recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**המלח שלי** הוא שיר שכתב יורם טהרלב, הלחין משה וילנסקי וביצעה להקת חיל הים. השיר התפרסם ב־1968 כאחד משיריה של תוכנית הלהקה "וביום השלישי".

רקע וכתיבה
----------

להקת חיל הים נוסדה ב־1948 והתפרקה כבר בשנת הקמתה, אך המשיכה את פעילותה ב־1962 עם כותבים, מלחינים ומעבדים ידועי שם. תקופת הזוהר של הלהקה התחילה עם מנויו של הבמאי דני ליטאי לתפקיד המנהל האמנותי של הלהקה ב־1967. ליטאי, שהיה בעצמו בוגר להקת פיקוד המרכז, צירף אליו את יאיר רוזנבלום, שהיה למנהלה המוזיקלי של הלהקה.

ב־1968 הועלתה התוכנית הראשונה בניהולם של ליטאי ורוזנבלום, **וביום השלישי...** – השם נגזר מתיאור היום השלישי לבריאה בסיפור בריאת העולם בספר בראשית, היום שבו נעשתה ההפרדה בין היבשה לים. כמו כן, היה זה שם שיר הנושא של התוכנית, שיר שכתב ליטאי והלחין רוזנבלום. הייתה זו תוכניתה הראשונה של להקת חיל הים לאחר מלחמת ששת הימים ובמתכונת רחבה, כולל חמישה נגנים, אך היא נמנתה כתוכנית השמינית, בהמשך לתוכניות הראשונות של הלהקה ושל צוותי ההווי בשנות ה־60 המוקדמות. המערכונים בתוכנית נכתבו על ידי אפרים קישון, ישראל ויסלר וליטאי עצמו. באותה תוכנית השתתפו שלמה ארצי, דבל'ה גליקמן, רבקה זוהר וריקי גל. זכו בה לפרסום ארצי וזוהר (שהתפרסמה בעיקר בזכות השיר "מה אברך"). תוכנית זו הייתה מהמוצלחות מבין תוכניות הלהקות הצבאיות שלאחר מלחמת ששת הימים. שירים רבים הפכו להיטים – המצליח ביותר היה "מה אברך". שירים נוספים שהתפרסמו היו "המלח שלי", "השמש בפיראוס", "אין כבר דרך חזרה" ו"רק בישראל".

אלבום התוכנית היה התקליט הראשון שהקליטה להקת חיל הים, ושיריו זכו להשמעות רבות.

טהרלב סיפר על כתיבת השיר ועל מקומו בתוכנית: 

> 
> בכל תוכנית של להקה צבאית היה צריך להיות לפחות "שיר בנות" אחד. שיר שיטפח את הערצת הבנות לחיילים. בשיר הזה הן מעריצות את המלחים. את השורה "המלח שלי הוא המלאך שלי", המציא במאי התוכנית דני ליטאי. וסביב השורה הזאת אני בניתי את כל השיר.
> 
> 
> 
> — יורם טהרלב, 2013
>

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (1968)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | גלי צה"ל | 4 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "המלח שלי" באתר יוטיוב
* "המלח שלי" באתר בית לזמר העברי
* [https://wikidata-externalid-url.toolforge.org/?p=10431&url\_prefix=https://shironet.mako.co.il/artist?type%3Dlyrics%26lang%3D1%26&id=lang%3D1%26prfid%3D580%26wrkid%3D5002 lang=1&prfid=580&wrkid=5002 מילות השיר "המלח שלי"] באתר שירונט
* "המלח שלי" – אודיו, באתר יוטיוב מיוזיק

הערות שוליים
------------

1. ↑  נתוני היצירה, באתר אקו"ם, 18 במרץ 2004, בדיקה אחרונה ב־22 באוקטובר 2022
2. ↑  היצירה בספריה הלאומית, באתר הספרייה הלאומית, בדיקה אחרונה ב־22 באוקטובר 2022
3. ↑  להקת חיל הים, באתר nostal.co.il, בדיקה אחרונה ב־22 באוקטובר 2022
4. ↑  תוכנית ח' – "וביום השלישי", באתר army-bands.co.il, בדיקה אחרונה ב־22 באוקטובר 2022
5. ↑  יורם טהרלב, המלח שלי הוא המלאך שלי, באתר יורם טהרלב, בדיקה אחרונה ב־21 באוקטובר 2022
6. ↑  מיקום שיא במצעד השבועי של גלי צה"ל (4), 10 בנובמבר 1968, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־21 באוקטובר 2022
**הנה אני בא** הוא פזמון שביצעה להקת הדג נחש. השיר נכתב והולחן על ידי חבריה ויצא לאור בשנת 2006, כחלק מאלבום האולפן הרביעי של הלהקה, בעזרת הג'אם.

רקע
---

הדג נחש החלה את פעילותה כלהקה בירושלים. במשך הזמן עזבו כל חבריה את העיר, פרט לסולן הלהקה שאנן סטריט.

השיר נכלל באלבומה של הלהקה בעזרת הג'אם. הוא הגיע למקום השני במצעד הפזמונים העברי השנתי לשנת התשס"ו (2006) של גלגלצ ולמקום ה-20 במצעד השנתי של רשת ג'. גרסה נוספת לשיר יצאה בשיתוף פעולה עם תוכנית הטלוויזיה ארץ נהדרת, והוקדשה לבחירות לכנסת השבע עשרה.

כשנתיים לאחר הוצאת השיר, שולבו קטעים ממנו בסרט אל תתעסקו עם הזוהן, לצד קטעים אחרים משירים של הלהקה. כן שולב השיר בטריילר של הסרט. "הנה אני בא" הפך לשיר המזוהה עם הסרט, וצופים בארצות הברית למדו לצעוק את השורה "הנה אני בא" בעברית ברגעים המתאימים[דרוש מקור].

תוכן השיר
---------

בשיר מתח בין שני קצוות: המעבר בין ירושלים, שהיא העיר בה גדל הדובר, המאופיינת באווירה דתית ורגועה, לעומת תל אביב, המאופיינת באווירה ליברלית ותוססת.

בבית הראשון של השיר הדובר משבח את עירו ירושלים. בהמשך הבית הוא מזכיר חסרונות של העיר ותהליך הידרדרות שעברה. הוא מתאר אותה כ"אפור, משעמם ואין ים". במשך שלוש שנים הוא מתלבט אם לעזוב אותה, עד שלבסוף הוא מחליט לעבור לתל אביב.

הדובר נהנה מיתרונותיה של תל אביב. הוא משבח את הנהנתנות שבה, אך כעבור זמן לא רב הוא מחליט לחזור בחזרה לירושלים, ומציין בין חסרונות העיר תל אביב גורמים כגון רעש, לחות ועלות שכר הדירה בעיר. לאחר שלוש שנים של התחבטויות הוא מחליט לחזור לירושלים.

בבית השני מהלל הדובר את העיר ירושלים, המכונה בפיו "כפר". הרוגע והשקט בעיר מיטיבים עימו. עם זאת, בסוף השיר הדובר מחליט לעזוב שוב את ירושלים לעבר תל אביב.

מצעדים
------

### מצעדים שבועיים

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2006)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| רשת ג' | 1 |

### מצעדים שנתיים

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (ה'תשס"ו)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| רשת ג' | 20 |
| גלגלצ | 2 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "הנה אני בא" באתר יוטיוב
* [https://wikidata-externalid-url.toolforge.org/?p=10431&url\_prefix=https://shironet.mako.co.il/artist?type%3Dlyrics%26lang%3D1%26&id=prfid%3D333%26wrkid%3D16516 prfid=333&wrkid=16516 מילות השיר "הנה אני בא"] באתר שירונט
* איתי שטרן, הסינדרום, באתר nrg‏, 25 במאי 2006

* דף השיר הנה אני בא באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  הדג נחש הנה אני בא מתוך ארץ נהדרת, באתר מאקו
2. ↑  אלעד בן חמו, הכי לא פראייר, באתר וואלה!, 24 באוגוסט 2008
3. ↑  הנה אני בא, מתוך אתר פזמונט

| הדג נחש |
| --- |
| שאנן סטריט • גיא מר • דודוש קלמס • משה אסרף • יאיא כהן אהרונוב • שלומי אלון |
| אלבומי אולפן | המכונה של הגרוב • לזוז • חומר מקומי • בעזרת הג'אם • 6 • זמן להתעורר • שותפים בעם • וולקאם טו איזראל • דג לייף |
| אלבומי הופעה | הדג נחש LIVE • הדג נחש ותזמורת המהפכה - בהופעה חיה |
| סינגלים | "מספרים" • "שירת הסטיקר" • "הנה אני בא" • "עוד אח אחד" • "קובלנה על מפלגות ישראל" • "זמן להתעורר" • "יום שישי" • "תן לי מנגינה" • "בומבה" |
**ברטה (ברטי) פרלמוטר-הימן** (4 בפברואר 1916 – 3 בנובמבר 2003) הייתה כימאית פיזיקלית ישראלית שכיהנה כפרופסור במכון לכימיה של האוניברסיטה העברית בירושלים. מראשונות חברות הסגל בפקולטות למדעי הטבע בישראל.

