recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**כן לזקן - לקידום זכויות הזקנים** היא עמותה ישראלית שמטרתה שמירה והגנה על זכויות הקשישים, וקידום זכויות אלה באמצעות חקיקה.

הארגון מופעל ומנוהל על ידי אנשי מקצוע, גמלאים ברובם העוסקים בתחום הזכויות שמגיעות לזקנים, וכן על ידי מועצה מייעצת בה חברים משפטנים, רופאים, עובדים סוציאליים ואנשי אקדמיה. לארגון חמישה עובדים במשרה חלקית וכ-50 מתנדבים, המפעילים מוקד שירות טלפוני. חלק מהנושאים המטופלים על ידי הארגון משמשים בסיס לעתירות והצעות חוק.

היסטוריה ותחומי פעילות
----------------------

הארגון נוסד בתחילת שנת 2004 בסיוע הקרן לירושלים. 

העמותה הגישה מספר עתירות לבג"ץ לקידום זכויות ניצולי שואה, ובשנת 2014 בעשרות אלפי זקנים בישראל הוכרו כניצולי שואה כדי שיוכלו לקבל את הקצבה המגיעה להם. נוסף על כך, העמותה הגישה תובענה ייצוגית נגד המפקחת על הביטוח ומספר חברות ביטוח בגין ביטול ביטוחי סיעוד קבוצתיים עבור זקנים. בשנת 2010 פעלו יחד עם יו"ר הוועדה לעבודה ורווחה בכנסת לחוקק חוק להשוואת זכויות אלמן ואלמנה בתשלומי קצבת שאירים בקרנות הפנסיה הוותיקות. בשנת 2017, משרד התחבורה הודיע כי בעקבות פעילות העמותה בשיתוף ארגון 15 דקות יינתנו לאזרחים ותיקים הנחות גם בתשלום על נסיעה במונית שירות.

העמותה והעומד בראשה, נתן לבון, זכו במספר פרסים כהוקרה על פעילותם. בשנת 2014 זכו בפרס יו"ר הכנסת לאיכות חיים. הפרס ניתן בין השאר "...על הישגיו [של הארגון] בתחום קידום החקיקה לטובת הקשישים".

מימון
-----

תקציב הארגון נמוך והסתכם ב-2015 בכ-650 אלף ש"ח. העמותה מתבססת רק על תרומות ובאופן עקרוני לא לוקחת כסף מהרשויות. תרומה מחברת "מגדל אחזקות ביטוח ופיננסים" בוטלה לאחר שהארגון הגיש תובענה ייצוגית בשל הפסקת ביטוחי הסיעוד הקבוצתיים. התורמים העיקריים של העמותה בשנים 2018–2019 הם קרן ירושלים ועיגול לטובה. לאחרונה נערך גיוס המונים בפלטפורמת jgive.

מטרות הארגון
------------

* קידום נושאים ציבוריים הקשורים לזכויות קשישים.
* טיפול בבעיות מערכתיות ומדיניות לקויה בנושא.
* פיתוח מערכת חקיקה הולמת בעניין, לרבות חקיקת "חוק זכויות הזקן".
* הגברת המודעות האישית והציבורית לזכויות הקשישים ולרווחתם.
* קידום שיתוף פעולה בינארגוני. הארגון הוא חלק מהפורום לשיקום מערכת הבריאות בישראל.

תחומי הפעילות של הארגון
-----------------------

ארגון "כן לזקן" נותן מענה לזקנים ולמשפחותיהם בנושאים הקשורים לזכויות הקשיש. בין הפונים גם ניצולי שואה להם מסייע הארגון במימוש זכויותיהם.

במישור הציבורי הארגון נמצא בקשר עם קובעי מדיניות, והוא מארגן מאבקים לקידום חקיקה בנושא זכויות הקשישים. בין היתר, הארגון מקדם את הכללת האשפוז והטיפול הסיעודי בסל הבריאות.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של כן לזקן
* כן לזקן, באתר "גיידסטאר ישראל"
* נורית וורגפט, רואים אותם ממטר, באתר הארץ, 6 במרץ 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  יובל בגנו, בג"ץ ידון בעתירה להכרה בעשרות אלפי ניצולי שואה שאינם מקבלים קצבה, באתר מעריב - ידיעות אחרונות, ‏2015
2. ↑  אתר למנויים בלבד אסא ששון, "הונאה מהחמורות שידעה המדינה": תביעה ב-17 מיליארד ש' נגד סלינגר וחברות הביטוח, באתר TheMarker‏, 23 ביוני 2016
3. ↑  חיים ביאור, הגמלאים נגד קרנות הפנסיה: דורשים לבטל את דמי הניהול ולהשוות בין אלמן לאלמנה, באתר TheMarker‏, 3 בפברואר 2010
4. ↑  צבי לביא, בשורה לאלמנים: השוואת זכויות פנסיה לאלמנות, באתר ynet, 24 בנובמבר 2010
5. ↑  הנחות במוניות שירות - פעילות ציבורית, באתר כן לזקן
6. ↑  הוענק פרס יו"ר הכנסת לאיכות חיים 2 בדצמבר 2014, אתר הכנסת
7. ↑  תעודת הפרס באתר הארגון
**קלרה הירשנזון (מישר)** (1878 – 1970) הייתה נציגת העיר יאסי שברומניה לקונגרס הציוני הראשון, צעירת המשתתפים בקונגרס, ולימים - השריד האחרון של משתתפי אותו קונגרס. הייתה מראשוני פרדס חנה.

ביוגרפיה
--------

דיוקנאותיהם של צירי הקונגרס הציוני העולמי הראשון: בשורה התחתונה משמאל: קלרה הירשנזון
נולדה בעיר יאסי שברומניה, בתו של נחום הירשנזון. קיבלה חינוך מסורתי והייתה בעלת הכרה ציונית.

בקונגרס הציוני הראשון, שהתכנס בבזל בשנת 1897, הייתה קלרה הירשנזון אחת משלושת נציגי יאסי לקונגרס. היא הייתה צעירת המשתתפים בקונגרס, כבת תשע עשרה, ואחת הנשים הבודדות בקונגרס. שני הנציגים האחרים מיאסי היו אחיה יעקב הירשנזון וד"ר קרפל ליפה, שהיה זקן המשתתפים, ובתור שכזה נשא את נאום הפתיחה בקונגרס. במהלך הקונגרס היא שוחחה שיחה קצרה עם תיאודור הרצל. תמונתה של הירשנזון נכללת בצילום המפורסם של משתתפי הקונגרס (הקיצונית בשורה התחתונה משמאל).

נסעה רבות לרוסיה עם אחיה בענייני עסקים. בשנת 1905 הם ניצלו מפרעות קישינב.

נישאה למשה שכטר (מישר). הם עסקו בעריכת דין. נולדו להם ארבעה בנים ובת. בשנת 1925 ביקרה עם בעלה בארץ ישראל המנדטורית כדי להשתתף בטקס הפתיחה של האוניברסיטה העברית בירושלים. בעקבות הביקור הם החליטו לעלות לארץ ישראל, ותחילה שלחו את ילדיהם.

בינואר 1931 עלתה עם בעלה לארץ ישראל, והם התיישבו בפרדס חנה, שנוסדה כשנה לפני כן. עסקו בחקלאות ובפעילות ציבורית. יחד עם בעלה הייתה ממקימי קופת מלווה חקלאית. משה מישר היה מועמד מפלגת הציונים הכלליים לבחירות לכנסת.

בשנות ה-60, בקונגרסים הציוניים ה-25, ה-26 וה-27, הייתה מישר-הירשנזון אחרונת המשתתפים מהקונגרס הראשון.

בשנת 1967 נערך כנס מיוחד בבית הנשיא זלמן שזר, שהעניק לה מדליה ובה נחרטה הקדשה מיוחדת לכבודה. באותו טקס הוענקו מדליות גם לדוד בן-גוריון, גולדה מאיר וזלמן שזר עצמו.

עד לאחרית ימיה הייתה קלרה מישר-הירשנזון מוקד משיכה לישראלים, אנשי רוח, סופרים ועיתונאים, שבאו לראיין אותה ולשמוע מזיכרונותיה על השתתפותה בקונגרס הציוני הראשון.

נפטרה בשנת 1970, בגיל 92.

קטגוריה
-------

קישורים חיצוניים
----------------

* ראשון ואחרון בקונגרס הראשון, דבר, 27 בדצמבר 1960
* מי עוד היה בקונגרס הציוני הראשון

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"קלרה הירשנזון"**.
פסי התעבות אשר נוצרו על ידי איירבוס A380

**פס התעבות** הוא שובל שמשאיר מטוס סילון בעת טיסתו בגובה רב באטמוספירה.

שבלים אלו הם עננים המורכבים מגבישי קרח. צורתם ומשך קיומם תלויים בטמפרטורה ובלחות היחסית בגובה שבו המטוס טס.

סיבת היווצרות
-------------

הדלק שבו נעשה שימוש במטוסי הסילון הוא פחמימן. כאשר הוא נשרף הוא פולט פחמן דו־חמצני ואדי מים כחלק מהתהליך הכימי. הגזים נפלטים מן המטוס כאלומה אשר נוצרת בחום רב. המטוס טס בגובה רב שם הטמפרטורה נמוכה מ־40 מעלות צלזיוס מתחת לאפס. האלומה מספיקה להתפשט מעט מאוד לפני שהיא קופאת והופכת לענן גבישי קפוא. אלומה זו היא פס ההתעבות.

