות טורפדו שקועים בקוטר 21 אינץ' (533 מ"מ).

בנייה וקריירה
-------------

 איור של סאות'המפטון מאת אוסקר פארקס, 1916
סאות'המפטון הונחה ב-6 באפריל 1911 על ידי ג'ון בראון אנד קומפני במספנת קליידבנק שלהם והושקה ב-16 במאי 1912. עם כניסתה לשירות בנובמבר, הוקצתה האונייה לשייטת אוניות המערכה הראשונה והיא הפכה לאוניית הדגל של שייטת הסיירות הקלות הראשונה ביולי 1913.

לאונייה הייתה קריירה פעילה ביותר בזמן המלחמה. סאות'המפטון השתתפה בקרב מפרץ הלגולנד, ולאחר מכן בקרב שרטון דוגר בתחילת 1915. במאי 1916, סאות'המפטון נלחמה בקרב יוטלנד כאוניית הדגל של שייטת הסיירות הקלות השנייה שם היא טרפדה את הסיירת הקלה הגרמנית SMS פראונלוב, שטבעה לאחר מכן. ב-1917 היא הועברה לשייטת הסיירות הקלות השמינית איתה נשארה עד סוף המלחמה.

סאות'המפטון נמכרה לגריטה ב-13 ביולי 1926 ל-Thos. W. Ward, ממספנת פמברוק.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אה"מ סאות'המפטון** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  הספק אינדיקטורי (indicated horsepower) הוא ההספק "ברוטו" של המנוע, המחושב על פי הלחץ והנפח המשתנים של הקיטור בצילינדר בזמן עבודת המנוע. נתונים אלה נמדדים באמצעות מכשיר הנקרא "אינדיקטור", ומכאן השם.(אנ')
**אור דסה** (נולד ב-20 בספטמבר 1998) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר בהפועל עכו מהליגה הלאומית.

קריירת מועדונים
---------------

דסה נולד בנס ציונה, למשפחה יוצאת אתיופיה. אחיו הגדול, אלי דסה הוא כדורגלן דינמו מוסקבה מליגת העל הרוסית וקפטן נבחרת ישראל הבוגרת.

החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של סקציה נס ציונה, ובגיל 14 עבר למחלקת הנוער של מכבי תל אביב. בעונת 2015/2016 השתתף עם קבוצת הנוער של מכבי תל אביב בליגת האלופות לנוער.

ב-28 באוקטובר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של מכבי תל אביב, כשנכנס כמחליף בהפסד 1–3 לבני יהודה בגביע הטוטו של ליגת העל.

ב-29 באוקטובר 2017 ערך דסה את הופעת הבכורה שלו בליגת העל עם מכבי תל אביב, בניצחון 5–2 על הפועל עכו. ב-5 בנובמבר 2017 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 1–0 על הפועל רעננה. שיחק בסה"כ 2 עונות במכבי תל אביב.

ב-31 בינואר 2018 הושאל להפועל רעננה מליגת העל, עד לסיום העונה, וב-3 בפברואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בהפסד 0–1 להפועל עכו. כעבור ארבעה ימים כבש את שערו הראשון במדי הפועל רעננה, במשחק מול מ.ס. אשדוד בגביע המדינה. בליגה כבש שער אחד בעשר הופעות עד תום עונת 2017/2018, ובסופה הוארכה השאלתו בעונה נוספת.

בעונת 2018/2019 כבש דסה שלושה שערים ב-24 הופעות בליגת העל, ובסופה חתם על חוזה חדש לארבע שנים נוספות בהפועל רעננה.

ב-14 באוגוסט 2020 חתם לעונה אחת בהפועל כפר סבא מליגת העל, עם אופציה לעונה נוספת.

ב-24 ביולי 2021 חתם במועדון ארוקה מליגת העל הפורטוגלית, לזכותו 4 הופעות במדיה בליגה ובנוסף גם הופעה אחת בגביע הליגה הפורטוגלית.

ב-28 בספטמבר 2022 חזר לישראל, וחתם בהפועל רמת-גן גבעתיים מהליגה הלאומית.