ביוגרפיה
--------

ברטה פרלמוטר נולדה במינכן, בתם היחידה של ד"ר אלפרד (אפרים) פרלמוטר, ביולוג ומומחה לדיג, וסיסי (מטילדה) לבית זליגמן. אביה נולד בגרמניה ואמה נולדה בדרום אפריקה. דודתה מצד אביה היא הסופרג'יסטית פאולין פרלמוטר סטיינם (אנ'), סבתה של הפעילה הפמיניסטית גלוריה סטיינם.

עלתה לארץ ישראל בסוף שנות ה-30. נישאה לג'ון (צבי) הימן, יליד לונדון ולימים פרופסור. לזוג לא נולדו ילדים.

פרלמוטר-הימן עשתה את כל לימודיה באוניברסיטה העברית. את לימודי הדוקטורט בכימיה פיזיקלית השלימה ב-1947 בהנחיית לדיסלאוס פרקש. עבודת הדוקטורט שלה עסקה בריאקציה בין ברום וכהלים שונים.

ב-1954 הצטרפה לשורות המכון לכימיה כחברת סגל, עניין נדיר באותם ימים. ב-1958 מונתה למרצה בכירה, וב-1964 קודמה לדרגת פרופסור חבר. ב-1976 הייתה לפרופסור מן המניין. ב-1989 יצאה לגמלאות. עם תלמידיה נמנים הפרופסורים אסא ליפשיץ מהאוניברסיטה העברית, רות קורן מאוניברסיטת תל אביב ורות שנער מאוניברסיטת המדינה של איווה.

מחקרה של פרלמוטר-הימן עסק בקינטיקה של תמיסות חומציות ומתכתיות ובחקר ההשפעה של בליעת גלי קול בתגובות כימיות. בשנותיה המאוחרות כחוקרת השתמשה במחשבים ובממשקים גרפיים לחקר תהליכים כימיים הקשורים לכאוס, בדגש על תגובות אוסצילטוריות.

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  Professor Emerita Berta Perlmutter-Hayman, האוניברסיטה העברית בירושלים
2. ↑  יוש, לילה בחברת דגים ודייגים, באתר זמנים, ‏14 באוקטובר 1955
3. 1 2  Prof. Berta Berti Hayman (Perlmutter), Geni
4. ↑  ספר הייקים, באתר ארגון יוצאי מרכז אירופה
5. ↑  ברטה פרלמוטער, הריאקציה בין ברום וכהלים שונים, באתר הספרייה הלאומית, ‏תש"ח 1947
"**חמימות חולפת**" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית דנה ברגר. הוא יצא לאור במאי 1998, בהוצאת חברת התקליטים NMC יונייטד אנטרטיינמנט, כסינגל השלישי מתוך האלבום. את השיר כתבה והלחינה ורד קלפטר להפקה מוזיקלית של יובל שפריר.

השיר הגיע למקום ה-14 במצעד העברי השבועי של רשת ג'.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב והולחן על ידי ורד קלפטר והופק על ידי יובל שפריר. אף על פי שהוא לא הצליח במצעדים השבועיים בישראל בתקופה בה יצא, הוא דורג במקום ה-31 בהמצעד העברי השנתי של רשת ג'. בשנת 2000 ביצעה ביחד עם המוזיקאי הישראלי חמי רודנר את "חמימות חולפת" בהופעה חיה.

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-400 אלף השמעות.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם לראשונה ביוטיוב ב-21 בפברואר 2011. הוא צולם בשחור-לבן בתל אביב-יפו.

נכון לדצמבר 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-400 אלף צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (1998)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | המצעד העברי השבועי של רשת ג' | 14 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (1998)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | המצעד העברי השנתי של רשת ג' | 31 |

היסטוריית יציאות לאור
---------------------

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | מאי 1998 | תקליטור | NMC |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "חמימות חולפת" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  *חמימות חולפת*, 2013-03-03, נבדק ב-2023-12-11
2. 1 2 3 4  חמימות חולפת – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
3. ↑  *דנה ברגר וחמי רודנר - חמימות חולפת - מתוך הופעה באמפי וואהל - 2000*, נבדק ב-2023-12-11
4. 1 2 3  *דנה ברגר - חמימות חולפת*, נבדק ב-2023-12-11
"**הרבה ממך נשאר**" הוא שיר של הזמר הישראלי לירן דנינו. השיר נכתב על ידי אורי בן ארי, הולחן בידי בן ארי ואיתן דרמון, הופק ועובד בידי אריאל טוכמן ויצא לאור ב-7 ביולי 2014.

רקע
---

השיר יצא לאור ב-7 ביולי 2014 בתור הסינגל השלישי של דנינו, וכחלק מאלבום האולפן השני שלו. הוא נכתב על ידי אורי בן ארי, הולחן בידי בן ארי ואיתן דרמון והופק בידי אריאל טוכמן. על תהליך יצירת השיר התבטא דנינו:

> 
> את השיר שלח לי כותב צעיר ומוכשר בשם אורי בן ארי... בן רגע הרגשתי כאילו השיר נכתב בשבילי. זה שיר קסום על אהבה גדולה שנגמרה, אחריה כל אחד מהצדדים מנסה להמשיך בחייו, עם כל הקושי של הזיכרונות היומיומיים.
> 
> 
> 
> — אהבה גדולה שנגמרה: האזינו ללירן דנינו חדש, באתר ynet, 7 ביולי 2014
>

וידאו קליפ
----------

הוידאו קליפ של השיר צולם בעתלית בהפקת אביב בן שלוש ורועי ציוני וחברת ZOA Productions. הוא בוים בידי אורי בורג ויוני זוננשיין ופורסם ב-19 בנובמבר 2014. דנינו סיפר:

> 
> השיר מספר על אהבה גדולה שנגמרה ולכן היה לנו חשוב ליצור קליפ שידגיש גם את האווירה של השיר וגם את הטקסט שלו... היוצרים התכוונו לצלם במקור את הקליפ בדרום הארץ אך בסופו של דבר הוא צולם בעתלית. זוהי סגירת מעגל גדולה כי כותב השיר, אורי בן ארי, נולד בעתלית ושם הוא גם כתב אותו.
> 
> 
> 
> — צפו: לירן דנינו נזכר באהבה ישנה בקליפ חדש, באתר ynet, 16 בנובמבר 2014
>

גרסאות כיסוי
------------

באפריל 2022 ביצעה הזמרת הישראלית אודיה קאבר לשיר בתחנת הרדיו רדיוס 100FM.

מיקומי שיא
----------

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מצעדים שבועיים

| 
‏‏‏  **2014** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| גלגלצ | 1 |

 | מצעדים שנתיים

| 
‏‏‏  **2014** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| גלגלצ | 10 |

 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  אהבה גדולה שנגמרה: האזינו ללירן דנינו חדש, באתר ynet, 7 ביולי 2014
2. ↑  צפו: לירן דנינו נזכר באהבה ישנה בקליפ חדש, באתר ynet, 16 בנובמבר 2014
3. ↑   לירן דנינו - הרבה ממך נשאר - הקליפ הרשמי, סרטון בערוץ "LiranDaninoMusic", באתר יוטיוב (אורך: 04:23)
4. ↑   אודיה - הרבה ממך נשאר (קאבר ללירן דנינו) | רדיוס 100FM - מושיקו שטרן, סרטון בערוץ "רדיוס 100FM", באתר יוטיוב (אורך: 04:20)
5. ↑  המצעד השבועי 28.8.2014, באתר גלגלצ
6. ↑  המצעד השנתי הישראלי תשע*ד*, באתר גלגלצ
**גיל שפר** (נולד ב-26 בינואר 1969) הוא איש מינהל ציבורי ישראלי. שימש כראש הסגל ומנהל לשכת ראש הממשלה.

ביוגרפיה
--------

גיל ברוך שפר נולד בישראל, דור שביעי למשפחה של חסידי קרלין, שעלתה לארץ ישראל בעליית החסידים בשנת תקל"ז-1777. אביו, ישראל, הוא אחיו של אליעזר שפר. אמו, חוה, היא בתו של רבי ישראל דב אודסר.

שירת בצה"ל כקצין מודיעין. לאחר שירותו הצבאי החל ללמוד לתואר ראשון בתקשורת, אך לא השלימו.

בשנות ה-90 הקים חברת ייעוץ תקשורת. בין השאר עבד כאיש יחסי ציבור של הרשות השנייה. מונה לדובר המפד"ל בראשותו של זבולון המר. בין השנים 1998–2008 שימש כראש מינהל הטקסים וההסברה בעיריית ירושלים ונחשב למקורבו של אורי לופוליאנסקי.

בשנת 2009 התמנה על ידי ראש הממשלה בנימין נתניהו ליועץ ראש הממשלה לאירועים, סיורים וטקסים. בדצמבר 2010 מונה למנהל לשכת ראש הממשלה. בפברואר 2012, בעקבות התפטרות ראש הסגל בלשכת ראש הממשלה, נתן אשל, התמנה כממלא מקומו. סיים את כהונתו ביולי 2013, במקומו מונה ארי הרו.

ביוני 2015 התמנה לקונסול כבוד מטעם יפן בישראל.

בינואר 2017 המליצה המשטרה להעמידו לדין בחשד לעבירות מין שביצע בזמרת ישראלית שהסיע להופעה בפני דיפלומטים זרים, ובאוקטובר 2017 הודיעה הפרקליטות כי התיק נסגר מחוסר ראיות.

