recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
פירוש נוסף ערך זה עוסק באדמו"ר השלישי בשושלת ליניץ. אם התכוונתם לנכדו, ראו יצחק יואל רבינוביץ מקנטיקוזיבה.רבי **יצחק יואל (רבינוביץ) מליניץ** (ה'תקנ"ג, 1793 - כ"ה בחשוון ה'תקפ"ח, 1828) היה האדמו"ר השלישי של חסידות ליניץ, כיהן גם ברבנות העיר ליניץ.

נולד ב-1793 לרבי גדליה רבינוביץ מליניץ מייסד חסידות ליניץ, שכיהן בעיר ליניץ כרב ואדמו"ר, כבנו השני והצעיר, ולו חמש אחיות. נשא את ביתו של רבי יעקב (יעקבקא) מלוברטוב. היה מתלמידיו של רבי אברהם יהושע השיל מאפטא שאמר "הנה בגלילותיכם סמכנו שלושה צדיקים: רבי משה צבי מסאווראן, רבי ישראל מרוז'ין ורבי יצחק יואל מליניץ. והחפץ ביראת שמים ילך אל רבי יצחק יואל". 

בכ"ט בכסלו ה'תקס"ד (1804) עם פטירת אביו, נתמנה אחיו הבכור רבי שמואל יהודה לייב למלא את מקום אביו ברבנות ובאדמו"רות. ב-1818 נפטר רבי שמואל יהודה לייב בצעירותו ורבי יצחק יואל, שהיה אז בן 25 בלבד, נבחר למלא את מקומו. רבי יצחק יואל נפטר אף הוא בצעירותו. ב-1828, לאחר 10 שנות הנהגה, חלה ונסע להתרפא בעיר מחנובקה ושם נפטר ונקבר בבית הקברות במחנובקה. למרות גילו הצעיר הוא הצליח להגדיל את החצר והותיר חסידים רבים. את מקומו מילא בנו רבי גדליה אהרן מליניץ, ממנה עבר לסוקוליבקה.

ילדיו
-----

* רבי גדליה אהרן מליניץ (ה'תקע"ה - ה'תרל"ח) חתן רבי שמואל אברהם אבא שפירא מסאלוויטא. רב בליניץ, סוקוליבקה ופודול-אילואי, מחבר הספר "חן אהרן".
* רבי אלטר יוסף אליהו מליפוויץ (ה'תקפ"א - ה'תר"י) חתן רבי אפרים זלמן מביאלה.

לקריאה נוספת
------------

* יצחק אלפסי, "טרקליני החסידות" כרך א', עמ' 332, הוצאת המודיע.
* תשואות חן, עמ' 15, מכון שמן הטוב, 2012.
**Tokyo MX** הוא ערוץ טלוויזיה מסחרי יפני, שבסיסו בעיר טוקיו ומשדר לתושבי העיר החל משנת 1995. עיריית טוקיו היא חלק של בעלי הערוץ. בעל מניות העיקרי היא תחנת רדיו Tokyo FM שבבעלותה כ-20%. זה ערוץ טלוויזיה יחיד שמשדר בעיר טוקיו בלבד. כל שבוע הערוץ משדר מסיבת עיתונאים של מושל העיר.

היסטוריה
--------

בשנת 1993 קבוצת משקיעים החליטה להקים בעיר ערוץ טלוויזיה חדש. רישיון הפעלה התקבל בסוף 1993 וב-1 בנובמבר 1995 הערוץ החל את שידוריו תחת השם MX-TV. בהשראת ערוץ טלוויזיה ניו-יורקי NY1, הערוץ התרכז בשידורי חדשות במשך 12 שעות. תוכניות חדשות היו מחולקות ל-5 מקבצים. התוכניות כללו שידורים ישירים ממחלקת המשטרה של העירייה, מהעירייה עצמה ומבניין מטה הערוץ. הערוץ סבל מקשיים כלכליים ואיכות שידור ירודה. בהדרגה היקף שידורי חדשות הוקטן ובמקומם הוגדל חלקו של תוכניות בידור, אירועים מקומיים ורבות תחרויות ספורט מקומיות ותוכניות אנימה בשעות מאוחרות. לאחר מספר שנים, במהלך הצליח ובשנת 2002 הערוץ הפך לרווחי. החל משנת 2006 הוא משדר תחת השם הנוכחי. באותה שנה מטה הערוץ עבר לבניין חדש באזור צ'יודה.

בשנת 2011 הופסק שידור אנלוגי ובשנת 2012 החלו שידורים מ-"עץ השמיים". הדבר שיפר באופן משמעותי את איכות השידורים מאז הוא ניתן לקליטה טובה גם בפרברי היער הרחוקים.

באפריל 2014 החלו שידורים של ערוץ משנה Tokyo MX2.

הערוץ ידוע בשידורי אנימה שלו. בניגוד ליתר התוכנית, הקרנות אלו ניתנים לקליטה מחוץ לטוקיו תוך שיתוף פעולה עם ערוצים מקומיים. בערוץ שודרו לראשונה סדרות מוצלחות כמו ההרפתקה המוזרה של ג'וג'ו, ד"ר סטון, ההרפתקה המוזרה של ג'וג'ו, אל תשתעשעי איתי, נאגאטורו ועוד. כמו כן בערוץ משודרים סדרות "דרגון בול וגנדאם.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של Tokyo MX (ביפנית)

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Tokyo MX** בוויקישיתוף
* Tokyo MX, ברשת החברתית פייסבוק
* Tokyo MX, ברשת החברתית טוויטר
* Tokyo MX, ברשת החברתית אינסטגרם
* Tokyo MX, סרטונים בערוץ היוטיוב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* CiNii: DA13388314
* LCCN: no2016098740
* NDL: 00863230
* VIAF: 257310682
* WorldCat: lccn-no2016098740

 |
ישכר דב וייס
ר' **יִשכר דֹב** (**בֶּריש**) **וייִס** (**וַיס**) (כ"ב באב תרמ"ו, 23 באוגוסט 1886 – ב' בשבט ה'תשכ"ג, 27 בינואר 1963) היה עסקן ציבור, פעיל "המזרחי" ומנכ"ל משרד הדתות הראשון.

קורות חיים
----------

וייס נולד בעיירה אלשו-ורצקה (ורצקי) שליד מונקאץ' שבהונגריה (באוקראינה המודרנית), בנם של רבקה מרים לבית רוזנברג ושמואל צבי בן הרב יצחק אייזיק וייס (אב"ד סבליאבה (סוואליווע) ובאחרית ימיו אב"ד במונקאץ', מחבר הספרים "בית יצחק" ו"דברי יצחק"). השתייך לחסידות ספינקה, שמייסדה והאדמו"ר הראשון שלה, רבי יוסף מאיר וייס, היה בן דוד של אביו. התחנך בחדרים ובישיבות הונגריה.

היה הפעיל הציוני היחיד במשפחתו בת שלוש-עשרה הנפשות, ובזכות עלייתו לארץ, ניצל מן השואה. בתקופה שלפני מלחמת העולם הראשונה, שירת בצבא האוסטרו הונגרי. היה פעיל לאומי לפני קום המדינה ופעיל ציבור לאחריה.

בשנת תרע"ב נדד לעיר סטניסלבוב שבגליציה ונישא לרבקה רחל בת רבי יעקב שומר, השתקע בעיר וכיהן שם כראש הקהילה.

מגיל צעיר שאף וייס לעלות לארץ ישראל, והשתייך לתנועה הציונית. בשל התנגדות הוריו, נאלץ ללמוד עברית בחשאי, ולנדוד לסטניסלבוב. בהגיעו לשם, היה חסר אמצעים, ובלית ברירה השתמש בבית הכנסת כמחסה לילה. שם ביקש מהמתפללים שיעזרו לו במציאת שידוך, וכך הכיר את רבקה רחל ולאחר הסכמת אביה נישא לה.
בחלוף השנים, כיהן שם כראש הקהילה והקים מוסדות חינוך עבריים.

וייס היה חבר בהנהלת הוועד הלאומי היהודי במערב אוקראינה, חבר המועצה הארצית של המזרחי בגליציה המזרחית וראש המזרחי בסטניסלבוב.

בשנת ה'תרפ"ה (1924/5) הוזמן לפתיחת האוניברסיטה העברית ובאותה שנה קנה חלקת אדמה בארץ לחלק מיהודי סטניסלבוב.
וייס ייצג את המזרחי בקונגרסים הציוניים ה-15, ה-20 וה-22.
בשנת ה'תרצ"ד (1933/4) עלה לארץ ישראל לבד בתור תייר על מנת לטפל בנושא האדמות של יהודי סטניסלבוב, והחליט לא לעזוב את הארץ. שהה בארץ באופן לא חוקי עד שאשתו ובנותיו יכלו לעלות באופן חוקי. בנו ישראל, קיבל אישור עלייה בשל שיוכו לתנועת נוער ציונית. התגורר תחילה בתל אביב, ולאחר מכן בירושלים.

בשנותיה הראשונות של המדינה, כיהן וייס כמנכ"ל משרד הדתות הראשון, ולאחר מכן כיו"ר ועדת התלונות במשרד ראש הממשלה. כמו כן היה גזבר וחבר הנהלת מפעל התורה.

וייס חיבר ספר ליקוטי פירושים לפרשיות השבוע, שלאחר מותו הודפס על ידי משפחתו בשני חלקים (רק החלק הראשון יצא לאור בהוצאה מסחרית, בעריכת חתנו מאיר מדן). בנוסף, הוא פרסם מאמרים תורניים.