תוחלת החיים של פס ההתעבות
-------------------------

מספר גורמים עשויים להשפיע על משך קיומו של פס ההתעבות:

* **עוצמת הרוחות** שמפזרות את הענן תוך זמן קצר למרחב הגדול עד להיעלמותו.
* **ערבול האוויר** – באוויר יש מערבולות קטנות, כתוצאה מזרימה טורבולנטית. מערבולות אלו מביאות את הענן לערבול מהיר עם האוויר במרחב עד שפס ההתעבות נגוז.
* **טמפרטורה ולחות** שמביאות את פסי ההתעבות לידי המראה, כלומר, מעבר ישיר ממוצק לגז. ככל שהסביבה לחה יותר כך משך קיומו של השובל ארוך יותר.

### חשיבות צבאית

לפסי ההתעבות משמעות צבאית שכן הם יכולים לחשוף פעילות חשאית או לספק מודיעין טכנולוגי. 

כאשר מטוס סילון טס בגובה מסוים בשטח האויב, האויב עלול להבחין בפסי ההתעבות שמייצר המטוס וליירט אותו ביתר קלות. לכן, חשוב לדעת את תנאי האטמוספירה כדי לדעת באיזה גובה כדאי לטוס, על מנת שלא ייווצרו פסי התעבות המגלים את מיקום המטוס לאויב. 

החשיבות הגבוהה ביותר היא בתחום טיסות הריגול והצילום בגובה רב, כפי שביצעו (וחלקם מבצעים עד היום) מטוסי U-2, מיג 25 ("פוקסבט") ומטוס ה־SR-71 ("הציפור השחורה").

תאוריות קונספירציה
------------------

 ערך מורחב – **כמטרייל**  

קיימות תאוריות קונסphרציה שונות ברחבי העולם בנוגע לפס ההתעבות, הקרויות "כמטרייל". בין השאר יש הטוענים כי זוהי דרך להשתמש בחומרים שיחזירו את קרינת השמש מכדור הארץ וכך לפעול כנגד ההתחממות הגלובלית.

תמונות נוספות
-------------

* מטוס משאיר שבלים מעל אנטארקטיקהמטוס משאיר שבלים מעל אנטארקטיקה
* שובלי התעבות מעל אזור עם תנועת מטוסים מרובהשובלי התעבות מעל אזור עם תנועת מטוסים מרובה
* תמונת לווין של פסי התעבותתמונת לווין של פסי התעבות

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **פס התעבות** |

* מאיר ברק, מדוע מטוסים מגביהי טוס פולטים עשן לבן?, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 2 ספטמבר 2009
* פס התעבות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  NASA, Contrail Education FAQ

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007553041405171
* GND: 4474072-4
* LCCN: sh85030764
* NARA: 10665617

 |
**פרנץ זונדהיימר** (בגרמנית: **Franz Sondheimer**;‏ 17 במאי 1926 – 11 בפברואר 1981) היה כימאי ישראלי-בריטי שזכה בפרס ישראל למדעים מדויקים לשנת 1960.

קורות חיים
----------

זונדהיימר נולד בשטוטגרט שבגרמניה והיגר עם משפחתו לבריטניה בשנת 1937. בסיום לימודיו התיכוניים הוא החל בלימודי כימיה והשלים את לימודי הדוקטורט בשנת 1948 בקולג' המלכותי למדעים של לונדון. לאחר מכן הוא עבד כחוקר באוניברסיטת הרווארד בארצות הברית (1949–1952) והתקבל לעבודה בחברת הפרמצבטיקה "Syntex" במקסיקו (1952–1956).

בשנת 1956 מונה זונדהיימר לפרופסור וראש המחלקה לכימיה אורגנית במכון ויצמן למדע. הוא חי בישראל כשמונה שנים, במהלכן זכה בפרס ישראל על מחקריו בתחום הפיכתם של פחמימנים לבנזן. בשנת 1963 הוא שב לחיות באנגליה והחזיק בתפקידים באוניברסיטת קיימברידג' (1963–1967) ובקולג' של אוניברסיטת לונדון (1967–1981). במקביל לשהותו בישראל, בין השנים 1961–1963, היה זונדהיימר גם סגן נשיא חברת "Syntex". משנת 1967 היה חבר החברה המלכותית.

בשנת 1981 נפטר זונדהיימר במהלך שהותו באוניברסיטת סטנפורד - ככל הנראה שם קץ לחייו.
אחיו, ארנסט זונדהיימר, הוא פרופסור למתמטיקה באוניברסיטת לונדון.

קישורים חיצוניים
----------------

* קורות חייו באתר אוניברסיטת לונדון קולג'
* פרנץ זונדהיימר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרנץ זונדהיימר, באתר Answers.com (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007378558205171
* GND: 1012560449
* LCCN: no2017071439
* VIAF: 172057467
* WorldCat: lccn-no2017071439

 |
**אפיאלטס** (ביוונית: **Ἐφιάλτης**; המאה ה-5 לפנה"ס) היה יווני איש מליס, שהתפרסם בכך שבזמן קרב תרמופילאי הראה לפרסים מעבר בהרים שדרכו יכלו לאגף את היוונים ולהשמידם. מאז הפך שמו מילה נרדפת לבוגד ביוון.

ביוגרפיה
--------

כאשר פלשו הפרסים ליוון, התבצרו 300 לוחמים ספרטנים תחת פיקודו של לאונידס הראשון במעבר צר המכונה תרמופילאי, הקרב זכה לכינוי קרב תרמופילאי. בזכות המעבר הצר ושיטת הפלנקס הצליחו היוונים לעכב בהצלחה את הצבא הפרסי הגדול פי כמה. אולם בוגד יווני הגיע אל מלך פרס חשיארש הראשון והציע לו להראות לו מעבר צר בהרים שאפשר לאגף את הצבא היוני, בתמורה לטובות הנאה.

הרודוטוס מציין שהמעבר הסודי היה מוכר היטב לתושבי המקום. ככל הנראה זהות הבוגד לא הייתה ברורה - הרודוטוס מציין כחשודים אפשריים גם את אוניטס בן פנגורוס איש קריסטוס ואת קורידלוס מאנטיקרה, אולם סבור שאפיאלטס בן אורידמוס הוא האשם האמיתי. הוא שואב חיזוק לדבריו מהעובדה שהוא הפך למבוקש בידי היוונים לאחר הקרב.

המלך שלח את מצביאו הידרנס יחד עם אפיאלטס אל המעבר. הם הלכו כל הלילה דרך יער אלונים כשהגיעו לפסגת ההר נתקלו בבני פוקיס שהוצבו שם לשמירה בידי לאונידס. הידרנס נבהל משום שסבר שאלו הספרטנים, אולם אפיאלטס הרגיע אותו ואמר שאלו הפוקים. אלו האחרונים נבהלו גם הם משום שסברו שהפרסים יוצאים להתקפה על פוקיס. הם נסוגו מערבה ותפסו עמדות, אולם הפרסים התעלמו מהם והמשיכו מזרחה. עם עלות השחר הבחינו הספרטנים בפרסים המתקרבים. לאונידס הורה במהירות לבעלי בריתו לסגת בטרם יחסמו הפרסים את דרכי המילוט. במקום נותרו 300 ספרטנים, 700 תספאים, ו-2,000 תבאנים. 

כשעלתה השמש התקיפו הפרסים בלי לחכות להידרנס. התפתח קרב קשה במהלכו נהרג לאונידס. בהמשך הקרב הצטרף הידרנס למערכה והספרטנים נהרגו עד אחד.

אפיאלטס לא הרוויח דבר מהקרב, שכן כישלונותיהם של הפרסים בקרבות סלמיס ופלטאיה הכריחו אותם לסגת מיוון. הוא הפך כאמור למבוקש ביוון, הוא נמלט לתסאליה וכאשר חזר נרצח בידי יווני בשם **אתינדס**. הרודוטוס כותב שאתינדס לא רצח אותו בגלל הפרס שהבטיחו הספרטנים אלא בגלל סיבה אחרת שאותה הוא לא מציין. אולם למרות זאת אתינדס קיבל מהספרטנים את הפרס המובטח.

בתרבות
------

בסרט 300 הספרטנים (1962), אפיאלטס מגולם בידי קירון מור. הוא מסגיר את הספרטנים לפרסים בגלל חמדנותו, וכן בגלל אהבה נכזבת לספרטנית יפה.

בסרט 300 (2007), אפיאלטס הוא יווני גיבן. הוא מציע את עזרתו ללאונידס, אולם הוא דוחה אותו בגלל מומו, שיהרוס את המבנה של הפלנקס. כנקמה, אפיאלטס מסגיר את הספרטנים.

עד היום השם אפיאלטס משמש ביוון שם נרדף לבגידה, כמו יהודה איש קריות בנצרות, וידקון קוויזלינג בנורווגיה, בנדיקט ארנולד בארצות הברית, ואנדריי ולאסוב ברוסיה.

לקריאה נוספת
------------

* הרודוטוס. **היסטוריה**. תרגמו וכתבו מבואות: בנימין שימרון ורחל צלניק-אברמוביץ. פפירוס, בית ההוצאה - אוניברסיטת תל אביב, 1998.
* **כתבי הירודוטוס**. מתורגמים מיוונית עם מבוא והערות מאת ד"ר אלכסנדר שור. ירושלים, ראובן מס, תרצ"ה. העתק דיגיטלי באתר "דעת".