ב-27 בספטמבר 2023 חתם בהפועל עכו מהליגה הלאומית.

נבחרות ישראל
------------

ב-2015 שיחק בנבחרת נוער ב' עד גיל 18 ולזכותו שלוש הופעות במדיה. בשנים 2017–2019 היה שחקן נבחרת הצעירה של ישראל עד גיל 21, במדיה רשם 15 הופעות, בהן כבש שער אחד.

חיים אישיים
-----------

טבעוני משנת 2019.[דרוש מקור]

תארים
-----

**מכבי תל אביב**

* גביע הטוטו (ליגת העל): 2017/2018

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  מכביפדיה, הפרופיל של אור דסה, באתר מכביפדיה
2. ↑  חיים נתנאל, אור דסה הושאל לרעננה עד הקיץ, גם זיקרי חתם, באתר אייספורט, 31 בינואר 2018
3. ↑  תום נחום, ‏רשמית: אור דסה חתם לארבע שנים בהפועל רעננה, באתר ONE‏, 11 ביולי 2019
4. ↑  אופיר סער‏, הפועל כפר סבא: אור דסה חתם לעונה עם אופציה לעונה נוספת, באתר וואלה!‏, 14 באוגוסט 2020
5. ↑  ליגיונר נוסף במשפחה: אור דסה חתם בארוקה, באתר ONE‏, 24 ביולי 2021
6. ↑  כתבי ONE, ‏עושים סדר: כל ההחתמות מהיום האחרון של החלון, באתר ONE‏, 28 בספטמבר 2022
7. ↑  מערכת ONE, ‏נשאר בליגה הלאומית: אור דסה חתם בהפועל עכו, באתר ONE‏, 27 בספטמבר 2023
8. ↑  ההתאחדות לכדורגל בישראל - פרטי שחקן, באתר www.football.org.il
**שמיים** (ברוסית: **Небо**) הוא סרט דרמה ומלחמה רוסי בבימויו של איגור קופילוב, המבוסס על אירועים אמיתיים שהתרחשו בסוריה. הפקת הסרט נעשתה בתמיכת משרד ההגנה של רוסיה. הסרט תוכנן לצאת לאקרנים ב-7 באוקטובר 2021, אך בשל מגפת הקורונה ברוסיה ועליית התחלואה מאוקטובר 2021 יציאתו נדחתה ל-18 בנובמבר 2021.

בסוף השבוע הראשון להקרנתו הסרט הכניס למעלה מ-50 מיליון רובל רוסי.

רקע
---

 ערך מורחב – **הפלת ה-SU-24 הרוסי על ידי טורקיה (2015)**  

הסרט מבוסס על אירועים אמיתיים שהתרחשו ברפובליקה הערבית הסורית, כאשר מטוס קרב רוסי מסוג סוחוי Su-24 הופל על ידי מפציץ טורקי בצפון המדינה ב-24 בנובמבר 2015. הנווט קונסטנטין מורחטין פלט והצליח לשרוד ולהינצל, אך הטייס אולג פשקוב, שצנח, נורה באוויר על ידי חמושים. מאוחר יותר נהרגו כל המחבלים המעורבים במות הטייס הרוסי והטייס קיבל לאחר מותו את עיטור גיבור רוסיה.

עלילה
-----

במרכז הסיפור שלוש דמויות ראשיות - סגן אלוף סושניקוב, סרן מוראביוב ורס"ן זכארוב. שלושה גילאים, שלוש דמויות שונות, שלושה גורלות שונים, שנועדו להיפגש בבסיס הצבאי חמיימים, בלב סוריה המדממת.

הדמויות הראשיות פוגשות זו את זו לראשונה בחצי האי קרים במחנה אימוני הישרדות לטייסים. מוראביוב הצעיר, הנועז וחד הלשון, בניגוד לחברו הבכיר המאוזן והמיושב יותר בגדוד התעופה סושניקוב, שלא אהב מיד את הקצין זכארוב, שמעצבן את הקפטן הצעיר. החייל מגיב לו ב"הדדיות". אך השלישייה תיפגש בפעם השנייה ברפובליקה הסורית.