וייס היה אב לשלושה: ישראל וייס, לאה מדן (אשתו של הבלשן העברי מאיר מדן ואמם של הרבנים ברוך ויעקב מדן) ובלה עמירם.

ספרו
----

* **בסוד שיח התורה: לקט אמרים לפרשיות השבוע**; הביא לדפוס: מאיר מדן, ירושלים: ר’ מס, 1966. (התוכן: בראשית–שמות)

הכרך השני (ויקרא - במדבר - דברים) הודפס בכמות מצומצמת וחולק בין צאצאיו.

לקריאה נוספת
------------

* 'על המחבר ועל ספרו', בתוך: ישכר דב ויס, **בסוד שיח התורה** (ירושלים 1966).

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד תדהר (עורך), "ישכר דב ויס", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ד (1950), עמ' 1771

הערות שוליים
------------

1. ↑  דוד תדהר (עורך), "ישראל ויס", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ז (1956), עמ' 2783.
**האוניברסיטה הטכנית באיסטנבול** (בטורקית: **İstanbul Teknik Üniversitesi**) היא אוניברסיטה טכנית ציבורית ובינלאומית, שממוקמת באיסטנבול בטורקיה. האוניברסיטה אשר נוסדה בשנת 1773, היא האוניברסיטה הטכנית השלישית בוויתקותה בעולם. בנוסף על כך, המוסד נחשב לאחד מן המוסדות האקדמיים הבולטים בטורקיה. נכון לשנת 2020, לומדים באוניברסיטה כ-36,000 סטודנטים. המוניטין של האוניברסיטה יוקרתי מאוד, היא נוטה לקבל בכל שנה רק כ-1% מתוך כמעט שני מיליון מועמדים.

האוניברסיטה הטכנית באיסטנבול מעורבת בועידת בתי הספר האירופיים לחינוך ומחקר הנדסי מתקדם.

היסטוריה
--------

האוניברסיטה הטכנית באיסטנבול הוקמה בשנת 1773 על ידי מוסטפא השלישי כבית ספר להנדסה ימית. בשנת 1795 החלו לימודי הנדסה צבאית במוסד למען מודרניזציה של הצבא העות'מאני. בשנת 1845 החלו לימודי אדריכלות. בשנת 1909 המוסד התרחב עוד יותר והחלו לימודי הנדסה אזרחית וציבורית.

המוסד הוכר כאוניברסיטה טכנית מודרנית בשנת 1928.

מבנה
----

באוניברסיטה 99 תוכניות לתואר ראשון, 192 תוכניות לתארים מתקדמים, 14 פקולטות, מעבדה של 154.000 מ"ר ו -12 מרכזי מחקר.

דירוגים בינלאומיים
------------------

* דירוג שאנגחאי – 601–700 (2020)
* Times Higher Education – מקום 601–800 (2020)
* דירוג QS לאוניברסיטאות – 651–700 (2020)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **האוניברסיטה הטכנית באיסטנבול** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של האוניברסיטה הטכנית באיסטנבול (בטורקית)
* האוניברסיטה הטכנית באיסטנבול, ברשת החברתית טוויטר

* האוניברסיטה הטכנית באיסטנבול, ברשת החברתית אינסטגרם

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb146175032 (data)
* GND: 1016732-8
* ISNI: 0000 0001 2174 543X
* SUDOC: 086052004
* VIAF: 143699576
* WorldCat: lccn-n79093279

 |
**מעין דוד (אריה)** (נולדה ב-6 בספטמבר 1984) היא כדורגלנית עבר ישראלית, המשחקת כקשרית.

קריירה
------

### מועדונים

דוד החלה לשחק כדורגל בילדותה בליגת המתנ"סים לבנות באור עקיבא. בשנת 1999 עברה ללמוד בפנימיית "הבית האדום" של הפועל תל אביב, ששימשה מסגרת לימודית ומקצועית לכדורגלנים וכדורגלניות בגיל נוער. שם השלימה את לימודיה התיכוניים וסיימה עם תעודת בגרות מלאה. בשנת 2000 זכתה עם הקבוצה בדאבל.

בשנת 2002 עברה לשחק בהפועל פתח תקווה למשך ארבע עונות, בסיומן עברה למכבי כישרונות חדרה לחמש עונות נוספות, לאחריהן הפסיקה לשחק באופן פעיל למשך ארבע שנים.

לקראת עונת 2015/2016 חזרה לשחק בשורות קבוצת בנות נתניה, שם שיחקה במשך שתי עונות ועלתה איתה לליגה הבכירה. 

בעונת 2017/2018 עברה לשחק במכבי בנות אור עקיבא מהליגה הארצית ובסיום העונה זכתה עמה באליפות הליגה ועלייה לליגה הלאומית.

נכון לשנת 2020 לא משחקת באופן פעיל.

### נבחרת ישראל

בשנת 2001 זומנה לסגל נבחרת ישראל עד גיל 19. את הופעת הבכורה שלה רשמה ב-6 בספטמבר באותה שנה, נגד נבחרת הונגריה. בהופעה זו כבשה גם שער בכורה. בסך הכל רשומות לזכות דוד 5 הופעות בנבחרת ישראל עד גיל 19, בהם כבשה שער אחד.

דוד התאמנה לפרקים עם סגל הנבחרת הבוגרת, אך לא שיחקה במדיה משחק רשמי.

תארים
-----

### הפועל תל אביב

* אליפות המדינה: 1999/2000
* גביע המדינה: 1999/2000

מחוץ לכדורגל
------------

מתגוררת באליכין. נשואה לשחקן הכדורגל עידן דוד, לזוג שלוש בנות.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מעין דוד (אריה)"**.
**ברקון ביקונס** (באנגלית: **Brecon Beacons**; בוולשית: **Bannau Brycheiniog**) הוא פארק לאומי ואזור הררי בדרום-מזרח ויילס.

אזור הברקון ביקונס ("פסגות ברקון") נקרא על שם ממלכת ברכיניוג ששלטה באזור בימי הביניים המוקדמים (קרויה על שם מלכה הראשון בריכן), ועל שמה גם העיירה ברקון (הטיה אנגלית של בריכניוג) והמחוז ההיסטורי ברקונשייר. האזור מאופיין בהתיישבות מועטה יחסית ושטחים הרריים, הוא כולל מספר פסגות גבוהות בהן פן אי ואן, הפסגה הגבוהה ביותר בדרום ויילס. תנאי השטח המאתגרים והאוכלוסייה המועטה, הפכו את הביקונס לאזור טיולים מוכר, בנוסף הוא משמש את הצבא הבריטי לאימוני שטח וניווטים ובין היתר משמש לאימוני ה-SAS.

הפארק הלאומי ברקון ביקונס
-------------------------

הפארק הלאומי ברקון ביקונס נוסד בשנת 1957, השלישי והאחרון להיווסד בוויילס (אחרי סנודוניה וחופי פמברוקשייר). הוא משתרע על שטח של 1,344 קמ"ר ומצוי בין חלקו הדרומי של מחוז פוויס, חלקו הצפון-מערבי של מונמות'שייר והצד המזרחי של מחוז קמרת'נשייר. האזור כולל מספר מאפיינים גאוגרפיים, בהם עמק האסק (Usk) ונהר האסק, ממזרח לו ההרים השחורים וממערב לו הפסגות המרכזיות של הברקון ביקונס, כולל פן אי ואן שהיא הפסגה הגבוהה ביותר בדום ויילס, ובחלק המערבי של האזור מצוי ההר השחור.

הפארק מנהול על ידי ראשות הפארק הלאומי ברקון ביקונס השוכנת בעיירה ברקון בחלקו הצפוני של הפארק, ולה סמכויות רבות בניהול שטחי הפארק, שימור, וניהול פעילויות לתיירים ומטיילים בשטחיו. מלבד ברקון, מספר עיירות שוכנות בשטחי הפארק בהן היי-און-וואי בפינה הצפון-מזרחית שלו, פונטיפול ואברגווני הגובלות בחלקו הדרום-מערבי, ול'אנדיילו הגובלת בקצה המזרחי.

אתרים מרכזיים
-------------

* מפל סגווד אר איירהמפל סגווד אר איירה
* חורשת טף פכאןחורשת טף פכאן
* רכס ההרים השחוריםרכס ההרים השחורים
* מאגר פנטוויןמאגר פנטווין
* פסגת פן אי ואן ומאחוריה פסגת קורן ד'יפסגת פן אי ואן ומאחוריה פסגת קורן ד'י

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ברקון ביקונס** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ברקון ביקונס (באנגלית)

* אתר האינטרנט הרשמי של ברקון ביקונס (בולשית)
* ברקון ביקונס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ברקון ביקונס, ברשת החברתית פייסבוק

* ברקון ביקונס, ברשת החברתית טוויטר

* ברקון ביקונס, ברשת החברתית אינסטגרם

* ברקון ביקונס, סרטונים בערוץ היוטיוב

| הפארקים הלאומיים של הממלכה המאוחדת |
| --- |
| אנגליה | אזור הפסגות (1951) • אזור האגמים (1951) • דארטמור (1951) • צפון יורק מורס (1952) • יורקשייר דיילס (1954) • אקסמור (1954) • נורת'מברלנד (1956) • הברודס (1988) • ניו פורסט (2005) • הדאונס הדרומיים (2010) | מפת הפארקים ואזורי היופי יוצא הדופן |
| ויילס | סנודוניה (1951) • חופי פמברוקשייר (1952) • ברקון ביקונס (1957) |
| סקוטלנד | לוך לומונד וטרוסקס (2002) • קרנגורמס (2003) |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007282514905171
* GND: 4646058-5
* LCCN: sh85016706
* VIAF: 240545989
* WorldCat: lccn-no2004102435

 |
**האוניברסיטה האמריקאית בקהיר** (בערבית: **الجامعة الأمريكية بالقاهرة**, באנגלית: **American University in Cairo**) הוא מוסד להשכלה גבוהה עצמאי בקהיר. האוניברסיטה הוקמה בשנת 1919 על ידי מיסיונרים אמריקאים ונחשבת לאחד ממוסדות ההשכלה הגבוהה הטובים במצרים.