הערות שוליים
------------

1. ↑  הרודוטוס, ספר ז', 214.
2. ↑  הרודוטוס, ספר ז', 213.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 119205025
* VIAF: 59889246
* WorldCat (עם VIAF): 59889246

 |
"**חופשיי הגליל**" (בערבית: **أحرار الجليل**, תעתיק מדויק: **אחראר אלג'ליל**) הם חוליית טרור של ערביי ישראל, שפעלה בכפר כנא ובכפר מנדא בשנים 2002–2004. החוליה נחשפה בשנת 2004 וחבריה נעצרו. לאחר חשיפת החוליה ממשיכים גורמים עלומי שם להזדהות בשם זה, ולקבל את האחריות על פיגועי טרור, המבוצעים לרוב על ידי אנשים יחידים, שלא ניתן להוכיח את הקשר שלהם לארגון כלשהו, ואשר לא שרדו את הפיגוע שביצעו. 

אף על פי זאת, יש בגורמי הביטחון ספק אם הארגון היה קיים מעבר לפעילות המתוארת להלן [דרוש מקור].

פעילות
------

תחילת הארגון בהתארגנות של מספר צעירים תושבי כפר כנא וכפר מנדא בשנת 2002. ב-18 באפריל 2004 ירו חברי החוליה עלא מוסא ומוחמד ח'טיב ענבתאווי לעבר רכבי סיור של משמר הגבול בצומת בית רימון. הפיגוע סוכל, לאחר ירי של אנשי מג"ב לעבר השניים. מוחמד נהרג, ומוסא נעצר. בבדיקת מז"פ הסתבר שהנשק בו השתמשו הוא נשקו של החייל אולג שייחט, שנחטף ונרצח מספר חודשים לפני כן.

בחיפוש בביתו של עלא מוסא נמצא מכתב התאבדות המעיד על כוונתו להפוך לשהיד.

קודם לכן, חברי החוליה יידו בקבוקי תבערה לעבר רכבי משטרה וכן ניסו לחטוף חיילים ושוטרים בצומת גולני, ואף יזמו פניות לחיילים והציעו להם טרמפ, אך לא הצליחו. אחד מחברי החוליה קיבל "משימת מבחן" - לדקור יהודים בקניון חיפה, אך לא ביצע זאת.  

במקרה של שייחט היה זה הוא שפנה אליהם בעת שעמדו בצד הכביש בצומת בית רימון.

ביולי 2004 דקר אחיו של מוחמד ח'טיב את החייל אלכסיי פרוטופופוב בצומת גולני, בטענה כי המדובר בנקמה על מות אחיו.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  רופא-אופיר, שרון (2004-07-21). "חייל נדקר בצומת גולני; תושב כפר כנא: "זאת נקמה"". *Ynet*. נבדק ב-2023-09-08.
2. ↑  רופא-אופיר, שרון (2004-05-10). "המשטרה מגלה: חשוד חדש ברצח אולג שייחט". *Ynet*. נבדק ב-2023-09-08.
3. ↑  רועי נחמיאס ושרון רופא אופיר, "חופשיי הגליל אחראים לתקרית בעיר העתיקה", באתר ynet, 13 באוגוסט 2007
**נקודת אקנר** (באנגלית: **Eckener Point**) היא לשון יבשה, בחוף המערבי של חצי האי האנטארקטי, באזור חוף דאנקו של ארץ גרהאם שבאנטארקטיקה.

נקודת אקנר מהווה את הצד הצפון-מזרחי של הכניסה למפרץ שארלוט, והן את הצד המערבי של הכניסה למפרצון לאטינקה.

הנקודה מהווה את הקצה המערבי של חצי האי פפור (ונטימילייה).

היסטוריה
--------

### גילוי הנקודה

לשון היבשה התגלתה ומופתה לראשונה על ידי אדריאן דה ז'רלאש שעמד בראש המשלחת האנטארקטית הבלגית שחקרה את האזור בשנים 1897 – 1899.

לשון היבשה צולמה מהאוויר על ידי הסקר האווירי של שטחי חסות איי פוקלנד בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1956 – 1957.

אזור לשון היבשה מופה על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד בעקבות סקרים על הקרקע, שנערכו על ידי משלחת חקר שיצאה מנקודת פורטל בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1957 – 1959.

### מקור השם

שמה של הנקודה ניתן לה בשנת 1960 על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים של בריטניה.

לשון היבשה נקראת על שם הוגו אקנר (Hugo Eckener), חלוץ גרמני בתחום התעופה של ספינות אוויר, שהיה הנשיא האחרון של חברת אירוארקטיק (Aeroarctic), חברה בינלאומית לחקר האזור הארקטי עם ספינות אוויר, בין השנים 1929 – 1937.

אקנר הטיס את ספינת האוויר הגראף צפלין במשך יותר מ-600 טיסות כולל טיסה ארקטית ארוכה בשנת 1931.

שם זה ניתן, בהתאם לשמות אתרים אחרים באזור, הנקראים על שם חלוצים בתחום התעופה.

לקריאה נוספת
------------

• Woehler, Eric J, Louise Blight, and Ian Bullock, **Ornithological Observations at Eckener Point, Antarctic Peninsula**, Polar Record 46.03 (2010): 279–281, doi:10.1017/S003224740999012X

קישורים חיצוניים
----------------

* נקודת אקנר באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* נקודת אקנר באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת אוסטרליה
* נקודת אקנר באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* נקודת אקנר באתר marineregions
* תצלום לוויין של אזור הנקודה, תוך סימון אתרים נוספים באזור באתר copernix

הערות שוליים
------------

1. ↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  מידע גאוגרפי והיסטורי באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
4. 1 2  מידע גאוגרפי על מפרצון לאטינקה
**סַמְרָן מַקְרִיס** (שם מדעי: ***Erethizon dorsatum***) או **דורבן צפון אמריקאי** וכן **סמרן צפון אמריקאי** הוא מכרסם דמוי דורבן קוצני גדול והוא המין היחיד ממשפחת הסמרניים הנפוץ בטבע באמריקה הצפונית, והוא המכרסם הגדול ביותר ביבשת זו לאחר הבונה הקנדי. הוא מין יחיד בסוגו.

**אורך**: 60–90 ס"מ בממוצע.

**משקל**: 3.5–18 ק"ג בממוצע.

**תפוצה**: הסמרן נפוץ מקנדה ועד צפון מקסיקו בעיקר באזורי יערות מחטניים, אך גם במדבריות, הרים וטונדרה. הם נוהגים לקנן במאורות בעצים חלולים או סלעים.

**אויבים**: לסמרן יש מעט מאוד אויבים והוא מתגונן מפניהם על ידי הצלפות בזנבו הקוצני מולם. טורפיו הם בעיקר סמוריים שונים, פומה, זאבים, דובים ועופות דורסים כגון עיט ואוח וירג'יניה. מצד האדם הסמרן אינו בסכנה חמורה.

תת-מיני הסמרן:

* *E. d. dorsatum*
* *E. d. bruneri*
* *E. d. couesi*
* *E. d. epixanthum*
* *E. d. myops*
* *E. d. nigrescens*
* *E. d. picinum*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סמרן מקריס** בוויקישיתוף
* סמרן מקריס, באתר ITIS (באנגלית)
* סמרן מקריס, באתר NCBI (באנגלית)
* סמרן מקריס, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* סמרן מקריס, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* סמרן מקריס, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  סמרן מקריס באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  ע"פ החלטות האקדמיה

* 
* 
* 
* 
* 
* זוג סמרניםזוג סמרנים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007533971305171

 |
**אַלִיס קֶרְטֵס** (בהונגרית: **Kertész Alíz**; נולדה ב-17 בנובמבר 1935) היא מתעמלת יהודייה-הונגרייה בעבר, אלופה אולימפית (מלבורן 1956) וסגנית אלופת עולם (רומא 1954) ומאמנת התעמלות.

ביוגרפיה
--------

קרטס הייתה משנת 1949 מתעמלת באגודת הספורט "פּוֹשְטָה" (בהונגרית: דואר) בבודפשט ומשנת 1954 ב"הוֹנְוֵוד" ("מגן המולדת" בהונגרית – אז אגודת הספורט של הצבא ההונגרי). בין השנים 1954–1960, הייתה חברת נבחרת הונגיה בהתעמלות.

באליפות העולם שנערכה ברומא בשנת 1954 זכתה קרטס במדליית כסף בתחרות הקרב-רב קבוצתית (518.280 נקודות), אחרי ברית המועצות (524.310 נקודות) ולפני צ'כוסלובקיה (511.750 נקודות). בתחרות קרב רב אישי היא סיימה במקום 11 בתוצאה של 73.440 נקודות, שלישית מבין המתעמלות ההונגריות.

באולימפיאדת מלבורן (1956) היא זכתה בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בתחרות הקבוצתית עם מכשירים ובמדליית כסף בתחרות קרב-רב קבוצתית, ביחד עם אנדריאה בודו, אגנס קלטי, מרגיט קורונדי, ארז'בט קוטלש ואולגה טאש. בתחרות קרב-רב אישי היא דורגה במקום 61, לאחר שנאלצה לפרוש מתרגיל החופשי סוס קפיצות ואיבדה נקודות רבות. היא סיימה מקום שישי בתרגיל מקבילים מדורגים (18.633 נקודות), מקום 23 בתרגיל קורה (17.966 נקודות) ומקום 34 בתרגיל קרקע (18.033 נקודות).

