**חיים נבון** (נולד ב-25 ביוני 1973 ברמת גן) הוא רב, הוגה דעות, סופר ופובליציסט ישראלי.

ביוגרפיה
--------

נולד ברמת גן וגדל באלקנה שבשומרון. בתיכון למד באמי"ת בר-אילן ובשנת תשנ"א החל ללמוד בישיבת ההסדר הר עציון שבאלון שבות, עד לשנת תשס"ד. במקביל ללימודיו בישיבה למד לתואר ראשון בחינוך במכללת הרצוג, ולאחר מכן לתואר שני במחשבת ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים.

הרב נבון מעורב בפעילות תקשורתית מגוונת. בשנים 2001–2006 כתב טור פרשת השבוע בעיתון "מקור ראשון", ובו תובנות תורניות המשולבות באנקדוטות שמחוץ לעולם הדתי. משנת 2001 הוא כתב טור פובליציסטי בשם "טיפול נקודתי" בכתב העת "נקודה" והיה חבר מערכת העיתון. עם סגירתו של כתב העת בשנת 2010 החל הטור להתפרסם במתכונת חודשית בעיתון "מקור ראשון". כתב מאמרים פובליציסטיים גם בעיתון מעריב. בשנת 2014 החל נבון לכתוב טור שבועי במוסף התרבות "מוצש" של העיתון "מקור ראשון". הוא מופיע גם בבמות תקשורתיות נוספות.

הרב נבון מלמד תלמוד, הלכה ומחשבת ישראל בישיבת הר עציון, במדרשת לינדנבאום ובמכללת יעקב הרצוג. בעבר לימד גם במדרשת מגדל עוז והיה ראש בית המדרש החברתי במדרשת נשמת. במשך עשור (2006–2016) כיהן כרב קהילת השמשוני במודיעין. פרסם 16 ספרים, מתוכם 13 ספרים בנושאי יהדות, ושלושה ספרי פרוזה.

הרב נבון הוא תלמידו של הרב אהרן ליכטנשטיין, ראש ישיבת הר עציון. ערך עם אחרים את ספריו של הרב ליכטנשטיין על מסכתות טהרות, פסחים, ובבא בתרא, היה עורך משנה של ספרו **קדושת אביב**, ועורך של ספר הזיכרון לרב ליכטנשטיין, **אשרי אדם עוז לו בך**, ושל ספרו **בדרשם פניך**. תרגם מאנגלית את ספרו של הרב יוסף דוב סולובייצ'יק, **בכה תבכה בלילה**, ואת ספרו של הרב ליכטנשטיין, **תקווה לדורשיך**.

ב-2012 השתתף בכנס היסוד של ארגון הרבנים "בית הלל" והיה פעיל בארגון בחודשים הראשונים לקיומו, עד שפרש מפעילות בו. משנת 2014 חבר ב"מועצת רבני צהר" - הגוף הרבני הגבוה של ארגון צהר.

נשוי לעורכת הדין יעל נבון (לבית פירר) ואב לשלושה בנים ולבת.

בן דודו הוא חבר הכנסת מתן כהנא.

ספריו והגותו
------------

דעותיו של הרב נבון מתבססות על הגותו של הרב יוסף דוב סולובייצ'יק, חותנו של הרב ליכטנשטיין. ספרו **נאחז בסבך** הוא מבוא להגותו של הרב סולובייצ'יק. בהשפעת הרב סולובייצ'יק, בולט במשנתו של הרב נבון דגש על ההלכה כמוטיב המרכזי ביהדות.

בניגוד לתפיסה הרווחת בציונות הדתית, הבאה לידי ביטוי בתפילה לשלום המדינה, מסתייג נבון מהגדרתה של המדינה כ"ראשית צמיחת גאולתנו". עם זאת הוא מסתייג גם מן ההתנכרות למדינה בזרם שהוא מכנה "פוסט ציונות דתית". לדעתו, גם אם מדינת ישראל אינה "אתחלתא דגאולה" היא עדיין "אתחלתא דתקווה" - תקוות העתיד של העם היהודי ושל היהדות.