אודות
-----

האוניברסיטה הוקמה בשנת 1919 על ידי המיסיון האמריקאי במצרים אשר נתמך על ידי הכנסייה הפרסבטריאנית. הקמתו לקחה השראה ממוסדות השכלה דומים כמו האוניברסיטה האמריקנית בביירות שכבר היו קיימים זה שנים בעולם הערבי. במשך 27 השנים הראשונות שימש ד"ר צ'ארלס ווטסון כנשיא האוניברסיטה, והוא עיצב במידה ניכרת את דמותה. ווטסון היה בנו של אנדרו ווטסון שהיה מחלוצי המיסיונרים הנוצרים במצרים. שפת הלימוד במוסד הייתה אנגלית ואחת ממטרותיו הייתה להכין את הלומדים ללימודי המשך באירופה או באמריקה.

בשנת 1928 ניתנו תוארי ה-BA הראשונים במוסד ובאותה שנה גם נרשמה ללימודים הסטודנטית האישה הראשונה. 

לאוניברסיטה הוצאה לאור בשם "American University in Cairo Press". ההוצאה מתמחה בספרים בנושאי המזרח התיכון, אסלאם, מצרים וכן תרגמה ומוציאה את מרבית ספרי נגיב מחפוז באנגלית. ההוצאה גם מעניקה את מדליית נגיב מחפוז לספרות פעם בשנה.

הקמפוס הישן של האוניברסיטה נמצא בכיכר א-תחריר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **האוניברסיטה האמריקאית בקהיר** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של האוניברסיטה האמריקאית בקהיר (באנגלית)
* האוניברסיטה האמריקאית בקהיר, ברשת החברתית פייסבוק

* האוניברסיטה האמריקאית בקהיר, ברשת החברתית טוויטר

* האוניברסיטה האמריקאית בקהיר, ברשת החברתית אינסטגרם

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007257635705171
* BIBSYS: 2097726
* BnF: cb118706881 (data)
* CiNii: DA11453696
* GND: 1023605-3
* ISNI: 0000 0004 0513 1456
* LCCN: n81060477
* NKC: kn20050918004
* NLA: 36540881
* RERO: 02-A004009620
* SUDOC: 026463008
* VIAF: 130194570
* WorldCat: lccn-n81060477

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 

אופן ההגדרה של הצמודה האיזוגונלית
בגאומטריה, **הצמודה האיזוגונלית** של P ביחס למשולש ABC נבנית על ידי שיקוף הישרים PA, PB, PC סביב חוצי הזוויות של A, B, C. שלושת הישרים החדשים נחתכים בנקודה כתוצאה של משפט צ'בה לזוויות, והיא הצמודה האיזוגונלית ל-P, המסומנת ב-\*P. הצמודה האיזוגונלית של \*P היא P, מה שאומר כי הצמדה איזוגונלית היא אינוולוציה.

הצמודה האיזוגונלית למרכז המעגל החסום I היא עצמה. מרכז המעגל החוסם O ומפגש הגבהים H צמודים איזוגונלית זה לזה. הצמודה האיזוגונלית למפגש התיכונים היא נקודת למואן, נקודת מפגש התיכושקפים. הצמודה האיזוגונלית של נקודה על צלע המשולש היא הקודקוד שמול הצלע, וזה המקרה יחיד בו הצמדה איזוגונלית אינה חד-חד-ערכית.

בקואורדינטות טריליניאריות, הצמודה האיזגונלית של {\displaystyle x:y:z} היא {\displaystyle {\frac {1}{x}}:{\frac {1}{y}}:{\frac {1}{z}}}. בקואורדינטות בריצנטריות, הצמודה האיזוגונלית של {\displaystyle (x:y:z)} היא {\displaystyle {\frac {a^{2}}{x}}:{\frac {b^{2}}{y}}:{\frac {c^{2}}{z}}} כאשר a,b,c הן אורכי צלעות המשולש.

לעיתים קרובות, ישנו צורך לחשוב על הצמדה איזוגונלית כפונקציה ולראות מה היא עושה לישרים ומעגלים. הצמדה איזוגונלית של ישר נותנת חתך חרוט שעובר דרך קודקודי המשולש; אליפסה, פרבולה או היפרבולה בהתאם לכמות הפעמים שהישר חותך את המעגל החוסם. הצמדה איזוגונלית של המעגל החוסם של המשולש היא הישר באינסוף.

הגדרות שקולות
-------------

### באמצעות אליפסה

עבור משולש ABC, שתי נקודות צמודות איזוגונלית אם ורק אם יש חתך חרוט ששתי הנקודות הללו הן מוקדיה ומשיקה למשולש.   

תכונה זו נובעת ממשפט סלמון. נוכיח רק כיוון אחד עבור 2 נקודות בתוך המשולש; במקרה זה, חתך החרוט הוא אליפסה.   

יהיו ABC קודקודי המשולש, P ו-Q נקודות צמודות איזוגונלית בתוך המשולש. נעביר את האליפסה הגדולה ביותר שמוקדיה P ו-Q שנמצאת בתוך המשולש ונניח, בלי הגבלת הכלליות, שהיא משיקה ל-BC בנקודה D. נעביר משיק מ-C לאליפסה (שאינו BC), ונקרא לנקודה בה הוא משיק לאליפסה ב-E. ממשפט סלמון ומהגדרת הצמדה איזוגונלית, ידוע כי {\displaystyle \angle QCE=\angle PCD=\angle PCB=\angle QCA} מה שאומר כי E נמצאת על CA, מה שאומר כי האליפסה משיקה לישר CA. באופן סימטרי, אפשר להוכיח כי האליפסה משיקה לישר BA ולכן האליפסה משיקה למשולש.   

אם ישנה אליפסה כזאת, מוקדיה צמודים איזוגונלית מידית ממשפט סלמון.

### באמצעות מעגל עקבים

עבור משולש ABC, שתי נקודות צמודות איזוגונלית אם ורק אם לשתיהן יש אותו מעגל עקבים.   

נניח כי לנקודות P ו-Q אותו מעגל עקבים במשולש ABC. נסמן את עקבי הגבהים של P ל-AB,AC ב-D,E ואת עקבי הגבהים של Q ל-AB,AC ב-F,G (בהתאמה). מחזקת הנקודה של A, נובע כי {\displaystyle {\frac {AD}{AE}}={\frac {AG}{AF}}} ומזה נובע כי {\displaystyle ADPE\sim AGQF} שכן כל הזוויות שוות ויש יחס צלעות מתאים. מדמיון זה נובע בקלות {\displaystyle \angle DAP=\angle GAQ} ובצורה דומה מוכיחים שוויון זוויות לשאר הקדקודים.

ראו גם
------

* מרכז משולש

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הצמדה איזוגונלית** בוויקישיתוף
* הצמדה איזוגונלית, באתר MathWorld (באנגלית)
הקמפוס המרכזי של האוניברסיטה
**האוניברסיטה הטכנית הלאומית של אתונה** (ביוונית: Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο) היא אחת ממוסדות ההשכלה הגבוהה היוקרתיות והוותיקות ביוון. היא ידועה גם בשמה "הפוליטכני של אתונה" (Athens Polytechnic).

באוניברסיטה מועסקים כ-700 עובדי סגל אקדמי, ולומדים בה כ-10,000 סטודנטים, מתוכם 15 אחוז בתארים מתקדמים. לימודים לתואר ראשון נמשכים חמש שנים.

היסטוריה
--------

האוניברסיטה נוסדה בשנת 1836 בשכונת אקסרכיה שבאתונה, כמוסד חינוך חצי-מקצועי בשם "בית הספר המלכותי של האומנויות", שהפך למוסד היחידי שמספק תארים בהנדסה עד אמצע שנות ה-50 של המאה ה-20, אז החלו להווסד מוסדות לימוד טכניים גם מחוץ לאתונה. הקמפוס המרכזי של האוניברסיטה ממוקם במרכז אתונה, בשדרות פאטיסיון, כאשר בשנות ה-80 של המאה ה-20 נוסד קמפוס פרברי בשם "קמפוס זוגרפו".

פקולטות
-------

האוניברסיטה מחלוקת לתשע פקולטות אקדמיות, המחולקות ל-33 מחלקות.

הפקולטות הן:

* הפקולטה להנדסת חשמל ומחשבים
* הפקולטה להנדסה אזרחית
* הפקולטה להנדסה מכנית
* הפקולטה לארכיטקטורה
* הפקולטה להנדסת כימיה
* הפקולטה להנדסה חקלאית
* הפקולטה להנדסת הכרייה והמתכות
* הפקולטה לארכיטקטורה ימית והנדסה ימית
* הפקולטה למתמטיקה יישומית ופיזיקה

משמעות פוליטית
--------------

באוניברסיטה תמיד הייתה פעילות פוליטית עירנית ותוססת, ויש בה כוח חזק של תנועות סטודנטים וקבוצות הנאבקות למען שלום ודמוקרטיה ביוון. הדוגמה המובהקת ביותר לכך היא ההתקוממות בפוליטכני של אתונה, שהתרחשה ב-17 בנובמבר 1973, והייתה הצעד הראשון לקראת הפלת המשטר הדיקטטורי הצבאי של יוון.