באליפות העולם שנערכה במוסקבה בשנת 1958 היא סיימה במקום חמישי בתחרות הקבוצתית (365.387 נקודות) בפער קטן אחרי רומניה שזכתה במדליית ארד (367.020 נקודות). בתחרות קרב-רב אישי היא סיימה במקום 26 בתוצאה של 72.864 נקודות, שלישית מבין המתעמלות ההונגריות.

בשנת 1960 פרשה קרטס פרשה מספורט תחרותי.

קרטס סיימה את המכללה לחינוך גופני בשנת 1960 במסלול הוראה, בשנת 1967 במסלול מאמנת התעמלות ובשנת 1974 תואר שני כמאמנת התעמלות. לאחר פרישתה מספורט פעיל אימנה במרכז הספורט ונוער (KSI) ולאחר מכן אימנה באגודת הספורט וַאשַאש בודפשט. בין השנים 1981 עד 1982 כיהנה כקפטן האיגוד של נבחרת הנשים להתעמלות של הונגריה. משנת 1982 הייתה מרצה לחינוך גופני באוניברסיטת אטוואש לורנד. פרשה לגמלאות בשנת 1988 ומאז עוסקת בתחום אימוני הכושר.

פרסים
-----

* פרס הכרה גבוה לאומי (1954)
* צלב הרפובליקה ההונגרית דרגה 2 (1996)
* פרס הישגים בהתעמלות (2011)
* מדליית נשיא הונגריה (2011)

ספרים
-----

* התעמלות נשים (1976)
* סודי בהחלט. רק לנשים (1984)

לקריאה נוספת
------------

* מי ומי בספורט ההונגרי (הו') II. kötet (I–R). Szekszárd: Babits. 1995. 101. מסת"ב 963-495-011-6
* על אליס קרטס Alice Kertesz (angol nyelven). jewsinsports.org. [2010. december 5-i dátummal az eredetiből archiválva. (Hozzáférés: 2012. október 20.) (באנגלית)

קישורים חיצוניים
----------------

* אליז קרטס, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי
* אליז קרטס, באתר olympedia.org

הערות שוליים
------------

1. ↑  אליז קרטס בת שבעים.
2. ↑  תולדות ה-KSI (בהונגרית)
**זאבי רוט** (נולד ב-14 במרץ 1978, ה' באדר ב' ה'תשל"ח) הוא יזם, שחקן, מרצה, מנטור והמייסד של "רב גן" - רבנות גן ישראלית.

זאבי רוט בגן הילדים מדבר מהבטן עם צביקה הבובה .

ביוגרפיה
--------

נולד בראשון לציון וגדל כפר סבא. למד בבית הספר ממ"ד "בר-אילן", בישיבת בני עקיבא ברעננה ובישיבת ההסדר קריית שמונה. בצה"ל שירת בסיירת מטכ"ל. עקב ניתוח הרניה הועבר ליחידת הלוט"ר בה שירת עד לשחרורו.

קריירה
------

בשנת 2006, עבד רוט במשרד הפרסום פוגל אוגלבי כקופירייטר במחלקת האינטראקטיב.

לאחר כשנה, הוא פיתח את הרעיון למיזם 'תרמת', בו הגולשים צופים בפרסומות, עונים על שאלות רלוונטיות ומתוגמלים בסכום כספי, אותו הם יכולים לתרום לעמותה לבחירתם. במקביל, עסק בניהול הפיתוח של מערכות CRM ו-ERP לעמותות.

עשייה ציבורית
-------------

בשנת 2009, העביר רוט פעילות תורנית בגן הילדים בו בנו התחנך. עקב הצלחת הפעילות, החליט רוט להתנדב במספר גני ילדים שונים במשך כשנה, והחל לגבש שיטת עבודה מיוחדת עבור דמות רב הגן.

לאחר כ-6 שנות פעילות בשכר בכ-60 גני ילדים, ייסד רוט את לימודי תוכנית "רב גן" - הכשרה מעשית לתפקיד של רב גן אשר מתקיימת באוניברסיטת בר-אילן מדי שנה בפיקוחו של הרב יצחק שטיינברג, בנשיאותם של הרב שלמה אבינר והרב חיים דרוקמן ובשיתוף ד"ר מיכאל אבולעפיה ועמותת 'בדרכי אבות',

ההסמכה מתרכזת בכלים היוצרים חיבור בין רב הגן לילדים למען חיזוק התודעה וההבנה באמונה וביהדות.

נכון לחודש מרץ 2022, הוכשרו למעלה מ-50 רבני גן במסגרת תוכנית זו.

בשנת 2015 עקב ביקוש רב, ייסד רוט את "רבנות גן ישראלית" אשר מפעילה דמויות תורנויות הנקראות 'רב גן' ב-550 גנים שונים ברחבי הארץ עבור הצגות שונות בנושאים חינוכיים.

במקביל, רוט החל לכתוב ולשחק בתוכנית 'סיפור ילדותי' העוסקת בפרשת השבוע לילדים בערוץ הידברות, ולאחר מכן כתב ושיחק בתוכנית 'סיפורי קסם' על אגדות חז"ל בערוץ מאיר לילדים המוקרנת בערוץ.

פיתוח נוסף של רוט הוא מיזם 'חכם לב' המיועד לבני נוער ועוסק בחיבור עצמי באמצעות טכניקות משחק, אימפרוביזציה, דמיון מודרך ופלייבק.

רוט עומד גם מאחורי 'בובה של תרפיה', יוזמה בה הוא מבצע פעילות של תרפיה עבור מחלקות ילדים בבתי חולים תוך שימוש בבובת יד ופתמות (דיבור מהבטן).

עם הרב שלמה אבינר בטקס סיום קורס רב גן. בבית חיבה בירושלים
כיום, מעבר לעיסוקיו, מרצה רוט בכנסים של מבוגרים ובני נוער בנושא "הגשמה עצמית דרך האמונה", משמש כמנטור למיזמים בעלי נופך אידיאליסטי ולומד הסמכה לרבנות.

מספריו
------

קונטרס 'בואי לגני' שנכתב יחד עם תלמידו ועוסק בתורת ה"רב גן" בגני הילדים.

תעודות
------

הסמכה כקופירייטר - תרצה גרנות AAC (2004)

לימודי פלייבק בשילוב כלים פסיכודרמטיים - אסף פניאל 2014

חיים אישיים
-----------

רוט נשוי ואב לחמישה והם מתגוררים בחריש.

קישורים חיצוניים
----------------

* רב גן - המרכז לדרמה יהודית לילדים בהנהלת זאבי רוט, סרטון בערוץ היוטיוב
* התכנית סיפור ילדותי פרשת ויחי, ערוץ הידברות עם זאבי וצביקה הבובה, בערוץ היוטיוב
* התכנית סיפורי קסם, ערוץ מאיר, סרטון בערוץ היוטיוב
* אתר רב גן - רבנות גן ישראלית
* יצחק טסלר, כבוד הרב בא לגן, באתר וואינט, 12 ביולי 2016
* יהודה שלזינגר, יהדות זה שמחה, באתר ישראל היום, 15 באוקטובר 2016
* זאבי רוט - רב גן ישראלי - פרק ארבעים וחמישה, באתר פודקאסט תרבות יהודית
* ראיון עם זאבי רוט בערוץ 2, בערוץ היוטיוב
* שמעון כהן, מה עושה רב בגן ילדים?, באתר ערוץ 7, 6 ביולי 2016
**קיק אגוזים אמריקאי** (שם מדעי: ***Nucifraga columbiana***) הוא מין של ציפור שיר ממשפחת העורביים החיה במערב אמריקה הצפונית לאורך יערות ואזורים הרריים באמריקה מקולומביה הבריטית בצפון עד לניו מקסיקו בדרום.

אורכו של קיק האגוזים 23–30 ס"מ ומשקלו 130 גרם. הוא בעל גוף אפור בהיר עם עיניים ומקור שחורים וגדולים. מקור זה מעוצב לפיצוח זרעים. הכנפיים שחורות ומעט לבנות בקצוותיהם וכך גם הזנב. הוא מזכיר מאוד את העורבני, אך בעל מקור ארוך וחזק יותר.

הקיק ניזון בעיקר מזרעים באצטרובלי אורנים (צנוברים) ממינים שונים והוא יכול לאכול 1–15 זרעים ביום. הוא שובר את האצטרובלים במקורו וחלק מהזרעים הוא מפזר במגוון אתרים מוחבאים, כנראה כדי שלא יימצאו כולם על ידי סנאים. בעונה אחת הוא יכול להחביא 98,000 זרעים. בנוסף הוא ניזון מחרקים, פירות ופירות יער שונים ובעלי חיים קטנים וגם מנבלות.

