recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
פירוש נוסף ערך זה עוסק בחברה אנושית המתקיימת ללא ממשלה או שלטון ריכוזי. אם התכוונתם לדמות קומיקס, ראו אנרכיה (קומיקס).

**אנרכיה** או **אַל-מִשְטָר**, במובנה הרחב, היא מצב בו חברה אנושית מתקיימת ללא ממשלה או שלטון ריכוזי.

לאנרכיה, ישנם כמה פירושים; ניתן להשתמש במילה על מנת לתאר מצב בו מתקיים אי-סדר באזור מסוים ו"איש הישר בעיניו יעשה" (כגון בעת מהומות אלימות), על אף שאין זה פירושה המקורי. אנרכיה נגרמת לעיתים קרובות בשל מלחמה (במיוחד מלחמת אזרחים) או אסון טבע, הגוררים את היחלשותו או נפילתו של השלטון המרכזי או המקומי. נטען כי מטרתה הבסיסית של המדינה היא למעשה להימנע ממצב זה. במקרים אחרים מצב שכזה נובע מריחוק רב ממוקדי השלטון במדינה, דבר המקשה על השלטון להשליט את מרותו באזור.

תקשורת ההמונים לרוב משתמשת במילה אנרכיה בהקשר שתואר לעיל, אך יש לציין שבנוסף, המילה "אנרכיה" משמשת לתיאור חיובי של המצב אליו שואפים להגיע תומכי התאוריה הפוליטית "אנרכיזם", המכונים לרוב "אנרכיסטים". האנרכיסטים שואפים להגיע למצב בו אין שימוש בכפייה, אלימות, כוח וסמכות, ועדיין לתמוך בחברה פורה.

אנרכיסטים רבים מתנגדים לשימוש במילה על מנת לתאר אי-סדר מכיוון שלטענתם אין קשר בינה לבין המשמעות המקורית של המילה, ושהשימוש בה בצורה זו יוצר דעות קדומות בקשר לאנרכיזם.

מקור השם
--------

המילה **אנרכיה** באה מהמילה היוונית העתיקה "ἀναρχία", לא, ללא - (אנ) ἀν, שליט - (ארכוס או ארכון) ἀρχός, כלומר "היעדר שליט". השתמשו במונח זה לתאר תקופה שבה לא הצליחו לקיים את הליך הבחירה למשרת הארכונטים באתונה, והעיר התנהלה ללא שליט.

המילה ἀρχός קשורה למילה αρχή (ארכה), שמשמעותה 'ראשית', 'עיקרון בסיסי', 'מקור'.

אנרכיה ופילוסופיות פוליטיות
---------------------------

### אנרכיזם

 ערך מורחב – **אנרכיזם**  

אנרכיזם לרוב מוגדר כפילוסופיה פוליטית שטוענת שקיום המדינה הוא לא מוסרי, או טוענת שסמכות במערכות יחסים בין בני אדם היא לא מוסרית. תומכי האנרכיזם (אנרכיסטים) מצדדים בחברה לא היררכית ומבוססת על עמותות התנדבותיות. ישנם סוגים רבים של אנרכיזם, רובם שונים משמעותית אחד מהשני. הזרמים האנרכיסטים יכולים להיות שונים אחד מהשני בבסיסם, אחדים תומכים באינדיבידואליזם ואחדים בקולקטיביזם מוחלט. צורותיו השונות של האנרכיזם לעיתים מסווגות לפי מידת האינדיבידואליזם והקולקטיביזם שלהם.

### עמנואל קאנט על אנרכיה

הפילוסוף הגרמני עמנואל קאנט הגדיר אנרכיה בספרו *אנתרופולוגיה מנקודת מבט מעשית* כ"חוק וחופש ללא הכרח". אם כך, מנקודת מבטו של קאנט, אנרכיה לא באמת נחשבת כמדינה משום שהחוק הוא רק "המלצה ריקה" אם כוח לא נכלל כדי לגרום לחוק להיות שימושי. בשביל שתהיה מדינה, כוח חייב להיות כלול בזמן שהחוק והחופש פחותים. למדינה שכזאת קאנט קורא רפובליקה.
ככלל קאנט מיין ארבעה סוגים של ממשלות:

אנרכיה: חוק וחופש ללא אלימות

עריצות: חוק ואלימות ללא חופש

ברברים: אלימות בלי חוק וחופש

רפובליקה: אלימות עם חופש וחוק

ראו גם
------

* אנרכיזם
* יש דין ויש דיין
* אנומיה

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **אנרכי** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **אנרכיה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אנרכיה** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  אַל־מִשְׁטָר במילון מדע המדינה (תשפ"ב), 2022, באתר האקדמיה ללשון העברית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4142364-1

 |
דוגמה לגרף ממושקל. המספר הצמוד לכל קשת (כלומר, לכל חיבור בין שתי נקודות) מסמן את משקלה
**גרף ממושקל** הוא גרף עבורו לכל קשת בגרף משויך "משקל" - לרוב מספר ממשי. 

מבחינה פורמלית, זהו גרף {\displaystyle G=\left(V,E\right)} ופונקציית משקל {\displaystyle w:E\to \mathbb {R} }.

הצמדת משקל לקשתות בגרף מאפשרת למדל בעיות מעניינות רבות, ובכללן עץ פורש מינימלי, מציאת המרחק הקצר בגרף בין שני צמתים, מציאת כל המרחקים הקצרים ביותר בגרף, ועוד.

מקרה פרטי של גרף ממושקל הוא **גרף מטרי**, שהוא גרף ממושקל מלא אשר פונקציית המשקל שלו משרה מרחב מטרי, דהיינו – מתקיים אי-שוויון המשולש, כלומר לכל שלושה צמתים {\displaystyle a,b,c} בגרף מתקיים {\displaystyle d\left(a,b\right)+d\left(b,c\right)\geq d\left(a,c\right)} - כאשר {\displaystyle d\left(a,b\right)} הוא המרחק בין {\displaystyle a} ל-{\displaystyle b}, או משקל הקשת {\displaystyle \left(a,b\right)} וכן מתקיים כי {\displaystyle d(a,b)=d(b,a)} עבור כל שני קודקודים {\displaystyle a,b} בגרף.

| נושאים בתורת הגרפים |
| --- |
| הגדרות | צומת • קשת • דרגה • מסלול • מרחק |
| מבנים | גרף • גרף ממושקל • מעגל • גרף מקרי • היפרגרף • מולטיגרף • עץ • קומפלקס |
| בניות וטיפוסים | גרף משלים • גרף קיילי • גרף שלם • גרף תחרות • עץ פורש • רשת זרימה • שידוך |
| תכונות | גרף n-צביע • גרף דו-צדדי • גרף מישורי • גרף מרחיב • גרף רגולרי • גרף קשיר • עץ בינומי • עץ פורש מינימלי |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גרף ממושקל** בוויקישיתוף
שגיאה 403
**שגיאה 403** (באנגלית: **HTTP 403**) היא קוד מצב המוצג בדפדפן, ומוחזר משרת HTTP. משמעות הקוד היא שאין ללקוח רשות לגשת לעמוד המבוקש.

השגיאה מתקבלת בתגובה לבקשה מלקוח לדף רשת או משאב מערכת, ומציינת כי השרת קיבל ומבין את הבקשה, אך אינו נוקט כל פעולה נוספת. הדבר נובע מהגדרת השרת מקבל הבקשה לדחות גישה ללקוח בשל סיבות שונות.

סוג הבקשה היכולה לקבל בחזרה את שגיאת 403, היא GET לדף רשת, האמור להיות מוצג בדפדפן למשתמש, וכן יכולה להתקבל מסיבות נוספות.

בשרת אפאצ'י כשמוחזרת שגיאת 403, משמעות הדבר היא שהתקבלה בקשת כתובת URL הכוללת גישה לעץ מערכת הקבצים, בשעה שהגישה אליה הוגדרה להיות מוגבלת. יש מנהלי שרתים המגדירים הרחבת mod\_proxy החוסמת בקשות שונות, וכך עשויה לחזור שגיאת 403.

ה-IIS של מיקרוסופט מגיב באופן דומה כאשר נחסמת הצגת עץ מערכת הקבצים בשרת. ב-WebDAV, תגובה של שגיאת 403 מתקבלת על ידי השרת כאשר לקוח שלח בקשת PROPFIND, אך לא שלח גם בקשת Depth header, או שלח בקשת Depth header לזיהוי.

ראו גם
------

* קוד מצב של HTTP
* HTTP 303

קישורים חיצוניים
----------------

* ‏Help for HTTP 403 'Forbidden' errors
* ‏SELinux: chcon -R -t httpd\_sys\_content\_t /web/ (הקישור אינו פעיל)
* ‏HTTP/1.1 Error codes in RFC 2616

הערות שוליים
------------

1. ↑  "HTTP Extensions for Web Distributed Authoring and Versioning (WebDAV)"
בלוגיקה, טיעון **תקף** (באנגלית: **Valid**) הוא טיעון שבו המסקנה נובעת מן ההנחות. בעוד שכל טענה המהווה חלק מן הטיעון היא או אמיתית או שקרית, הטיעון אינו נמדד כאמיתי או שקרי, אלא כתקף או בלתי-תקף. 

אריסטו היה הראשון להגדיר את תקפותו של טיעון כקשר הכרחי בין ערכי האמת של הטענות המקושרות בו, דהיינו כהכרח שבו נובעת אמיתות המסקנה מן האמיתות של ההנחות. על פי אריסטו לטיעונים התקפים יש צורה אשר בה בכל תוכן יישמר הקשר: אם ההנחות אמיתיות, גם המסקנה אמיתית, ללא קשר למשמעותם המסוימת של המונחים המופיעים בהן. לפיכך טיעון הוא תקף, כאשר לא ניתן להציג דוגמה נגדית שיש לה את אותה צורת-טיעון, אך בה ההנחות אמיתיות והמסקנה שקרית. 