חיים אישיים
-----------

שפר נשוי ואב לתאומים. מתגורר בגבעת שמואל ומנהל אורח חיים דתי.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלי סניור ואיתמר אייכנר, הבכיר לשעבר בלשכת רה"מ שנחקר - גיל שפר, באתר ynet, 1 בדצמבר 2016
2. ↑  ידיעות אחרונות, ‏שי בזק קיבל הנחה ניכרת במלון באילת, באתר גלובס, 23 ביולי 1997
3. ↑  לילך ויסמן, ‏שינויים בלשכת נתניהו: נתן אשל מונה לראש הסגל, באתר גלובס, 28 בדצמבר 2010
4. ↑  לילך ויסמן, ‏ראש הסגל של לשכת ראש הממשלה הודיע על פרישה מתפקידו, באתר גלובס, 3 ביולי 2013
5. ↑  אתר למנויים בלבד שרון שפורר, מקורבו של נתניהו גיל שפר ימונה לקונסול של כבוד ביפן, באתר TheMarker‏, 22 ביוני 2015
6. ↑  נעמי צורף, המשטרה: התגבשה תשתית ראייתית להעמיד לדין את גיל שפר בחשד לעבירות מין, באתר כלכליסט, 1 בינואר 2017.
7. ↑  דניאל דולב‏, נסגר התיק נגד ראש הסגל לשעבר של נתניהו, שנחשד במעשים מגונים, באתר וואלה!‏, 31 באוקטובר 2017.
8. ↑  גיל שפר, הסרוג הכי קרוב לביבי, פורש, באתר כיפה, ‏2013-07-03
**ישראל רוקח** (ט' באב תר"א, 1841 – י"ט באב תרצ"ג, 11 באוגוסט 1933) היה תעשיין ונדבן יהודי אורתודוקסי בליטא ובארצות הברית.

קורות חיים
----------

### בליטא

נולד בוילקובישק שבליטא לאריה לייב רוקח, בנו של הרב לוי רוקח מווילנה, מצאצאי רבי אלעזר רוקח, ולמרים, בת ישראל ריטבסקי. בצעירותו למד תורה אצל אביו ואצל רבנים נוספים. בגיל 20 נישא לבתו של הרב אהרן הכהן שפירא, מצאצאי בעל ה"תוספות יום טוב" ושאול וואהל. לאחר נישואיו עבר לקובנה והקים מפעל גדול לתעשיית סבון. מפעלו קיבל תעודת כשרות מהרב יצחק אלחנן ספקטור מקובנה, ששיבח את רוקח על "זכות של הפרשת רבים מבני עמנו מאיסורים". היה חלוץ יצרני סבון כשר העשוי משומן צמחי. בסבון הכשר שמתוצרתו הייתה מוטבעת המילה "כשר", והוא היה בשימוש נפוץ בביתם של יהודים רבים בליטא וברוסיה. 

רוקח היה מהנדבנים היהודים המפורסמים בליטא. במשך תקופה נהג לחלק לצדקה כשני שלישים מרווחיו והעסיק נציג מיוחד שטיפל באלפי בקשות התמיכה שהגיעו אליו מכל העולם. 

### בארצות הברית

בשנת 1890, בעקבות משבר בעסקיו בליטא, היגר עם משפחתו לארצות הברית. הקים בברוקלין מפעל ענק לסבון ולמוצרים כשרים נוספים, ובהם דבש, פירות מטוגנים ומשומרים, שמן צמחי, דגים משומרים, קקאו, מרקים, צמר פלדה ואבקה לניקוי כלים. המפעל הקפיד על הידור בכשרות וכדי למנוע בעיות כשרות הקפיד שכל המוצרים יהיו פרווה בלבד. כעבור זמן הרחיב את עסקיו והקים מפעל נוסף בסידרוויל שבפנסילבניה. לאחר שמפעליו התבססו פרש מניהולם השוטף והקדיש את זמנו לתמיכה במוסדות תורה ובנצרכים. נהג לבקר בקהילות ובשכונות יהודיות בארצות הברית ולחלק כספי צדקה. הקצה מלגות עבור תלמידים בישיבת רבנו יצחק אלחנן שהוסמכו לרבנות.

בסוף שנות ה-20 הקים רוקח קרן צדקה בת 50 אלף דולר לתמיכה בהקמת בתים בארץ ישראל עבור יהודים שומרי מצוות. מכספי הקרן הוקמו שכונת **גבעת רוקח** בבני ברק, **בתי ישראל רוקח** בשכונת מקור חיים בירושלים ו**כפר רוקח** בכפר מרמורק. 

רוקח הקצה סכום כסף גדול ליצירת תבנית המשכן ושלושת בתי המקדש על ידי האדריכל והרב יעקב יהודה, ככלי עזר והמחשה ללומדי תורה העוסקים בנושאים אלו. על המלאכה פיקחו הרב קוק והרב איסר זלמן מלצר.

נפטר בארצות הברית בשנת 1933, בגיל 92. ארונו הועלה לארץ ישראל והובא לקבורה בהר הזיתים בירושלים. בכותרת מאמר לזכרו בעיתון "דואר היום", שפורסם מיד לאחר פטירתו, כונה רוקח "הנדבן הכי גדול בדור".

זמן קצר לפני פטירתו של ישראל רוקח נפטר בנו, לוי. בן אחר, ד"ר אהרן רוקח, עמד בראש המפעל לאחר מותו.

לקריאה נוספת
------------

* הרב יעקב לוינסון, **תולדות ישראל רוקח**, ניו יורק, תרצ"ו.

קישורים חיצוניים
----------------

* הרב ישראל רוקח ז"ל, דואר היום, 8 בנובמבר 1933
* **ישראל רוקח ע"ה**, הפרדס, אב תרצ"ג, עמ' 5-6, באתר היברובוקס
* בן ציון אייזנשטאט, **ישראל רוקח**, לתולדות ישראל באמריקה, תרע"ז, עמ' 52-54, באתר היברובוקס

הערות שוליים
------------

1. ↑  כשרה זייף, הצפירה, 5 באוקטובר 1881
2. ↑  **מעשה רוקח**, הפרדס, טבת תר"ץ, עמ' 2-3, באתר היברובוקס
3. ↑  הרב יעקב לווינזאן, **מעשה רוקח**, הפרדס, אדר תרצ"ט, עמ' 6-7, באתר היברובוקס
4. ↑  ועידה נלהבת של הקרן הקיימת באמריקה, דבר, 23 בינואר 1930 - לא ברור האם מדובר באותה קרן או בתרומה אחרת
5. ↑  הרב ישראל רוקח ז"ל, דואר היום, 8 בנובמבר 1933
**טיפה** הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית שירי מימון. השיר יצא לאור ב-25 באפריל 2021, על ידי חברות התקליטים הליקון מיוזיק, טריולה ופופ ארט, כסינגל שלא מתוך אלבום וכסינגל הראשון של מימון בשנת 2021 (האחרון היה "בוא אל החגיגה" שהוציאה בשנת 2020).

השיר הגיע למקום השלישי במצעד הרשמי של מדיה פורסט.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב על ידי איתי שמעוני ושירי מימון והופק על ידי ינון יהל. בסמוך להוצאת השיר, הצהירה מימון כי: "היום, כשאני בת 40 אוטוטו, מרגיש לי הכי שלם ומדויק לחזור להתחלה ולעשות מה שתמיד רציתי ולא יכולתי והעזתי" והוסיפה ש-"Live & Party (המופע) זו אני - מאז ועד היום, ועכשיו אני מזמינה אתכם להצטרף למסיבה שלי".

במסגרת הוצאת השיר התראיינה מימון למספר גופי תקשורת, תוך שדיברה עליו ועל המופע שהעלתה במקביל.

הלחן של פזמון השיר מבוסס על הלהיט הברזילאי "Tic, Tic Tac" (אנ') של להקת קרפיצ'ו (אנ') משנת 1996.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-25 באפריל 2021, ביום יציאתו של "טיפה" כסינגל. בתחילת הקליפ ניתן לראות את מימון עומדת באמצע אולם ספורט, כשרקדניות מקיפות אותו. ישנן סצנות שצולמו בלילה, בעוד שחלקן צולמו בשחור-לבן. בסוף הקליפ, רוקדות כולן בתוך בריכת שחייה ריקה.

נכון ליולי 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-1.7 מיליון צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2021)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 3 |

היסטוריית יציאות לאור
---------------------

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 25 באפריל 2021 | סטרימינג • הורדה דיגיטלית | הליקון • טריולה • פופ ארט |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "טיפה" באתר יוטיוב
* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  ינון יהל, שירי מימון, איתי שמעוני, לימה דה אוזייר ברייוליון
2. 1 2 3 4  *טיפה*, נבדק ב-2021-05-02
3. ↑  *בוא אל החגיגה*, נבדק ב-2021-05-02
4. ↑  niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group
5. ↑  חוגגת 40 כמו שרק היא יודעת: שירי מימון מציגה את "טיפה", באתר ‏מאקו‏, 25 באפריל 2021
6. ↑  שירי מימון: "אני לא נראית או מרגישה בת 40", באתר ynet, 25 באפריל 2021
7. ↑  שירי מימון חוגגת 40 בפרויקט גדול ובשיר חדש בשם "טיפה", באתר וואלה!‏, 25 באפריל 2021
8. ↑  עומרי פיינשטיין, חדש מול ישן: שירי מימון מרימה, סטפן לגר עוקץ, באתר Time Out תל אביב, ‏26 באפריל 2021
9. 1 2 3  *Shiri Maimon - Tipa (Prod. By Yinon Yahel) שירי מימון - טיפה*, נבדק ב-2021-05-02
**וואו!** הוא שיר של להקת ג'ירפות, שכתב גלעד כהנא, הלחינו כהנא ויאיר קז, ועיבדו חברי הלהקה.