בשלושת הימים שלפני ההתקוממות, סטודנטים התבצרו בתוך האוניברסיטה, והחלו לשדר שידורי רדיו פיראטי, הקוראים לתושבי יוון להתמרד כנגד השלטון. בערב ב-17 בנובמבר, התפרץ טנק צבאי לאוניברסיטה והחל לירות בתוכה, בהוראת הממשלה הדיקטטורית. כ-28 סטודנטים נהרגו באירוע, וההתקוממות הסתיימה, אך החונטה הצבאית נפגעה מאוד מהאירועים. החונטה נפלה ב-1974, לאחר הפלישה הטורקית לקפריסין, ומאז ה-17 בנובמבר נחגג כיום של חופש ודמוקרטיה ביוון. כל בתי הספר והאוניברסיטאות נסגרים באותו יום.

ארגון הטרור, ה-17 בנובמבר, נקרא על שם אירוע זה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **האוניברסיטה הטכנית הלאומית של אתונה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של האוניברסיטה הטכנית הלאומית של אתונה (ביוונית ובאנגלית)
* האוניברסיטה הטכנית הלאומית של אתונה, ברשת החברתית פייסבוק

* האוניברסיטה הטכנית הלאומית של אתונה, ברשת החברתית טוויטר

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007604352205171
* BNE: XX240075
* GND: 55537-X
* ISNI: 0000 0001 2185 9808
* LCCN: n84213582
* NKC: ko2016912061
* SUDOC: 164017623
* ULAN: 500306496
* VIAF: 151865579
* WorldCat: viaf-151865579

 |
**כווית שמש** היא סוג של כווית קרינה המשפיעה על רקמות חיות, כגון העור, הנובעת מחשיפת יתר לקרינה אולטרה סגולה (UV), בדרך כלל מהשמש. תסמינים נפוצים בבני אדם ובעלי חיים כוללים - עור אדום או אדמדם אשר חם למגע או כואב, עייפות כללית, וסחרחורת קלה. תסמינים אחרים כוללים שלפוחיות, קילוף של העור, נפיחות, עור מגרד ובחילה.

כוויות שמש הן שכיחות למדיי ומשפיעות על אנשים מכל הגילאים ועם כל סוגי העור, אך היא שכיחה יותר אצל אנשים בהירי עור ואנשים שמבלים זמן רב יותר בחוץ ללא הגנה מתאימה מפני השמש. לילדים סיכון מוגבר יותר לקבל כוויות שמש.

חשיפת יתר לקרינת UV היא הגורם המוביל לגידולי עור לא ממאירים, אשר במקרים קיצוניים עלולים אפילו להיות מסכני חיים. כווית שמש היא תגובה דלקתית ברקמות המופעלת כאשר קרינת ה-UV גורמת לנזק ישיר ל-DNA. כאשר ה-DNA של התאים ניזוק יתר על המידה מקרינת UV, מתרחש מוות תאי מסוג I והרקמה מוחלפת.

מניעת כוויות שמש חשובה במיוחד על מנת לשמור על בריאות העור ועל מנת הפחתת הסיכון לסרטן העור. הדרך הטובה ביותר למנוע כוויות שמש היא להימנע מחשיפה ממושכת לשמש, במיוחד בשעות השיא בהן קרני השמש חזקות ביותר. לבישת ביגוד כגון כובעים וחולצות עם שרוולים ארוכים, שימוש בקרם הגנה עם מקדם הגנה גבוה ושהייה בצל במידת האפשר יכולים גם לסייע במניעה של כוויות שמש.

תסמינים של כוויות שמש מופיעים בדרך כלל מספר שעות לאחר החשיפה לקרינת UV ויכולים להימשך מספר ימים. כוויות שמש חמורות עשויות לדרוש טיפול רפואי, כולל תרופות מרשם וטיפולים מיוחדים.

גלריית תמונות
-------------

* שלפוחיות על כתף עם כווית שמששלפוחיות על כתף עם כווית שמש
* רגל עם כווית שמש מתחת לקו של מכנסיים קצריםרגל עם כווית שמש מתחת לקו של מכנסיים קצרים
* קילוף של העור בזרוע העליונה כתוצאה מכווית שמש - הרס של השכבות התחתונות של האפידרמיס גורם לאובדן מהיר של השכבות העליונותקילוף של העור בזרוע העליונה כתוצאה מכווית שמש - הרס של השכבות התחתונות של האפידרמיס גורם לאובדן מהיר של השכבות העליונות
* שיזוף של הזרוע לאחר חשיפה ממושכת לשמששיזוף של הזרוע לאחר חשיפה ממושכת לשמש

ראו גם
------

* כווייה
* שיזוף
* נמשים
* סרטן העור

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימסע מדריך למטייל בוויקימסע: **כוויות שמש והגנה מפני השמש** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **כווית שמש** |

* כווית שמש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007532614205171
* GND: 4401010-2
* LCCN: sh2001002944

 |
ידיים עם כוויות קור
אצבעות הרגליים שלושה שבועות לאחר שנפגעו מכוויית קור
**כוויית קור** היא פציעה שנגרמת כתוצאה מחשיפה לקור. הפציעה יכולה לנוע מדרגה נמוכה עד למוות של הרקמה הפצועה בתהליך של נמק. לרוב, האיברים הראשונים שנפגעים הם האיברים המרוחקים ממרכז הגוף (או בשמם המקצועי איברי הפריפריה): האף, האוזניים והאצבעות. זה קורה כי במצבי קור כלי הדם באזורים אלה מתכווצים כדי להמשיך להזרים את הדם לאיברים החיוניים וכדי לצמצם את איבוד החום כתוצאה מחשיפה לסביבה.

תסמינים
-------

איבוד הצבע של העור, יחד עם תחושת שרפה או עקצוץ של העור, אי תחושה או כאב עז. אם העצבים וכלי הדם ניזוקו במידה רבה, נמק יכול להופיע, וקטיעת האיבר יכולה להיות דרושה. עור שלא מטופל לזמן מה ונחשף לכוויית קור יהפוך לשחור.

טיפול
-----

הטיפול כולל בעיקר חימום הדרגתי של הרקמה הפצועה כדי לנסות להחזיר לה חיוניות ואם הדבר בלתי אפשרי לצמצם את התפשטות הפציעה לאזורים נוספים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כוויית קור** בוויקישיתוף
* כוויות קור, באנציקלופדיית הטיפוס
* איתי גל, כוויות קור: מתי חייבים לקטוע את האצבעות?, באתר ynet, 19 באוקטובר 2014
* כוויית קור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4279006-2
* NARA: 10646219

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**הסיוט של מיקי** (באנגלית: **Mickey's Nightmare**) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי משנת 1932 בכיכובם של מיקי מאוס ופלוטו. זה היה הסרט ה-44 בסדרת "מיקי מאוס" שיצא לאקרנים והשמיני באותה השנה. בנוסף זהו הסרט הראשון שהופץ על ידי יונייטד ארטיסטס, והוא הציג פתיח כותרת חדש בתחילת הסרט הכולל את פניו של מיקי מאוס.

עלילה
-----

לילה, מיקי עורך את התפילה שלו לפני השינה כשלצידו פלוטו. כשמיקי נכנס למיטה, פלוטו מצטרף אליו, אך מיקי משלח אותו לסל שלו. ברגע שמיקי נרדם, פלוטו מתגנב בחזרה למיטתו של מיקי ומלקק את פניו. מיקי חולם להציע נישואין למיני ולהתחתן עימה.

לאחר החתונה, מיקי ופלוטו נמצאים בגן ומשקים את הפרחים. חסידה מגיעה ומפילה חבילה עם גור עכברים לתוך ארובת ביתם של מיקי ומיני. אבל אז, עוד חסידות מגיעות יחד עם גורי עכברים נוספים, כשהאחרונה שופכת דלי מלא בעכברונים במורד הארובה. מיקי ממהר פנימה ומוצא את מיני במיטה לצד הרבה עכברונים. כולם מתחילים לרדוף ולשחק בצורה גסה עם אביהם וכלב המחמד שלהם. עד מהרה, גורי העכברים מתחילים להשתמש במברשות בכדי לצבוע את הקיר והתקרה בצבע שחור, לא לפני שהטיחו כריות על פניו של מיקי, כשבאחרונה היה כד שהכה את מיקי כל כך חזק שהכד נשבר לחלוטין.

לאחר מכן הילדים צובעים את הבית בדיו, כאשר אחד מהם משתמש בחתול ואחר בתוכי כמברשות. פניו של מיקי, הקשור וסבוך על ידי הזאטוטים, נצבעים גם כן בדיו על ידי עכברון אחד בעוד הטלפון מצלצל ושעון הקוקייה מצפצף. אבל בחדר השינה של מיקי, הוא מוצא את עצמו עטוף בסדינים כשפלוטו מלקק את פניו והתרנגול מקרקר על אדן החלון בזמן שהשעון המעורר שלו מצלצל. מיקי מתעורר ומבין שזה היה רק חלום והוא נחוש בכך שלעולם לא להתחתן עם מיני. הסרט מסתיים כשפלוטו שוב מלקק את פניו של מיקי.

דמויות ומדבבים
--------------

* מיקי מאוס – וולט דיסני
* מיני מאוס – מרסלייט גארנר
* פלוטו – פינטו קולביג
* עכברונים – מרסלייט גארנר

הפקה
----

זהו הסרט הראשון של מיקי מאוס שהופץ על ידי יונייטד ארטיסטס.