במונחים מודרניים, ההכרח הלוגי של הנביעה מובן כך: אין מצב שבו ההנחות אמיתיות והמסקנה שקרית. ובאופן מדויק יותר, אין מודל שבו ההנחות אמיתיות אבל המסקנה שקרית.

לדוגמה, הטיעון הבא:

1. כל יונק הוא בן-תמותה
2. כל כלב הוא יונק

לכן: כל כלב הוא בן-תמותה
הוא טיעון תקף, מכיוון שיש לו את הצורה:

1. כל א' הוא ב'
2. כל ב' הוא ג'

לכן: כל א' הוא ג'
צורה זו (טרנזיטיביות) תקפה עבור כל הצבה של מונחים במקום א', ב' או ג'. הצורה מבטיחה שעבור כל מונח אותו נחליף באחת מהאותיות שאם ההנחות יהיו אמיתיות, כך גם המסקנה; זה מובטח מכיוון שאין באפשרותנו לחשוב על דוגמה נגדית. 

התקפות של טיעון כזה כמעט ברורה מאליה. ברור לנו שאם שתי ההנחות אמיתיות, גם המסקנה, בהכרח, אמיתית. אין באפשרותנו להעלות על דעתנו מצב שבו ההנחות אמיתיות והמסקנה אינה אמיתית. אבל מה אם אחת ההנחות שקרית? או אז הטיעון עודנו תקף, אף שבמקרה כזה ייתכן שהמסקנה שקרית. אריסטו סבר כי טיעונים הם תקפים בזכות צורתם, ללא קשר לשאלה האם חלק מהטענות שקריות מבחינת התוכן שלהן. ההבחנה בין טיעון תקף שבו ההנחות אמיתיות לטיעון תקף שבו ההנחות אינן אמיתיות היא ההבחנה בין "נאותות" (soundness) ל"אי-נאותות" של הטיעון, אבל היא אינה משפיעה על תקפות הטיעון עצמה. 

לעומת זאת, הטיעון הבא:

1. השמים כחולים או חומים

לכן: השמים כחולים
הוא לא טיעון תקף, למרות שמסקנתו נכונה עובדתית, משום שהצורה שלו אינה תקפה:

1. א' הוא ב' או ג'

לכן: א' הוא ב'
צורה זו אינה נכונה בהצבות מסוימות. כלומר, ניתן להחליף בה את האותיות במונחים שיראו שמן ההנחה האמיתית נובעת מסקנה שקרית; למשל:

1. השמים חומים או כחולים

לכן: השמים חומים
מתפיסה זו של הצורה התקפה של הטיעון יוצא, שאם בטיעון מסוים ההנחות אמיתיות והמסקנה שקרית אזי הטיעון אינו תקף. טיעונים בעלי צורה לא-תקפה מכונים גם כשל לוגי.

ראו גם
------

* לוגיקה
* סילוגיזם
* קשר לוגי
* היסק
* טענה
* אריסטו

קישורים חיצוניים
----------------

* תקפות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
במתמטיקה, **קיום ויחידוּת** הוא מונח המציין כי קיים עצם מתמטי יחיד המקיים הגדרה נתונה.

לדוגמה, נגדיר "מספר סופר-תאום" שהוא מספר המשתתף בשני זוגות של ראשוניים תאומים. תחילה נוכיח כי קיום של מספר כזה על ידי כך שנצביע על מקרה מפורש: 5 הוא סופר תאום כי (3,5) ו-(5,7) שניהם זוגות של ראשוניים תאומים. עתה נוכיח יחידות: נניח כי קיים מקרה נוסף של סופר-תאום. כלומר קיים p ראשוני כך ש-P-2 ו-P+2 ראשוניים. שלושת הראשוניים יהיו שונים מודולו 3 ולכן אחד מהם יתחלק ב-3. אך אם ראשוני מתחלק ב-3 הוא בהכרח שווה ל-3 ולכן 3,5,7 היא האפשרות היחידה לשלשת הראשוניים. וכך הוכחנו את הקיום והיחידות של "מספר סופר תאום", ולמעשה המונח מגדיר את המספר 5.

לרוב הוכחת קיום ויחידות תתבצע בשני שלבים, כשבשלב הראשון יוכח קיום העצם (עניין שפעמים רבות אינו טריוויאלי) ובשלב השני יוכח כי עצם זה הוא יחיד. פעמים רבות העניין בקיום ויחידות הוא במציאת הגדרות טבעיות לעצמים שנבנים בדרך מפורשת, דרך שיכולה להיראות מלאכותית ולא בהכרח תדגיש את החשיבות המתמטית של העצם.

בלוגיקה מתמטית מקובל לסמן קיום ויחידות של x המקיים תכונה P בעזרת הסימון {\displaystyle \ \exists !x\,P(x)}. זהו רק קיצור בלתי פורמלי לפסוקים שקולים אורכים יותר המבטאים קיום ויחידות, כמו: {\displaystyle \exists x\,(P(x)\wedge \forall y\,(P(y)\to x=y))} (שפירושו: קיים x המקיים את P וכל y המקיים את P שווה ל-x).

דוגמאות
-------

* המשפט היסודי של האריתמטיקה מראה כי כל לכל מספר טבעי קיימת הצגה כמכפלת ראשוניים, וכי הצגה זו יחידה עד כדי סדר הגורמים.
* משפט הקיום והיחידות הוא משפט בסיסי בחקר משוואות דיפרנציאליות המבטיח בתנאים מסוימים, כי קיים פתרון למשוואה דיפרנציאלית וכי פתרון זה הוא יחיד.
* את שדה המספרים הממשיים ניתן להגדיר בצורה טבעית כשדה סדור שלם ארכימדי. ניתן להוכיח כי שדה הממשיים הוא היחיד המקיים תנאי זה.
* משפט בוהר-מולרופ מראה כי ישנה פונקציה יחידה המקיימת תנאים מסוימים (כשהמשמעותי מביניהם הוא {\displaystyle \ f(x+1)=xf(x)} ל-x חיובי) וכי פונקציה זו היא פונקציית גמא, ובכך מספק הגדרה טבעית לפונקציה חשובה זו.
* קיים שדה סופי יחיד מכל סדר שהוא חזקה של מספר ראשוני.

קישורים חיצוניים
----------------

* קיום ויחידות, באתר MathWorld (באנגלית)
**כריכת מזונות** הוא מונח שמגיע מעולם המשפט בדיני משפחה ומשמעותו כריכה של תביעת מזונות הילדים לתביעת הגירושין בבית דין רבני.

בישראל, יהודים יכולים להתגרש רק באמצעות בית הדין הרבני, עם זאת, חלק מהסוגיות יכולות להתברר גם בבית משפט לענייני משפחה. בכדי שבית הדין הרבני יוכל לדון בנושאים אלה, יש **לכרוך** את הנושאים המבוקשים בתביעה הגירושין. 

בית הדין הרבני לא מוסמך לדון בתביעה למזונות ילדים, אלא אם שני הצדדים הסכימו לכך.

בשנת 1969 בר"ע 120/69 **שרגאי נ' שרגאי** נקבעה הלכה כי לא ניתן לכרוך מזונות בבית הדין הרבני, כלומר, ניתן היה לתבוע אותם אך ורק בבית המשפט המחוזי (בתי המשפט לענייני משפחה הוקמו רק ב-1995). 
התפתחות אפשרית קיימת בפסק-דין שניתן בשנת 2014 בג"ץ 5933/14 **פלונית נ' פלוני** שם קבע השופט ניל הנדל שהלכת שרגאי מבוטלת שכן, תביעת המזונות בבית המשפט היא תביעה של **הילד** ואמנם הדיון בבית הדין הוא בין ההורים, לכן אין מניעה לבצע את שניהם. עם זאת, בדיון נוסף של אותו מקרה (דנג"ץ 6454/14), השופט אשר גרוניס אמר שלא זו הייתה כוונתו ושההלכה נותרה בעינה.

בשנת 2019 קבע בית המשפט העליון כי הלכת שרגאי עדיין תקפה, וכי אין לבתי הדין הרבניים סמכות לדון במזונות ילדים (בע"מ 7628/17 מיום 22 בספטמבר 2019 בהרכב של הנדל, מזוז וקרא). השופט מזוז כתב "אני סבור כי הלכת שרגאי נכונה וראויה כיום, כפי שהייתה בעת שנקבעה, ואין לסטות ממנה", והשופט קרא הצטרף לעמדה זו, כנגד עמדתו של השופט הנדל שהיה במיעוט. 

על אף זאת, בית הדין הרבני הגדול קבע בפסיקה מיום קבע מאוחר יותר (תיק 1250217/3 ביום 10 באוקטובר 2021) כי ניתן לכרוך, וכי יש סמכות לבתי הדין הרבניים לדון במזונות קטינים הכרוכים בתביעת גירושין.

פסיקות נוספות משנת 2022 של השופט שאול שוחט בבית המשפט המחוזי קובעות כי הסמכות לדון במזונות קטינים תימסר לבית המשפט ולא לבית הדין הרבני (רמ"ש 10968-07-22 מיום 26 בנובמבר 2022, רמ"ש 2223962-11-22 מיום 6 בדצמבר 2022) 

נכון לדצמבר 2022 ישנה אי בהירות בעניין זה, עקב פסיקות בית המשפט העליון ובית המשפט המחוזי מחד, והפסיקה המנוגדת של בית הדין הגדול מאידך.