רקע
---

השיר יצא בשנת 1998 ונכלל באלבום הבכורה של ג'ירפות, "משוחח עם כסא", אשר יצא בשנת 1999. לשיר הוקלט דמו בשנת 1994 במחסן בגינה של הוריו של כהנא.

כהנא סיפר כי השיר נכתב בעת שהוא וקז ישבו בדירה ברחוב כ"ג יורדי הסירה בתל אביב, אשר קז התגורר בה בזמנו, והשניים עישנו יחד. בין היתר, הם אלתרו שיר, כשקז מנגן בגיטרה אקוסטית וכהנא שר, שלימים נהפך לשיר "וואו!".

ישנה שמועה כי השיר נכתב על בת זוג לשעבר של כהנא שבגדה בו עם אישה, אך כהנא טען שהוא לא מאשר ולא מכחיש, וכי אין לו מושג אם אכן יצא עם מישהי שבגדה בו עם אישה. בנוסף, בראיון למעריב לנוער, סמוך לצאת האלבום, כהנא סיפר שהשיר נכתב בעקבות התערבות עם הקלידנית של הלהקה, וטען שהוא יכול לכתוב שיר עם מילים חסרות פשר שיהפוך ללהיט. עם זאת, מאוחר יותר הוא סיפר ששיקר ושהדבר לא קרה.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (1999)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| רשת ג' | 4 |

| 
‏‏‏  **מצעדים שנתיים (1999)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| רשת ג' | 40 |

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  וואו – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
2. ↑  וואו - גרסת דמו מקורית / 1994, by Girafot - ג'ירפות, באתר Girafot - ג'ירפות (באנגלית)
3. ↑  *שמועות - פרק 4: וואו של גלעד כהנא (ג'ירפות)*, נבדק ב-2023-06-02
"**Dargın**" (באנגלית: "**Resentful**"; ובעברית: "**מִתרַעֵם**") הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הטורקייה זיינפ באסטיק ביחד עם הזמר-יוצר הטורקי אמיר ג'אן אירק. הוא יצא לאור ב-4 בספטמבר 2020, בהוצאת חברת התקליטים הייפרס רקורדס, כסינגל שלא מתוך אלבום.

גרסה אקוסטית של "Dargın" נכללה במיני-אלבום של באסטיק, *Akustikler* (2020).

רקע וכתיבה
----------

את השיר כתב אמיר ג'אן אירק להפקה של סרהט סנססלי. הוא מגולל סיפור של מערכת יחסים מתפוררת. בתחילתו, שרה באסטיק על כך שבכוונתה לעזוב בלי הודעה מוקדמת. בהמשך לכך, ג'אן אירק ממשיך את קו השירה המלנכולי שלה. "Dargın" נחתם בנימה שלילית ובסופה של אותה מערכת היחסים.

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-40 מיליון השמעות.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-4 בספטמבר 2020, ביום יציאתו של השיר כסינגל. לאורכו של הקליפ ניתן לראות את השניים נמצאים במגרש סגור עם חלונות ארוכים. סצנות שונות בהן השניים מבצעים את הבתים שלהם מוצגות. כמו כן, מוצגים השניים בריחוק מוחלט במטרה להדגיש את מילות השיר.

נכון לאוגוסט 2023 עומד מונה הצפיות של הקליפ על למעלה מ-50 מיליון צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2020)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  טורקיה | טורקיה טופ 40 | 7 |

| 
‏‏‏  **מצעדים חודשיים (2020)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  טורקיה | טורקיה טופ 40 | 7 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (2020)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  טורקיה | טורקיה טופ 40 | 80 |

היסטוריית יציאות לאור
---------------------

| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 2 בספטמבר 2020 | סטרימינג • הורדה דיגיטלית | הייפרס |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "Dargın" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  Zeynep Bastık - Dargın lyrics + English translation, lyricstranslate.com (באנגלית)
2. ↑  *Zeynep Bastık & Emir Can İğrek – Dargın*, נבדק ב-2023-08-24
3. ↑  *Akustikler*, 2020-10-30, נבדק ב-2023-08-24
4. ↑  *Dargın*, 2020-09-04, נבדק ב-2023-08-24
5. 1 2 3 4  *Zeynep Bastık, Emir Can İğrek - Dargın (Official Video)*, נבדק ב-2023-08-24
"**דֶּרֶךְ שְׁתֵּי נְקֻדּוֹת**" הוא שיר של המשורר יהודה עמיחי שזכה ללחן של שלמה ארצי. השיר הולחן במיוחד לערב שירי משוררים הראשון של גלי צה"ל. את העיבוד המוזיקלי לשיר עשה אלברט פיאמנטה.

רקע לכתיבת השיר ותוכנו
----------------------

השיר נכתב בהשראת "דרך שתי נקודות עובר רק קו ישר אחד" – הנחה בסיסית מתחום הגאומטריה המוכרת מלימודי המתמטיקה לתלמידי התיכון. בשיר הופכת הנחה זו למטאפורה, "שתי הנקודות" שמחברות ביניהן לאהבה.

השיר זכה להצלחה רבה עם צאתו, ונכלל באלבומו של ארצי "פתאום אחר ימים רבים", אלבום שירי משוררים, ובהם שירים של נתן זך, חיים גורי, ודליה רביקוביץ.

ארצי שנפגש מספר פעמים עם עמיחי ושאל אותו על הלחן סיפר לימים: 

> 
> עמיחי אמר לי, בפעמיים שפגשתי אותו, שהוא אוהב את הלחן מאוד. אני לא הייתי גדול מלחיניו. היו הרבה אחרים...
> 
> 
> 
> 

עם צאתו צעד השיר 12 שבועות במצעדי הפזמונים של תשל"ב ובשיאו הגיע למקום הראשון בו שהה שבועיים. השיר הגיע למקום ה-22 במצעד השנתי, וארצי נבחר לזמר השנה.

קישורים חיצוניים
----------------

* שלמה ארצי - דרך שתי נקודות, סרטון בערוץ "ShlomoArtziOfficial", באתר יוטיוב (אורך: 03:16)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  אמיר בן-דוד, כי דרך שתי נקודות עובר רק קו ישר אחד, באתר זמן ישראל, 13 בספטמבר 2021
2. ↑  דרך שתי נקודות – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
פירוש נוסף ערך זה עוסק בשיר של אישתאר בהשתתפות קובי פרץ. אם התכוונתם לשיר של מארינה מקסימיליאן וגיא מנטש, ראו ביחד (שיר).

**יחד** הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית, אישתאר, ביחד עם הזמר קובי פרץ. השיר יצא לאור בפברואר 2009, כסינגל מתוך אלבום האוסף של אישתאר, The Best of Ishtar Alabina. השיר זכה להצלחה ארצית, והגיע למקום ה-19 במצעד השנתי של גלגלצ לשנת 2009.

בסוף שנת 2009, כאשר פורסם "פסקול העשור" של ישראל, נודע כי השיר התמקם במקום החמישי.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב על ידי אישתאר, ביחד עם צ'ולי זכאי והופק והולחן על ידי שי ראובני. מבקר המוזיקה הישראלי יוסי חרסונסקי, הפנה כלפי השיר ביקורת שלילית, תוך שהעניק לו ציון של שני כוכבי זהב מתוך חמישה בסך הכל.

בנוסף לכך, עלה האודיו של השיר ליוטיוב כמה שנים לאחר צאתו המקורית. האודיו זכה להצלחה וצבר מיליון צפיות.

הופעה
-----

ב-30 בספטמבר 2009, פורסמה ההופעה הראשונה של השיר, אשר תפקדה גם כקליפ של השיר. ההופעה זכתה להצלחה רבה כאשר צברה למעלה משני מיליון צפיות, דבר אשר הופך אותה לאחת מהנצפות ביותר של אישתאר ופרץ.

ב-26 בינואר 2011, פורסמה ההופעה של אישתאר וקובי פרץ עם השיר בהיכל נוקיה.ההופעה זכתה להצלחה רבה כאשר צברה למעלה מ-1.6 מיליון צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (2009)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | המצעד העברי השנתי של רשת ג' | 10 |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 19 |

| 
‏‏‏  **מצעדי עשור (2000–2009)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | פסקול העשור | 5 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "יחד" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  יחד (קובי פרץ ואישתאר) – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
2. ↑  תשס"ט (גלגלצ) – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
3. ↑  פסקול העשור – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
4. 1 2  יחד - קרדיטים
5. 1 2  *יחד קובי פרץ ואישתר*, נבדק ב-2019-09-12
6. 1 2  *יחד קובי פרץ ואישתאר (מתוך הופעה חיה בקיסריה) Kobi Peretz*, נבדק ב-2019-09-12
7. 1 2  *קובי פרץ ואישתאר יחד בהיכל נוקיה קליפ Kobi Peretz*, נבדק ב-2019-09-12
**ילדים אהבה שירה** הוא פזמון שבוצע בידי הלהקה הישראלית ג'יין בורדו, ויצא לאור ב-15 באוגוסט 2021.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב והולחן בידי סולנית הלהקה דורון טלמון ועובד והופק בידי טלמון יחד עם בן-זוגה מתי גלעד ורועי אביטל.