סרט קצר זה הוא בעצם גרסה מחודשת לסרט הקצר של אוסוולד הארנב, "Poor Papa", והוא גם די דומה לסרט המצויר של לוני טונס משנת 1937, "Porky's Romance".

סך התינוקות שהחסידות מביאות למיקי ומיני הוא 21 עכברונים.

לסרט, שיצא במקור בשחור-לבן ומאוחר בגרסה עם צבע, יש שני סצנות שהוסרו מאוחר יותר; הראשון בו אחד העכברונים משפריץ דיו על פסל וגורם לו להיראות כמושחר פנים וסצנה שנייה בה עכברון נוסף משליך על מיקי סכינים ומצמיד אותו לקיר.

קישורים חיצוניים
----------------

* "הסיוט של מיקי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "הסיוט של מיקי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Kaufman, J.B.; Gerstein, David (2018). *Walt Disney's Mickey Mouse: The Ultimate History*. Cologne: Taschen. ISBN 978-3-8365-5284-4.
2. ↑  Lenburg, Jeff (1999). *The Encyclopedia of Animated Cartoons*. Checkmark Books. pp. 108–109. ISBN 0-8160-3831-7. נבדק ב-6 ביוני 2020. `{{cite book}}`:  (עזרה)
**מנטומבזנה "מנטו" אדמי צ'באללה מסימאנג** (אנגלית: Mantombazana "Manto" Edmie Tshabalala-Msimang; ‏9 באוקטובר 1940 - 16 בדצמבר 2009), הייתה פוליטיקאית דרום אפריקאית. כיהנה כסגנית שר המשפטים בין השנים 1996 ל-1999 וכשרת הבריאות, בין השנים 1999 ל-2008, תחת הנשיא תאבו מבקי וגם תחת הנשיא קגאלמה מוטלנטה.

מסימאנג עמדה במוקד של ביקורת בינלאומית עקב ניסיונה לטפל במגפת האיידס בדרום אפריקה בעזרת ירקות, כסלק ושום, במקום בתרופות אנטי-רטרו-ויראליות ("הקוקטייל"), ודחייתה את הקשר המדעי בין נגיף הHIV למחלת האיידס.

אודות
-----

מסימאנג נולדה בדרבן וסיימה את לימודיה באוניברסיטת פורט-הייר ב-1961. היא למדה רפואה במכון לנינגראד בברית המועצות בין השנים 1962 ל-1969. הוכשרה כגניקולוגית מורשית בטנזניה ב-1972, וב-1980 קיבלה תואר שני בבריאות הציבור מאוניברסיטת אנטוורפן.

מדיניות איידס
-------------

פרסומה השלילי של מנטו הגיע בעקבות היותה "מכחישת איידס", השוללת את הקשר בין מחלת האיידס לנגיף ה-HIV ואת הטיפולים המוצעים על ידי מדע הרפואה המודרני לטיפול במחלה. היא כונתה ד"ר סלק, מכיוון שקידמה את השימוש בסלק, שום, לימון ותפוחי אדמה אפריקאים, יחד עם תזונה בריאה, ורמזה לכך שתרופות לאיידס הן רעילות. בראיון שנתנה ברדיו בשנת 2000 סירבה להגיד אם היא סבורה שיש קשר בין נגיף הHIV למחלת האיידס.

נפטרה ב-16 בדצמבר 2009 בעקבות סיבוכים הקשורים לניתוח השתלת כבד שעברה.

קישורים חיצוניים
----------------

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no2010011901
* VIAF: 106907021
* WorldCat: lccn-no2010011901

 |
**אמבולוצטיים** (שם מדעי: **Ambulocetidae**) היא משפחה של יונקים נכחדים בתת-סדרת לווייתנים קדומים. הם היו מותאמים יותר למים מאשר קודמיהם בשרשרת האבולוציונית, הפקיצטיים, אולם הם עדיין היו מסוגלים להלך על היבשה. מאובני האמבולוצטיים נמצאו בפקיסטן ובהודו, סמוך לחופיה של היבשת הקדומה קימריה. לפי מאפייני הסלעים בהם נמצאו המאובנים, נראה כי האמבולוצטיים חיו בסביבה ימית רדודה וביצתית, קרובה לחוף. משקלם הוערך בכ-140 עד 720 קילוגרמים.

אחת ההתאמות הבולטות של האמבולוצטיים לחיים במים התבטאה בחוש השמיעה: במקום לקלוט את גלי הקול דרך האוזניים, האמבולוצטיים שמעו דרך עצם הלסת שלהם. משמעות הדבר היא כי השמיעה שלהם במים הייתה מוגברת, בעוד שהשמיעה על היבשה - חלקית בלבד.

האמבולוצטיים חיו באמצע האאוקן לפני כ-50 מיליוני שנים.

מיון
----

במשפחה זו שלושה סוגים:

* אמבולוצטוס (*Ambulocetus*)
* *Gandakasia*
* הימלאיצטוס (*Himalayacetus*)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אמבולוצטיים** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* GBIF
 |

* מורפולוגיה של אמבולוצטיים
בואינג KC-135A ששימש את חיל האוויר של ארצות הברית
**בואינג KC-135 סטרטוטנקר** (באנגלית: **Boeing KC-135 Stratotanker**) הוא מטוס תדלוק ותובלה מתוצרת חברת בואינג האמריקאית המשמש את חיל האוויר של ארצות הברית וחילות אוויר נוספים. 

המטוס נכנס לשירות ב־1956 כמחליפו של הבואינג KC-97 סטרטופייטר. הוא היה למטוס הסילון הראשון ששימש למשימות תדלוק אווירי. המטוס פותח על בסיס מטוס הבואינג 367-80 שממנו פותח במקביל גם המטוס האזרחי בואינג 707. ה־KC-135 נועד לתת מענה לתדלוק צי המפציצים האסטרטגיים של חיל האוויר האמריקאי ולאפשר הגעתם לכל נקודה ברחבי כדור הארץ. 

בשנים 1956–1965 סופקו לחיל האוויר למעלה מ־800 מטוסי KC-135A. מתוכם למעלה מ־415 עברו שדרוג והוכנסו בהם מנועי CFM-56. מטוסים אלו קיבלו את הכינוי KC-135R ו־KC-135T. שדרוג נוסף היה בהכנסת מנועי TF-33-PW-102 למטוסים שקיבלו את הכינוי KC-135E. 

לאורך שנות שירותו בחיל האוויר מילא המטוס בנוסף למשימות תדלוק אווירי, גם משימות הובלה של ציוד ונוסעים, משימות סיור וכן כמטוס למשימות של חילוץ רפואי. 

המטוס מתוכנן לצאת בהדרגה משירות עם כניסת מחליפו בואינג KC-46 פגסוס. 

המטוס נמכר למספר חיילות אוויר זרים, בהם חיל האוויר הטורקי, חיל האוויר של צ'ילה, חיל האוויר הצרפתי וחיל האוויר של סינגפור.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בואינג KC-135 סטרטוטנקר** בוויקישיתוף
* בואינג KC-135 סטרטוטנקר באתר חיל האוויר של ארצות הברית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007541176405171
* GND: 7573067-4
* LCCN: sh85071830
* NARA: 10663497

 |
**היחידה הארצית לפיקוח בשטחים הפתוחים** המכונה **הסיירת הירוקה** היא יחידת האכיפה של רשות הטבע והגנים.

רקע והקמה
---------

בשנת 1976 מינה שר החקלאות אהרן אוזן ועדה על מנת לחקור את תופעת ההשתלטות על אדמות מדינה. בראש הוועדה עמד מאיר זורע, אז מנהל מינהל מקרקעי ישראל.
בהמלצת הוועדה הוקמה באותה שנה הסיירת הירוקה והוכפפה לרשות שמורות הטבע. 
מנהלהּ הראשון של היחידה היה אלון גלילי. ב-1990 החליפו אל"ם במיל. גלעד אלטמן. משנת 2005 עד שנת 2014 כיהן בתפקיד אל"ם במיל נפתלי כהן. משנת 2014 מכהן בתפקיד אורי מלכה.

ב-1992 הועברה האחריות על רשות שמורות הטבע ממשרד החקלאות אל המשרד להגנת הסביבה.

סמכויות הפיקוח והאכיפה מוקנות לפקחי הסיירת מכוח סעיף 60(א) לחוק הגנים הלאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, תשנ"ב-1992.

ב-22 באוגוסט 1995 קיבלה ממשלת ישראל את החלטה 6014, מכוחה מונתה ועדת מנכ"לים שתפקידה לתאם את פעולות הסיירת.

תחומי אכיפה
-----------

היחידה פועלת מטעמם של הגופים הבאים:

* קרן קיימת לישראל - הסדרת מרעה ביערות ואיתור שטחים לנטיעות
* משרד הפנים - איתור בנייה בלתי חוקית בשטחים פתוחים
* משרד הביטחון - טיפול בהסגות גבול (רעיה בלתי חוקית, בניה במחוברים וגנבות) בשטחי אש
* משרד החקלאות - הסדרת מרעה בשטחים פתוחים ואכיפת פקודת היערות
* הסוכנות היהודית
* מינהל מקרקעי ישראל - טיפול בעיבוד לא חוקי של אדמות מדינה, מניעת כרייה בלתי חוקית
* המשרד להגנת הסביבה - אכיפת חוק איסור נהיגה בחוף הים
* מקורות - פיקוח על תוואי המוביל הארצי
* רשות הטבע והגנים - פינוי פולשים ופיקוח צייד
* מע"צ - טיפול בשלטים שהוצבו בניגוד לקבוע בחוק הדרכים (שילוט) התשכ"ו - 1966

הגופים שהסיירת הירוקה מבצעת בעבורם פעולות פיקוח משתתפים במימון פעולותיה. מינהל מקרקעי ישראל מממן כשליש מעלות הפעולות. על פי החלטת הממשלה המסדירה את פעילות הסיירת היא פועלת בהתאם לסעיף 74 לתקנות ההגנה לשעת חירום הקובע כי" רשאי כל חבר לחילות הממשלה וכל שוטר לתפוס ולעצור כל סחורות, חפצים, תעודות או דברים, שיש לו טעם לחשוד שלגביהם נעשתה עבירה על התקנות" וכן בסעיף 125 לתקנות המקנה למפקד צבאי סמכות להכריז על אזור כעל שטח צבאי סגור כך ש "כל אדם הנכנס לתוך כל שטח או מקום, או יוצא מתוכם, במשך כל תקופה, שבה עומד בתקפו צו כזה ביחס לשטח או למקום ההם, ללא תעודת-היתר בכתב שהוצאה בידי המפקד הצבאי או מטעמו, יאשם בעבירה על התקנות".