לקריאה נוספת
------------

* מאיה רוטנברג, מלחמת סמכויות במזונות ילדים: בית הדין הרבני או בית המשפט לענייני משפחה, באתר כלכליסט, 19 באוקטובר 2021
* בנציון שרשבסקי ומיכאל קורינאלדי, **דיני משפחה**, בורסי הוצאה לאור (2015).
* בג"ץ 5933/14 **פלונית נ' פלוני** (פורסם בנבו, 11 בספטמבר 2014).
* דנג"ץ 6454/14 **פלונית נ' פלוני** (פורסם בנבו, 23 בדצמבר 2014).
* בר"ע 120/69 **שרגאי נ' שרגאי**, פ"ד כג(2) 171 (1969).

קישורים חיצוניים
----------------

* אריאל רוזן-צבי, "הלכת 'הכריכה' ו'מרוץ הסמכויות' והשפעתם על המשפחה ודיני המשפחה(הקישור אינו פעיל)" עיוני משפט יד(1) 67 (1989).
* מנשה שאוה, "על כרוך ועל כנות - הייפסק מרוץ הסמכויות בענייני מזונות בין בית המשפט המחוזי לבין בית הדין הרבני(הקישור אינו פעיל)" עיוני משפט ב(3) 719 (1972).
* פנחס שיפמן, "על פיצול השיפוט בין תביעת מזונות האישה לבין ענייני נישואין וגירושין(הקישור אינו פעיל)" משפטים (כתב עת) ד 374 (1971-1972).
* מנשה שאוה, "היחס בין סמכותו של בית המשפט לענייני משפחה לבין סמכותו של בית הדין הרבני(הקישור אינו פעיל)" הפרקליט מד 44 (1998).
**קרנף מאוריטניקום** (שם מדעי: *Ceratotherium mauritanicum*) הוא מין נכחד של קרנף מהסוג קרנף רחב שפה, הקרוב למין קרנף רחב שפה. הוא התקיים באפריקה לאורך סוף הפליוקן עד ההולוקן מלפני 2.6 מיליון שנה עד לפני 8,000 שנה מזמננו.

מאובניו של קרנף זה התגלו במספר חפירות באפריקה, בין השאר במרוקו, תוניסיה ואלג'יריה, וגם בכמה אתרים במזרח אפריקה כמו באתיופיה ובאפריקה הדרומית. עם זאת קשה להבדיל בינו לבין מינים אחרים מסוגו.

חלק מהחוקרים מחשיבים אותו כקרוב למין *Ceratotherium neumayri*, שחי במיוקן והיה דומה מעט לקרנף צר שפה. ככל הנראה מין זה התפצל ממנו ואולי חי לצד המין המודרני של קרנף רחב שפה (*Ceratotherium simum*).

ככל הנראה הוא היה דומה מאוד לקרנף רחב השפה הקיים, אך שנמצא באזורים צפוניים יותר, בהם הסוואנות הקדומות נכחדו. כמה חוקרים סוברים שהוא נכחד לפני התקופה המזוליתית ואיננו היה במגע עם האנשים, כך שהיכחדותו נגרמה משינויי אקלים או מדחק אבולוציוני אחר, לפני פחות ממיליון שנה מזמננו.

קישורים חיצוניים
----------------

* קרנף מאוריטניקום, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* קרנף מאוריטניקום, באתר GBIF (באנגלית)
**תיאטרון מופע** הוא תיאטרון ישראלי להצגות ומופעי מחול.

היסטוריה
--------

גליה וחיים בארי ייסדו את תיאטרון מופע וניהלו אותו. בתם עדי בארי ניהלה אותו אחריהם עד לסגירתו.

הצגות
-----

התיאטרון הפיק עד היום עשרות הצגות ומופעי מחול לילדים ונוער.

התיאטרון מעלה הצגות בתיאטרון הפארק, במועדוני מנויים, בהיכלי תרבות, בסל התרבות, ובפסטיבלים לילדים בישראל ובעולם במהלך השנה כגון: פסטיבל חיפה להצגות ילדים, קסם של אגדה, פסטיבל החורף של סיאול ועוד.

התיאטרון משתף פעולה עם להקת המחול הקיבוצית, והם הפיקו ביחד 4 מופעי מחול - "דירה להשכיר", "אפון הפלא", "אצבעונית", "בת הים הקטנה".

בשנת 2013 הפיק התיאטרון בשיתוף תיאטרון חיפה את פסטיבל "הסופגטרון" בחופשת החנוכה.
בשנת 2018 הפיק התיאטרון את המחזמר "תירס חם" שביימה איילון נופר.

רפרטואר התיאטרון מגוון וכולל את ההצגות: פרח של אגדה, דמעות של אריה, מקהלה עליזה, מגש הכסף, "ירושלים שלי", "רעש לבן", "שכנים", "דוד ובן-גוריון", "אחד מהחברה", "מעפילים קטנים", "מכתב לאמא", החתול במגפיים, פרח לב הזהב, הברווזון המכוער, ספר הג'ונגל - המחזמר, המחזמר עוץ לי גוץ לי ובת הטוחן.

אל התיאטרון הצטרפה השחקנית ענבל לוי-אזואלוס רהב (ענבלי בא לי).

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר התיאטרון
* הבמא
* פורטל חדר מורים
* מועצה שהם
* יישובה מועצה ים המלח
* מפה

הערות שוליים
------------

1. ↑  תיאטרון מופע
2. ↑  Request Rejected
3. ↑  שכנים – תיאטרון מופע
4. ↑  מועצת מגילות צפון ים המלח
5. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007300052305171

 |
**ג'וזף קרוהול** (באנגלית: **Joseph Crawhall**;‏ 20 באוגוסט 1861 – 24 במאי 1913) היה אמן אנגלי שנולד במורפת', נורת'מברלנד.

ביוגרפיה
--------

קרוהול היה הילד הרביעי ובנם השני של ג'וזף קרוהול השני ומרגרט בויד. קרוהול התמחה בציור בעלי חיים וציפורים. הוא נולד ב-20 באוגוסט 1861 במורפת', נורת'מברלנד. הוא התאמן בקינגס קולג' בלונדון לפני שנסע לפריז ב-1882.

בשנות השמונים והתשעים של המאה ה-19, עבודתו נקשרה לחבורה של גלאזגו. הוא הושפע מאוד מהאימפרסיוניסטים, ויצירתו, כמו שלהם, נדחתה על ידי הממסד האמנותי, במקרה שלו בדמות האקדמיה המלכותית הסקוטית.

ב-1887/88 הוא ביקר בטנג'יר עם פולוק ניסבט, רוברט אלכסנדר ובנו של רוברט אדווין.

בשנות ה-80 הוא טייל ברחבי מרוקו וספרד, נטש את ציור השמן ועבר לצבעי מים עם פלטה בהירה יותר.

באפריל 1894 סוחר האמנות אלכסנדר ריד העניק לקרוהול את תערוכת היחיד הראשונה שלו, בתערוכת הפתיחה בגלריה החדשה של ריד ברחוב סנט וינסנט 124 במרכז גלאזגו. הקונה העיקרי של עבודתו של קרוהול מתערוכה זו היה ויליאם בורל. ריד הציג את קרוהול ובורל במסיבת ארוחת ערב פרטית בביתו ב-13 באפריל.

רבות מיצירותיו של קרוהול נמצאות בגלריה והמוזיאון לאמנות קלווינגרוב ובאוסף בורל. יצירותיו מעטות כי ידוע שהוא הרס את אלה שהוא לא היה מרוצה מהם.

הוא מת בלונדון במאי 1913.

גלריה
-----

* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'וזף קרוהול** בוויקישיתוף
* כתבי ג'וזף קרוהול בפרויקט גוטנברג (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  *Who's Who 1914*, p. xxi
2. ↑  Tate, Joseph Crawhall 1861–1913, Tate (באנגלית בריטית)
3. ↑  Artists, The Fine Art Society Ltd (באנגלית)
4. ↑  Alexander Reid in Context, Frances Fowle,\_vol1
5. ↑  "Mr. Joseph Crawhall". *The Times*. 29 May 1913. p. 11

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* AAG: 922
* GND: 119096072
* ISNI: 0000 0000 6675 0286
* LCCN: nr90018973
* NGV: 4193
* NKC: xx0226118
* RKD: 19018
* SNAC: w68d27fx
* SUDOC: 093640978
* TePapa: 527
* ULAN: 500004212
* VIAF: 10648106
* WorldCat: lccn-nr90018973

 |
**לינדה ארדי** (בצרפתית: **Linda Hardy**;‏ נולדה ב-11 באוקטובר 1973 בנאנט שבצרפת) היא שחקנית צרפתייה ודוגמנית.

ארדי זכתה בתואר מיס צרפת בשנת 1992 וייצגה את מדינתה בתחרויות מיס תבל, מיס עולם ומיס אירופה, אחרי זה היא פתחה בקריירת משחק בקולנוע הצרפתי. סרטה הראשון יצא לאקרנים ב-1999, רקטו\ורסו (*Recto\Verso*), ישר לאחר מכן קיבלה את התפקיד הראשי בסדרת הטלוויזיה הייץ' H בשנת 2000.

מבחינה בינלאומית, תפקידה המפורסם ביותר עד כה באקרנים, הוא אישה חצי חיזרית בסרט המדע בדיוני "אימורטל" בשנת 2004. בסרט היא מדובבת באנגלית חוץ מבדיאלוג אחד שאותו היא מדברת בצרפתית, שפת האם שלה.

בשנת 2008 כיכבה בסרט "הר הזיתים" לצד איאון ביילי (אנ'). הסרט עוסק ביהודי אמריקאי המבקר בישראל ומתאהב בבחורה פלסטינית.

במהלך 2008–2010 שיחקה בשתי עונות מסדרת הטלוויזיה הצרפתית "Section de recherches" והופיעה שנה אחת בלוח שנה בצרפת.