לציפור זו יכולות זיכרון גבוהות. היא יכולה לזכור 75% מהזרעים שהיא מאחסנת. שאר הזרעים מצליחים לנבוט בהצלחה לאור שיטות האחסון של הקיק.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קיק אגוזים אמריקאי** בוויקישיתוף
* קיק אגוזים אמריקאי, באתר ITIS (באנגלית)
* קיק אגוזים אמריקאי, באתר NCBI (באנגלית)
* קיק אגוזים אמריקאי, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  קיק אגוזים אמריקאי באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007552232205171

 |
**עבודה בעגלות בארצות הברית** היא תופעה שבמסגרתה ישראלים (במיוחד צעירים לאחר שירותם הצבאי) עובדים בעגלות מכירה ברחבי ארצות הברית - בעיקר בקניונים מסחריים. בעגלות אלו נמכרים בעיקר מוצרי קוסמטיקה ואף מוצרים המיוצרים בים המלח. בדרך כלל עבודה זו (היכולה להוביל לרווח של כעשרות אלפי דולרים) אינה חוקית ואף עלולה להוביל למאסר ולאיסור חזרה לארצות הברית. חוסר החוקיות של העבודה בדרך כלל נובע משיטות המכירה האגרסיביות, הלבנות הון ומחוסר אישורי עבודה של העובדים אשר מגיעים מישראל עם אשרות תיירים בלבד. בנוסף על כך, המעסיקים בעגלות נוטים להשתמש באופן בעייתי באשרותh2b, שמאפשרות להעסיק עובדים זרים לא מקצועיים באופן זמני. ביוני 2011 הקונסוליה האמריקנית בתל אביב השיקה קמפיין שנועד לשכנע צעירים ישראלים להימנע מעבודה זו כי אינה חוקית.

מקרה בולט התפרסם בנובמבר 2014, כאשר עומר גור גייגר (מייסד חברת המכירות "רסקו" שהעסיקה כ-140 איש והרוויחה מיליוני דולרים ברחבי ארצות הברית) נידון לשש וחצי שנות מאסר לאחר שהורשע ב-34 סעיפים שכללו העלמת מס של מיליוני דולרים ועידוד לעבודה בלתי חוקית.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אתר למנויים בלבד חגי עמית, הסיפור של עומר גור - מלך העגלות בארה"ב שהתרסק, באתר TheMarker‏, 4 בנובמבר 2016
2. ↑  אירה אימרגליק‏, "מי שמבטיח עבודה חוקית בעגלות בארה"ב - פשוט משקר", באתר וואלה!‏, 11 במרץ 2016
3. ↑  אטילה שומפלבי, ארה"ב נגד ישראלים בעגלות: "תיכלאו עם אנסים", באתר ynet, 21 ביוני 2011
4. ↑  מערכת ישראל היום, סופו של "מלך העגלות" בארה"ב: ישראלי הורשע בהעסקת עובדים לא חוקיים, באתר ישראל היום, 1 בנובמבר 2016
**פרובינציית ייליך-קלווה-ברג** (בגרמנית: **Provinz Jülich-Kleve-Berg**) הייתה פרובינציה של פרוסיה מ-1815 עד 1822. ייליך-קלווה-ברג הוקמה בשנת 1815 משטחים שסופחו על ידי ממלכת פרוסיה מצרפת והדוכסות הגדולה של ברג, ופורקה בשנת 1822 כאשר אוחדה עם הדוכסות הגדולה של הריין התחתון ויצרה את פרובינציית ריינלנד. קלן הייתה בירת המחוז.

היסטוריה
--------

לאחר המלחמות הנפוליאוניות, קונגרס וינה החזיר את דוכסות קלווה לממלכת פרוסיה, אשר שילב את השטחים עם שאר נחלות הריין שנלקחו בחזרה מצרפת (חלרה הפרוסית ונסיכות מורס) עם האדמות הרייניות שנרכשו בווינה - דוכסות ייליך ודוכסות ברג יחד עם חלקים מנסיכות הבוחר מקלן והעיר החופשית וההנזה של קלן ועוד כמה טריטוריות קטנות יותר.

ב-30 באפריל 1815, השלטונות הפרוסיים ארגנו מחדש את מדינות הממלכה ל-10 מחוזות *Verordnung wegen verbesserter Einrichtung der Provinzialbehörden*, אשר ייליך-קלווה-ברג הייתה אחת מהם. שם המחוז התייחס לדוכסויות המאוחדות של יוליך-קלווה-ברג, טריטוריה לשעבר של האימפריה הרומית הקדושה שהכילה את רוב האזור.

בירת הפרובינציה הייתה קלן, כאשר המחוז חולק ל-Regierungsbezirke (מחוזות) של דיסלדורף, קלווה וקלן החל מה-22 באפריל 1816. נשיא המחוז היה פרידריך, רוזן סולמס-לאובאך.

ב-22 ביוני 1822, צו של הקבינט הפרוסי איחד את המחוז עם הדוכסות הגדולה של הריין התחתון, עם בירתה בקובלנץ, כדי ליצור את פרובינציית ריינלנד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרובינציית ייליך-קלווה-ברג** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb12234782g (data)
* VIAF: 137235328
* WorldCat (עם VIAF): 137235328

 |
**סרה מוטבאנג** (באנגלית: **Sera Motebang**; נולד ב-1 במאי 1995 בלסוטו) הוא כדורגלן מלסוטו המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת רויאל AM מליגת העל הדרום-אפריקאית ובנבחרת לסוטו.

קריירת מועדונים
---------------

מוטבאנג נולד בלסוטו והחל את הקריירה המקצוענית שלו במטלאמה המקומית.

לקראת עונת 2019/2020 עבר לבלומפונטיין סלטיק מליגת העל הדרום-אפריקאית. ב-25 באוגוסט 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 0-0 נגד ברוקה במסגרת הליגה. ב-28 באוגוסט הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 2-1 לממלודי סאנדאונס, גם כן במסגרת הליגה. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות, בהן ערך 38 הופעות ליגה והבקיע תשעה שערים.

לאחר פירוק בלומפונטיין סלטיק ורכישת רישיונה על-ידי רויאל AM לקראת עונת 2021/2022, החל לשחק במדי רויאל AM בליגת העל הדרום-אפריקאית.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-29 במרץ 2016 ערך מוטבאנג את הופעת הבכורה שלו בנבחרת לסוטו, בניצחון 2-1 על נבחרת איי סיישל במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2017. ב-12 ביוני הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 3-0 על נבחרת מאוריציוס במסגרת גביע אפריקה הדרומית 2016.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"סרה מוטבאנג"**.
**פיטר נוויל ליוארד פירס** (אנגלית: **Sir Peter Neville Luard Pears**; ‏22 ביוני 1910, פרנהאם, סאריי, אנגליה - 3 באפריל 1986, אלדבורו, אנגליה) היה זמר טנור אנגלי וחברו לחיים של המלחין בנג'מין בריטן.

חייו
----

פירס למד מוזיקה בקבל קולג', אוקספורד והיה נגן עוגב בהרטפורד קולג', אך עזב לפני קבלת התואר. בהמשך למד פיתוח קול ושירה במשך שני סמסטרים בקולג' המלכותי למוזיקה.

פיטר פירס פגש את בריטן בשנת 1934, כשהיה חבר ב"זמרי ה-BBC". פירס ובריטן הופיעו ברסיטל המשותף הראשון שלהם בשנת 1937 בבאליול קולג', אוניברסיטת אוקספורד. לאחר מכן נסעו יחד לאמריקה. בשובם, ביצעו יחד את "שבע הסונטות של מיכלאנג'לו" שחיבר בריטן, בוויגמור הול בלונדון, ואחר כך הקליטו אותן לחברת EMI, הקלטתם המשותפת הראשונה.

רבות מיצירותיו של בריטן מכילות תפקיד ראשי לטנור, שנכתב במיוחד בשביל פירס. בין אלה הנוקטורן, הסרנדה לטנור, קרן וכלי קשת, המזמורים, האופרות "פיטר גריימס" ו"אלברט הרינג" (תפקידים ראשיים), "אוון וינגרייב" (סר פיליפ וינגרייב), "בילי באד" (קפטיין ויר), "טבעת החנק" (קווינט), "מוות בוונציה" (אשנבאך) ושלושת ה"משלים כנסייתיים".

פירס היה שותף לכתיבת הליברית ל"חלום ליל קיץ" ויצר בו אחד מתפקידיו הקומיים המעטים: כפלוט מתקן המפוחים הציג פרודיית דראג של ג'ואן סאת'רלנד בסצנת השיגעון של "לוצ'יה די למרמור".

קולו היה שנוי במחלוקת, יוצא דופן מבחינה ווקאלית, שתואר כ"יבש" ו"לבן". נאמר עליו, באכזריות, שהיה לו צליל אחד טוב, מי טבעי, טרצה מעל הדו האמצעי, ומשום כך האריה המכרעת של "פיטר גריימס", "עכשיו הדובה הגדולה והפליאדות", כתובה בעיקר על הצליל הזה. איכות קולו לא התאימה להקלטות, אבל אין ספק, שהצטיינה בארטיקולציה ובגמישות קולית, שבריטן ידע לנצל.

הופעתו הראשונה הייתה במטרופוליטן אופרה באוקטובר 1974 בתפקיד אשנבאך ב"מוות בוונציה". הוא שר בקביעות בקובנט גארדן ובבתי אופרה אחרים חשובים באירופה ובארצות הברית.

פירס היה גם פרשן בעל שם ללידר של שוברט, על פי רוב עם בריטן כמלווה, והצטיין כמטיף (תפקיד האוונגליסט) בפאסיונים של באך.

פירס קיבל תואר אבירות ב-1978.