ביקורת
------

ב-1994 כינה חוקר הבדואים יצחק ביילי את הסיירת "גולם שקם על יוצריו". לטענתו לא מסתפקת הסיירת באכיפת החוק אלא מתווה מדיניות שמטרתה להצר את צעדיהם של הבדואים, כולל אלה מהם המשרתים בכוחות הביטחון.

בשנים 2002-2004 הפעיל מינהל מקרקעי ישראל בשיתוף הסיירת מטוסים קלים לשם ריסוס אדמות מדינה שנזרעו שלא כדין על ידי בדואים. ב-2005 הוצא צו על תנאי האוסר להשתמש באמצעי זה. ב-2007 הכריע בית המשפט העליון כי פעולות אלה אינן חוקיות.

קישורים חיצוניים
----------------

* אהרון פריאל, "סיירת ירוקה" תפעל נגד עדרי הבדווים, מעריב, 4 באוגוסט 1976
* 

לרשות שמורות הטבע - דרושים פקחים ל"סיירת ירוקה", דבר, 30 בספטמבר 1977

* חוק העז השחורה מאת יצחק ביילי, באתר סנונית
* מצגת באתר משרד החקלאות ופיתוח הכפר (בארכיון האינטרנט)
* שאילתא בנושא ריסוס שדות על ידי הסיירת, באתר הכנסת
* הלוחמה הכימית של מינהל מקרקעי ישראל באתר התאחדות חקלאי ישראל

הערות שוליים
------------

1. ↑  דו"ח מבקר המדינה 51ב, 2001
2. ↑  הבדואים השתכנעו מאת יצחק ביילי, באתר סנונית
3. ↑  פסק דין בתיק בג"ץ 2887/04
**מנצ'ורית** היא שפה ממשפחת השפות הטונגוסיות, המדוברת בצפון סין.

בעבר הייתה זו שפתו של העם המנצ'ורי, אולם כיום, במקביל להתפשטות המנדרינית התקנית הולכת השפה ונכחדת. דוברי השפה המנצ'ורית ברמת שפת אם הם מבוגרים בדרך-כלל, ורוב דוברי השפה כיום דוברים אותה כשפה שנייה בלבד.

לשפה המנצ'ורית דמיון רב לשפת השיווה (‏ᠰᡳᠪᡝ ᡤᡳᠰᡠᠨ‏) המדוברת בחלקים משינג'יאנג ובחלקים מליאונינג, אולם עקב זהות הלאום הנפרדת היא נחשבת כשפה נפרדת.

המנצ'ורית היא שפה אגלוטינטיבית, צֵירופית, כלומר המילים נוצרות בה על ידי תוספות לשורש שאינו משתנה. האגלוטינטיביות בה מוגבלת על ידי הידמות קולית ועל ידי שימוש בטונים, כך שגובה הטון שבו נאמרת המילה יכול לשנות את משמעותה. למנצ'ורית מערכת כתב נפרדת וייחודית, שייתכן שהושפעה מהקרבה לכתב המונגולי.

מבחינה היסטורית, הייתה המנצ'ורית השפה הראשונה שאליה נחשף האדם האירופי במזרח הרחוק, וההיכרות של העולם המערבי עמה קדמה להיכרות עם המנדרינית, ועם שפות סיניות נוספות.[דרוש מקור] בעבר הייתה המנצ'ורית השפה הרשמית השנייה בחשיבותה באזורי השליטה הנרחבים של שושלת צ'ינג, וכל מסמכי השלטון הרשמיים נכתבו הן במנדרינית והן במנצ'ורית. עוד כיום ניתן לראות את הכתב המנצ'ורי מופיע במקביל לכתב המנדריני בארמונות השונים בעיר האסורה.

לאחר נפילת השושלת והקמת הרפובליקה העממית הסינית הפכה המנדרינית לשפת אזור מנצ'וריה, ואילו השימוש במנצ'ורית הופסק. כיום דוברים את השפה כשפת-אם מספר מועט של אנשים, רובם מבוגרים.

הגיית השפה וכתיבתה
------------------

פונמות במנצ'ורית|  | וילוני | חכי | שִנִּי | שפתי(־שִנִּי) |
| אפי | ŋ |  | ɲ |  | n |  | m |  |
| סותם | g | k |  | d | t | b | p |
| מחוכך |  | ʤ | ʧ |  |  |
| חוכך |  | x |  | ʃ |  | s |  | f |
| מקורב(צדי) | w |  | j |  |  |  |
|  |  | l |  |  |
| רוטט |  |  | r |  |  |

כיתוב רשמי של שושלת צ'ינג, בעיר האסורה בבייג'ינג. בצד ימין התעתיק המנצ'ורי, בצד שמאל התעתיק המנדריני
תנועות במנצ'ורית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מנצ'ורית** בוויקישיתוף
* מנצ'ורית באתר אתנלוג
* מנצ'ורית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007545935205171
* BnF: cb11963529x (data)
* GND: 4119929-7
* LCCN: sh85080397
* NDL: 00567463
* NKC: ph278601

 |
בתורת המידה, **משפט ההתכנסות המונוטונית** הוא משפט על האינטגרל של סדרה עולה של פונקציות מדידות ואי-שליליות. לפי המשפט, במקרה זה האינטגרל של הגבול שווה לגבול האינטגרלים. זהו משפט יסודי וחשוב בתורת המידה, ויש לו השלכות רבות, כדוגמת הלמה של פאטו ומשפט ההתכנסות הנשלטת. המתמטיקאי האיטלקי בפו לוי תרם רבות לפיתוח משפט זה.

ניסוח
-----

יהי {\displaystyle \left(X,{\mathcal {F}},\mu \right)} מרחב מידה. תהי {\displaystyle \ f\_{1},f\_{2},\dots } סדרה של פונקציות ממשיות או מרוכבות מדידות, המקיימות {\displaystyle 0\leq f\_{n}\leq f\_{n+1}} עבור כל {\displaystyle n=1,2,\dots } כמעט בכל מקום. נכתוב {\displaystyle f=\lim \_{n\to \infty }f\_{n}} (נשים לב שממונוטוניות גבול זה קיים, גם אם אולי אינסופי). אז מתקיים {\displaystyle \ \lim \_{n\to \infty }\int \_{X}f\_{n}d\mu =\int \_{X}fd\mu }.

הוכחה
-----

ראשית יש לשים לב כי הגבול {\displaystyle f(x):=\lim \_{n\rightarrow \infty }{{f}\_{n}(x)}} קיים בכל נקודה (סופי או אינסופי), כי הסדרה מונוטונית.

הכיוון {\displaystyle \geq } ברור, כי {\displaystyle f\geq f\_{n}} לכל n, ולכן ממונוטוניות האינטגרל {\displaystyle \int {f}\geq \int {{f}\_{n}}}, ולכן גם {\displaystyle \int {f}\geq \lim \_{n\rightarrow \infty }{\int {f\_{n}}}}.

לצורך הכיוון \le, מספיק להראות (לפי הגדרת אינטגרל לבג) כי לכל פונקציה פשוטה {\displaystyle \phi \leq f} ולכל {\displaystyle 0<a<1} מתקיים {\displaystyle \int {a\phi }\leq \lim \_{n\rightarrow \infty }{\int {{f}\_{n}}}} (כי אז נשאיף {\displaystyle a\rightarrow 1^{-}}).

יהי {\displaystyle {A}\_{n}={({f}\_{n}-a\phi )}^{-1}([0,\infty ])}, קבוצה מדידה. גם {\displaystyle A\_{n}\subseteq A\_{n+1}} ממונוטוניות, ו-{\displaystyle \bigcup \_{n=1}^{\infty }{{A}\_{n}}=X} - אכן, אם {\displaystyle x\in X,\phi (x)=0} אז {\displaystyle x\in A\_{1}}; אחרת {\displaystyle f(x)>a\phi (x)} ומהשאיפה {\displaystyle f\_{n}\rightarrow f} נובע שקיים n כך ש-{\displaystyle f\_{n}(x)>a\phi (x)}, כלומר {\displaystyle x\in A\_{n}}.

לכן, {\displaystyle \int \_{X}{\phi }=\lim \_{n\rightarrow \infty }{\int \_{{A}\_{n}}{\phi }}}. כעת, {\displaystyle \int \_{X}{{f}\_{n}}\geq \int \_{{A}\_{n}}{{f}\_{n}}\geq \int \_{{A}\_{n}}{a\phi }} וביחד מקבלים {\displaystyle \lim \_{n\rightarrow \infty }{\int \_{X}{{f}\_{n}}}\geq \int \_{X}{a\phi }} כדרוש.