שיחקה מספר תפקידי משנה בטלוויזיה הצרפתית, בין היתר הופיעה בשנים 2012–2013 ב-11 מפרקי הסדרה "Enquêtes réservées".

ב-2013 התארחה בסרט הבריטי "אהבה בועטת".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לינדה ארדי** בוויקישיתוף

* לינדה ארדי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* לינדה ארדי, באתר AllMovie (באנגלית)
* לינדה ארדי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מרב יודילוביץ', רומיאו ויוליה על הר הזיתים, באתר ynet, 4 באפריל 2005

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb145964798 (data)
* GND: 142053953
* ISNI: 0000 0000 8369 7210
* LCCN: no2018114666
* NTA: 27443637X
* SNAC: w6rz2076
* SUDOC: 131245201
* VIAF: 32246019
* WorldCat: lccn-no2018114666

 |
**פאוול סיבאקוב** (ברוסית: **Павел Сиваков**; נולד ב-11 ביולי 1997) הוא רוכב אופני כביש צרפתי, ממוצא רוסי, בקבוצת יו. איי. אי. אמירטס. סיבאקוב הוא מנצח הטור של האלפים והטור של פולין ב-2019.

ביוגרפיה
--------

סיבאקוב נולד בסן דונה די פיאבה שבאיטליה, בנוסף לכך הוא גם אזרח צרפתי אך מייצג את רוסיה בתחרויות.

כחובבן, ניצח סיבאקוב את אליפות רוסיה בנגד השעון עד גיל 19 ב-2015. באותה השנה הוא ניצח את מרוץ רונדה ון פלנדרן עד גיל 19 וסיים במקום החמישי באליפות אירופה בנגד השעון עד גיל 19.

ב-2016, סיבאקוב סיים שני במרוץ לייז'–בסטון–לייז' עד גיל 23. בנוסף לכך הוא סיים במקום ה-11 הכללי בטור דה ל'אווניר. ב-2017, הוא ניצח את הקטע התשיעי בטור דה ל'אווניר.

### סקיי (2023-2018)

ב-2018, הצטרף סיבאקוב לקבוצת סקיי הבריטית, במה שהפך לחוזה המקצועני הראשון שלו. הוא פתח את העונה במרוץ סטימינה קופי אה בארטלי וסיים בו במקום הרביעי. סיבאקוב סיים שני באליפות רוסיה בנגד השעון ושמיני בנגד השעון. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בגרנד טור כשנבחר לוואלטה אספנייה, אך פרש מהמרוץ במהלך הקטע ה-14.

בעונת 2019, סיבאקוב סיים שמיני בהראלד סאן טור וניצח את קטגוריית הרוכב הצעיר במרוץ. סיבאקוב ניצח את הטור של האלפים, כשהוא מקדים את שותפו לקבוצה טאו גייגן הארט ואת וינצ'נצו ניבאלי, סיבאקוב גם ניצח את הקטע השני במרוץ. לאחר מכן סיבאקוב ערך את הופעת הבכורה שלו בג'ירו ד'איטליה וסיים במקום ה-9, 8:56 דקות אחרי ריצ'רד קאראפאס המנצח. סיבאקוב סיים שני בקטגוריית הרוכב הצעיר, 1:30 דקות אחרי מיגל אנחל לופס שניצח בקטגוריה. לאחר מכן סיים שמיני בלה רוט ד'ידאוקסיטאני. סיבאקוב ניצח את הטור של פולין לאחר שהקדים את ג'אי הינדלי (אנ') ואת דייגו אוליסי. הוא סיים רביעי בטור של בריטניה.

ב-2020, סיים סיבאקוב שני במרוץ קאדל אוונס דרך האוקיינוס הגדולה, לאחר שהפסיד במאוץ אל קו הסיום לדריס דוונינס (אנ') הבלגי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פאוול סיבאקוב** בוויקישיתוף
* פאוול סיבאקוב, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* פאוול סיבאקוב, ברשת החברתית אינסטגרם
* פאוול סיבאקוב, באתר olympedia.org
* פאוול סיבאקוב, באתר Cycling Archives

הערות שוליים
------------

1. ↑  Pavel Sivakov signs for Team Sky, teamineos.com
**ביג מאמא** (באנגלית: **Big Momma's House**) הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 2000. הסרט עוסק בסוכן FBI המתחזה לאישה מבוגרת המכונה "ביג מאמא" במטרה ללכוד פושע נמלט.

עלילה
-----

הסרט נפתח בזירת קרבות כלבים לא חוקית בקוריאה, כאשר סוכן ה-FBI ג'ון מקסוול נתפס. מלקולם טרנר, סוכן FBI המתמחה בהסוואה, יוצא לעזרתו של ג'ון בעוד סוכני FBI נכנסים לאזור.
בינתיים, לסטר וסקו, פושע במאסר עולם המואשם בשוד מזוין ורצח, נמלט בהצלחה מהכלא.

ג'ון ומלקולם, במסגרת משימה ללכידת לסטר, מגיעים לעיירה בג'ורג'יה, מתוך הציפייה שלסטר יבוא לבקר את בת-זוגו לשעבר שרי, שככל הנראה סייעה לו בשוד בכך שנתנה לו מפתח לכספת, ובנה טרנט.
מלקולם וג'ון משקיפים על ביתה של אישה דרומית גדולת ממדים, האטי מיי פירס, המוכרת יותר בכינוייה ביג-מאמא", שעל פי הציפיות תארח את שרי בביתה. להפתעתם, ביג-מאמא עוזבת בפתאומיות את העיירה. כדי להמשיך במשימה, מלקולם מחליט להתחזות לביג-מאמא, ולארח במקומה את שרי ובנה.

במהלך המשימה, מלקולם בטעות נפגש עם שרי ללא תחפושת. כדי לא לעורר חשד, הוא מעמיד פנים שהוא חשמלאי. הוא אף מתיידד עם שרי וטרנט, בתור עצמו, והולך איתם לדוג באחד מהימים.

בהמשך, מכרים של ביג-מאמא מארגנים לה מסיבת יום הולדת בהפתעה, בזמן שביג-מאמא האמיתית חוזרת מוקדם מהצפוי. במהלך המסיבה, מלקולם מבחין בכסף גנוב המושתל במזוודתו של טרנט. שרי, שנמצאת במקום, מבינה שלסטר השתיל את הכסף ללא ידיעתה, ובא עבורו. היא בנוסף מספרת למלקולם את מה שבאמת קרה בשוד: היא לא נתנה ללסטר את המפתח לכספת, אלא הוא גנב אותו ממנה. שרי, שפחדה שתפוטר מעבודתה עקב איבוד המפתח, לא סיפרה כלום.
מאוחר יותר, לסטר מגיע לביתה של ביג-מאמא. הוא לוקח איתו את שרי וטרנט, אך נתפס על ידי ג'ון ומלקולם לפני שמספיק לעזוב. בנוסף, התחפושת של מלקולם נהרסת בזמן התקרית, כאשר ביג-מאמא האמיתית ושרי עדים. שרי כועסת עליו שהתחזה לביג-מאמא, אך הוא מצליח לגשר איתה.

שחקנים
------

| שחקן/ית | תפקיד |
| --- | --- |
| מרטין לורנס | מלקולם טרנר |
| פול ג'יאמטי | ג'ון מקסוול |
| ניה לונג | שרי פירס |
| יאשה וושינגטון | טרנט פירס |
| טרנס הווארד | לסטר וסקו |
| אנתוני אנדרסון | נולאן |
| אלה מיטשל | האטי מיי "ביג מאמא" פירס |

סרטי המשך
---------

* ביג מאמא 2 (אנ')
* ביג מאמא 3: הבן כמו האבא (אנ')

קישורים חיצוניים
----------------

* "ביג מאמא", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "ביג מאמא", באתר נטפליקס
* "ביג מאמא", באתר AllMovie (באנגלית)
* "ביג מאמא", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "ביג מאמא", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "ביג מאמא", באתר Metacritic (באנגלית)
* "ביג מאמא", באתר אידיבי
* "ביג מאמא", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Big Momma's House, באתר IMDb

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: 482e0fef-1d03-3ef1-a1d9-2a1fa6cc300f

 |
סר **צ'ארלס קרמייקל מונרו** (באנגלית: **Charles Carmichael Monro**; ‏15 ביוני 1860 – 7 בדצמבר 1929), היה גנרל בריטי, שכיהן כמפקד הכוח הבריטי במערכת גליפולי במלחמת העולם הראשונה ובהמשך הועבר עם כוחותיו לחזית המקדונית. במהלך שנות ה-20 כיהן מונרו בתפקיד מושל גיברלטר.

ביוגרפיה
--------

### תחילת הקריירה

מונרו למד בבית הספר הפרטי שרבורן שבדורסט ובהמשך במכללה הצבאית המלכותית בסנדהרסט (אנ') אשר בברקשייר. ב-1879 הוסמך כקצין רגלים והוצב בגדוד הרגלים ה-2, אשר בהמשך לחם תחת פיקודו של מונרו במלחמת הבורים השנייה. בין 1901 – 1907 פיקד מונרו על בית הספר הצבאי לרובאים. ב-1903 הועלה לדרגת קולונל וב-1907 הועלה לדרגת מייג'ור-גנרל, מונה לפקד על חטיבת הרגלים ה-13 הבריטית והוצב במפקדת הצבא בדבלין. ב-1912 מונה למפקד הדיוויזיה ה-47.