פיטר פירס נקבר בחצר הקבורה של כנסיית סיינט פיטר וסיינט פול באלדבורג, סאפוק, אנגליה, וקברו צמוד לזה של בנג'מין בריטן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פיטר פירס** בוויקישיתוף

* פיטר פירס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* פיטר פירס, באתר AllMusic (באנגלית)
* פיטר פירס, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* פיטר פירס, באתר Discogs (באנגלית)
* פיטר פירס, באתר Songkick (באנגלית)
* תמונות של פיטר פירס
* פיטר פירס, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* פיטר פירס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007446304105171
* BNE: XX1063273
* BnF: cb13998480h (data)
* CiNii: DA07560331
* GND: 119072998
* ICCU: SBLV020396
* ISNI: 0000 0001 2128 3765
* LCCN: n82243275
* MusicBrainz: 42bafa3f-9f6f-45e5-bf7e-12f95f0fa6eb
* NKC: xx0032015
* NLA: 36175416
* NTA: 071463909
* SELIBR: 265175
* SNAC: w65d92xv
* SUDOC: 05690035X
* Trove: 1224266
* VIAF: 37112277
* WorldCat: lccn-n82243275

 |
**הקהילה היהודית בניז'ני נובגורוד** היא אחת הגדולות ברוסיה. בית הכנסת של הקהילה נמצא ברחוב גרוזינסקאיה 5 א בעיר. הקהילה כוללת את בית הספר היהודי המקיף, אור אבנר; הגן גן מנחם; ישיבת תומכי תמימים של חסידות חב"ד ומחנה הקיץ לבנים ולבנות, גן ישראל.

היסטוריה
--------

יהודים חיו בניז'ני נובגורוד מאז המאה ה-19, לאחר שחוקי האימפריה הרוסית אסרו על היהודים להתגורר במרכז רוסיה ואפשרו להם להתיישב רק בתחום המושב. רק סוחרים מהגילדה העליונה וחיילים בדימוס של הצבא הקיסרי יכלו לחיות שם. עם זאת, הסחר הגבוה והפיתוח התעשייתי של ניז'ני נובגורוד משך אנשים ויהודים החלו להגיע לניז'ני נובגורוד מאזורי המערב של האימפריה. רוב המהגרים היו סוחרים. הם הגיעו לניז'ני נובגורוד לירידי סחר שונים באזור היריד המקומי המפורסם. אך עד 1840 לא הייתה בעיר קהילה יהודית קבועה, שהתקבלה בעקבות צו של הצאר שהחל לגייס יהודים לשירות צבאי.

הקהילה של ניז'ני נובגורוד הוקמה על ידי חיילי הצאר, מכיוון שחייבים חיילים להתגורר בעיר בה שירתו. לאחר מכן הם הפכו לסוחרים והקהילה החלה לפרוח. עם פרוץ המהפכה ומלחמת האזרחים הרוסית, נרדפו יהודי העיר והקהילה השתקמה רק לאחר התפרקות ברית המועצות ומאז 1990, משמים חסידי חב"ד כמנהיגי הקהילה המקומית.

בית הכנסת ניז'ני נובגורוד
-------------------------

 בית הכנסת ניז'ני נובגורוד.
בשנת 1850 מנתה קהילת ניז'ני נובגורוד 300 איש והיו 3,000 איש בשנת 1913. בית הכנסת הוקם בתקופה שבין 1881 ל-1883. את בית הכנסת ניהל רב ראשי. שם הקימו ישיבה וקיימו שירותי דת, צדקה והלוויות.

בשנת 1938 כל בתי הכנסת והמועדונים היהודיים פורקו. בית הכנסת הוקם מחדש בשנת 1991 לאחר נפילת המשטר הסובייטי.

כיום
----

תחיית הקהילה היהודית החלה בשנת 1989, כאשר כמה ערים יהודיות משפיעות ארגנו את מועדון התרבות היהודי. בהמשך, ליפה גרוזמן רשם רשמית את הקהילות הדתיות והחל לנקוט בפעולות להחזרת מבני בית הכנסת לידי הקהילה. בספטמבר 1991 הביא לפתיחת בית הספר היהודי וב-17 באפריל בית הכנסת קיים טקס פתיחה רשמי לאחר שיפוץ שנערך בו.

בשנת 1989 מונה אדוארד מ' צ'פרק לראש הקהילה היהודית של ניז'ני נובגורוד. בשנת 1999 הגיע שמעון ברגמן לניז'ני נובגורוד כדי לשמש כרבה הראשי של העיר. תחת הנהגתו עודכן המניין היומי בבית הכנסת, ומוסדות יהודיים שונים נפתחו בעיר: בית הספר אור אבנר-חב"ד; הגן, גן מנחם; מועדון נוער; וקייטנה עם ישיבת פנימייה, שיעורי תורה ופעילויות שונות לחגים. שנתיים אחר כך נבנה מקווה לנשים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הקהילה היהודית בניז'ני נובגורוד** בוויקישיתוף
* הקהילה היהודית בניז'ני נובגורוד (אורכב 25.10.2019 בארכיון Wayback Machine)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Nizhny Novgorod Jewish Community". אורכב מ-המקור ב-2018-04-16. נבדק ב-11 בדצמבר 2009. `{{cite web}}`:  (עזרה)
**האי רוטשילד** (באנגלית: **Rothschild Island**) הוא אי טרשי שחור, המכוסה ברובו קרח, בסמוך לאי אלכסנדר, שבאנטארקטיקה.

האי ממוקם 8 קילומטרים ממערב לחוף הצפוני של האי אלכסנדר; והוא ממוקם בכניסה הצפונית למצר וילקינס.

מעל שטחי האי מתנשאות פסגות הרי דסקו.

היסטוריה
--------

### גילוי ומיפוי האי

האי התגלה ממרחק על ידי המשלחת הצרפתית הרביעית לאנטארקטיקה אשר חקרה את אנטארקטיקה בין השנים 1908 – 1910, בפיקודו של ז'אן-באטיסט שארקו.

האי נחקר בשנית על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם בין ה-15 באוגוסט 1936 וה-1 בפברואר 1937, אשר סברה כי האי הוא הר המחובר לאי אלכסנדר.

סקר של השירות האנטארקטי של ארצות הברית בין השנים 1939–1941, אשר מיפה את האי מן האוויר, הביא למסקנה שמדובר באי נפרד.

השטח כולו מופה בשנת 1960 על ידי דרק סירל (Derek J.H. Searle) בהתבסס על תצלומי אוויר שצולמו על ידי משלחת החקר האנטארקטית רון בין השנים 1947–1948.

כמו כן האי צולם מלוויין, על ידי ארצות הברית בשנת 1974.

### מקור השם

בינואר 1909 שארקו קרא לאי על שמו הברון אדואר אלפונס דה רוטשילד (אנ') (1949–1868), ראש הענף הצרפתי של משפחת רוטשילד ונשיא בנק האחים רוטשילד.

לקריאה נוספת
------------

• Defense Mapping Agency 1992, **Sailing Directions (planning Guide) and (enroute) for Antarctica**, P 379

קישורים חיצוניים
----------------

* האי רוטשילד באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* האי רוטשילד באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* האי רוטשילד באתר marineregions
* זמני זריחה/ שקיעה שמש/ ירח עבור האי רוטשילד
* מזג אוויר נוכחי עדכני באי רוטשילד
	+ תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור האי רוטשילד
	+ נתוני מזג אוויר היסטוריים עבור האי רוטשילד

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  מידע גאוגרפי והיסטורי
2. 1 2  מידע היסטורי על חקר האי
**קבוצת התמיכה הגרמנית בסומליה** (בגרמנית: **Deutsche Unterstützungsverband Somalia** או בקיצור **DtUstgVbd Somalia**) היה כוח מיוחד של הבונדסוור אשר שימש ככוח שמירת שלום של האו"ם במהלך מלחמת האזרחים בסומליה.

היסטוריה
--------

ב-12 באוגוסט 1992 קיבלה ממשלת גרמניה החלטה לסייע בסיום מלחמת האזרחים בסומליה. עוד באותו החודש נפרסו חיילים גרמנים מהקורפוס ה-2 בסומליה כחלק ממבצע האו"ם הראשון בסומליה. בחודשים הראשונים הכוח השתתף בפעילות הומניטרית בלבד, אולם בדצמבר קיבל סמכות מהאו"ם לאכוף את שמירת השלום, להחרים נשק לא חוקי ולנטרול מוקשים.

ב-12 באפריל 1993 הגיש האו"ם בקשה לממשלת גרמניה לשלוח כוחות גם למבצע האו"ם השני בסומליה. ב-21 באפריל אישרה ממשלת גרמניה לשלוח חיילים לסומליה, וב-23 ביוני אושרה ההחלטה בידי בית המשפט החוקתי הפדרלי של גרמניה. ב-2 ביולי הוגשה ההצעה בפני הבונדסטאג, שאישר אותה ברוב של 337 קולות מול 185. החיילים שנשלחו לסומליה היו מתנדבים שעברו הכשרה מיוחדת בלוחמה מדברית. החיילים הוטסו למוגדישו ומשם המשיכו ברכב אל בסיס הכוח בבלדוויין. אזור בלדוויין נבחר בקפידה מכיוון שהיה אזור רגוע יחסית, וכן אזור שגרמניה כבר הייתה מעורבת בפיתוחו בעבר, כך שהגרמנים כבר היו מוכרים שם. הכוח הראשון כלל 1,725 לוחמים בפיקודו של אוברסט הלמוט הארף. בהמשך הוחזרו החיילים הללו לגרמניה, והוחלפו ב-1,300 חיילים חדשים בפיקודו של הולגר קמרהוף.