ראו גם
------

* הלמה של פאטו
* משפט ההתכנסות הנשלטת
* משפט ההתכנסות של ויטלי

קישורים חיצוניים
----------------

* משפט ההתכנסות המונוטונית, באתר MathWorld (באנגלית)
**ישראל במצרים** (HWV 54 ברשימת יצירותיו של הנדל) היא אורטוריה תנ"כית בשלושה חלקים מאת גאורג פרידריך הנדל. הליברית נערכה, לדעת היסטוריונים רבים, על ידי Charles Jennens והיא מורכבת מקטעים נבחרים מהתנ"ך, בעיקר כאלו הנוגעים ליציאת מצרים, מספר שמות ומתהילים.

היצירה הוצגה בבכורה בתיאטרון המלך בלונדון ב-4 באפריל 1739. הנדל העלה אותה על בימת התיאטרון זמן קצר לאחר ביטול העונה בתיאטרון מחמת מיעוט מנויים. סביר להניח, שהקונצ'רטו לעוגב בפה מז'ור, "הקוקיה והזמיר", שהנדל סיים לפני האורטוריה, נוגן בין המערכות, יחד עם יצירות אחרות. הקהל לא התלהב מן האורטוריה, אף כי זכה לשבחי ה"דיילי פוסט" הלונדוני, וההצגה השנייה קוצרה; היצירה המקהלתית ברובה תוגברה עכשיו באריות איטלקיות.

קטע ממנה נודע כהקלטה המוקדמת ביותר הידועה של מוזיקה קלאסית, מ-29 ביוני 1888, על גליל שעווה. בהקלטה זו, ב"קריסטל פאלאס" בלונדון שרה מקהלה בת כמה אלפי זמרים את "משה ובני ישראל" . מחמת מגבלות טכנולוגיית ההקלטה של אותם ימים, יחד עם המספר העצום של הקולות, מרחק מכשיר ההקלטה מן הזמרים והאקוסטיקה של קריסטל פאלאס, הייתה ההקלטה רחוקה מלהיות איכותית, ומאז התדרדרה עוד יותר. על אף האיכות הירודה, אפשר עדיין לעמוד על נוהלי הביצוע שהיו מקובלים בשיאה של תופעת פסטיבל הנדל.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "ישראל במצרים" באתר מיוזיק בריינז

* ישראל במצרים באתר פרויקט ספריית התווים הבינלאומי (באנגלית)
* full-text libretto hosted by Stanford
* Program Notes by Boston Cecilia]
* Full english text with french translation (אורכב 06.03.2012 בארכיון Wayback Machine)
* Three small excerpts in mp3 by swiss choir and orchester on ancient instruments (אורכב 22.02.2012 בארכיון Wayback Machine)


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007579072605171
* BnF: cb13913103c (data)
* GND: 300064756
* LCCN: n88675655
* MusicBrainz work: f12e984e-3c76-4c54-874a-fc750a89c0bf
* VIAF: 179487046
* WorldCat (עם VIAF): 179487046

 |
**אמבה מריאם** (געז **አምባ ማሪያም**) הוא כפר במחוז דרום וולו במדינת אמהרה שבמרכז אתיופיה, אשר שימש כבירת האימפריה האתיופית בראשית תקופת הגיבוש. הכפר שוכן על אמב, מבצר הררי המתבסס על תצורה גאולוגית אופיינית לרמה האתיופית - הר שולחן מוקף מצוקים תלולים, ומכאן שמו. בשנת 2005 התגוררו במקום כ-1,900 תושבים.

היסטוריה
--------

אמבה מריאם לפני כיבושה
מקדלה מוזכרת בכרוניקה של הקסר סוסוניוס כבר בתחילת המאה ה-17 .
בתחילת המאה ה-19, נשלטה אמבה מריאם בידי בני אורומו ונודעה בשם **מקדלה** (መቅደላ). ב-22 בספטמבר 1855 כבש הקיסר תוודרוס השני את ההר, והקים על ראשו מספר מבנים, ובהם גם ארמון וכנסייה. המקום שימש כבירת אתיופיה לאחר דברה תבור.

בעקבות עלבון שלכאורה עלב בו מיסיונר בריטי, כלא תוודרוס השני מספר דיפלומטים ומיסיונרים בריטים במקום. הבריטים שלחו משלחת צבאית לאמבה מריאם, וזו הגיעה לאתר בחודש אפריל 1868. אנשי האצולה ותומכיו של הקיסר האתיופי נטשו אותו, וצבאו ניגף בקרב למרגלות ההר שהתרחש ב-9 באפריל. הקיסר שם קץ לחייו ביריית אקדח ב-13 באפריל, בעת שהצבא הבריטי החל את ההתקפה על המצודה עצמה.

הבריטים חילצו את הדיפלומטים, בזזו את היישוב והעלו אותו באש. בין היתר לקחו עימם הבריטים את כתרו של הקיסר האתיופי, וזה הוחזר באופן אישי לקיסר היילה סלאסי ב-1925, בעת שביקר בבריטניה ופגש במלך ג'ורג' החמישי. ממבני הבירה לא שרד כמעט דבר, למעט התותח "סבסטופול", תותחו הענק של הקיסר האתיופי במשקל 6.7 טון.

המצודה הנטושה נכבשה לזמן מה על ידי ייאסו החמישי, הקיסר הלא מוכתר של אתיופיה, עד שנאלץ להימלט ממנה ב-1917.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אמבה מריאם** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  השליח יוסף הלוי התכוון לחדור לאתיופיה עם הכוח הבריטי בדרכו ליישובי ביתא ישראל, אך עם התעכבות הכוח נפרד ממנו הלוי ונכנס לאתיופיה בגפו.
**קורפוס המילואים ה-23** (בגרמנית: **XXIII. Reserve-Korps**) היה קורפוס בצבא הקיסרות הגרמנית, אשר לחם במלחמת העולם הראשונה ופורק עם סיומה.

היסטוריה
--------

הקורפוס הוקם ב-25 באוגוסט 1914 כחלק מהגל השני של הגיוס במלחמת העולם הראשונה, והועמד תחת פיקודו של גאורג פון קלייסט. הקורפוס כלל את דיוויזיות המילואים ה-45 וה-46. הקורפוס נערך בחזית המערבית כחלק מהארמייה הרביעית בפיקוד אלברכט, דוכס וירטמברג. הקורפוס נטל חלק בקרב איפר הראשון, ובאפריל 1915 לחם בקרב איפר השני. בשנת 1916 לחם הקורפוס במהלך הקרב על הסום כחלק מהארמייה השנייה, ובקיץ 1917 הוא הועבר לחזית המזרחית, שם לחם בקרב ריגה ובמבצע אלביון. לאחר מכן חזר הקורפוס למערב והועמד תחת פיקודה של הארמייה השנייה, ולחם עמה בקרב קמברה. באביב השתתף הקורפוס במבצע מיכאל, וב-12 באוגוסט 1918 פורק הקורפוס.

מפקדים
------

* גאורג פון קלייסט (25 באוגוסט 1914–19 בדצמבר 1914)
* הוגו פון קאטן (19 בדצמבר 1914–31 ביולי 1918)
* ארתור פון גאביין (31 ביולי 1918–12 באוגוסט 1918)

קישורים חיצוניים
----------------

* הקורפוסים של הצבא הקיסרי במהלך מלחמת העולם הראשונה באתר Die höchsten Kommandostellen des Heeres (בגרמנית)
**אמבה אלגי** הוא אמב (מבצר הררי המסתמך על תצורה גאולוגית שכיחה באתיופיה, בצורת הר שולחן המוקף במצוקים תלולים), בצפון אתיופיה, במחוז תיגראי. האמב שולט על הדרך בין העיר מקלה דרומה לעיר מאיצ'ו. בשל מיקומו האסטרטגי היה האמב זירה למספר קרבות חשובים בהיסטוריה האתיופית.

היסטוריה
--------

### אזכורים ראשונים

הפעם הראשונה בה מופיע שמו של ההר בכתובים הייתה במהלך המאה ה-15 כאשר קיסר אתיופיה באדה מריאם הראשון הוביל מסע צבאי כנגד שבט בשם דובאה ששלט באזור והפריע לנתיבי התחבורה. בתחילת המאה ה-19 השתמש הראס וולדה סלאסי במצודה שעל ההר על מנת לכלוא את גברה גורו, אחיו של סבגדיס שמרד כנגדו. הדרך שסללו הבריטים במהלך המשלחת הצבאית לאתיופיה (1868), מהחוף אל אמבה מריאם, עברה ליד אמבה אלגי. בפברואר 1889 לחם ראס אלולה אנגדה בראס סיום גברה, ובקרב זה נפצע אנגדה.

### קרב אמבה אלגי (1895)

 ערך מורחב – **קרב אמבה אלגי (1895)**  

הקרב התרחש במהלך המלחמה האיטלקית-אתיופית הראשונה בדצמבר 1895. ב-7 בדצמבר הביסו האתיופים כוח איטלקי של 2,350 חיילים שהובל על ידי פייטרו טוסלי, וב-8 בדצמבר, גירש הקיסר האתיופי מנליק השני את כוחותיו של הגנרל האיטלקי אורסטה ברטיירי. לאחר התבוסה נסוגו האיטלקים מאמבה אלגי ומגונדר כולה, למבצר מקלה שעליו צר מנליק במשך חמישה עשר ימים.