הרב נבון מצדד בעמדה פוליטית ימנית-שמרנית, ואף מציין את הזיקה בינה לבין אמונה דתית.

כמו כן, הביע התנגדות עזה לפעולות "תג מחיר" ולספר תורת המלך.

בספרו **גשר בנות יעקב** עוסק הרב נבון במעמד האישה בהלכה. הוא מתאר את גישתו כעמדת ביניים בין הגישה החרדית לבין הגישה הליברלית: "נקודת המוצא של החיים הדתיים היא ההמשכיות ולא השינוי... אך החיים מזמנים לנו התפתחויות חדשות, שדורשות לפעמים מענה חדש". בעזרת הפילוסופיה השמרנית של אדמונד ברק הוא מציע מודל לבחינת הצורך בשינויים באורח החיים הדתי. "החברה הדתית משתנה; אך היא משתנה כמו עץ, ולא כמו פלסטלינה".

בהשפעת הפילוסופיה השמרנית, מרבה נבון לכתוב גם על משמעותה של המסורת בחיים הדתיים - בניגוד למגמות ליברליות, אך גם בניגוד לריאקציה החרדית.

בספרו **שיעורי בית** מנתח נבון מזווית שמרנית את משבר המשפחה בעולם המערבי, שקשור לדבריו בעיקר בהתפתחויות תרבותיות, והמאיים לדבריו על עתידה של הציוויליזציה המערבית. הוא מציע כחלופה את הגישה היהודית לחיי המשפחה, מתוך הגותו של הרב סולובייצ'יק. בניגוד לבלעדיות המיוחסת כיום לרגש הרומנטי בקשר הזוגי, היהדות דורשת בנוסף אליו גם את הממד המוסדי שבנישואין; ובניגוד להתייחסות הרווחת לנישואין כחוזה, או אפילו כהסדר רופף, היהדות רואה בהם ברית. הוא רואה את המשפחה כמוסד חיוני, לא רק מתוך שיקולים תורניים, אלא גם מכוח ותיקותו של מוסד זה (שבגישה השמרנית מהווה הוכחה לחיוניותו - שאלמלא כן לא היה שורד לאורך אלפי שנים), וגם לאור נתונים עכשוויים על השלכות קשות שיש לערעור המשפחה המסורתית.

בספרו **מכים שורשים** הרחיב נבון את האמירות הללו לכדי טיעון כולל כנגד הפירוק הפוסטמודרני. לדבריו, מראשית העידן המודרני ישנו דגש גובר והולך על הבחירה האישית, בניגוד לזהות הנתונה. המגמה הזו הגיעה לדבריו לביטוי מסולף ומסוכן בעידן הפוסטמודרני. כיוון שהפוסטמודרניזם שולל כל זהות וכל מהות, העצמת הבחירה אינה מתיימרת עוד לכונן אינדיבידואל בעל עוצמה השולט בחייו, אלא מתמקדת בפירוק כל מעגלי הזהות הנתונים של האדם: העם, הקהילה, המשפחה, הזהות המגדרית והאישית - פירוק שאינו מתיימר כלל לבנות דבר חדש בתמורה. ואולם, לדברי נבון, כל מעגלי הזהות הללו אינם חיצוניים לאדם, אלא הם המכוננים את משמעות חייו; וכאשר מרוששים את האדם משורשים אלו מותירים אותו מרוקן ומנוכר.

ספרו הדיסטופי **חופשי זה** מתאר את הקיום האנושי בתל אביב של 2089: זהו קיום מנוכר ובודד, בתוך חברה מתפוררת, שאין בה משפחות, וקשרים אנושיים מבוססים בה על חוזים לטווח זמן מוגבל. הספר הוא ביטוי ספרותי לרעיונות שפיתח נבון בספריו הקודמים.

