**חוק הספאם** הוא כינוי לסעיף 30א' לחוק התקשורת (בזק ושידורים) תשמ"ב – 1982 הקובע איסור בשליחת הודעה ובה 'דבר פרסומת' לנמען שלא הביע את הסכמתו לכך.

החוק אוסר על משלוח דואר זבל אלקטרוני, הכולל שליחת דואר אלקטרוני מסרון או הודעה באפליקציות למסרים מיידיים (כגון וואטסאפ), ביצוע שיחת ספאם, ושליחת דואר זבל בפקס, אך אינו אוסר על שליחת דואר זבל מודפס. כמו כן החוק מחריג תוכן שאינו הצעה לרכישה של מוצר או שירות או תרומה מהאיסור לשליחת דואר זבל, בכלל זה תוכן פוליטי.

בחוק הספאם נקבע בין היתר פיצוי של 1,000 ש"ח ללא הוכחת נזק בעבור כל הודעה שהנמען קיבל ללא הסכמתו.

החוק נחקק במאי 2008 כתיקון 40 לחוק התקשורת ומאז נחקקו מספר הוספות לחוק, בהן הרחבות להגדרת 'דבר פרסומת' גם להודעה המבקשת תרומה, הרחבת האיסור על ביצוע שיחה אוטומטית וצינתוק על כל תוכן שהוא כלומר אף שלא הוצע לנמען לרכוש מוצר או לתרום וכן אפשרות לתובענה ייצוגית על עבירה זו.

תהליך החקיקה
------------

### רקע

הרקע לחוק הם נתונים שהוצגו בוועדה בכנסת לפיהם מדינת ישראל היא שיאנית בהקשר לבעיית דואר הזבל, כמו כן מומחים מתחום מערכות המחשוב הציגו בפני הוועדה את הנזקים הרבים להם גורם דואר הזבל, הוועדה עסקה גם במטרד המשמעותי למשתמשים בדואר אלקטרוני ובמסרונים הנגרם על ידי דואר הזבל ושיחות הספאם.

החוק נידון והוכן להעברתו במליאה על ידי ועדה משותפת לכלכלה ולמדע בראשות חבר הכנסת משה כחלון.

החוק עבר בקריאה שנייה ושלישית בכנסת השבע עשרה ב-27 במאי 2008.

הוראות החוק
-----------

### לשון החוק

> 
> לא ישגר מפרסם דבר פרסומת באמצעות פקסימיליה, מערכת חיוג אוטומטי, הודעה אלקטרונית או הודעת מסר קצר, בלא קבלת הסכמה מפורשת מראש של הנמען, בכתב, לרבות בהודעה אלקטרונית או בשיחה מוקלטת; חיוג לנמען באמצעות מערכת חיוג אוטומטי בלא הסכמת הנמען כאמור ייחשב הפרה של הוראות סעיף זה, גם אם החיוג הופסק בטרם נענתה השיחה ובחיוג של הנמען למספר שממנו בוצע החיוג מושמע לו דבר פרסומת;
> 
> 
> 
> — חוק התקשורת (בזק ושידורים) סעיף 30א.
> 

### עיקרי החוק

#### האסור בחוק

1. שליחת דבר פרסומת לנמען ללא הסכמתו.
2. דבר פרסומת כולל: הצעה לרכישת חפץ, בקשת תרומה.
3. חיוג אוטומטי לנמען שלא הביע את הסכמתו לכך ובו הצעה לחזור למתקשר גם כאשר לא מוצע בשיחה ובטלפון שאליו נתבקש לחזור דבר פרסומת או בקשת תרומה.
4. ביצוע צנתוק בכל אופן שהוא.
5. חובה לציין על הודעות (הנשלחון בהתהם לחוק) את מהותן כגון 'פרסומת' 'תעמולה' 'בקשת תרומה' במקום בולט וברור.
6. חובה על מתן אפשרות הסרה מרשימת התפוצה בכל הודעה שנשלחת.

#### המותר בחוק

1. שליחת הודעה חד פעמית לבית עסק ובו הצעה לקבלת תוכן.
2. שליחת הודעות מגורמים פוליטיים' , בכפוף לעמידה בתנאי החוק.
3. שליחת הודעות מגורמי ממשל והצלה, בכפוף לעמידה בתנאי החוק.
4. ביצוע שיחה על ידי נציג אנושי אף כאשר מוצע ללקוח דבר פרסומת. (כל שאין בזה הטרדה).
5. שליחת דבר דואר מודפס גם כאשר הוא דבר פרסומת.