הסרט מגולל את שהות הכוחות המזוינים הרוסיים בסוריה, מתאר את המלחמה עם דאעש והמבצע לחילוץ הנווט, אשר, כתוצאה מהתקפה על המטוס שלו, נחת בשטח אויב.

שחקנים ודמויות
--------------

* איגור פטרנקו - אלוף סושניקוב, טייס חיל האוויר הרוסי
* איוואן בטאריוב - סרן מוראביוב, נווט
* סרגיי גובאנוב - רב-סרן זכארוב, קצין הכוחות למבצעים מיוחדים של צבא רוסיה
* מריה מירונובה - רעייתו של סושניקוב

הפקה
----

צילומי הסרט החלו בחצי האי קרים באוקטובר 2020, מאוחר יותר נערכו גם בסוריה, סנקט פטרבורג ובליפצק.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שמיים** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של שמיים (ברוסית)

* "שמיים", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* "שמיים", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* "שמיים", במסד הנתונים הקולנועיים Kinopoisk.ru
* "שמיים", באתר סנטרל פרטנרשיפ (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Представлен первый трейлер фильма «Небо»
2. 1 2  Небо
3. ↑  קדימון הסרט
4. 1 2  Об этом не помнить нельзя…
5. ↑  НЕБО
6. ↑  טורקיה הפילה מטוס קרב רוסי בסמוך לגבול עם סוריה, באתר וואלה!‏, 24 בנובמבר 2015
7. ↑  В октябре в прокат выйдет российский фильм про войну в Сирии,‏ vesti.ru
**נועם גמון** (נולד ב-8 במרץ 1997) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן במ.ס. דימונה.

קריירה
------

גמון גדל במחלקת הנוער של הפועל באר שבע. ב-16 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בתיקו 0–0 למכבי נתניה במסגרת גביע הטוטו.

ב-31 בינואר 2017 הושאל להפועל עפולה מהליגה הלאומית עד תום העונה. ב-6 בפברואר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בתיקו 0–0 מול הפועל עכו אצטדיון העירוני עכו. עד סוף העונה, גמון ערך 14 הופעות בליגה לאומית. בעונת 2017/2018 האריך את חוזהו בעפולה לעונה נוספת. ב-6 בדצמבר 2017 זכה עם הקבוצה בגביע הטוטו לאומית, לאחר ניצחון 3–0 על הפועל רמת גן באצטדיון גרונדמן. עד סוף העונה רשם 34 הופעות ליגה. בעונת 2018–19 הושאל גמון להפועל עפולה עד תום העונה מהליגה לאומית. גמון רשם 20 הופעות ליגה ועוד שלוש הופעות בגביע המדינה, ועזר להפועל עפולה לסיים בראש הטבלה.

ב-11 ביולי 2019, הושאל גמון להפועל כפר סבא מליגת העל עד לסיום העונה. בסיום העונה חזר לבאר שבע ובמהלך העונה הושאל להפועל רעננה מהליגה הלאומית.

ב-4 בינואר 2023 הושאל למ.ס. דימונה מליגה א'.

תארים
-----

הפועל באר שבע
* גביע הטוטו: 2016/2017

הפועל עפולה
* גביע הטוטו לאומית: 2017/2018

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net

הערות שוליים
------------

1. ↑  ניסים קמחי, פרסום ראשון: מגן/בלם הפועל רעננה בעונה שעברה חתם הערב בקבוצה במ.ס דימונה, באתר גולר, 4 בינואר 2023
**פרנטישק ראיטורל** (בצ'כית: **František Rajtoral**;‏ 12 במרץ 1986 – 23 באפריל 2017) היה כדורגלן צ'כי ששיחק בעמדת המגן הימני בקבוצות פריברם, באניק אוסטרבה, ויקטוריה פלזן, הנובר 96 וגזיאנטפספור ובנבחרת צ'כיה.

קריירת מועדונים
---------------

ראיטורל גדל במחלקות הנוער של קובוהוטה פריברם ופריברם. הוא החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצה הבוגרת של פריברם במסגרת ליגת העל הצ'כית, במדיה ערך 15 הופעות ליגה והבקיע שער אחד. בשנת 2005 חתם בבאניק אוסטרבה מליגת העל הצ'כית, במדיה ערך 100 הופעות ליגה והבקיע 12 שערים.