### מלחמת העולם הראשונה

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה מונה מונרו למפקד הדיוויזיה ה-2 שהייתה חלק מהקורפוס ה-1 בפיקודו של דאגלס הייג. הדיוויזיה נשלחה לצרפת והשתתפה בקרב מונס ובקרב איפר הראשון במסגרת החזית המערבית. ב-27 בדצמבר 1914 מונה למפקד הקורפוס ה-1, וב-15 ביולי 1915 הועלה לדרגת לוטננט גנרל ומונה למפקד הארמייה השלישית. באוקטובר 1915 הודח הגנרל יאן המילטון מהפיקוד על חיל המשלוח לים התיכון שלחם בגליפולי ומונרו מונה תחתיו. מונרו לחץ לפינוי כוחות מדינות ההסכמה מחצי האי כדי להביא אל סיומה את המערכה הכושלת והצליח לשכנע בכך את הפיקוד הבריטי העליון. באוקטובר הועבר מרבית הכוח הבריטי בבהילות לחזית המקדונית, הונחת בסלוניקי ונשלח לגבול סרביה כדי להציל את הממלכה מקריסה. הכוחות הגיעו באיחור כאשר צבאות מעצמות המרכז היו בשלבי סיום כיבוש המדינה והצבא הסרבי נסוג לכוון אלבניה. הבריטים נסוגו במהירות לכוון סלוניקי וייצבו קו הגנה סביב העיר. בנובמבר החליף הגנרל בריאן מהון את מונרו וקיבל פיקוד על הקורפוס ה-16 הבריטי. בינואר 1916 מונה מונרו למפקד הארמייה הראשונה, הוצב בצרפת וכיהן בתפקידו עד סוף ספטמבר.

### שלהי הקריירה ואחריתו

בין ה-1 באוקטובר 1916 ועד ה-21 בנובמבר 1920 כיהן מונרו כמפקד כוחות הצבא הבריטי בהודו, אשר לחמו בעת כהונתו במלחמה האפגאנית-בריטית השלישית. ב-26 במאי 1923 מונה לתפקיד מושל גיברלטר וכיהן בתפקידו עד ה-13 באוגוסט 1928. לאחר פרישתו כיהן בחבר הנאמנים של מוזיאון המלחמה האימפריאלי. מונרו הלך לעולמו ב-7 בדצמבר 1929 והוא בן 69 שנים.

ראו גם
------

* מערכת גליפולי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צ'ארלס קרמייקל מונרו** בוויקישיתוף
* צ'ארלס קרמייקל מונרו, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  סר צ'ארלס קרמייקל מונרו, באתר firstworldwar.com (באנגלית).
2. ↑  אינצקלופדיה לתולדות מלחמת העולם הראשונה, "חזית סלוניקי במלחמת העולם הראשונה", באתר גוגל ספרים (באנגלית).
3. ↑  סר צ'ארלס קרמייקל מונרו, באתר queensroyalsurreys (באנגלית).

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1054654190
* LCCN: nr97001419
* VIAF: 310508686
* WorldCat: lccn-nb2017015663

 |
הרב **חיים צבי מנהיימר** (בכתיב מיושן: **מאננהיימער**; ה'תקע"ד, 1814 - ליל י"ז בתמוז ה'תרמ"ו, 19 ביולי 1886) היה רב וראש ישיבה הונגרי, רבן של ורבוי ואונגוואר. ממנהיגי היהדות האורתודוקסית בהונגריה.

ביוגרפיה
--------

נולד בפישטני לרב דוד יהודה ליב מנהיימר בשנת ה'תקע"ד. בילדותו הוכר כעילוי, מגיל עשר ועד שנעשה בר מצווה למד אצל רבי יעקב קופל אלטנקונשטט ואחר כך אצל רבי בנימין זאב לעוו. עוד לפני שנהיה בר-מצווה התקבל ללימודים בישיבת פרשבורג ונעשה תלמידו של החת"ם סופר. הוא נחשב לאחד מתלמידיו הקרובים.

בראשית דרכו ברבנות כיהן כרב בשטמנסדורף ובשנות ה-60 של המאה ה-19 התמנה כרבה של ווערבוי. מינויו נתן תנופה מחודשת לישיבת ווערבוי שעמדה אף היא בראשותו. הוא שימש ברבנות ורבוי עד מינויו בשנת ה'תרל"א (1871) לרבנות העיר אונגוואר במקום רבי מנחם א"ש. למרות שנהג כדרכם של רבני אוברלנד האשכנזים, היה מקובל גם על צדיקי החסידות. בישיבותיו בוורבוי ובאונגוואר למדו רבים מרבני הונגריה בדור שאחריו.

נישא בשנית לקלעריל בתו של הרב יעקב מאיר צבי פרידלנדר משוראן (אנ'), אלמנתו של הרב יהודה בראָך. בנו החורג היה הרב מנדל בראָך, מהדיר הספר "אמרי יואב" (למברג תרנ"ה), שכלל בספרו מחידושיו של אביו החורג.

בחמש עשרה שנותיו האחרונות כיהן כרבה של אונגוואר, עד פטירתו הפתאומית בי"ז בתמוז ה'תרמ"ו, 20 ביולי 1886.

על מצבת קברו נחרת:

> 
> מצבת קבורת  
> 
> שר וגדול בישראל  
> 
> אבי הרועים  
> 
> הארז אשר בלבנון  
> 
> גאון עולם וצדיק נשגב  
> 
> מו"ה **חיים צבי מאנהיימער**  
> 
> אב"ד ור"מ בקהלתנו  
> 
> בן מו"ה **דוד יהודה** זצ"ל  
> 
>   
> 
> **ח**יילים הגביר וגבורתו הראה בתורת אל  
> 
> **י**דיו היו אמונה ורועה אבן ישראל  
> 
> **י**שרו ואמתו וצדקתו כהררי אל  
> 
> **מ**וסר ה' ותוכחתו למד לבני ישראל  
> 
> **צ**אנו צאן קדשים נהל על מי התורה  
> 
> **ב**חכמה הנהיגם ופתח למו שערי אורה  
> 
> **י**תענג בצל שדי על כנפי איום ונורא  
> 
>   
> 
> עלתה נשמתו שמים ליל י"ז תמוז תרמ"ו לפ"ק  
> 
> ת. נ. צ. ב. ה.
> 
> 
> 
> 

חתנו הרב ברוך רייכפלד כיהן אחריו כראב"ד אונגוואר.

לקריאה נוספת
------------

* פינחס זליג שוורץ, **שם הגדולים מארץ הגר**, ח"א, עמ' לד (ערכו, אות ח' פריט לב).
* **מעין הבדולח** : מסכת חייו ופעליו של רבי חיים צבי מאנהיימער. בני ברק: שם עולם, תשע"ט.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על מאנהיימר, חיים צבי הירש בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית
* יהודה שפיגל, **על מינויו לרבנות אונגוואר ופרטים נוספים אודותיו, במאמר **אונגוואר****, בתוך: **ערים ואמהות בישראל**, ד, עמ' 17 ואילך, באתר אוצר החכמה

מספריו
* **שאלות ותשובות **עין הבדֹלח****, ניו יורק תשי"ד, באתר היברובוקס
* ****אשי ישראל** - רשימות מפיו על המקרא**, מיהאלעוויטץ תרפ"ט, באתר היברובוקס
* מכתב בכתב-ידו של הרב חיים צבי מנהיימר
* חיים צבי הירש מאנהיימר (1814-1886), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו: חיים צבי מאנהיימר, עין הבדולח: חידושים על סוגיות הש"ס, ניו יורק, ארצות הברית: הרב זכריהו עלעפאנט, 1944, בל' 1-6 (הקדמה)
2. ↑  ראו בהקדמה לספרו "ברכת יצחק" שם הוא כותב "והלכתי לווערבוי ולמדתי שם ג' שנים אצל הרב הגאון חו"ב נזר ישראל מו"ה ר' חיים צבי מאננהיימער ז"ל אב"ד דשם, ומשם הלך לאונגוואר להיות שמה אב"ד ור"מ ושם מנוחתו כבוד...".

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007311038905171
* ISNI: 0000 0000 8252 2574
* LCCN: n84007479
* VIAF: 65398043
* WorldCat: lccn-n84007479

 |
שיער לפני ואחרי החלקה
מלקחיי החלקת שיער משמשים לקיבוע שיער שעבר שינוי כימי לצורה ישרה.
**החלקת שיער** היא פעולה קוסמטית של שינוי קבוע או זמני של חוטיי שערה קיימים, במטרה להשיג מראה ותחושה זמנית של שיער חלק יותר. בדרך כלל הכוונה להחלקת שיער הראש אם כי ניתן להחליק גם את שיער הזקן. 

השיער החדש שיצמח, יצמח רגיל (לא חלק).

בדרום אסיה והפיליפינים תהליך החלקת שיער כימי נקרא גם "ריבונדינג" (Rebonding)

היסטוריה
--------

בראשית המאה ה-20, פיתחה מאדאם סי ג'יי ווקר בארצות הברית את המסרק החם (אנ') אשר שימש להחלקה זמנית, בעיקר של עד יום בודד, של השיער.

החלקת שיער חיצונית-ארעית
------------------------

 ערך מורחב – **החלקת קראטין**  

**החלקה ברזילאית** היא שם כולל למספר תערובות כימיות המשמשות לשינוי חיצוני-ארעי של חוט השערה אשר דועך בדרך כלל עד חודש.  

החלקה זו מתאימה לאנשים בעלי שיער די חלק באופן טבעי שאינם צריכים החלקה יפנית דווקא.  

המרכיב העיקרי בתערובות אלה אמור להיות החלבון קראטין.

החלקת שיער פנימית-קבועה
-----------------------

 ערך מורחב – **החלקה יפנית**  

**החלקה יפנית** היא שם כולל למספר תערובות כימיות המשמשות לשינוי פנימי-קבוע של חוט השערה שלא דועך עם הזמן ומתאים לסוגי שיער מקורזלים "קשים".