השיר שוחרר בצירוף קליפ שבוים בידי עומר אלוני. בקליפ נראית טלמון כשהיא מאוכזבת וזועמת מהכותרות בעיתונים ובטלוויזיה, ומחליטה לרוץ לנשיאות. בהמשך היא אכן נבחרת כנשיאה, אולם בסוף הקליפ היא נראית מחזיקה עיתון בו נכתב שהיא התפטרה מתפקידה משום שהיא "מעדיפה להתרכז בילדים אהבה ושירה".

הקליפ מלא ברמיזות למצב הפוליטי והכלכלי בישראל במהלך מגפת הקורונה, וכולל גם קריצות לשירי עבר של הלהקה.

ביקורת
------

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי סקר את השיר בחיוב, והעניק לו ארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 4 |

קישורים חיצוניים
----------------

* איך שיר נולד: ג'יין בורדו מציגים את "ילדים. אהבה. שירה", באתר ‏מאקו‏, 15 באוגוסט 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  איך שיר נולד: ג'יין בורדו מציגים את "ילדים. אהבה. שירה", באתר ‏מאקו‏, 15 באוגוסט 2021
2. ↑  ילדים אהבה שירה יוסמיוסיק, 15 באוגוסט 2021
3. ↑  מדיה פורסט, ‏22 באוגוסט 2021
טנקרד בציור תקרה בכנסיית אוגוסטה ויקטוריה
"טנקרד והרמיניה", ציור מאת ניקולא פוסן, 1649
**טַנְקְרֶד דה אוטויל** (בצרפתית: **Tancrède de Hauteville**;‏ 1072 – 1112) היה ממנהיגי מסע הצלב הראשון. שימש כנסיך הגליל וכן כעוצר בנסיכות אנטיוכיה וברוזנות אדסה.

טנקרד היה בן למשפחת אצילים צרפתית, נכדו של רובר גיסקאר ואחיינו של בוהמון הראשון, נסיך אנטיוכיה. בשנת 1096 הצטרף לדודו שהיה ממובילי מסע הצלב הראשון ויחד עמו הגיע לקונסטנטינופול. בהגיעם לעיר זומנו מובילי המסע לפגישה עם הקיסר הביזנטי אלכסיוס הראשון במהלכה חויבו האצילים לשאת שבועה לפיה יעניקו כל פיסת אדמה שיכבשו בארץ הקודש לידיו של הקיסר. טנקרד היה היחיד מבין מנהיגי המסע שסירב להישבע, על אף שגם שאר המנהיגים לא התכוונו כלל ועיקר לעמוד בהבטחתם.

לאחר שעזבו הצלבנים את קונסטנטינופול חבר טנקרד לבלדווין מבויון (מאוחר יותר בלדווין הראשון, מלך ירושלים) למסע כיבושים בקיליקיה, מסע שמטרתו המוצהרת הייתה כיבוש נחלה אשר תהיה רכושו הפרטי. לאחר שהסתכסך עם בלדווין הצטרף טנקרד לעיקר הצבא הנוצרי במצור על אנטיוכיה.

בעת המצור על ירושלים בשנת 1099 הנהיג טנקרד את אחת היחידות שתפקידן היה לפרוץ לעיר. כוחותיו של טנקרד חנו ממערב לחומה, מעט צפונית משער יפו ובימינו ניתן למצוא במקום את "מגדל טנקרד", שרידיה של מצודה צלבנית שנקראת על שמו של המצביא. טנקרד היה אחד הראשונים לפרוץ אל העיר הנצורה, כשהוא לוקח בשבי מספר רב של מוסלמים. את השבויים שברשותו ריכז במתחם הר הבית והבטיח להם הגנה, אולם גם הם נטבחו מאוחר יותר על ידי החיילים הנוצרים המשולהבים. לאחר כינונה של ממלכת ירושלים זכה טנקרד בתואר "נסיך הגליל" וקיבל לידיו את השטחים שכונו מאוחר יותר "נסיכות הגליל".

בשנת 1100 הפך טנקרד לעוצר בנסיכות אנטיוכיה לאחר שדודו, הרוזן, נפל בשבי הטורקים הדנישמנדים. הוא הרחיב את שטחי הנסיכות על חשבון הטריטוריה הביזנטית, ועמד בהצלחה בניסיונות הקיסר הביזנטי לספח את הנסיכות לאימפריה שלו. בשנת 1104 השתלט על רוזנות אדסה, לאחר שמנהיגה, בלדווין השני, נפל בשבי המוסלמי. לאחר שובו מן השבי של בלדווין השני הוא נאלץ להילחם בטנקרד כדי לשוב ולהיות רוזן באדסה. טנקרד יצא נפסד מן המאבק ושב לאנטיוכיה.

בשנת 1108 סירב טנקרד להכיר בחוזה דבול אשר נחתם בין בוהמון הראשון לקיסר הביזנטי ולפיו לאחר מותו של בוהמון תוחזר נסיכות אנטיוכיה לידי הביזנטים. טנקרד המשיך לשמש כעוצר בנסיכות אנטיוכיה תחת הנסיך הרשמי בוהמון השני, עד למותו ממחלת הטיפוס בשנת 1112.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טנקרד, נסיך הגליל** בוויקישיתוף
* [https://www.findagrave.com/memorial/4105 4105 טנקרד, נסיך הגליל], באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007298064105171
* BnF: cb14594582z (data)
* GND: 118801309
* ISNI: 0000 0000 8865 4017
* LCCN: n86098809
* NLA: 66058668
* NLP: a0000002776738
* NTA: 292234287
* SUDOC: 114473528
* VIAF: 33481697
* WorldCat: lccn-n86098809

 |
אליעזר דורי ב-1970
**אליעזר דורי** (**דוסטרובסקי**) (12 בדצמבר 1884 – 7 בדצמבר 1973) היה איש העלייה השנייה, מוותיקי חיפה, איש הסוכנות היהודית, פעיל ציבור בחיפה ויקיר העיר.

תולדות חייו
-----------

דורי נולד בעיר אודסה שבדרום-מערב האימפריה הרוסית, למשפחה אמידה שעסקה בסחר בסוכר. לאחר שסיים את לימודיו בגימנסיה המשיך בלימודי הנדסת מכונות בפוליטכניק, הצטרף לארגוני הנוער היהודי במקום ונטל חלק פעיל בהגנה מפני גילויי האנטישמיות שפשטו באימפריה הרוסית בעת ההיא. ב-1904 עלה לארץ ישראל ובהמשך השתקע בחיפה והחל לעבוד בבית החרושת שמן. באביב 1911 נשא לאישה את שרה לבית ברקוביץ' מיבנאל שנמנתה עם מתיישבי החורן, וביתו הפך למרכז החיפאי לאנשי "השומר" ולעוברי אורח מהמושבות והיישובים בצפון.

דורי נאלץ לגייס כספים ושילם דמי כופר, על מנת להימנע מגיוס לצבא העות'מאני. בשנות המלחמה עבד בשירות הרכבות כטכנאי ובתקופה זו הצטרף למאיר דיזנגוף בארגון ובסיוע לנזקקים ולמגורשים שסבלו מפעולות הדיכוי של השלטונות העות'מאניים, בעיקר בשל פעולות "ועד הצירים". ב-1920 החל לעבוד בסוכנות היהודית, ולעסוק בעלייה מטעם ההסתדרות הציונית ובהמשך נתמנה למנהל לשכת העלייה של הסוכנות.

דורי רקם קשרים טובים הן עם האוכלוסייה הערבית והן עם השלטון המנדטורי ומצא שפה משותפת עם הפקידות הבכירה האזרחית והמשטרתית. יחסים אלו הקנו לו מעמד מיוחד מעל ומעבר לתפקידו ומשרתו והוא היווה כתובת טובה לפניות של מוסדות לעזרה בתחומים שונים כולל רכישת קרקעות בתקופת הספר הלבן, הברחת נשק בחפצי העולים, או הכנסתם של הפועלים היהודים הראשונים לנמל. קשרים טובים אלו, היו גם מקור טוב למידע על הנעשה אצל השלטונות ואצל הערבים בעיקר בתקופות משבר, פרעות ומהומות. בשנים שלאחר מלחמת העולם השנייה פעל לקליטת הפליטים שהגיעו לארץ מאירופה.

עם הקמת המדינה עבר אליעזר דורי לעבוד בשירות המדינה, ממנו פרש ב-1 באפריל 1953.
על שמו נקרא רחוב בחיפה.

משפחתו
------

אחיו הם הרופאים אריה דוסטרובסקי ואברהם דוסטרובסקי. מצד אביהם, היה דודם של הרמטכ"ל יעקב דורי, והאדריכל שלמה דורי.