ענישה
-----

בחוק נקבע כי העובר על הוראה זו דינו קנס קנס כאמור בסעיף 61(א)(4) לחוק העונשין.

בנוסף לכך נקבע בחוק פיצוי של **עד** 1,000 שקלים ללא הוכחת נזק (פיצוי לדוגמה) על כל הודעה שנשלחה בניגוד לחוק.

> 
> שוגר דבר פרסומת ביודעין בניגוד להוראות סעיף זה, רשאי בית המשפט לפסוק בשל הפרה זו פיצויים שאינם תלויים בנזק (בסעיף זה – פיצויים לדוגמה), בסכום שלא יעלה על 1,000 שקלים חדשים בשל כל דבר פרסומת שקיבל הנמען בניגוד להוראות סעיף זה.
> 
> 
> 
> — חוק התקשורת (בזק ושידורים) סעיף 30 א' (י'- 1)
>

הרחבות לחוק
-----------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
### תיקון מס' 72

תיקון מספר 72 שעבר בכנסת ב-23 במאי 2018 מרחיב את הגדרת המונח 'דבר פרסומת' וכולל בו גם מסרים שמטרתם לגרום לנמען לחייג למספר המצוין במסרים אלה אם על ידי שיחה אוטומטית או על ידי צנתוק, אף אם מטרתו של מבצע השיחה אינו לשכנע את מקבל השיחה לרכוש מוצר או לתרום.

הרחבת החוק נועדה למנוע את השימוש הרחב הקיים בפעולות של חיוג אוטומטי וצנתוקים שנעשו על ידי מערכות של שירותי תוכן שונים, מפעילים אלו השתמשו בפרצה בחוק שאינה אוסרת אלא על הודעה שהיא דבר פרסומת כהגדרתה בחוק (רכישת מוצר או בקשת תרומה) ורווחיהם נבעו מתמלוגי הקשר של חברות הסלולר.

פסיקות משמעותיות
----------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
ביולי 2014 נקבעה הלכה בבית המשפט העליון בעניין גובה הפיצוי על כל הודעת זבל. בפסק-דין על שני ערעורים בתיקים שהגיעו מבית-המשפט לתביעות קטנות ונדחתה בקשתם לערעור במחוזי. השופט אליקים רובינשטיין הותיר בידי השופטים את שיקול הדעת להפחית את הפיצוי, כאשר נקודת המוצא היא הסכום המרבי הקבוע בחוק, ממנו יש להפחית במקרים המתאימים. השופט הזכיר שעל-פי החוק, אם הנמען לא אישר את שליחת ההודעות אליו, אסור למפרסם לשלוח הודעות, ולכן גם מבלי שהנמען יבקש את הסרתו מהרשימה, המפרסם עובר על החוק וחייב בפיצויו של הנמען. ב-21 ביוני 2015 קבע בית המשפט לתביעות קטנות בקריות, פיצוי שיא של 617 אלף ש"ח בגין הפצת דואר זבל, ב-87 תביעות שאוחדו להליך אחד כנגד חברת "אור הקסם". בפסקי דין אחרים נפסקו פיצויים של עשרות או מאות שקלים להודעה.

בשנת 2014 נתבעה חברת סלקום בתביעה ייצוגית בעניין מסרונים שיווקיים ששלחה לציבור לקוחותיה. בערעור לעליון, השופט עופר גרוסקופף קיבל את טענת סלקום כי הלקוח מסוגל לבטל את שירות הפרסומות, וכן שמדובר במקרה חריג כיוון שללקוח יכול להיות עניין בפרסומות אלו. השופט סיכם שמדובר בפרסום מותר, בדומה לרשימת תפוצה.

בשנת 2016 נתבעה פרטנר בתביעה ייצוגית בגין שליחת פרסומות ללקוחותיה מבלי לציין כי מדובר בהודעות שיווקיות ומבלי אפשרות לעצור את קבלת הפרסומות. בשנת 2019 נחתם הסכם פשרה בין הצדדים בה נקבע כי החברה תפצה כאלף לקוחות בזיכויים בגובה 2 מיליון שקלים.