ספרו **מדינה קטנה לעם גדול** עוסק בחשיבה מדינית יהודית. הרב נבון מנתח את ההתייחסויות המדיניות במקרא ובחז"ל, ומוצא בהן הגבלת תחומה של הפוליטיקה הממשלתית הכוחנית, מתוך רצון להותיר תחום נרחב יותר למעגלי הקיום הטבעיים של האדם: משפחה, קהילה, עיר ועם. הוא כורך זאת בתפישה המקראית של הברית, המוצגת כחלופה לרעיון הליברלי של אמנה חברתית. בעוד אמנה חברתית מבססת את המדינה על הסכם אינטרסים בין יחידים מבודדים, הברית היא קומה נוספת על גבי זהות לאומית קיימת. לדעת הרב נבון זוהי חלופה הן לגישה הליברטריאנית, המקדשת רק את זכויות הפרט, והן לגישה הפרוגרסיבית, השואפת להשתמש בכוח המדינה כדי לכפות על האזרחים את ערכיה. מתוך גישת הברית הוא דן בסוגיות של ממשל, חברה, דת ומדינה. הרב נבון, כדבריו, "מצדד בחופש חינוכי, לא משום שחופש הוא ערך עליון, אלא משום שחינוך הוא ערך עליון; ותומך ביותר חירות בתחום שירותי הדת, לא רק למען החירות, אלא בעיקר למען הדת".

הספר **לא תקין** מנתח את תרבות התקינות הפוליטית ומציע לה חלופה יהודית. הרב נבון מדגיש שתקינות פוליטית אינה נימוס, אלא ביטוי של תפיסת עולם שמניחה שתי הנחות רדיקליות: החברה מבוססת על מלחמת מעמדות דכאנית, והדיכוי הזה מתחולל בעיקר בשדה השפה. מכאן נגזר הצורך לנטר את השפה ולטהר אותה ללא הרף. התקינות הפוליטית יונקת ממשפחה שלמה של תיאוריות, שנבון מכנה "תיאוריות הכוח": גישות נאו-מרקסיסטיות, פוסט-מרקסיסטיות ופוסטמודרניות, המוחקות את מושג האמת כתשתית לדיון הערכי ואת מושגי הזהות והשותפות כתשתית למבנה החברתי, ושופטות את העולם האנושי כמבוסס אך ורק על מאבקי כוח. הרב נבון מנתח מקורות יהודיים קלאסיים ומנסח מתוכם תפיסת עולם חלופית, הרואה בחברה זירה של שותפות ובשפה הזדמנות לתקשורת.

בספרו **מתקרבים ורבים**, שיצא לאור בתשפ"ג (2023) בעיצומו של המאבק סביב הרפורמה במשפט, טוען הרב נבון שהתהליכים ארוכי הטווח בחברה הישראלית מצביעים דווקא על התכנסות ורצף סביב מרכז כובד חברתי ורעיוני, שהוא לאומי, מסורתי וליברלי. את העימותים הקשים בחברה הישראלית הוא מציע להסביר בין היתר לאור העיקרון של "נרקיסיזם של הבדלים קטנים" - דווקא זמנים של התקרבות עלולים לעורר עימותים, עקב נקודות המפגש והחיכוך המתרבות, ובגלל הצורך של כל שבט לבדל את זהותו ולהגן עליה.