החלקה יפנית פותחה בשנות ה-90 ביפן במיזם משותף של חברת ההנדסה הכימית היפנית **פיטן** (Phiten) (אנ') ואשת העסקים היפנית **יוקו יאמאשיטה** (אנ') אשר על שמה נקראות התערובות המקוריות של החלקות אלה.

מלקחיי החלקה
------------

מלקחיי החלקה (באנגלית: Hair Iron) הם מכשיר דמוי מלקחיים, ובו שני גופי חימום מוגנים המשתרעים בערך מאמצעו עד קצוותיו.  

השימוש במכשיר דורש כריכה של קטעי שיער בו והזזתם בכיוון השיער (בדרך כלל כלפי מטה).  

המכשיר עצמו מצד אחד מסדר את השיער לצורה מסוימת, ומצד שני, פולט חום אשר משנה את המבנה הכימי החלבוני בעיקרו של השיער ומקבע אותו בצורתו החדשה, עד אשר יחזרו לצורתו המקורית.  

שימוש מתון במחליק שיער, עם הפסקות של מספר ימים בין השימושים, שנעשה על פי כללי הבטיחות המצורפים למכשיר, לא נחשב מזיק לשיער.

החלקות שיער עם מלקחיי החלקה ללא שינוי כימי עם תערובת כימית של חוט השערה, לרוב תחזיק מעמד עד יום בלבד. עם זאת, מלקחיי החלקה משמשים גם לקיבוע תצורת השיער בעת החלקת שיער כימית.

קישורים חיצוניים
----------------

* רקיע מנלה, איך עובדת החלקת שיער?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 9 בדצמבר 2017
* אתר למנויים בלבד רות פרל בהריר, מה יש לישראלים נגד תלתלים, באתר הארץ, 11 במאי 2016
* אתר למנויים בלבד  שחף פרנקל, איריס ליפשיץ־קליגר, לא הכל חלק, באתר "ידיעות אחרונות", 26 בנובמבר 2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  Facts on Hair Rebonding
2. ↑  Noliwe M. Rooks (ביולי 1996). *Hair raising: beauty, culture, and African American women*. Rutgers University Press. pp. 51ff. ISBN 978-0-8135-2312-5. נבדק ב-8 בנובמבר 2011. `{{cite book}}`:  (עזרה)
3. ↑  bell hooks, "Straightening Our Hair", *Z Magazine*, September 1988
4. ↑  Noliwe M. Rooks (ביולי 1996). *Hair raising: beauty, culture, and African American women*. Rutgers University Press. pp. 8–10. ISBN 978-0-8135-2312-5. נבדק ב-8 בנובמבר 2011. `{{cite book}}`:  (עזרה)

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**תשע נשמות** היא הוצאת ספרים עברית עצמאית שנוסדה בירושלים בשנת 2015 על ידי האדריכל, העורך והמסאי אוריאל קון.

פעילות
------

ההוצאה מפרסמת ספרות מתורגמת, בדגש על ספרות דרום אמריקאית, וביחס להוצאות אחרות מתמקדת בסוגות הנובלה, הסיפור הקצר והמסה. ההוצאה מתאפיינת באוונגרדיות, חורגת בנוף הוצאות הספרים בישראל ומפרסמת גם בז'אנרים שאינם נפוצים בין ספרי ההוצאות הגדולות, בין השאר ספרות הומוריסטית, אוונגרד ואירוטיקה. לצד חיבורים ידועים פחות של סופרים קנוניים, מרבה ההוצאה לפרסם ספרות עכשווית מאירופה, מצפון אמריקה ומאמריקה הלטינית.

לדברי עורך ההוצאה, הקו הספרותי של ההוצאה מתאפיין ב"אקלקטיות ספרותית רדיקאלית"; על פי אתר ההוצאה, "״תשע נשמות״ מבקשת לצוד את הצורות האידיוסינקרטיות ביותר, החודרות ביותר, כאלה שנוגעות באותה מהות שהיא הכל, אך לא ניתן להגדירה... למצוא בכל יבשת, בכל ניב, בכל סגנון חיים וצורת קיום אפשרית יהלומים טקסטואליים. אל היהלומים הללו מבקשת ״תשע נשמות״ לחשוף את הקורא הישראלי, כדי לגוון את מזונו הרוחני ואת השיח ... בתבלינים מילוליים, רעיוניים, אידיאיים וצורניים שאינם חלק מהאטמוספירה הרוחנית השגרתית שלהם".

בין השאר פרסמה תשע נשמות ספרים מאת שטפן צווייג, אומברטו אקו, צ'ארלס דיקנס, יוזף רות, ולטר בנימין, הנרי ג'יימס, תומאס וולף, ג'ק לונדון, מרינה צבטייבה וסרחיו ביסיו. נכון לאוגוסט 2021 ראו אור במסגרת ההוצאה מעל 100 ספרים.

מאז 2017 מקיימת ההוצאה שיתופי פעולה עם הוצאת הכורסא ומתחילת 2019 הן מפרסמות יחד את סדרת הספרים "חוצפנית", שהוגדרה על ידן כ"סדרת קלאסיקות מודרניות".

ב-2018 הוציאה לאור תשע נשמות את סדרת "פטיט" - סדרת נובלות קצרות בפורמט כיס, בהשראת ספריית תרמיל ההיסטורית.

ב-2021 החלה ההוצאה להוציא לאור ספרי שירה, כשהראשון שבהם הוא **שירים טחובים לילדים רטובים**, מאת המשורר הישראלי רומן אייזנברג.

ב-2022 החלה ההוצאה להוציא לאור את סדרת ״קודה״, סדרת ספרי מקור.

מייסד ועורך ההוצאה, אוריאל קון, הוא אדריכל, מסאי ופעיל תרבות ירושלמי יליד ארגנטינה. לפני הקמת "תשע נשמות" ערך את הוצאת סמטאות וניהל יחד עם שירה חפר את הוצאת זיקית. עם מתרגמי ההוצאה נמנים יונתן פיין, סוניה ברשילון, יותם בנשלום, ארז וולק, אנמארי בארטפלד, מיכל שליו, יוסי טל, הראל קין ויהונתן דיין.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של תשע נשמות
* תשע נשמות, ברשת החברתית פייסבוק

* תשע נשמות, ברשת החברתית אינסטגרם
* אוריאל קון, על ספרי ההוצאה - פוסט בדף הפייסבוק של ההוצאה, 15 בנובמבר 2015
* מאיה נחום שחל, מו"ל הוצאת "תשע נשמות": "רשתות הספרים לא מקדמות אוונגרד", באתר כלכליסט, 20 בפברואר 2017
* תלמה אדמון, קטנה אך פעלתנית: הוצאת הספרים הישראלית שמלאה באנרגיה לטינית, מעריב, 1 בנובמבר 2016
* אתר למנויים בלבד רות אלמוג, על ששת ספרוני סדרת Reserve של הוצאת תשע נשמות, באתר הארץ, 29 בדצמבר 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  על אודות, באתר ההוצאה
2. ↑  פוסט בדף הפייסבוק של ההוצאה, באתר פייסבוק, ‏18 במרץ 2020
3. ↑  אתר למנויים בלבד עלית קרפ, סדרת "פטיט": עשרה מעדנים ספרותיים הארוזים בקפסולות איכותיות, באתר הארץ, 12 באפריל 2018
בתורת המספרים, **הלמה של אוקלידס** היא למה בסיסית הקובעת שאם מספר ראשוני מחלק מכפלה של מספרים שלמים, הוא בהכרח מחלק את אחד מגורמיה. השימוש המרכזי ביותר בלמה הוא להוכחת המשפט היסודי של האריתמטיקה.

הלמה נקראת על שמו של המתמטיקאי היווני בן המאה ה-3 לפנה"ס אוקלידס, שהלמה מופיעה כמשפט ה-30 בכרך השביעי של ספרו יסודות.

דוגמה
-----

המכפלה {\displaystyle 15\times 2=30} מתחלקת בראשוני 3, ולכן לפי הלמה 3 מחלק את 2 או את 15. במקרה הזה 3 מחלק את 15.

המשפט אינו בהכרח נכון כאשר המחלק הוא מספר פריק. 4 מחלק את המכפלה {\displaystyle 6\times 2=12}, אבל לא מחלק את 2 או את 6.

המשפט וההוכחה
-------------

**המשפט**. אם {\displaystyle p} ראשוני ו-{\displaystyle p|ab} אז {\displaystyle p|a} או {\displaystyle p|b}.

**ההוכחה**. ראשית נגדיר {\displaystyle d=\gcd(p,a)} (מחלק משותף מקסימלי). {\displaystyle d} מחלק של {\displaystyle p} ולכן מהגדרת הראשוניות {\displaystyle d=1} או {\displaystyle d=p}. אם {\displaystyle d=p} אז מכיוון ש-{\displaystyle d|a} נקבל {\displaystyle p|a} כפי שרצינו להוכיח. אחרת, {\displaystyle d=1}, כלומר {\displaystyle a} ו-{\displaystyle p} מספרים זרים. לפי אלגוריתם אוקלידס קיימים {\displaystyle n} ו-{\displaystyle m} שלמים כך ש-{\displaystyle 1=na+mp}. נכפיל שוויון זה ב-{\displaystyle b}:‏ {\displaystyle b=nab+mpb}. {\displaystyle p} מחלק הן את {\displaystyle ab} והן את עצמו ולכן {\displaystyle p|n(ab)+p(mb)=b} מש"ל.

המשפט ההפוך
-----------

**משפט**. אם {\displaystyle 1<p} מקיים שלכל {\displaystyle a} ו-{\displaystyle b} כך ש-{\displaystyle p|ab}, מתקיים {\displaystyle p|a} או {\displaystyle p|b}, אזי {\displaystyle p} ראשוני.