ב-29 ביוני 2009 חתם ראיטורל בויקטוריה פלזן מליגת העל הצ'כית. הוא ערך 168 הופעות ליגה והבקיע 19 שערים במדי המועדון, וזכה עמו בליגת העל הצ'כית ובתארים נוספים.

ב-30 בינואר 2014 הושאל ראיטורל להנובר 96 מהבונדסליגה עד לתום עונת 2013/2014. ב-1 בפברואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3-1 על בורוסיה מנשנגלדבך במסגרת המחזור ה-19 בליגה. בסך הכל ערך שבע הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה.

ב-29 באוגוסט 2016 חתם ראיטורל בגזיאנטפספור מליגת העל הטורקית. ב-10 בספטמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 0-0 נגד אדנאספור במסגרת המחזור השלישי בליגה לעונת 2016/2017. עד למותו ערך 12 הופעות ליגה.

קריירה בינלאומית
----------------

ראיטורל היה חלק מסגל נבחרת צ'כיה עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2007, וערך שלוש הופעות בטורניר.

ב-29 בפברואר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת צ'כיה הבוגרת, בתיקו 1-1 נגד נבחרת אירלנד במשחק ידידות. הוא נכלל בסגל נבחרת צ'כיה לטורניר יורו 2012, וערך שתי הופעות בטורניר.

בסך הכל ערך 14 הופעות במדי הנבחרת.

חיים אישיים
-----------

בשנת 2008 אובחן ראיטורל עם תסמונת התשישות הכרונית, ועבר טיפול במשך מספר חודשים. מחלתו חזרה בשנת 2014.

מותו
----

ב-24 באפריל 2017 נעדר ראיטורל מאימון קבוצתו גזיאנטפספור. הוא נמצא ללא רוח חיים בביתו לאחר ששם קץ לחייו יום לפני כן.

תארים
-----

ויקטוריה פלזן
* אליפות צ'כיה (4): 2010/2011, 2012/2013, 2014/2015, 2015/2016
* הגביע הצ'כי (1): 2009/2010
* הסופר קאפ הצ'כי (2): 2011, 2015

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Do Viktorie míří Rajtoral, do Baníku se vrací Varadi באתר Deník, ‏ 29 ביוני 2009 (בצ'כית)
2. ↑  Football: Plzeň's Rajtoral sent to Hannover on loan באתר Radio Prague, ‏ 30 בינואר 2014 (באנגלית)
3. ↑  Euro 2012: Injured midfielder Tomas Rosicky in Czech squad באתר BBC, ‏ 29 במאי 2012 (באנגלית)
4. ↑  Czech Republic international Frantisek Rajtoral found dead after 'committing suicide' באתר דיילי טלגרף, 24 באפריל 2017 (באנגלית)
5. ↑  Gaziantepsporlu Frantisek Rajtoral intihar etti באתר Fanatik, ‏ 24 באפריל 2017 (בטורקית)

| **נבחרת צ'כיה – יורו 2012** |
| --- |
| 1 צ'ך • 
2 גברה סלאסי • 
3 קאדלץ • 
4 סוכי • 
5 הובניק • 
6 סיבוק • 
7 נציד • 
8 לימברסקי • 
9 רזק • 
10 רוסיצקי • 
11 פטרז'לה • 
12 ראיטורל •
13 פלאשיל • 
14 פילאר •
15 בארוש •
16 לשטובקה •
17 הובשמן •
18 קולר •
19 ייראצ'ק •
20 פקהארט •
21 לאפאטה •
22 דרידה •
23 דרובני •
מאמן: בילק | צ'כיהצ'כיה |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בחברת החזקות. אם התכוונתם לבית כנסת בבני ברק, ראו בית הכנסת לדרמן.