ספריו
-----

* **הגדר הטובה: על משמעותה של ההלכה בחיינו**, הוצאת "מוזאיקה", ירושלים, תשס"ג; הוצאה מחודשת: ידיעות אחרונות - ספרי חמד, תל אביב, 2011; מהדורה מורחבת: ידיעות אחרונות - ספרי חמד, ראשון לציון, 2023
* **פרשות**, הוצאת "מעליות", מעלה אדומים, תשס"ה - אוסף של טורי פרשת השבוע שפורסמו בעיתון "מקור ראשון"
* **נאחז בסבך - שערים להגותו של הרב סולובייצ'יק**, הוצאת "מעליות", מעלה אדומים, תשס"ו; הוצאה מחודשת: ידיעות אחרונות - ספרי חמד, תל אביב, 2011
* **831**, הוצאת ידיעות ספרים וספרי חמד, 2010. ספר בלשי-עלילתי.
* **גשר בנות יעקב: מעמד האישה בהלכה - בין עבר לעתיד**, הוצאת ידיעות ספרים, ספרי חמד, תל אביב, 2011
* **Genesis and Jewish Thought**, KTAV Publishing House, New Jersey 2008
* **חוה לא אכלה תפוח**, הוצאת ידיעות ספרים וספרי חמד, 2012. הספר מציג 101 טעויות נפוצות בנושאי יהדות.
* **ללכת על דגים**, הוצאת ידיעות ספרים וספרי חמד, 2013, רומן
* **תיקו: 101 ויכוחים גדולים של היהדות**, הוצאת ידיעות ספרים, 2014
* **ברכי נפשי: הלכות ברכות הנהנין**, הוצאת ידיעות ספרים וספרי חמד, 2015
* **שיעורי בית - הרב סולובייצ'יק על זוגיות, מיניות ומשפחה בימינו**, ידיעות ספרים, 2016
* **מכים שורשים - ביקורת יהודית על הפירוק הפוסטמודרני**, ידיעות ספרים, 2018
* **חופשי זה**, הוצאת ידיעות ספרים וספרי חמד, 2019. ספר מדע בדיוני.
* **מדינה קטנה לעם גדול**, הוצאת ידיעות ספרים וספרי חמד, 2021.
* **לא תקין - חלופה יהודית לתקינות הפוליטית ולתיאוריות הכוח**, הוצאת ידיעות ספרים וספרי חמד, 2022
* **מתקרבים ורבים: איך ב-75 שנה התגבשה החברה הישראלית, ולמה אנחנו לא מרגישים את זה**, הוצאת ידיעות ספרים וספרי חמד, 2023

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **חיים נבון** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **חיים נבון** |

* הפודקאסט של הרב חיים נבון, אפשר לחשוב
* חיים נבון, ברשת החברתית פייסבוק

 סרטונים בערוץ של הרב חיים נבון, באתר יוטיוב

* דף הפייסבוק של הרב חיים נבון
* הספרים של חיים נבון, באתר "סימניה"
* רשימת המאמרים של חיים נבון באתר רמב"י
* רשימת המאמרים של חיים נבון, באתר רמבי"ש
* מאמרים של הרב חיים נבון, באתר ספריית אסיף
* מאמריו באתר דעת
* מאמרים, ראיונות וכתבות באתר ערוץ 7

* עפרה לקס, רב ספרא, באתר ערוץ 7
* מיכאל אברהם, האם בנות צלפחד חלבו שולחנות?, מקור ראשון, מוסף "שבת", 27 במאי 2011, גיליון במדבר תשע"א – 720 - ביקורת על הספר "גשר בנות יעקב"
* יונתן אוריך, ‏צפו: הרב נבון חגג את יום הולדתו ה-40 יחד עם חבריו מהפייסבוק, באתר כיפה, 6 ביולי 2013
* יצחק בן דוד, ‏בין פירוק לנסירה: "מכים שורשים" מצליח לאזן את השיח אך לוקה בגמישות, בעיתון מקור ראשון, 14 בפברואר 2018
* עפרה לקס וגדעון דוקוב, חופשי ולא מאושר, באתר בשבע - ערוץ 7
* רן פוני, שסע? הרב חיים נבון: "יש מרכז כובד מסורתי שדתיים וגם חילונים מתכנסים סביבו", באתר ישראל היום, 18 במרץ 2021
* תומר פרסיקו, האתוס הקפיטליסטי ורוח הציונות הדתית, באתר "פנס", 19 במאי 2021 - על "מדינה קטנה לעם גדול"
* שירית אביטן כהן, "לפעמים אנשים כועסים עליי שאני גוזל מהם את הקטסטרופה", באתר ישראל היום, 13 בספטמבר 2023

### שיעוריו

* מאמריו בבית המדרש הווירטואלי של ישיבת הר עציון
* שאלות ותשובות של הרב חיים נבון, באתר כיפה
* שיעוריו של הרב חיים נבון (אורכב 19.05.2014 בארכיון Wayback Machine) ב'אורות טלוויזיה יהודית'
* חיים נבון, "על כרחך אתה חי" - בשבח הזהות ובגנות הבחרנות, מקור ראשון, מוסף "שבת"
* אלוהים לא יישאר אילם, באתר העין השביעית, תגובה למאמרו של חנוך מרמרי על דבריו
* הספד על הרב אהרן ליכטנשטיין, במדרשת לינדנבאום (סרטון).