ילדיו היו אלכס דורי, טוביה דורי  סגן נציב בתי הסוהר, אבינועם דורי סגן לשכת עורכי הדין בירושלים, ויוכבד קוברסקי שנישאה לשמואל קוברסקי מבכירי חברת "צים" (מנכ"ל חברת "הימה").

קישורים חיצוניים
----------------

* אמציה פלד, רחוב דוסטרובסקי, בתוך "**מדריך רחובות חיפה**", באתר האינטרנט של עיריית חיפה
* Eliezer Dori Dead at 89, *JTA*, Decemeber 10, 1973
* ש. שחורי, איש העליה השניה הגיע לגבורות, דבר, 10 באוגוסט 1964
פירוש נוסף ערך זה עוסק בשיר של נותי ליברמן. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו ים של דמעות (פירושונים).

"**ים של דמעות**" הוא הסינגל הראשון שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי נותי ליברמן. השיר יצא לאור ב-1 בינואר 2023.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב והולחן על ידי ליברמן והופק על ידי יענקי כהן.

השיר מגולל את מערכת היחסים של ליברמן עם הוריו.

> 
> את השיר הזה התיישבתי לכתוב מספר ימים אחרי שקיבלתי פלש פנימי, בו ראיתי והרגשתי את האהבה המיוחדת השוררת ביני לבין ההורים שלי, גם אם הם לא תמיד מחבקים ומראים את האהבה פיזית.
> הבנתי שלפעמים ההערות וחוסר ההסכמה, זה חלק מהאהבה של הורה לילד, ואז התחלתי לחשוב על כמה השקעה זה ילד, הם בסך הכל רוצים שאהיה ילד טוב, שאהיה מאושר, שאצליח ושהכישרונות שלי ייצאו החוצה.
> 
> 
> 
> — נותי ליברמן
>

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ לשיר בוים על ידי שרולי ברונכר. בקליפ צולם ליברמן יחד עם אביו והוא מתאר את תחושת הכרת הטוב של בן לאביו.

הצלחה
-----

השיר זכה להצלחה רבה ונכנס לפלייליסט השבועי של תחנות הרדיו החרדיות, ואף לפלייליסט של תחנת גלגלצ. בנוסף, הסינגל זכה במקום השני בקטגוריית "שיר השנה" במצעדי המוזיקה של כיכר השבת ושל המחדש, ובמקום הרביעי במצעד של רדיו קול פליי, ושל רדיו קול ברמה.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2023)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | המצעד הרשמי של גלגלצ | 8 |
| המצעד של קול פליי | 1 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (2023)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | המצעד השנתי של רדיו קול ברמה | 4 |
| מצעד המוזיקה היהודית השנתי של קול פליי | 4 |
| המצעד השנתי של כיכר השבת | 2 |
| המצעד השנתי של המחדש | 2 |

קישורים חיצוניים
----------------

* נותי ליברמן - ים של דמעות, סרטון בערוץ "נותי ליברמן - Nussi Liberman", באתר יוטיוב (אורך: 03:05)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  חנני בלייך, ‏הזמר החרדי שכתב שיר אישי להורים שלו וכבש את גלגלצ, בעיתון מקור ראשון, 11 בספטמבר 2023
2. ↑  נתנאל לייפר, ‏הצבעתם וקבעתם: אלו אנשי השנה במוזיקה לשנת תשפ"ג | המצעד של 'כיכר השבת', באתר כיכר השבת, 1 באוקטובר 2023;  
גולשי 'המחדש' קבעו: אלו אנשי השנה במוזיקה היהודית, באתר המחדש, ‏3 באוקטובר 2023;  
תוצאות המצעד השנתי של קול פליי לשנת תשפ"ג, באתר קול פליי, ‏5 באוקטובר 2023;  
המצעד השנתי הגדול לשנת תשפ״ג - התוצאת שאתם בחרתם, באתר קול ברמה, ‏4 באוקטובר 2023
**פאל סקרש** (בהונגרית: **Pál Szekeres**; נולד ב-22 בספטמבר 1964) הוא סייף הונגרי. סקרש הוא הספורטאי היחיד שזכה הן במדליה אולימפית והן במדליה פאראלימפית, ונחשב לספורטאי הפאראלימפי המצליח ביותר במשלחת ההונגרית.

קריירה ספורטיבית
----------------

סקרש היה חבר במשלחת האולימפית של הונגריה לאולימפיאדת סיאול 1988, כחלק מנבחרת הסיף, עימה זכה במדליית ארד בתחרות הרומח הקבוצתית.

בשנת 1991 נפגע סקרש בתאונת דרכים ונותר נכה המרותק לכסא גלגלים. הוא החל להתאמן בסיף בכיסאות גלגלים וכבר במשחקים הפאראלימפיים ברצלונה (1992) זכה במדליית הזהב הפאראלימפית בתחרות הרומח האישית. 

סקרש המשיך וזכה בשתי מדליות זהב פאראלימפיות במשחקים הפאראלימפיים אטלנטה (1996) (בתחרויות הרומח והחרב האישיות) ובמדליית ארד בכל אחד משלושת הטורנירים הפאראלימפיים הבאים. נוסף על כך, הוא זכה במדליית הארד במשחקי אליפות העולם בסיף בכיסאות כלכלים של שנת 2006 (חרב אישית)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פאל סקרש** בוויקישיתוף

* פאל סקרש, באתר olympedia.org
* כתבה אודות סקרש באתר הוועד הפאראלימפי הבינלאומי
* Famous Paralympians באתר הרשמי של המשחקים הפאראלימפיים לונדון (2012)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Hungarian Paralympic athlete Pal Szekeres's goal is to win gold
2. ↑  Pál Szekeres באתר sports-reference.com
"**כי החיים כל כך יפים**" הוא שיר של להקת אתניX אשר נכתב והולחן על ידי זאב נחמה ועובד על ידי יורם פויזנר ונכלל באלבום אהבת חינם של הלהקה.

רקע
---

בסיקור השיר באתר nrg התייחסו לאווירה החיובית שבשיר:

> 
> אם לשפוט לפי מילות השיר, ניכר כי נחמה נמצא בתקופה שבה הוא מעדיף להתעסק באספקטים החיוביים בחייו. אחרת קשה להסביר שורות מתקתקות כגון 'היום יהיה לי ירח, יהיו לי שתי גומות של חן' או 'היום יהיה לי שמח, יהיה לי ראש טוב'.
> 
> 
> 
> 

זאב נחמה אמר על כך כי ""אמרתי לעצמי שאני חייב פעם אחת לנסות למקסם את כל הכישרון שלי כדי להביא שיר שפשוט גורם להרגשה טובה ומעלה חיוך"". עוד הוסיף נחמה לגבי אווירת החיוביות ואמר:

> 
> אני עובר עכשיו תקופה לא הכי קלה בחיים האישיים שלי, אז מהרע אני תמיד מנסה לראות את הטוב. אני אומר לעצמי הרבה פעמים שבחשיבה חיובית אפשר להשיג הרבה יותר. זה בעצם המסר של התקליט. הלכתי ללהקה שלי ואמרתי להם 'רבותיי, מעכשיו אני כותב רק שירים שמחים. אני לא רוצה להתעסק בדיכאונות, יש מספיק אחרים שיעשו את זה'. אם אעמוד בהצהרה שלי? יכול להיות, אני לא יודע. כי מוזיקה היא מוזיקה, היא עושה לי טוב. אני שמח שאני קם בבוקר ומוזיקה עדיין גורמת לי להתרגש. אני בחיים לא רוצה להוציא תקליט קודר
> 
> 
> 
>

תוכן השיר
---------

נוסף לאווירה החיובית שבשיר, השיר כולל הֶרְמֵז ללוסי מהשיר Lucy in the Sky with Diamonds של הביטלס.

כשנשאל על כך, אמר נחמה:

> 
> החדר שאני יוצר בו מוזיקה הוא מגרש ביטלסי לחלוטין, כולל כל מיני חפצים, חתימות ופריטים שלהם משנות השישים שאני אוסף באדיקות. יש לי פטיש מטורף בכל מה שקשור בביטלס מאז שאני זוכר את עצמי כילד. דרך אגב, בהרבה מאוד שירים, ובכלל בקריירה של אתניקס, לקחתי לא מעט רעיונות מהם. למדתי המון מהמורים הגדולים האלה.
> 
> 
> 
>

ביקורות
-------

בסיקור של השיר כתב יוסי חרסונסקי כי האזכור של לוסי בשיר הוא "די סתמי", והוסיף על השיר באופן כללי:

> 
> מוזיקלית, משהו מהקסם של לוסי של הביטלס לא הגיע לשיר של אתניקס. עם זאת, האופטימיות המזהרת, החיים היפים, אורו של האל נמצאים במלודיה סימטרית בהפקה ריתם נ' בלוזית יפה שמשדרגת בצליל בראס, במניפולציות סאונד הזייתיות ומתובלת בניחוחות ים-תיכוניים.
> שיר נעים הליכות, שלא אומר הרבה דברים חדשים על אתניקס. ואולי הם כלל אינם מתיימרים להמציא את הגלגל, כמו שהביטלס עשו בעשרות שירים שלהם כולל הגלגל של 'לוסי בשמיים עם יהלומים'.
> 
> 
> 
>

מצעדים
------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2012)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| רשת ג' | 5 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (ה'תשע"ב)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| רשת ג' | 38 |
| גלגלצ | 30 |

קישורים חיצוניים
----------------

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. 1 2  כי החיים כל כך יפים, באתר "פזמונט"
2. 1 2 3 4  ‏ עמי פרידמן, זה הזמן לשמוח: זאב נחמה לא רוצה להתעסק בדיכאונות, באתר nrg‏, 2 במאי 2012
3. 1 2  כי החיים כל כך יפים, אתניקס. מתוך האתר של יוסי חרסונסקי
**כשאתה** הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הישראלית מנור שבת. השיר יצא לאור ב-11 במרץ 2012, על ידי חברת התקליטים Mobile1 Music, כסינגל הבכורה של מנור. במקור, תוכנן "כשאתה" לתפקד כסינגל המוביל מתוך אלבום הבכורה שלה, שלא יצא לבסוף. אחריו, יצא השיר "בדרך שלך".

