ינון מזרחי המלך

| י |
| --- |
|  |
| אלפבית עברי |
| א | ב | ג | ד | ה | ו |
| ז | ח | ט | י | כ | ל |
| מ | נ | ס | ע | פ | צ |
| ק | ר | ש | ת |
| אותיות סופיות |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | ך | ם | ן | ף | ץ |  |

 |
| סימנים נוספים |
| 

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  | ﭏ | ׆ |  |

 |
| ניקוד ופיסוק |
| קמץ • פתח • צירי • סגול |
| חיריק • חולם • קובוץ ושורוק |
| שווא • חטף |
| דגש: קל • חזק • מפיק • רפה |
| קו מפריד • מקף |
| טעמי המקרא |

**י'** היא האות העשירית באלפבית העברי, שמה **יו"ד** (**יוֹד**), משום שצורתה בכתב העברי העתיק התפתחה מצורת היד (מכתף עד אמה)[דרוש מקור].

בהתאם לחלוקת אותיות האלפבית העברי לחמשת מוצאי הפה, י' נמנית עם ארבע האותיות החכיות: גיכ"ק. מבחינה פונולוגית היא מייצגת עיצור חכי, מקורב (/j/ ‏:IPA). בנוסף, היא אחת מארבע אותיות אהו"י, שהן אמות הקריאה. כאם קריאה היא משמשת כחיריק, כאות I במילה האנגלית Sing, לעיתים כצירי (למשל במילה "היכל") וגם לתנועת A כמו במילים "בגדיו", "סתיו" או "עכשיו". יו"ד עיצורית חרוקה(yi) כמעט שאינה נהגית בעברית הישראלית. כך למשל מבטאים "אידיש" במקום "יידיש", "אישראל" במקום "ישראל"(בדוגמה זו הדוברים אינם אפילו מודעים לyi בשל התעתיק israel), ובניין התפעל בשל אובדן הה"א הפך לזהה בדיבור בעבר ובעתיד מה שגורם לבלבול רב. הדוברים גם לפעמים משנים את התנועה כדי להימנע מyi ולכן אומרים yeshuv במקום yishuv. התופעה כה נפוצה עד שגם כשישראלים מתעתקים שמות, הם כותבים אותם ללא yi. דוגמה לכך היא השם חיים שמתעתקים אותו haim/chaim וכמעט לעולם לא hay(y)im/chay(y)im. ייתכן שאותו תהליך הוא שגרם למילה צבי להפוך ברבים לצבאים.

יש לשים לב שנקודה ביו"ד לא תמיד פירושה הכפלת העיצור. במילים כמו "צִיּוּן" (ciyyun/tsiyyun) כן כי זה משקל קִטּוּל אך במילים כמו "**נַהֲרִיָּה**" (nahariya) הנקודה פירושה התלכדות היו"ד של החיריק המלא והיו"ד העיצורית ולא הכפלה.

לשורשים עם האות י' יש נטייה לא להיות שלמים, ובהם האות י' פעמים רבות מופיעה כאם קריאה, מתחלפת עם האות ו', יוצרת צורן ייחודי, או נשמטת כליל. בעברית יש שלוש גזרות עיקריות עם האות י':

* גזרת נפ"י/ו – גזרה שבה אות השורש הראשונה היא י', למשל: י-ד-ע (מֵידָע).
* גזרת נע"ו/י – גזרה שבה אות השורש האמצעית היא י', למשל: שׁ-י-ר (שִׁיר).
* גזרת נל"י/ה – גזרה שבה אות השורש האחרונה היא י', והיא יוצרת סיומות ייחודיות, למשל: שׁ-נ-י (שֹׁנִי).

בגימטריה ערכה 10, ובהתאם לכך כיתה י' היא הכיתה העשירית בבית הספר.

בשפה העברית המודרנית שכיחות השימוש באות **י'** היא כ־10.78% מכלל אותיות האלפבית העברי, והיא השכיחה ביותר מהאותיות.

האות י' מופיעה בביטוי העברי "קוצו של יוד": "מקפיד על קוצו של יוד", קוצו של יוד מסמל את הדבר הנעלה ביותר ונסתר, שמדקדק בקוצו של יוד – בדברים הגבוהים ביותר והנסתרים מהאדם.

בספרות חז"ל היא מייצגת את העולם הבא, כנראה בשל מספרה השלם בגימטריה ובשל זעירותה[דרוש מקור].

האות י' בכתיב מלא
-----------------

כללי הכתיב המלא העוסקים באות י' הם:

* בכל מקום שבו בכתיב מנוקד יש חיריק חסר, תתווסף האות י' בכתיב מלא, מלבד כשלאחרי החיריק שווא נח.
* י' עיצורית תוכפל, למעט כאשר היא מופיעה בראש המילה או בסופה, וכאשר היא מופיעה לאחר אותיות השימוש או בסמיכות לאם קריאה. נהוג להכפיל י לתנועת e בשביל למנוע הומוגרפים, אך זוהי טעות לפי הכללים ויש להימנע ממנה ולא לכתוב קלייר במקום קלר, ספייר במקום ספר, אייר במקום אר וכדומה.

ייצוג האות י'
-------------

האות י' מוצגת בגופנים הבאים (מימין לשמאל): פרנק-ריהל, אריאל, דוד, כתב רש"י, אותיות סת"ם, כתב, חיים
בתקן **ANSI** מיוצגת האות י' בערך E9, ובתקן יוניקוד היא מיוצגת בערך 05D9.

בקוד מורס מיוצגת האות י' באמצעות הרצף: **..** (נקודה נקודה).

לאות יוד יש שני ייצוגים שונים בכתב ברייל:

 האות י' כחלק מהחיריק המלא.

  

 האות י' בהקשרים אחרים.

  
באלפבית צלילי מיוצגת האות י' באמצעות המילה "**יונה**".

באיתות בדגלי סמפור י' מיוצגת על ידי דגל אחד הפונה צפונה (כלפי מעלה) ודגל שני הפונה דרום-מערבה.

התפתחות האות י'
---------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| פרוטו שמיפרוטו שמי 2 | פיניקי | ארמי |
| י' (יַד) באלפבית הפרוטי-כנעני (צורה מוקדמת ומאוחרת) | י' באלפבית הפיניקי | י' באלפבית הארמי |

ראו גם
------

* ي – האות **יא** בערבית

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **י** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **קוצו של יוד** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **י** |

* הערך "י (האות)", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה

הערות שוליים
------------

1. ↑  המחלקה ללשון העברית, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, באתר www.facebook.com
2. ↑  מאמרים של עוזי אורנן, חוקי קריאה באותיות לטיניות, באתר מאמרים של עוזי אורנן