### מאמרים הגותיים

* מאמריו באתר מידה.
* חיים נבון, ‏"נלחמים על הבית: המאבק על המשפחה בישראל", **השילוח**, גיליון 3, פברואר 2017
* 'אמפתיה אינה לגיטימציה' - על גישה דתית להומוסקסואליות, מקור ראשון, מוסף "שבת"
* "על אחווה ואחריות: מבט יהודי על שוק חופשי", **השילוח, יוני 2018**

הערות שוליים
------------

1. ↑  הרב חיים נבון משוחח עם ח"כ מתן כהנא על דת ושמרנות, צבא ופוליטיקה, בפודקאסט "אפשר לחשוב", באתר יוטיוב
2. ↑  חיים נבון, **אתחלתא דתקווה - הציבור הדתי-לאומי ומדינת ישראל**, הוצאת הקיבוץ הדתי ונאמני תורה ועבודה, תל אביב תש"ע.
3. ↑  הרב חיים נבון: מה הקשר בין הימין לאמונה באלוקים?
4. ↑  חיים נבון, 'לשמשון היה תג מחיר, זה לא עזר'; הנ"ל, 'עוד בעניין תורת המלך'; יאיר אטינגר ויותם ברגר, 'תורת המלך 2'(הקישור אינו פעיל, 20.12.2019).
5. ↑  'גשר בנות יעקב, עמ' 133
6. ↑  חיים נבון, 'לשוב אל האמון במסורת', מוסף "שבת", כ"ד אלול תשע"א; הנ"ל, 'יצר הרע לא יצא לגמלאות', מוסף "שבת", ג' חשוון תשע"ג.
7. ↑  הרב **חיים נבון**, ‏"נלחמים על הבית: המאבק על המשפחה בישראל", **השילוח**, 3, פברואר 2017
8. ↑  סרטון קצר על משבר המשפחה במאה העשרים ואחת, בעקבות הספר "שיעורי בית"
9. ↑  עפרה לקס וגדעון דוקוב, 'חופשי ולא מאושר', בשבע, י"ב אלול תשע"ט; שלמה פיוטרקובסקי, 'הצד האפל של החופש', ערוץ 7, ט' אלול תשע"ט; תמר פרלשטיין, 'להסתכל בעיניים למציאות הכי מפחידה', מקור ראשון, כ"ג אלול תשע"ט.
10. ↑  יצחק טסלר, החלופה היהודית לתקינות הפוליטית: "חז"ל התגברו על עבדות ופוליגמיה בלי להרוס את החברה", באתר ynet, 12 ביוני 2022
11. ↑  לא תקין / חיים נבון, באתר השילוח, ‏2022-07-11
12. ↑  אשר כהן, "מתקרבים ורבים": ספר אופטימי בתקופה פסימית, באתר מקור ראשון, ‏5/9/2023
13. ↑  אלישיב רייכנר, כשבאולפנים מדברים על "חורבן הבית" הרב חיים נבון טוען שאנחנו מתקרבים אחד לשני, באתר מקור ראשון, ‏1/9/2023
14. ↑  צופיה הירשפלד, מוצש, תתפלאו, גן עדן זה לא בשמים, באתר ynet, 16 באוגוסט 2012
15. ↑  אתר למנויים בלבד דוד זולדן, התיקו התלמודי: כשהיהודים ידעו איך להתווכח, באתר הארץ, 19 בנובמבר 2014
16. ↑  תומר פרסיקו, האתוס הקפיטליסטי ורוח הציונות הדתית, "פנס", מאי 2021
17. ↑  ד"ר מיכה גודמן על הספר "מדינה קטנה לעם גדול", באתר YOUTUBE, ‏מרץ 2021
18. ↑  מדינה קטנה לעם גדול - יותר יהודית, פחות כופה: הצעה למדינה יהודית רזה / חיים נבון, באתר השילוח, ‏2021-08-11

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007307134305171
* BnF: cb150639369 (data)
* GND: 13618152X
* ISNI: 0000 0000 7846 6784
* LCCN: no2004013518
* NTA: 320899446
* VIAF: 80569891
* WorldCat: lccn-no2004013518

 |