החיילים הגרמנים השתתפו בעיקר בפעילויות הומניטריות כמו איסוף נשק וטיהור מים, אך גם סייעו בהכשרת כוחות משטרה מקומיים. הגרמנים היו ידידותיים מאוד, ולא פתחו באש כל עוד לא הותקפו. אי לכך הם היו פופולריים מאוד בקרב המקומיים.

בתחילת 1994 החלו כוחות האו"ם לעזוב את סומליה. ב-23 במרץ עזבו אחרוני החיילים הגרמנים את הארץ, אולם כוחות של הדויטשה מרינה נותרו בחופי הארץ.

גלריה
-----

* חיילים גרמנים בונים בארחיילים גרמנים בונים באר
* צנחנים גרמנים בסומליהצנחנים גרמנים בסומליה
* חיילים גרמנים במאטאבאןחיילים גרמנים במאטאבאן
* אזרחים סומלים מודים לחיילים הגרמניםאזרחים סומלים מודים לחיילים הגרמנים

קישורים חיצוניים
----------------

* כתבה במגזין הבונדסוור
תצלום בסגנון "להרוס את השמלה"
**להרוס את השמלה** (באנגלית: **Trash the Dress**) הוא ז'אנר בצילום, ובמיוחד בצילום חתונות, שמצולם באתרים ובמצבים העומדים בניגוד לחגיגיות, לזוהר או לרומנטיקה הקיימים בדרך כלל בצילומי אופנה וחתונות. דוגמה נפוצה היא צילום של כלה שנכנסה לים או לשלולית בוץ בשמלת כלה.

ב-2012 טבעה למוות כלה בקנדה כשנסחפה עם שמלתה בזרם הנהר בו היא הצטלמה. הצלם, ואף אחרים, ניסו להצילה, אך ללא הועיל.

מקבץ תמונות בסגנון "להרוס את השמלה"

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **להרוס את השמלה** בוויקישיתוף
* אחינועם מזרחי, חדשות באלבום: תמונות ה'טראש דה דרס', באתר וואלה! מזל טוב, ‏25 ביולי 2013
* הילה יחימוביץ', ‏טרנד עולמי: הורסים את שמלת הכלה, באתר ‏מאקו‏, 21 במרץ 2012
* לירון סיני, כלה הורסת: משמידות בכיף את שמלת הכלולות, באתר ynet, 22 ביולי 2011
* רועי פרבשטיין, כך נראית התופעה המכוערת שמסתתרת מאחורי צילומי "טראש דה דרס" של זוגות לפני החתונה, באתר "פיטריה"

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Canada bride dies at 'trash the dress' photoshoot". *BBC News* (באנגלית בריטית). 2012-08-26. נבדק ב-2023-10-12.
|  |
| --- |
| **יש להשלים ערך זה**: בערך זה חסר תוכן מהותי. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. |
| הנכם מוזמנים להשלים את החלקים החסרים ולהסיר הודעה זו. שקלו ליצור כותרות לפרקים הדורשים השלמה, ולהעביר את התבנית אליהם. |

איור ממגדיר צמחים גרמני משנת 1885
**מגדיר צמחים** (בלועזית: **פלורה**, flora) הוא ספר עיון (מודפס, אלקטרוני או מקוון) המתאר צמחים, בעיקר לצורך זיהויים.

סוגי מגדירים
------------

מגדירי צמחים מתחלקים לקטגוריות של מגדירים מקצועיים, המיועדים לתלמידי וחוקרי בוטניקה, ולמגדירים עממיים, המיועדים לקהל הרחב. הסוג הראשון מנחה את המשתמש בשיטה מדעית: לפי טקסונומיה (משפחות, סוגים, וכדומה), ולפי מורפולוגיה של הצמחים. דוגמה למגדיר כזה היא "מגדיר חדש לצמחי ישראל". מגדירים עממיים נוקטים בגישה פשוטה יותר, כגון זיהוי לפי צבע הפרחים. דוגמה למגדיר כזה היא "מדריך פרחי הבר בישראל".

חלוקה נוספת היא לפי סוגי הצמחים – למשל, מגדירים לצמחי בר, כגון השניים הנ"ל, או מגדירים לצמחי תרבות כגון "צמחי התרבות של ארץ ישראל".

מגדירי צמחים ברשת
-----------------

### צמחי ישראל

* צמחיית ישראל ברשת של פרופ' אבינעם דנין
* אתר "צמח השדה"

ראו גם
------

* פרחי בר בישראל

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מגדיר צמחים** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  מיכאל זהרי, "מגדיר חדש לצמחי ישראל", הוצאת עם עובד, תל אביב, 1976, 1989
2. ↑  אבי שמידע, דוד דרום, "מדריך פרחי הבר בישראל", הוצאת כתר, ירושלים, 1986
3. ↑  אברהם פאהן, מיכאל זהרי, צמחי התרבות של ארץ ישראל, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1967
פירוש נוסף ערך זה עוסק ברכס הרים בפארק הלאומי יוסמיטי שבארצות הברית. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו רכס קלארק.

אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה, העוסק ברכס הרים בפארק הלאומי יוסמיטי במדינת קליפורניה בארצות הברית, עם הערך "רכס קלארק (מוהאבי)", העוסק ברכס הרים במדבר מוהאבי במדינת קליפורניה שבארצות הברית.

מבט על הרכס מכיוון מערב; ינואר 2008. הפסגות הבולטות, משמאל לימין, הן פסגת קוורצייט, הר קלארק, פסגת גריי, פסגת רד.
**רכס קלארק** (באנגלית: **Clark Range**) הוא רכס הרים, המהווה תת-רכס של הרי סיירה נבאדה במחוז מדרה, במדינת קליפורניה, שבארצות הברית.

הרכס מצוי בשטח הפארק הלאומי יוסמיטי.

גאוגרפיה
--------

הרכס משתרע בכיוון צפון-דרום החל מפסגת קוורצייט (Quartzite Peak) ועד פסגת טריפל דיבייד (Triple Divide Peak).

הרכס מפריד בין אגן הניקוז של נחל אילילואט, לבין נהר מרסד.

הפסגה הגבוהה ביותר ברכס היא פסגת מרסד, שגובהה 3,567 מטרים מעל פני הים.

גובהו הממוצע של הרכס הוא 3,367 מטרים מעל פני הים.

גאולוגיה
--------

מרבית רכס קלארק מורכב מסלע מותמר, אולם פסגת הר קלארק יוצאת דופן, בהיותה מורכבת מגרניט.

היסטוריה
--------

### מקור השם

הרכס נקרא על שמו של הר קלארק, אשר קרוי על שמו של גיילן קלארק (Galen Clark).

מבט פנורמי של כל רכס קלארק. צולם מראשה של פסגת ווגלסאנג בשעות בוקר בחודש יוני.

מבט פנורמי של כל רכס קלארק. צולם מראשה של פסגת ווגלסאנג בשעות בוקר בחודש יוני.

לקריאה נוספת
------------

• Suzanne Swedo, **Hiking Yosemite National Park**, P 139
• Marc J. Soares, **100 Hikes in Yosemite National Park**, PP 43, 256
• Kaiser James, **Yosemite: The Complete Guide: Yosemite National Park**
• Backpacker Magazine, **Best Yosemite Guide: Tips, Trips, and Secrets from BACKPACKER Magazine**
• François Matthes, **Geologic History of the Yosemite Valley**, P 80, 121

קישורים חיצוניים
----------------

* רכס קלאר באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* alltrails "השביל המעגלי רכס קלארק" מסלול טיול ברכס באתר alltrails
* מידע למטפסי הרים - הטיפוס על רכס קלארק באתר backpacker
* רכס קלארק באתר מועדון הסיירה (sierraclub)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  מידע גאוגרפי באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
2. ↑  פסגת מרסד באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
3. ↑  לפי מקור אחר גובהו של הרכס 3,351 מטרים מעל פני הים
4. ↑  ראו בספר "Geologic History of the Yosemite Valley" המפורט בפסקת "לקריאה נוספת"
**ארלינג באוק** (בנורווגית: **Erling Bauck‏**; 8 באפריל 1924 – פברואר 2004) היה חבר המחתרת הנורווגית וסופר. היה שבוי על ידי הנאצים משנת 1942 עד שנת 1945 בעת מלחמת העולם השנייה, תחילה בנורווגיה ומשנת 1944 במחנה אושוויץ.

בזמן המלחמה
-----------

הוא נולד במושן (אנ') שבמחוז נורדלנד, אך גדל במחוז אקרסהוס שבדרום נורווגיה. נעצר ב-30 באפריל 1942 ונכלא ברחוב מולרגאטה 19 באוסלו עד ליום 23 במאי 1943, ולאחר מכן במחנה המעצר גריני עד ל-29 ביולי 1943. גורש למחנות מעצר וריכוז בגרמניה, ביניהן מחנה זקסנהאוזן עד לינואר 1944, אחר כך למיידנק ולבסוף למחנה אושוויץ ב-29 ביולי 1944 עד ליום שחרור המחנה. עם נסיגת צבא גרמניה מערבה הוא נשלח למחנות נוספים, מאוטהאוזן ודכאו, בטרם שוחררו גם הם על ידי הצבא האדום. הוצעד בצעדות מוות עם אלפי אסירים אחרים אל מערב גרמניה. שחרורו מרדיפת הנאצים הגיע רק באביב של שנת 1945 כאשר הצלב האדום השוודי וממשלת דנמרק שיתפו פעולה ופתחו במבצע "אוטובוסים לבנים", במבצע אלפי שבויים ממדינות צפון אירופה הוחזרו לארצם.