"לדרמן" בסיסי פתוח. הכלים (להבים) מתקפלים לתוך ידית הצבת
**לֶדֶרמן** (באנגלית: **Leatherman**, לד'רמן) הוא שמה המסחרי של סדרת סכינים וכלי עבודה רב תכליתיים (Multi-tool) המיוצרים על ידי קבוצת לדרמן לכלי עבודה (Leatherman Tool Group).

את הכלי, המכונה אולר לדרמן או פלייר לדרמן, המציא טים לדרמן במהלך טיול שערך עם אשתו באירופה במכונית פולקסווגן חיפושית ובו חש בחסרונו של אולר המשלב סכין עם פלייר ועם מברג לביצוע תיקונים ברכב. בעקבות זאת פיתח יחד עם שותפו לחברת לדרמן, סטיב ברלינר. 

ב-1975, לאחר תכנון ובניית דגם, הגיש בקשה לפטנט למוצר שיכונה "מיסטר קראנץ'" והבקשה שאושרה בארצות הברית בשנת 1980. הכלי הראשון יוצר בשנת 1983 ובשנת 1984 נמכרו 30,000 יחידות.

הכלי במהותו הוא פלייר, מכשיר לצביתת וקילוף חוטים, שבידיותיו נמצאים כלי עבודה נוספים. בכל הדגמים הכלים הנוספים הם: סכין, מברג ובדרך כלל גם מספריים. הדגמים השונים נבדלים במגוון הכלים הנוספים. בחלק מהדגמים להבי הסכינים ננעלים באמצעות מתפס מיוחד כדי שלא יחליקו. חלק מהדגמים מיוצרים מטיטניום ובעלי אחריות על שבר לעשרים וחמש שנה.

בין דגמיו:.WAVE, CHARGE, SURGE, MICRA, CRANCH.

ב-1997 ציידה נאס"א את האסטרונאוטים במשימה STS-86 בכלי לדרמן.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **פליר לדרמן** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **לדרמן** |

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של לדרמן (באנגלית)
* לדרמן, ברשת החברתית פייסבוק

* לדרמן, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* לדרמן, ברשת החברתית אינסטגרם

* לדרמן, סרטונים בערוץ היוטיוב
* אתר המשווק הישראלי
* על לדרמן באתר "יחידה"
* האתר המקורי של לדרמן (באנגלית)

| כלי עבודה |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| אזמל • גרזן • דיסק חיתוך • חוט בנאים • חוט משיכה • טסטר • כליבה‏ (קלמרה) • כף בנאים‏ • לדרמן • מברג • מחרטה • מסור • מסור אנכי • מסור חרב • מסור נימה • מסור עגול • מסור שרשרת • מספריים • מעדר • מפתח ברגים • מפתח צינורות • מפתח שוודי • מקדחה • מקצועה • מרית • משפך • משרט • סולם • מלחציים • סכין • פטיש • פטיש אוויר • פלייר • פלס בנאים • קת • רשת • שטיכמוס |  |

 |
"**איפה אתה**" הוא שיר של הזמר הישראלי אושר כהן, כחלק מהמיני אלבום שלו, *The Last Episode*, שיצא לאור ב-8 בפברואר 2024 על ידי חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק ו-PAI.

רקע וכתיבה
----------

לאחר שאושר כהן הוציא לאור את המיני-אלבום שלו, אושר, ולאחר מכן את *Part II* שזכו להצלחה רבה, ב-8 בפברואר 2024 הוציא כהן את המיני-אלבום *The Last Episode*, אשר כלל שלושה שירים, "מנגן ושר", "איפה אתה" ו"עד שיירד הסהר". תוכנו הלירי של השיר הוא בעיקר על דיכאון, זוגיות ושברון לב.

השיר מתאר את הקושי שכהן חווה בעולם וכיצד הוא מנסה למצוא קשר קרוב עם אלוהים שינחמו.