נניח שלכל {\displaystyle a} ו-{\displaystyle b} שלמים, אם {\displaystyle p|ab} אז {\displaystyle p|a} או {\displaystyle p|b}. יהי {\displaystyle p=cd} פירוק של {\displaystyle p}. בפרט {\displaystyle p|cd} ולכן נניח ללא הגבלת הכלליות ש-{\displaystyle p|c}. מכאן שקיים {\displaystyle e} שלם כך ש-{\displaystyle c=pe=cde}. נצמצם ב-{\displaystyle c}:‏ {\displaystyle 1=ed}.‏ {\displaystyle d} מחלק של 1 ולכן {\displaystyle d=\pm 1}. כלומר {\displaystyle p=cd} הוא פירוק טריוויאלי ו-{\displaystyle p} בהכרח ראשוני.

הכללות
------

באינדוקציה ניתן להרחיב את המשפט למספר כלשהו של גורמים במכפלה.

בתחום שלמות כללי **איבר ראשוני** מוגדר כאיבר שמקיים את הלמה של אוקלידס. הוכחת הכיוון ההפוך מדגימה שאיבר ראשוני הוא בהכרח **אי-פריק** (לא ניתן להצגה כמכפלה של גורמים לא הפיכים). לעומת זאת בתחום שלמות כללי איבר אי-פריק אינו בהכרח ראשוני. למשל ב-{\displaystyle \mathbb {Z} [{\sqrt {-5}}]} 2 אי-פריק, אבל אינו ראשוני כי אינו מחלק אף אחד מן הגורמים במכפלה: {\displaystyle (1+{\sqrt {-5}})(1-{\sqrt {-5}})=6}.

בניסוח אלגברי הלמה של אוקלידס קובעת שבחוג המספרים השלמים כל איבר אי-פריק הוא ראשוני. טענה זו נכונה בכל תחום פריקות יחידה ובאופן כללי יותר בכל תחום gcd. כך למשל הלמה של אוקלידס תקפה גם בחוג הפולינומים במקדמים שלמים כשאת תפקיד הראשוניים תופסים הפולינומים האי-פריקים. תחום שלמות הוא תחום פריקות יחידה אם ורק אם מתקיימת בו הלמה של אוקלידס ואין בו סדרות אינסופיות יורדות של מחלקים אמיתיים.

קישורים חיצוניים
----------------

* הלמה של אוקלידס, באתר MathWorld (באנגלית)
**הנרי ג'סטין אלן** (באנגלית:  **Henry Justin Allen**;‏ 11 בספטמבר 1868 – 17 בינואר 1950) היה פוליטיקאי אמריקאי שכיהן בתפקיד המושל ה-21 של קנזס בין השנים 1919 ו-1923, וכסנאטור מטעם קנזס בשנים 1929 עד 1930.

ביוגרפיה
--------

אלן נולד במחוז וורן, פנסילבניה, לג'ון ורבקה אליזבת (גודווין) אלן. ב-1870 עברה משפחתו לקנזס, שם התיישבה במחוז קליי.

טרם נהיה פעיל בפוליטיקה, אלן רכש בעלות על עיתונים ברחבי קנזס, החל ב-1984 עם העיתון "מנהטן נשיונליסט" במנהטן, קנזס. הוא היה הבעלים של כתב העת "טופקה סטייט ג'ורנל" עם ארתור ג'יי קארות' ג'וניור ויליאם פ. סניידר. הוא שכר את פרנק לויד רייט לעצב את ביתו בויצ'יטה, קנזס. ביתו של אלן הוא בית המגורים היחיד שתוכנן על ידי רייט בקנזס.

אלן שהה בצרפת עם ויליאם אלן וייט (אנ'). שניהם בחנו את השירותים שהוענקו לחיילים מקנזס, שנלחמו מטעם חיל המשלוח של ארצות הברית במהלך מלחמת העולם הראשונה. בשנים אלו מפלגתו הציבה אותה כמועמד לתפקיד המושל. במהלך מסע הבחירות שלו ב-1918, אלן מעולם לא ביזבז את כספו שלו לצורכי תעמולה. הוא למד על כך שמפלגתו מינתה אותו כמועמד מעיתון פריזאי. אלן נבחר לבסוף וכיהן בתקפידו בין 1919 ל-1923.

אלן הקים את בית המשפט ליחסי-תעשייה בקנזס במהלך כהונתו כמושל. כאשר המו"ל ויליאם אלן ווייט התנגד, הוא נעצר בקרב חופש הביטוי. ווייט זכה בפרס פוליצר לשנת 1923 על מאמרו במערכת "לחבר חרד", שפורסם ב-27 ביולי 1922.

לאחר שעזב את משרד המושל, אלן היה לנציב המיוחד למזרח התיכון בארמניה, טורקיה, יוון ודרום רוסיה. ב-1928 הוא היה האחראי על ההוצאה לאור של ועידת המפלגה הרפובליקנית.

באפריל 1929 מונה אלן לסנאט של ארצות הברית כדי למלא את המשרה, שהתפנתה עקב התפטרותו של צ'ארלס קרטיס לצורך התמנות למשרת סגן נשיא ארצות הברית. אלן שירת מה-1 באפריל 1929 עד ה-30 בנובמבר 1930. הוא התמודד ללא הצלחה לכהונה נוספת, והובס על ידי ג'ורג' מקגיל.

אלן נפטר ב-1950 בוויצ'יטה, קנזס, בעקבות קריש דם במוח. הוא נקבר בבית הקברות מייפל גרוב בוויצ'יטה. שנתיים לאחר מותו, נכנס אלן להיכל התהילה של העיתון של קנזס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הנרי ג'סטין אלן** בוויקישיתוף
* הנרי ג'סטין אלן באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית
* הנרי ג'סטין אלן באתר Find a Grave
* פרסומים הנוגעים להנהלת מושל קנזס אלן באתר הספרייה המקוונת של ממשלת קנזס
* הנרי ג'סטין אלן, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* הנרי ג'סטין אלן באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Henry Justin Allen, National Governors Association
2. ↑  Henry Justin Allen (1919-1923) | Kansas State Library, KS - Official Website, kslib.info
3. 1 2 3  Henry J. Allen - Kansapedia - Kansas Historical Society, www.kshs.org
4. ↑  The Political Graveyard: Index to Politicians: Allen, G to I, politicalgraveyard.com

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007280818705171
* GND: 1176686933
* ISNI: 0000 0000 6366 2811
* LCCN: n86081269
* NARA: 12006077
* NTA: 074877577
* SNAC: w69k4cph
* Trove: 785806
* US Congress: A000126
* VIAF: 58098927
* WorldCat: lccn-n86081269

 |
**בהראם הראשון** (אוית גם ווהראם הרהשון או ווהראן הראשון; פרסית תיכונה: 𐭥𐭫𐭧𐭫𐭠𐭭) היה מלך פרס הרביעי מהשושלת הסאסאנית אשר מלך משנת 271 עד 274. הוא היה בנו הבכור של שאפור הראשון (מלך בין 240–270) ואחיו של הורמיזד הראשון (מלך בין 270–271).

שלטונו של בהרם הראשון סימן את סופה של הסובלנות הסאסאנית כלפי המניכאיזם, ובשנת 274, בהשפעת הכוהנים של זורואסטר, רדף את מַני, מייסד הדת, עד שלבסוף השיגו, העמיד אותו למשפט כבול בשלשלאות, והכניס אותו לכלא, שם מת לאחר 26 ימים. שלטונו של בהראם הראשון היה ברובו חסר אירועים. ירש אותו בנו בהרם השני.

מקור השם
--------

המשמעות של השם "בהראם" היא "המנצח" או "האל מנצח". השם היה נפוץ בקרב השושלת הסאסאנית.

*השם התאופורי "בהראם" הוא הגרסה הפרסית החדשה של השם התיכון-פרסי "וַהְרָהרָאן", אשר נגזר מהשם האיראני העתיק "Vṛθragna". מקבילתו באווסטית היא "Verethragna", שמו של אל הניצחון האיראני העתיק, ואילו הגרסה הפרתית היא Warθagn. השם תועתק ביוונית כ-"Baranes", ובארמנית הוא תועתק כ-"Vahagn/Vrām". השם מתועד בגאורגית כ-"Baram" ובספריות רומיות כ-"Vararanes".*

חייו טרם עלייתו למלוכה
----------------------

בהראם הראשון, בנו הבכור של שאפור הראשון, לא ירש את אביו באופן אוטומטי. הסיבה העיקרית לכך הייתה ככל הנראה מעמדה הנמוך של אמו, שהייתה מלכה משנית או פילגשו.

במהלך שלטונו של שאפור הראשון, שימש בהרם הראשון כמושל גילאן, פרובינציה חדשה שזה נכבשה בשפת הים הכספי. הוא נחשב ל"מלך גילאן", מה שמעיד על מידה מסוימת של חשיבות ותחכום בתפקידו זה. שמו אף מופיע בכתובת על קיר כעבה-י זרתושת בנקש-י רוסתם ליד פרספוליס, מה שמרמז על מעמדו המקובל בעיני אביו.

עם מות שאפור הראשון בשנת 270, עלה לכס תחילה אחיו הבכור של בהראם, הורמיזד-ארדשיר, אך שלטונו היה קצרצר ונמשך פחות משנה. בהראם הראשון, שלא נחשב בעבר כמועמד לכס המלוכה, הצליח לעלות לשלטון בעזרת תמיכתו של כהן זורואסטרי חזק בשם קרטיר. הוא ככל הנראה ניצל את חוסר היציבות הפוליטית ששררה לאחר מות אחיו ועם כישוריו הפוליטיים הצליח לבסס את שלטונו.