לאחר המלחמה
-----------

בשנת 1945 כתב ספר בשם "אבל כמה מהם באו" (בנורווגית: Men noen kom fra det) כדי לתעד את זיכרונותיו מימי המלחמה. בשנת 1979 הוציא ספר נוסף בשם Du skal leve ("אתה צריך לחיות") שנהפך לרב-מכר בשנה שלאחר מכן, ומתבסס על סיפרו הראשון. במשך חייו הרצה והרבה לספר על זוועות הגרמנים במחנות, בפרט היה פעיל בארגון "אוטובוסים לבנים לאושוויץ". זהו ארגון נורווגי שמטיס תלמידים למחנות הנאציים באירופה ומסייע ללמוד על השואה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארלינג באוק** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  עמוד אינטרנט לזכרו של ארלינג באוק
2. ↑  אוטובוסים לבנים לאושוויץ

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 90257218
* ISNI: 0000 0000 3003 2549
* LCCN: n79125755
* VIAF: 30151776796718012107
* WorldCat: lccn-n79125755

 |
גזרן במהלך דיג
**גזרן אמריקני** (שם מדעי: *Rynchops niger*) הוא מין של עוף מים ממשפחת הגזרניים המצוי באמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית ואמריקה הדרומית. הוא נודד בחורף גם לקריביים.

עוף זה מגיע לאורך 40-50 ס"מ ומוטת כנפיו 107-127 ס"מ. משקלו 212-447 גרם בממוצע והוא בעל גוף שחור עם גרון ולחיים לבנות וראש שחור עם מקור ארוך ואדום בעל לסת תחתונה ארוכה מהעליונה. קצות המקור שחורים. העיניים קטנות.

הגזרן מעופף בלהקות בינוניות בחופי ימים רדודים, לגונות, גדות אגמים ונהרות איטיים ובביצות ושם מחפש את מזונו. הגזרן מעופף מעל המים במהירות כשקצה מקורו נמצא מתחת למים, הוא ממשיך לעופף הלוך ושוב לאורך אזור הדיג עד שמרגיש משהו שנוגע במקור ואז סוגר אותו בחבטה מהירה. הוא ניזון מדגים קטנים, סרטנים וחרקי מים.

גזרנים אלה בונים את קינם על גדות מקווי המים. בתטולה יש 3-7 ביצים. זוג ההורים דואג לצאצאים למזון של דגים וסרטנים או רכיכות.

לגזרן 3 תת-מינים:

* Rynchops niger niger
* Rynchops niger cinerescens
* Rynchops niger intercedens

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גזרן אמריקני** בוויקישיתוף
* גזרן אמריקני, באתר ITIS (באנגלית)
* גזרן אמריקני, באתר NCBI (באנגלית)
* גזרן אמריקני, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* גזרן אמריקני, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* גזרן אמריקני, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* גזרן אמריקני, באתר Internet Bird Collection (באנגלית)
* גזרן אמריקני, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  גזרן אמריקני באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007283260405171
* LCCN: sh85014625

 |
בתורת הקטגוריות, **אוניברסליות** היא תכונה של אובייקטים כלליים במסגרת קטגוריה נתונה, שממנה נובע שהם מייצגים משפחה רחבה של אובייקטים. למינוח זה שימושים רבים בתחומים שונים במתמטיקה, כמו אלגברה, טופולוגיה אלגברית ועוד. במקרים רבים ההצדקה לקיומה של בניה מתמטית היא בכך שהיא מספקת אובייקט אוניברסלי.

הגדרה פורמלית
-------------

יהיו {\displaystyle C,D} קטגוריות נתונות. יהי {\displaystyle U:D\to C} פונקטור ו-X אובייקט של C.

**מורפיזם התחלתי** מ-X ל-U הוא זוג {\displaystyle (A,\phi )} כאשר A אובייקט של D ו-{\displaystyle \phi :X\to U(A)} מורפיזם ב-C, כך שמתקיימת **תכונת ההתחלתיות**: לכל אובייקט Y ב-D ולכל מורפיזם {\displaystyle f:X\to U(Y)} קיים ויחיד מורפיזם {\displaystyle g:A\to Y} כך ש-{\displaystyle U(g)\circ \phi =f}, כלומר הדיאגרמה הבאה מתחלפת:

בדומה, **מורפיזם סופי** הוא מורפיזם דואלי לקודם: זהו אובייקט סופי מ-U ל-X, כלומר זוג {\displaystyle (A,\phi )} כאשר A אובייקט של D ו-{\displaystyle \phi :U(A)\to X} מורפיזם ב-C, כך שמתקיימת ה**תכונת הסופיות**: לכל אובייקט Y ב-D ולכל מורפיזם {\displaystyle f:U(Y)\to X} קיים ויחיד מורפיזם {\displaystyle g:Y\to A} כך ש-{\displaystyle \phi \circ U(g)=f}, כלומר:

**מורפיזם אוניברסלי** הוא בהגדרה אחת משתי הבניות לעיל, ו**אוניברסליות** היא אחת מהתכונות (ההתחלתית או הסופית) בהתאם. בהתאם לדואליות של המונחים, ניתן להגדיר רק אחד מהם, והשני נובע ישירות על ידי החלפת כיווני החצים.

קיום ויחידות
------------

אם קיים אובייקט אוניברסלי, אז הוא יחיד עד כדי איזומורפיזם. זאת משום שאם A,B אוניברסליים אז יש מורפיזם יחיד מ-A ל-B, ומורפיזם יחיד מ-B ל-A, שהרכבתם (שהיא מורפיזם מ-A ל-A) מוכרחה להיות הזהות. עם זאת, לא בכל קטגוריה קיים אובייקט אוניברסלי.

דוגמאות
-------

* מכפלה חופשית היא דוגמה לבנייה אוניברסלית בתורת החבורות, המגדירה באופן מלא את כל ההעתקות משתי חבורות נתונות לחבורה נוספת. בדומה, מכפלת היתוך היא בנייה מעט משוכללת יותר, העונה על בעיה שימושית גם בטופולוגיה אלגברית במשפט ואן קמפן.
* מכפלת חוגים היא בעלת תכונה אוניברסלית הקובעת את המיפויים מאוסף חוגים בעזרת מכפלתם. מכפלה טנזורית של אלגברות (מעל שדה) היא האלגברה הכללית ביותר המהווה תמונה של אלגברת המכפלה הקובעת את ההעתקות מהמכפלה לאלגברה אחרת.
* אלגברת קליפורד היא האלגברה הכללית ביותר בה העלאה בריבוע שקולה להפעלת תבנית ריבועית.

ראו גם
------

* מכפלה (תורת הקטגוריות)
* אובייקט התחלתי ואובייקט סופי
* אובייקט חופשי (תורת הקטגוריות) (אנ')
**צָ'אבָּה קֶרֶשִי** (בהונגרית: **Kőrösi Csaba**; נולד ב-1958) הוא דיפלומט הונגרי המכהן כיום כנשיא ה-77 של העצרת הכללית של האומות המאוחדות. בעבר היה מנהל קיימות סביבתית בלשכת נשיא הונגריה.

ביוגרפיה
--------

צ'אבה קרשי נולד בסגד שבדרום־מזרח הונגריה בשנת 1958. למד במכון הממלכתי ליחסים בין־לאומיים של מוסקבה (רוסיה), במכון ליחסים בינלאומיים של אוניברסיטת לידס (בריטניה), מכון טרומן לחקר המזרח התיכון באוניברסיטה העברית בירושלים (ישראל), ובבית הספר הרווארד קנדי באוניברסיטת הרווארד (ארצות הברית).

### קריירה

קרשי הצטרף למשרד החוץ ההונגרי בשנת 1983 ושירת כנציג הונגריה במדינות שונות, בין היתר ביוון, בישראל ובלוב. הוא כיהן גם כנציג הקבוע של הונגריה באו"ם, וכסגן נשיא העצרת הכללית מ-2011 עד 2012. הוא היה סגן מזכיר המדינה האחראי על מדיניות ביטחון, דיפלומטיה רב-צדדית, וזכויות אדם, לפני שמונה למנהל קיימות סביבתית בלשכת נשיא הונגריה.

#### נשיא העצרת הכללית של האומות המאוחדות

ב-7 ביוני 2022 נבחר לכהן כנשיא העצרת הכללית של האומות המאוחדות במושב ה-77 שלה. הוא החליף את עבדאללה שהיד מהאיים המלדיביים, והחל לכהן ב-13 בספטמבר 2022.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צ'אבה קרשי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  UN News, "Solidarity, sustainability, science, will guide new General Assembly President’s agenda", 7 June 2022. Retrieved 10 June 2022.
2. ↑  United Nations General Assembly, 77th session, "Introducing the President-elect". Retrieved 15 August 2022.
3. ↑  UN News, "UNGA77: 5 key things to know about the upcoming General Assembly session", 30 August 2022. Retrieved 2 September 2022
4. ↑  Ambassador Csaba Kőrösi, Director of Environmental Sustainability at the Office of the President of Hungary, Candidate for President of the 77th UN General Assembly. Retrieved 10 June 2022.