### קרב אמבה אלגי (1941)

הקרב השני של אמבה אלגי נערך במסגרת המערכה במזרח אפריקה במלחמת העולם השנייה. מתחילת שנת 1941 פתח הצבא הבריטי באמצעות יחידות מצבא הודו הבריטית ועמם כוחות מצבא דרום אפריקה, צבא צרפת החופשית ויחידות נוספות של לוחמי גרילה אתיופים המכונים כוח גדעון במערכה כנגד האיטלקים שהחזיקו באתיופיה, סומליה ואריתריאה. בתנועת מלקחיים איגפו כוחותיו של הגנרל ויליאם פלאט את האיטלקים מצפון, וכוחותיו הדרום אפריקאים של הגנרל אלן קנינגהם את האיטלקים מדרום. האיטלקים נסוגו והתבצרו במבצר אמבה אלגי, שם חצבו מצודה במנהרות באבן הטבעית. תחת פיקודו של המשנה למלך האיטלקי, הנסיך אמדאו הדוכס השלישי מאאוסטה ניהלו האיטלקים במקום קרב מגננה. בתחילת מאי החלו הבריטים לתקוף מצפון, והקיפו את ההר מצידו המזרחי והמערבי. ב-14 במאי הצטרפו אליהם הכוחות הדרום אפריקאים מדרום, וההר הוקף מכל עבריו. הבריטים תכננו לתקוף את המצודה באופן חזיתי, אך פגז שפגע פגיעה ממוזלת במצבור דלק, הביא לזיהום מי השתייה בדלק, ולכניעת מגני ההר ב-15 במאי.

### קרב אמבה אלגי השלישי

ב-1943 התקיים ליד אמבה אלגי הקרב האחרון ב"מרד וויאנה" שכוון כנגד שלטונו של היילה סלאסי. המורדים כבשו את מקלה והמשיכו דרומה אל ההר, בו נתקלו בעשרת אלפים חיילים של ממשלת אתיופיה. בין 18 בספטמבר ל-6 באוקטובר 1943 ניסו המורדים, בהנהגת בלאטה היילה מריאם רדה לכבוש את עמדות חיילי הממשלה בהר, אך לא עמדו בפני הפגזות הארטילריה של הצבא הבריטי שסייע לסלאסי, ובסופו של דבר התפזרו.
**משה כרובי** (נולד ב-1935) הוא מסעדן ותעשיין מזון ישראלי.

ביוגרפיה
--------

משה כרובי (קרויטמן) נולד ב–1935 בתל אביב. לאחר שחרורו מצה"ל עבד במזנון שהפעילה משפחתו בתחנה המרכזית בתל אביב. ב–1965 פתח מסעדה בשם "סטייק בר" ברחוב דיזנגוף בתל אביב, ומזוהה עם הפיכת הסטייק בפיתה למאכל פופולרי. ב-1968 פתח בדרך פתח תקווה בתל אביב מסעדת בשרים בשם "מי ומי", שזכתה להצלחה רבה. בעקבותיה פתח כרובי מסעדות נוספות בשם זה, מהן שנוהלו בזכיינות. בדצמבר 1989 נשרפה מסעדת "מי ומי פרדייס" בקריית שאול.

בשנת 1978 הקים ביבנה מפעל לייצור סלטים למכירה בחנויות המזון, שתוצרתו הופצה במותגים "מי ומי" ו"כרובי", והפך למפעל החומוס המוכן הגדול בישראל. אף שמסעדותיו של כרובי לא היו כשרות, המפעל היה כשר, אך רבנות יבנה סירבה לתת תעודת כשרות לסלטים במותג "מי ומי", בנימוק תעודה כזו עלולה לגרום להטעיית הציבור, שיחשוב שגם מסעדות "מי ומי" כשרות. כרובי עתר לבג"ץ, אך עתירותו נדחתה. בתחילת 1990 החל המפעל לייצר סלטים גם עבור חברת "שטראוס", ובשנת 1991 נמכר המפעל ל"שטראוס" והפך לבסיס לעסקי הסלטים המוכנים שלה (במותג "אחלה").

במהלך האינתיפאדה השנייה התדלדלה תנועת הסועדים במסעדות, ומסעדותיו של כרובי החלו צוברות הפסדים, שהובילו אותו לפשיטת רגל.

בעשור השני של המאה ה-21 הפך לשכיר במפעל קטן שמייצר חומוס עם המותגים שיצר ("סלטי כרובי" ו"חומוס מי ומי").

קישורים חיצוניים
----------------

* מיכל הולצמן, כרובי מי?, מעריב, 26 בפברואר 1991
* אתר למנויים בלבד רונית ורד, מעטים מכירים אותו, אך משה כרובי אחראי לטעם שלנו באוכל, באתר הארץ, 17 במרץ 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  סוקס, אוכל למען האוכל, חדשות, 2 באוקטובר 1989
2. ↑  מאו"ל, אבנים לוהטות - רק בערב, מעריב, 11 באוגוסט 1989
3. ↑  "מי ומי פרדייז" בקרית־שאול נשרפה כליל, מעריב, 9 בדצמבר 1988
4. ↑  בג"ץ 22/91 אורלי ש. 1985 בע"מ נ' הרב הראשי ליבנה, הרב יוסף אבוחצירא, ניתן ב-8 ביולי 1991
5. ↑  שטראוס תשווק בשמה את סלטי מי ומי, חדשות, 15 בינואר 1990
לוגו התוכנית
נחתת הקוטב במעבדות נאס"א
**תוכנית מרס סרוויור 98** (באנגלית: **Mars Surveyor '98 program**) הייתה תוכנית לחקר מאדים שהופעלה על ידי נאס"א, שכללה שתי חלליות: **מקפת האקלים של מאדים** ו**נחתת הקוטב של מאדים**. על נחתת הקוטב הוצבו שתי גשושיות שיועדו לחדור לתוך אדמת מאדים. שתי החלליות נשלחו לחקור את מזג־האוויר, האקלים, המים ודו־תחמוצת הפחמן על מאדים, ולחפש עדויות לשינויי אקלים קצרי וארוכי־טווח.

שתי החלליות שוגרו ב־1998, במהלך חלון השיגורים שהזדמן להם. הקשר עם שתי החלליות אבד, כולל עם הגשושיות החודרות.

הקשר עם המקפת אבד בגלל חישוב מוטעה של המסלול שנבע מבלבול בין יחידות מטריות ליחידות אנגליות. הבלבול גרם למקפת לסטות ממסלולה המתוכנן וככל הנראה, היא נשרפה באטמוספירת מאדים או שקיפצה ממנה אל החלל.

חוקרים שבדקו את התרסקות הנחתת הגיעו למסקנה כי אות מוטעה שהגיע מחיישן מאחת מרגלי הנחתת גרם לנחתת לחשוב שהיא נחתה על הקרקע בעוד היא נמצאה כ־40 מטרים מעל פני הקרקע. כשרגלי הנחתת נפתחו הן גרמו בטעות לחיישני הנחיתה ולמנועי הנחיתה להיכבות והנחתת התרסקה אל הקרקע.

פיתוח התוכנית עלה כ־193 מיליון דולר. השיגור הוערך ב־91.7 מיליון ותפעול המשימות מכדור הארץ עוד כ־42.8 מיליון. משימת המקפת הייתה חלק מתוכנית מרס סרוויור, שבמהלכה משוגרות משימות אל מאדים כל 26 חודשים, אז נפתח חלון שיגור להגיע אל מאדים בזמן הקצר ביותר.

ראו גם
------

* תוכנית החלל האמריקאית


| תוכניות נאס"א לחקר מערכת השמש |
| --- |
| פעילות | אקספלורר • וויאג'ר • חקר מאדים • משימות פלנטריות (דיסקברי • גבולות חדשים • חקר מערכת השמש) • פלאגשיפ • חקר עולמות אוקיינוס |  |
| הושלמו | פיוניר • מארינר • לונר אורביטר • ריינג'ר • סרוויור • אפולו • ויקינג • פלנטרי אובסרבר • MESUR • מרס סרוויור 98 • מארס סקאוט • מארס רובר |
| בוטלו | פלנטרי גראנד טור • וויאג'ר (מאדים) • פרומתאוס • קונסטליישן • ניו מילניום • מארינר סימן 2 |
נשים הלובשות יוקאטה
לוחם סומו הלבוש יוקאטה
**יוקאטה** (ביפנית: **浴衣**) הוא סוג של קימונו קיצי. להבדיל מהקימונו, העשוי משי, היוקאטה מיוצר בדרך כלל מכותנה או מסיבים סינתטיים והוא חסר בטנה. מלבוש זה משמש הן נשים והן גברים

את היוקאטה לובשים בחגיגות של זיקוקי די נור ואירועי קיץ אחרים ביפן. היוקאטה משמש גם כחלוק רחצה ולמרות שאינה משמשת רק לפני או אחרי רחצה, משמעות השם היא "חלוק רחצה".

היוקאטה מיוצר עם שרוולים רחבים ותפרים ישרים. באופן מסורתי היו מייצרים יוקאטה מבדים בצבע אינדיגו, אך כעת ניתן למצוא יוקאטה בצבעים שונים וככל שהלובש צעיר יותר, הצבעים יותר חיים והאיור על הבד נועז יותר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוקאטה** בוויקישיתוף
* יוקאטה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| לבוש יפני |
| --- |
| לבוש מסורתי | אוואגי • אובי • ג'וניהיטו • ג'ינביי • האנטן • האפי • האקאמה • טומסודה • יוקאטה • סאמואה • סוקוטאי • פונדושי • פוריסודה • קימונו • שאקו |  |
| לבוש מודרני | אופנת לוליטה • תלבושת אחידה ביפן |
| הנעלה | אוואבאקי • גטה • ג'יקה-טאבי • ואראג'י • זורי • טאבי |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 01083315

 |