השיר הגיע למקום העשירי ברשת ג' ודורג במקום ה-27 במצעד סוף השנה של גלגלצ.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב על ידי שלומי שבת ומנור שבת, הולחן על ידי שלומי שבת והופק על ידי אלי קשת ושלומי שבת. בסמוך לצאתו של "כשאתה", קיימה מנור ריאיון במאקו, במהלכו סיפרה על חייה ועל תהליך יצירת השיר, כמו גם הניסיון להוציא אלבום בכורה. את השיר ביצע שלומי שבת ביחד עם הזמרת לינא מח'ול.

יוסי חרסונסקי סקר את השיר בחיוב כאשר העניק לו ארבעה כוכבים וכתב "יש כאן אהבה. פופ אמצע דרך ים-תיכוני (צליל העוד היפה של ילמז), חם, אנושי, קמצוץ עידן רייכל".

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ הרשמי של השיר פורסם ב-11 במרץ 2012, ביום צאתו כסינגל. בתחילת הקליפ, ניתן לראות מתופף ובהמשך את מנור עצמה. בהמשך הקליפ, ניתן לראות גיטריסט וזאת, לאור העובדה שהקונספט של הקליפ הוא צילום מתוך אולפן הקלטות. האודיו הרשמי של גרסתו של שלומי שבת פורסם ביוטיוב ב-18 בספטמבר 2016.

נכון ליוני 2021, מונה הצפיות של הקליפ עומד על למעלה מ-5.6 מיליון צפיות.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2012)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| רשת ג' | 10 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף שנה (2012)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 27 |

היסטוריית יציאות לאור
---------------------

| מדינה | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים | מקור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| עולם | 11 במרץ 2012 | סטרימינג • הורדה דיגיטלית | Mobile1 Music |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "כשאתה" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  *מנור שבת - כשאתה - הקליפ הרשמי!*, נבדק ב-2021-06-28
2. ↑  *מנור שבת - בדרך שלך - הקליפ הרשמי*, נבדק ב-2021-06-28
3. ↑  כשאתה – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
4. ↑  אסף נבו, ‏מנור שבת: "אני קודם כל הבת-של", באתר ‏מאקו‏, 11 במרץ 2012
5. ↑  שלומי ולינה בשיר "כשאתה", באתר חדשות 13, 24 במרץ 2013
6. ↑  מנור שבת - כשאתה, באתר yosmusic.com
7. ↑  *שלומי שבת ומנור שבת - כשאתה*, נבדק ב-2021-06-28
שמואל (שמוליק) קופמן ושני חבריו שנהרגו בגבע ב02/5/1947 - באנדרטת הפלמ"ח בקיבוץ צובה
**שמואל (שמוליק) אשר קופמן (אבן שמואל)** (2 ביולי 1927 – 2 במאי 1947) היה לוחם בפלמ"ח.

קורות חייו
----------

קופמן נולד בתל אביב והונצח בתודעה הישראלית כארוסה של הטייסת זהרה לביטוב. השניים הכירו בעין חרוד, יצאו ביחד לקורס מפקדי כיתות והוצבו כמפקדי כיתות בפלוגת הפלמ"ח בעין חרוד. לאחר מספר חודשים התארסו השניים והחליטו להשתחרר מן הפלמ"ח, להתחתן ולנסוע יחדיו ללימודים בארצות הברית.

ביום שחרורם מהפלמ"ח, ב-2 במאי 1947, כשבאו להשתתף במסיבת פרידה לכבודם, נקרא קופמן להחליף מפקד כיתה אחר, שהיה חולה, באימון השלכת רימוני נפץ חיים. במהלך האימון התפוצץ רימון בידי אחד הלוחמים, שלושה לוחמים נהרגו ובהם קופמן. קופמן הובא למנוחות בהר הזיתים בהלוויה שבה הוספד על ידי נשיא הוועד הלאומי יצחק בן-צבי.

קודם למותה הספיקה זהרה להשתתף בעריכת ספר זיכרון לקופמן, הכולל את כתביו, אולם נהרגה קודם ליציאתו לאור. בי"א באדר תש"י הונחה אבן פינה למצבת זיכרון לקופמן ולחבריו מהפלמ"ח, בקיבוץ צובה.

את סיפור אהבתם ומותם הטרגי של לביטוב וקופמן מתארת הסופרת דבורה עומר בספרה "לאהוב עד מוות", שיצא לאור בשנת 1980 בהוצאת י' שרברק. המחזה "שמוליק של זהרה", שנכתב בעקבות פרסום יומניהם של השניים הועלה באוקטובר 1981 על בימת התיאטרון לילדים ולנוער, בבימויה של חגית רכבי ובכיכובם של השחקנים חיה פיק ועמי טראוב. בשנת 2003 ראה אור ספרו של עופר רגב כזוהר הרקיע בעריכת הדס רגב-ירקוני המבוסס על הספר "חיי זהרה וכתביה" בתוספת מחקר מקיף על נסיבות חייהם ונפילתם של זהרה לביטוב ושמואל קופמן. בשנת 2004 נערך בקיבוץ גבע ביוזמת הדס רגב ירקוני ובסיוע אנשי הקיבוץ טלילה ויוסי רבי כנס הנצחה לשמוליק ולחבריו מרדכי כהן ומרדכי (ג'וני) אוורבוך שנפלו באסון הרימון בהשתתפות חסרי גבע, בני משפחות הנופלים וחבריהם. 

אביו, יהודה אבן שמואל, שתרגם לעברית את ספר הכוזרי, הקדיש את התרגום לזכר בנו.

אחותו הגדולה הייתה המדענית ברוריה קופמן.

לקריאה נוספת
------------

* **זיכרון לשמואל: זכרונות על שמואל קופמן - הוא שמואל אשר אבן - שמואל** / כתובים בידי אביו (יהודה אבן שמואל), ולקט מזכרות, דברי אזכרה ודברי הערכה, ירושלים: [חמו"ל], תש"י.
	+ מהדורה ב מורחבת, הכוללת גם אגרות מאת זהרה לביטוב ודברים לזכרה, ירושלים תש"ך.

קישורים חיצוניים
----------------

* כתבי שמואל קופמן בפרויקט בן-יהודה
* קורות החיים של שמואל קופמן, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
* מרדכי כהן, מרדכי אורבך ושמואל קופמן למנוחות, דבר, 5 במאי 1947
* שמואל קופמן (1927-1947), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  מרדכי כהן, מרדכי אורבך ושמואל קופמן למנוחות, דבר, 5 במאי 1947.
2. ↑  אזכרה ויורים אבן פינה למצבת זיכרון, דבר, 24 בפברואר 1950
3. ↑  [ 
 1u0QrbhFM *שמוליק של זוהרה*], נבדק ב-2021-04-20 `{{citation}}`: Check `|url=` value (עזרה); line feed character ב-`|url=` במיקום 36 (עזרה)
4. ↑  "שמוליק של זהרה" חושף סיפור אהבה טרגי בין לוחמי פלמ"ח, באתר www.maariv.co.il
5. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007302968205171
* BnF: cb150257968 (data)
* ISNI: 0000 0001 0654 6205
* LCCN: n82240671
* SUDOC: 181032406
* VIAF: 62909089
* WorldCat: lccn-n82240671

 |
**כמה רקדנו** הוא סינגל של הזמר הישראלי בניה ברבי, שיצא לאור ב-7 בדצמבר 2020. השיר נכתב על ידי סתיו שמש, אופק יקותיאל, משה בן אברהם, בר קזס ומאור תיתון והופק על ידי יקותיאל ובן אברהם.

רקע
---

על השיר סיפר ברבי בפוסט בעמוד הפייסבוק שלו: "כל תקופה מספרת סיפור, ומכל המסעות בשנה האחרונה נוצרו שירים שמאירים את הרגעים האלו. אני מתפלל שהשיר הזה יגיע ויגע בלב של מי שניצח ונתן לאופטימיות יד". נוסף על כך, את השיר הגדיר דודי פטימר ממעריב אונליין כ"בלדה רומנטית ושקטה על אהבה מייסרת וגעגועים אינסופיים".

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ לשיר פורסם בערוץ היוטיוב של ברבי בסמוך לצאתו של הסינגל, ובוים על ידי סאשה פרילוצקי. בקליפ נראה ברבי במצבים שונים יחד עם ילדה, ולצידם אנשים שונים המופיעים במהלך הקליפ.