ביקורת על יעילותו של החוק
-------------------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
עוד בטרם חקיקת החוק עלו תהיות בנוגע לכוחו לצמצם או להעניש חברות השולחות דואר זבל. לאחר כניסת החוק לתוקף, נטען כי הוא אינו אוסר על דואר זבל באופן גורף ובמקום זאת דורש הליך משפטי אקטיבי ממקבלי ההודעות. בנוסף נמתחה ביקורת כנגד ההחרגה של מסרים מתנועות פוליטיות מהחוק, והקושי באיתור שולחי שיחות ספאם וצנתוקים.

מהצד השני נטען כי קלות הגשת תביעה במסגרת החוק מכבידה על מערכת המשפט ומעודדת ניצול של החוק לרווח קל, לרבות תביעות ייצוגיות הדורשות פיצויים של מיליוני שקלים. הוערך כי כ-28% מהתביעות בבתי משפט לתביעות קטנות בשנת 2021 עסקו בחוק. בשנת 2023 ניסה אדם לקבל פיצוי של 30 אלף שקלים מחברת H&O בגין שליחת 26 הודעות ספאם, אך נדרש לשלם פיצויים בעצמו לאחר שהתברר כי ניצל את החוק ושההודעות שקיבל נשלחו במסגרת רשימת תפוצה שהלקוח נרשם אליה מרצון.

ראו גם
------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **חוק הספאם** |

* דואר זבל אלקטרוני
* דואר זבל
* שיחת ספאם
* מאבק בדואר זבל אלקטרוני
* דיוור אלקטרוני
* רשימת תפוצה

קישורים חיצוניים
----------------

* לשון חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 40), התשס"ח–2008 קובץ DOC
* דיוני הכנסת והועדה המשותפת לכלכלה ולמדע בתהליך חקיקת 'חוק הספאם', באתר הכנסת
* מערכת פרוטוקול, חוק הספאם 2019: מה מותר ומה אסור, מה לגבי תביעת ספאם ועוד, באתר פרוטוקול Protocol, ‏16 באפריל 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑  עומר כביר, הספאם החדש - ככה זה עובד, באתר כלכליסט, 1 בדצמבר 2009
2. ↑  פרוטוקול מס' 1, ישיבת הוועדה המשותפת כלכלה ומדע, הגבלת הפצת פרסומות ברשתות תקשורת, יום שני, כ"ט בחשוון התשס"ז (20 בנובמבר 2006), שעה 12:00
3. ↑  תיקון 72 לחוק התקשורת (בזק ושידורים) התשע"ח 2018
4. ↑  עו"ד טל קפלן, עו"ד טל קפלן, ישראל: תיקון לחוק הספאם מרחיב את המונח "דבר פרסומת", באתר www.law.co.il
5. ↑  מתוך דברי ההסבר להצעת החוק
6. ↑  פסק דינו של השופט א. רובינשטיין ברע"א 2904/14 גלסברג ואח' נ' קלאב רמון בע"מ ואח', לגבי קביעת גובה הפיצויים על דואר זבל וביטול חובת בקשת הסרה (יולי 2014)
7. ↑  ליאת בר סתו, גיא ליברמן, 22 ביוני 2015
8. ↑  אתר למנויים בלבד אפרת נוימן, בלי להפר את חוק הספאם: העליון קובע אילו פרסומות מותר לשלוח ללקוחות, באתר TheMarker‏, 7 במרץ 2019
9. ↑  אורנה יפת, פרטנר עברה על חוק הספאם: תפצה לקוחות ב-2 מיליון שקל, באתר ynet, 22 בדצמבר 2019
10. ↑  עו"ד שחר ולנר, עו"ד שירה הימן, "חוק הספאם": משמעות יישום והשלכות - מדריך לקראת כניסת החוק לתוקף, באתר פסקדין, ‏9 בנובמבר 2008
11. ↑  מיכל רז-חיימוביץ', ‏חוק הסתם: מה באמת שווים חוקי הגנת הצרכן שנחקקו?, באתר גלובס, 20 ביוני 2013
12. ↑  חנן גרשוני, חוק הסתם: עשר שנים אחרי, חוק הספאם נכשל לחלוטין, באתר מידה, ‏28 במאי 2018
13. ↑  שי ארז, ‏חוק הספאם: אמצעי הרתעה או כלי שממוטט חברות | דעה, עו"ד שי ארז, באתר גלובס, 31 במרץ 2021
14. ↑  ליטל דוברוביצקי, למה צרכן שתבע פיצויים מרשת H&O על שליחת ספאם חויב לשלם לה 8,000 שקל?, באתר ynet, 2 במרץ 2023