**לוף ארץ ישראלי** (שם מדעי: *Arum palaestinum*; בערבית מכחלת אלע'ולה), הוא גאופיט בן משפחת הלופיים

בסוג לוף 12 מינים בעלי תפוצה ים תיכונית ותפוצה אירנוטורנית. ארבעה מינים גדלים בארץ ישראל והם: לוף מנומר, לוף ארץ ישראלי, לוף ירוק ולוף מארך. הלוף גדל בישראל בהרי יהודה וסביבתם.

מאפיינים
--------

ללוף תפרחת קטיפתית בצבע בורדו. דומה לצבע חציל גובה הצמח 10 עד 25 סנטימטר.
התפרחת משמשת ללכידת חרקים מאביקים. השחלות תופחות לאחר ההפריה ומאדימות לקראת ההבשלה. הפרי מכיל מספר זרעים והוא מופץ על ידי ציפורים. הזרע בצבע חום בעל קליפה קשה.

הצמח מפריש חומר בעל ריח חזק של פירות תוססים, כל מין של לוף מפריש ריח אחר. הריח מושך זבובי תסיסה. הריח נחלש בלילה. החרקים נתפסים על ידי הצמח כדי להבטיח האבקת הפרחים הנקביים. הפריחה של פרח הלוף נמשכת יממה אחת מבוקר עד בוקר. הפריחה מתרחשת בחודש מרץ. ללוף תפרחת מיוחדת. בחלק התחתון פרחים נקביים ולמעלה פרחים זכריים. באמצע מוקף עמוד התפרחת בזיפים ארוכים. החרקים המאביקים מחליקים למבנה דמוי כד. האבקה נושרת מהפרחים הזכריים ומכסה את החרקים. החרקים יוצאים מהכד שדפנותיו נעשות פחות חלקות ועוברים לצמח אחר שרק נפתח, שם הם מאביקים את הפרחים הנקביים.

בכרנך, מצרים העתיקה - נמצא תבליט ובו מוצג צמח הלוף כשלל ממסע תחותמס השלישי בכנען ('סוריה').

הלוף הוא צמח רעיל, אך משמש למאכל אחרי הריסת הרעל בקליה או בישול ממושך. הרעל חריף, גורם להקאות, והוא נמצא הן ב**פקעת** והן בעלים. בימי קדם השתמשו ב**פקעות** כדי לגרום להפלה מלאכותית.

ברפואה העממית משמש הלוף כתרופה לשיעול עם ליחה, טחורים, תולעים בבטן, עצירות בדרכי השתן ופצעונים בעור. אכילת החלקים טריים מהצמח גורמים לצריבה, נפיחות ואף לחנק. הצמח דורש בישול ארוך על מנת שיהיה ניתן לאכילה, וכל סוגי הלוף מכילים חומרי רעל מסוג ארואין (Aroin), הנהרס על ידי ייבושו וחימומו או על ידי קלייתו וטיגונו. בעלים ישנו חומר רעיל נוסף-אוקסלאט הסידן.

הלוף מוזכר במשנה כגידול תרבות, שיש שאכלו את העלים שלו ויש שאכלו את הפקעת שלו. באזורים הטרופיים מגדלים עדיין את הלוף כדי לאכול את הפקעת שלו. השימוש בחלקי הלוף ובעיקר בפקעות לאכילה היה נפוץ במזרח התיכון, אך צומצם כאשר הגיעו תפוחי האדמה לאזור. בדומה לתפוחי האדמה, גם הלוף מכיל כמות רבה יחסית של עמילן, המעניק לו ערך תזונתי חשוב. העמילן בלוף מסייע ליצור תופעה ייחודית בעולם הצומח והיא היכולת להעלות את הטמפרטורה שלו מעל לטמפרטורת הסביבה.

ראו גם
------

* לופיים
* לוף ענק

לקריאה נוספת
------------

* לוף ארץ ישראלי (צולם ביקיר)עזריה אלון, **החי והצומח של ארץ ישראל**. משרד הביטחון – ההוצאה לאור והחברה להגנת הטבע. 1983. כרך 11 עמוד 296. ISBN 965-05-0078-2
* **הבריטניקה החדשה לנוער**, כתר הוצאה לאור בע"מ, כרך 10 עמוד 5.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לוף ארץ-ישראלי** בוויקישיתוף
* לוף ארץ-ישראלי, באתר ITIS (באנגלית)
* לוף ארץ-ישראלי, באתר NCBI (באנגלית)
* לוף ארץ-ישראלי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* לוף ארץ-ישראלי, באתר צמח השדה
* לוף ארץ-ישראלי, באתר צמחיית ישראל וסביבתה
* לוף ארץ-ישראלי, באתר Tropicos (באנגלית)
* לוף ארץ-ישראלי, באתר GBIF (באנגלית)
* לוף ארץ-ישראלי, באתר The Plant List (באנגלית)
* לוף ארץ-ישראלי, באתר IPNI (באנגלית)
* לוף ארץ ישראלי, באתר פורטל הדף היומי
* לוף באתר מרכז הרופאים המומחים
* לוף ארץ ישראלי באתר לומדע
* תפרחות הלופיים החמות בסנונית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Wilfrid Blunt, William Thomas Stearn, **The Art of Botanical Illustration: An Illustrated History**, Courier Corporation, 1994-01-01. (באנגלית)
2. ↑  לוף ארץ-ישראלי : צמח רעיל,תבלין,צמח רפואי,צמח אלרגני, באתר www.wildflowers.co.il
3. ↑  לוף ,מילון מושגים 'סדר זרעים'
4. ↑  פאה ו, י; כלאיים ב, ה; שביעית ה, ב-ג ועוד.

| לופיים בארץ ישראל |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| לוף ארצישראלי • לוליינית מעובה • אחילוף הגליל • לופית מצויה • אגמית רבת-שורשים • עדשת מים זעירה • כדרורית המים | גותיקהגותיקה |

 |