הצלחה
-----

השיר הגיע היישר אל המקום הראשון במצעד הישראלי השבועי של מדיה פורסט, תוך שצבר כ-140 השמעות ברדיו בסך הכל באותו השבוע. השיר הוא שירו השלישי של ברבי שהגיע למקום הראשון במצעד, לאחר "ממה את מפחדת", יחד עם אייל גולן, ו"במקום הכי רחוק".

ביקורת
------

בביקורת מעורבת למעריב אונליין, אמר מבקר המוזיקה דודי פטימר כי "אני חושב שהביצוע והלחן תפורים היטב למידותיו הקוליות של ברבי שנותן את כולו, גם העיבוד שכולל קטע ג'אזי באמצע השיר מוסיף המון, אך הטקסט נופל ליותר מדי נוסחתיות גנרית ולא מקורית יותר מדי ומתפספס". מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי טען כי "תוגת הלחן, קול הרגש של בניה ברבי, העיבוד הכמו אוריינטלי כולל מעבר הסקסופון הם סוג של עלה תאנה לבלדה העצובה", והוסיף כי "ברבי ממתין לשירים כאלה כדי למצות את הפוטנציאל שלו כזמר בכל טווח המנעד המרשים שלו, והוא מצליח "לסחוט" את קולו לשיאי הרגש".

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2020)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 1 |

קישורים חיצוניים
----------------

* כמה רקדנו, ברשת החברתית פייסבוק

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  סתיו שמש, אופק יקותיאל, משה בן אברהם, בר קזס ומאור תיתון
2. ↑   כמה רקדנו, ברשת החברתית פייסבוק
3. ↑  חדשות כיפה, ‏בניה ברבי בשיר חדש, "כמה רקדנו" | צפו בקליפ, באתר כיפה, 07 בדצמבר 2020 19:43
4. 1 2  דודי פטימר, ‏חם באוזן: בנימין נתניהו ועדן בן זקן בדואט שהיה מבייש את אריק אינשטיין, באתר מעריב אונליין, 12 בדצמבר 2020
5. ↑  "שונא את זה, מרוקן לי את הלב לחיות על הקצה": הלהיט החדש של בניה ברבי, באתר וואלה!‏, 7 בדצמבר 2020
6. ↑  המצעד השבועי, שבוע 50, 2020, באתר מדיה פורסט ישראל
7. ↑  המצעד השבועי, שבוע 17, 2019, באתר מדיה פורסט ישראל
8. ↑  המצעד השבועי, שבוע 52, 2020, באתר מדיה פורסט ישראל
9. ↑  יוסי חרסונסקי, בניה ברבי כמה רקדנו, באתר "יוסמיוסיק", 8 בדצמבר 2020

| בניה ברבי |
| --- |
| אלבומי אולפן | חלקים מהניגון • מישהו איתי כאן • קרן שמש |
| ערכים קשורים | The Voice ישראל • NMC |

| בניה ברבי - סינגלים |
| --- |
| חלקים מהניגון | "אמונה (תחזיקי חזק)" • "מהכפר אל העיר" • "מיתרי הלב" |
| מישהו איתי כאן | "מישהו איתי כאן" • "תפסת לי מקום" • "עכשיו הלב פתוח" • "ממה את מפחדת" |
| קרן שמש | "במקום הכי רחוק" • "קחי את הפחדים" • "מנגינה קטנה" • "כמה רקדנו" • "עכשיו" • "מי לא יבוא" • "עד שזה נגמר" • "גומות" • "מה שבא בא" • "קרן שמש" |
| השתתפות בסינגלים | "אל תשאלי" |
**ילדות בשכונת נחלאות** (12/2005), אקווארל על נייר, 25 \* 35 ס"מ
**סמדר כץ** (נולדה ב-1961) היא ציירת ומורה לאמנות.

ביוגרפיה
--------

נולדה וגרה בנהלל, דור שלישי לחקלאים מראשוני העמק. למדה גרפיקה בטכניון, תולדות האמנות באוניברסיטה העברית, ציור בניו-יורק ובאנגליה. מציירת בכל הטכניקות - שמן, אקוורל, פסטל, רישום. עבודתה מתאפיינת בזיקה רבה לציור הריאליסטי-קלאסי, בנושאים מגוונים - פורטרטים, עירום, נופי כפר ועוד. מומחיות: פורטרטים קלאסיים בהזמנה; פורטרטים בשמן בטכניקת אלה-פרימה (ציור פורטרט מהיר ממודל חי). הציגה 16 תערוכות יחיד בארץ ובארצות הברית.

### הוראת האמנות

כץ לימדה במרוצת השנים האחרונות אלפי תלמידי-אמנות בישראל, והותירה חותם ממשי בתחום זה. ידועה בעיקר טכניקת רישום באמצעות מוח-ימין שהרחיבה, המאפשרת גם לחסרי-ידע באומנות ללמוד את יסודות הרישום במהירות וביעילות.

שיטת ההוראה מתבססת על ההשערה שמוח האדם מנסה למצוא תבניות מוכרות באובייקטים הנמצאים במרכז תשומת הלב של האדם, ושליפת התבניות מהזיכרון (הטרמה) מפריעה להתבוננות מעמיקה ולתפיסת מציאות האובייקט כהווייתה. שיטת מוח-ימין מלמדת לצייר את האובייקט מתוך התבונות עמוקה בחללים שבין האובייקט לבין מסגרת התמונה. כך, לפי השיטה, נמנע המוח מלפרש את האובייקט בעזרת תבניות מוכרות, ומציאות האובייקט המצויר נתפסת כהווייתה, ללא מסננים.

בעשור השני של המאה ה-21, כץ מנהלת בית ספר גבוה לציור ריאליסטי בתל אביב.

לקריאה נוספת
------------

* Edwards, Betty (1999). **Drawing on the Right Side of the Brain**, Tarcher, ISBN 0874774241

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סמדר כץ** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של סמדר כץ
* תערוכת שמים, ארץ ושביל
* מאמר - שקר הציור בישראל - הדיקטטורה של הממסד האמנותי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007329272505171
* LCCN: n2017041582
* VIAF: 112149616781003751034
* WorldCat (עם VIAF): 112149616781003751034

 |
**ג'מה לואיז וורד** (באנגלית: **Gemma Louise Ward**; נולדה ב-3 בנובמבר 1987) היא דוגמנית ושחקנית אוסטרלית.

וורד נולדה בפרת', אוסטרליה לגרי וקלייר וורד. כמו אחותה הגדולה, סופיה וורד, פנתה לדוגמנות.

למדה ב"Presbyterian Ladies' College, Perth".

קריירה
------

כבר בגיל 15 דגמנה בתצוגת אופנה בשבוע האופנה האוסטרלי. מאז דגמנה בתצוגות אופנה רבות, הופיעה בפרסומות לחברות נחשבות והצטלמה לשערי מגזינים, הייתה הדוגמנית הצעירה ביותר שהופיעה על שער עיתון האופנה ווג ומאוחר יותר על שער טיים מגזין.

היא הייתה הדוגמנית הראשונה מאז קייט מוס שייצגה את הבושם "Obsession Night" של קלווין קליין.

באוקטובר 2006 וורד זכתה בתואר "דוגמנית הרגע".

השאיפה של וורד מאז ילדותה הייתה ללמוד משחק ולהופיע בדרמות, היא לוהקה לסרט האוסטרלי "הבלון השחור". בנוסף היא לוהקה למותחן "הזרים" ולשודדי הקאריביים: זרמים זרים (2011).
היא הופיעה בקליפ "בנות" (Daughters) של ג'ון מאייר.

נכון ליולי 2007 הרוויחה 3 מיליון דולר בשנה. הירחון פורבס דרג אותה במקום ה-10 כדוגמנית המרוויחה ביותר בעולם.

בשנת 2018 כיכבה בסרט האימה "טרף לילי" של הבמאי הבריטי יוהנס רוברטס לצד כריסטינה הנדריקס ומרטין הנדרסון.

חיים אישיים
-----------

וורד חיה בניו יורק. היא חברה קרובה של הדוגמניות לילי דונלדסון, קרוליין וינברג, דריה ורבובי ולילי קול.

בתחילת 2008 היא נראתה עם השחקן הית' לדג'ר זמן מה לפני מותו הפתאומי ב-22 בינואר.

פילמוגרפיה
----------

* פיג'מות ורודות (2001)
* הבלון השחור (2008)
* הזרים (2008)
* שודדי הקאריביים: זרמים זרים (2011)
* טרף לילי (2018)

### טלוויזיה

* גבירותיי בשחור (אנ') (TBA)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'מה וורד** בוויקישיתוף
* ג'מה וורד, ברשת החברתית אינסטגרם
* ג'מה וורד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* ג'מה וורד, באתר AllMovie (באנגלית)
* ג'מה וורד, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* ג'מה וורד במדריך הדוגמניות
* מיכל הניג, מיס וורד: על ג'מה וורד, באתר nrg, ‏7 בפברואר 2011
* איתי יעקב, הכי 2008: הדוגמנית ג'מה וורד חוזרת לאופנה אחרי שש שנים של שתיקה, באתר Xnet‏, 3 בנובמבר 2014

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 5714 6765
* LCCN: no2009036657
* NKC: xx0223641
* VIAF: 83578269
* WorldCat: lccn-no2009036657

 |