כדי למנוע סכסוך עם אחיו האחרים, עשה בהרם עסקה עם נרסה. נרסה ויתר על זכותו לכס המלוכה בתמורה למשרת מושל ארמניה, פרובינציה חשובה בגבול האימפריה הסאסאנית עם רומא. עם זאת, סביר להניח שחרף ההסכם, נרסה עדיין ראה את בהרם כמי שגזל את זכותו והיחסים ביניהם נותרו מתוחים.

שלטונו של בהרם הראשון, שנמשך עד שנת 276, היה יחסית קצר. למרות שלא הוכר כמלך לפני עלייתו ונתקל באתגרים פוליטיים, הצליח לשמור על יציבות האימפריה הסאסאנית. עם זאת, מורשתו מעורפלת מעט, שכן עלייתו לשלטון הייתה ככל הנראה לא צפויה ולא לגמרי חלקה, ומיחסיו המתוחים עם אחיו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בהראם הראשון** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 118505963
* VIAF: 37707505
* WorldCat: viaf-37707505

 |
ליד קפריצ'יולי
**קוסטה זמראלדה** (באיטלקית: **Costa Smeralda** - "חוף הבָּרֶקֶת") היא רצועת חוף באורך 55 ק"מ בצפון-מזרח האי סרדיניה. היא משתרעת על שטח של 88 קמ"ר, המוקדשים לנופש, וכולל מגוון מקומות אירוח וחופי-רחצה. כפרי נופש ובצדם בתי מלון מפוארים מאפיינים את האזור, והאחרונים מושכים אליהם אוכלוסייה אמידה מארצות אירופה ומהמזרח התיכון.

הערים והכפרים הידועים באזור הם ארזקנה (Arzachena), אולביה (Olbia), פורטו צ'רבו (Porto Cervo), לישה די ואקה (Liscia di Vacca), קפריצ'יולי (Capriccioli) ורומצינו (Romazzino). בין אתרי העתיקות באזור ידוע "טומבה דיי ג'יגאנטי" (Tomba dei Giganti - "קבר הענקים"). פיתוח האזור החל בשנת 1962 ומומן על ידי קבוצת חברות, בראשותו של הנסיך כארים אגא חאן.

תמונות מחוף אולביה
------------------

* אולביה בשקיעהאולביה בשקיעה
* האי טבולארההאי טבולארה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קוסטה זמראלדה** בוויקישיתוף
* אודות האזור (איטלקית)
* מידע על פורטו צ'רבו
* מפת האזור
* תמונות מאתר משרד התיירות

הערות שוליים
------------

1. ↑  Tutto sulla costa smeralda

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 246156022
* WorldCat (עם VIAF): 246156022

 |
**אילנית דואה** (שם מדעי: *Agalychnis callidryas*) היא מין צפרדע ממשפחת האילניתיים החיה ביערות הגשם של אמריקה המרכזית והדרומית. אילנית זו בעלת תפוצה רבה בטבע והיא מצויה ביערות הלחים ובביצות של דרום-מזרח ודרום-מערב קוסטה ריקה, פנמה, החלק הפסיפי של קולומביה וצפון-מערב אקוודור.

הצפרדע היא קרובתה של המין אילנית אדומת-עין החיה באותו אזור.

מאפיינים
--------

אורכה של צפרדע זו כ-48 עד 56 מ"מ אצל הזכרים ו-60 עד 72 מ"מ בנקבות, הגדולות יותר. היא בעלת גפיים ארוכות, ראש רחב ועגלגל ועיניים גדולות בצבע אדום ואפרפר-חיוור. העור שלה חלק עם כתמים גרגיריים על הבטן. הצפרדע בעלת בהונות ארוכות ודביקות והיא בעלת כפות רגליים חזקות וכתומות היכולות להיפרש על מנת לדאות. צבע הצפרדע משתנה בלילות מירוק חיוור לירוק כהה, בעוד החלק התחתון קרמי וקצות הגפיים כתומות.

זוהי צפרדע שוכנת עצים והיא נעה באמצעות גלישה בין העצים מעץ לעץ, על ידי פריסת רגליה הקדמיות והאחוריות יחדיו, כך שאלה במתיכתם משמשות כ"מצנח" והיא יכולה לשמור על זווית נפילה של 45 מעלות למרחק. בנוסף היא מטפסת מוצלחת מאוד החיה רוב הזמן בין העצים.

הצפרדע מתרבה בעונת הגשמים אז זכרים רבים מחפשים נקבות וקופצים עליהם בחיבוק כלולות כדי להתרבות בהצלחה. הביצים מוטלות במקבצים קטנים בחלק העליון של עלים מעל בריכות וחללים מוצפים. הביצים בוקעות תוך שישה ימים והראשנים נופלים למים שמתחת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אילנית דואה** בוויקישיתוף
* אילנית דואה, באתר ITIS (באנגלית)
* אילנית דואה, באתר NCBI (באנגלית)
* אילנית דואה, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* אילנית דואה, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* אילנית דואה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* אילנית דואה, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אילנית דואה באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  Sarah Richman (2008-04-07). "Agalychnis spurrelli". AmphibiaWeb. Retrieved 2013-12-21.
**שלומית עמיחי** (נולדה ב-1944) היא אשת חינוך, מנכ"לית משרד החינוך לשעבר.

ביוגרפיה
--------

עמיחי נולדה בקיבוץ קריית ענבים ובגיל 7 עברה משפחתה להתגורר בירושלים. היא למדה בבית הספר התיכון ליד האוניברסיטה. בנעוריה הייתה עמיחי חניכה ומדריכה בתנועת "הנוער העובד והלומד" ובשירותה הצבאי הייתה מפקדת בבה"ד 12. בתום שירותה הצבאי היא נישאה, בשנת 1965, לרפי עמיחי ובמהלך השנים היא למדה לימודי תואר ראשון בהיסטוריה ומדעי המדינה באוניברסיטה העברית ולימודי תואר שני במינהל החינוך מאוניברסיטת תל אביב.

בשנת 1977 החלה עמיחי לעבוד באגף לחינוך מבוגרים במשרד החינוך והתרבות. לאורך השנים היא החזיקה בתפקידים ניהוליים שונים: מנהלת מחלקה באגף התקציבים, מנהלת אגף הבחינות, ממונה ליישום דו"ח הררי לקידום המדע והטכנולוגיה, סגנית מנהל המינהל הפדגוגי, סמנכ"לית המשרד לענייני אמרכלות, ומנהלת המינהל להדרכה והשתלמות עובדי הוראה. כמו כן הייתה עמיחי חברה בוועדות מקצועיות שונות ועמדה בראש ועדת המכרזים של המשרד.

בשנים 1999–2001 כיהנה עמיחי כמנכ"לית משרד החינוך תחת השר יוסי שריד. בתקופת כהונתה החלו לפעול בחינות המיצ"ב. עם תחילת כהונתה של לימור לבנת במשרד, העבירה אותה מתפקידה ומינתה במקומה את רונית תירוש. עמיחי הגישה תביעת לבית הדין לעבודה לאחר שהופסקה עבודתה כמנכ"לית המשרד. היא טענה כי לבנת הפרה עמה חוזה. בית המשפט קבע שלא הייתה הפרת חוזה אך הבהיר ששרת החינוך, לימור לבנת, הדיחה את עמיחי, באופן לא ראוי, תוך זלזול בכבודה ובמעמדה.

עמיחי עברה לשמש מנכ"לית באלכ"א הג'וינט ומנהלת אגף ההתנדבות והפילנתרופיה בג'וינט. בשנת 2007 שבה לכהן כמנכ"ל משרד החינוך, תחת השרה יולי תמיר, לאחר ששמואל אבואב התפטר מתפקידו. תמיר אמרה שעמיחי היא מהמנכ"לים הטובים והמוערכים ביותר שהובילו את המשרד. ב-20 באפריל 2009, החליף אותה בתפקיד ד"ר שמשון שושני, כמינוי של השר גדעון סער.

מאז אוגוסט 2009, כיהנה עמיחי כיו"ר "חותם" - מיזם הכשרת סטודנטים מצטיינים להוראה שהוא שותפות בין הג'וינט, משרד החינוך, תנועת "הכל חינוך" ופילנתרופים פרטיים.

עמיחי אם לארבעה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אור קשתי, שלומית עמיחי תמונה למנכ"לית משרד החינוך, באתר הארץ, 23 בספטמבר 2007
2. ↑  Speaker bio | The Teach For All Global Conference, nz2015.teachforall.org
3. ↑  טלי חרותי סובר, ריאיון עם שלומית עמיחי,, ‏ספטמבר 2016
4. ↑  גל ניסים, ‏מנכ"לית משרד החינוך לשעבר תפוצה ב-6,500 שקל על "פיטורים חפוזים", באתר גלובס, 2 בנובמבר 2004
5. ↑  אור קשתי, שלומית עמיחי תמונה למנכ"לית משרד החינוך, באתר הארץ, 23 בספטמבר 2007
6. ↑  Moran Zelikovich, Shlomit Amichai to be appointed director-general of Education Ministry, Ynetnews, ‏2007-09-23 (באנגלית)

  


| מנכ"לי משרד החינוך |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| ברוך בן יהודה • אליעזר ריגר • משה אבידור • חנוך רינות • יעקב שריד • אלעד פלד • אליעזר שמואלי • שמשון שושני • דן שרון • זבולון אורלב • שמשון שושני • בן ציון דל • שלומית עמיחי • רונית תירוש • שמואל אבואב • שלומית עמיחי • שמשון שושני • דלית שטאובר • מיכל כהן • שמואל אבואב • עמית אדרי • יגאל סלוביק • דלית שטאובר • אסף צלאל • מאיר שמעוני |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987011051871005171
* VIAF: 8164906447917850838
* WorldCat (עם VIAF): 8164906447917850838

 |