הצלחה מסחרית
------------

מיד לאחר צאתו של *The Last Episode*, נכנס השיר למקום ה-51 במצעד היטליסט של מאקו, ושבוע לאחר מכן נכנס לעשירייה של המצעד במקום השישי, כאשר השירים "מנגן ושר" ו"עד שיירד הסהר" מ-*The Last Episode* במקום הראשון והשלישי בהתאמה.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2024)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | היטליסט | 6 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  גיל משעלי, ‏אושר כהן מוציא מיני אלבום חדש ושר על פרידה: "אני שונא, אבל מתגעגע יותר", באתר ‏מאקו‏, 8 בפברואר 2024
2. ↑  דור מאיר מועלם, ‏"מנגן ושר" של אושר כהן במקום הראשון בהיטליסט - מצעד המוזיקה של ישראל, באתר ‏מאקו‏, 20 בפברואר 2024
**אלטון בראון** (באנגלית: **Elton Brown**; נולד ב-15 בספטמבר 1983 בצ'ארלסטון, וירג'יניה המערבית) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הסנטר.

קריירה
------

בראון נולד וגדל בצ'ארלסטון ובילדותו שיחק בקבוצות הכדורסל של בית ספרו האזורי. לאחר סיום לימודיו התיכוניים, בראון החל את קריירת המכללות שלו והחל לשחק בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת וירג'יניה, שכונתה "הקאבלירס" במשך ארבע שנים.

בראון סבר כי סיכוייו נמוכים להיבחר בסיבוב הראשון והשני בדראפט ה-NBA של עונת 2005/2006. ולכן, החליט שלא להירשם לדראפט ולהתחיל את הקריירה המקצועית שלו באירופה כשהחל לשחק במדיה של מקדוניקוס היוונית. בעונתו הראשונה והיחידה בקבוצה, הוביל את טבלת הליגה בכדורים חוזרים ואף היחיד משחקני הליגה שהשיג "דאבל-דאבל" באותה עונה.

לאחר עונה אחת במדיה של מקדוניקוס החליט בראון לחזור למדינת הולדתו, ארצות הברית, ולשחק במדיה של קולורדו 14' מליגת הפיתוח של ה-NBA. עם קבוצתו החדשה הגיע לחצי גמר הפלייאוף ובעקבות זה שיחק במשחק האולסטאר של הליגה כאדר קלע 20 נקודות והוריד 10 כדורים חוזרים בכ-33 דקות משחק במדי הקבוצה אדומה.

לאחר מכן, בראון החל להתאמן עם הלוס אנג'לס לייקרס ולאחר מכן עם הדנוור נאגטס ושיחק עימן בליגת הקיץ של ה-NBA ועימן השיג ממוצעים של 13.3 נקודות ו-10 כדורים חוזרים ב-5 משחקים. אך לא השיג חוזה בשתי הקבוצות ונחתך משניהן.

לאחר מכן, בראון חתם בקבוצה הישראלית, הפועל חולון והוביל אותה להישג מדהים בזכייה באליפות ישראל, לאחר שניצח עימה בגמר ליגת העל הישראלית את מכבי תל אביב 73:72, ונישל ביחד עם קבוצתו את מכבי תל אביב מתואר מאליפות לאחר רצף 14 אליפויות, מאז עשתה זאת הפועל גליל עליון בעונת 1992/1993.

ב-2 בדצמבר חתם במכבי תל אביב, לאחר הישגיו ויכולתו כנגדה בשלב גמר הפיינל פור של הליגה הישראלית בעונה שעברה. אך, למרות זאת, לאחר כ-3 שבועות נחתך ממנה בעקבות כושר גופני ירוד ומספר קילוגרמים עודפים.

ב-7 בפברואר בראון חתם במועדון הכדורסל מהבונדסליגה, במברג 
ולקראת עונת 2010/2011 חתם בברק נתניה. באותה עונה היה שותף עם הקבוצה להפסד בגמר גביע המדינה למכבי תל אביב, תוך שהוא קולע 15 נקודות בגמר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלטון בראון** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר היורוליג
* פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית)
* פרופיל באתר ליגת הפיתוח של ה-NBA
* פרופיל באתר היורוליג

הערות שוליים
------------

1. ↑  Lakers sign Elton Brown
2. ↑  ממכבי לגרמניה: אלטון בראון בבאמברג
3. ↑  שי לוי, ‏אלטון ואריק: בראון חתם אצל אלפסי בברק נתניה, באתר ONE‏, 13 בספטמבר 2010