**אקופמיניזם** (**Ecofeminism**; נכתב לעיתים גם **אקו-פמיניזם**) הוא דוקטרינה פילוסופית, חברתית, כלכלית, רוחנית, פמיניסטית וסביבתית המצביעה על קשר בין פמיניזם לצדק סביבתי. לפי תפיסה זו, הביקורת והפרקטיקה הפמיניסטית מתחילות מהקשר שבין המגדר הנשי ליחס אל כדור הארץ. הוגות אקופמיניסטיות משתמשות במושג מגדר כדי לנתח את מערכות היחסים בין המין האנושי לבין עולם הטבע. בכך הן משלבות בתוך הפוליטיקה הסביבתנית תפיסות פמיניסטיות שבמוקדן חברה שוויונית, שיתופית, שאין בה קבוצה הגמונית אחת.

התיאוריה האקופמיניסטית בוחנת את הקשרים בין נשים וטבע בתרבות, בכלכלה, בדת, בפוליטיקה, בספרות ובאיקונוגרפיה, וכתוצאה מכך על הדמיון שבין דיכוי הטבע לדיכויין של נשים. בין הדוגמאות לקווי דמיון אלה ניתן למנות תפיסות שרואות הן בנשים והן בטבע רכוש, ותפיסות שמייחסות לגברים את התרבות ולנשים את הטבע. האנלוגיות הללו בין הנשים לטבע יוצרות הקבלה בין השליטה של גברים בנשים לבין שליטתם בטבע. תפיסות אקופמיניסטיות מדגישות כי יש לכבד גם את הנשים וגם את הטבע..

התפתחות התיאוריה
----------------

פרנסואז דובוןפרנסואז דובוןאת המונח "אקופמיניזם" טבעה החוקרת הצרפתית פרנסואז דובון בספרה "פמיניזם או מוות" (Le féminisme ou la mort) משנת 1974. זרם האקופמיניזם התפתח מתוך זרמים אנרכו-פמיניסטים שעוסקים במיגור כל צורות השליטה בחברות אנושיות, אך בשונה מזרמים אלה, הוא מתמקד לא ביחסים בין בני אדם אלא בעיקר באופי הדכאני של היחסים בין האנושות לבין עולם הטבע. עם זאת, על פי דובון, אקופמיניזם עוסק במאבק בדיכוי כל הקבוצות המוחלשות (נשים, מיעוטים אתניים וגזעיים, ילדים, עניים) וכנגד היררכיית השליטה בהם, לצד מאבק בכל צורות השליטה בטבע ודיכויו (ביחס לבעלי החיים, לאדמה, למים, לאוויר וכיוצא בזה). בספר זה, הכותבת טוענת שהדיכוי, השליטה, הניצול והכיבושים הקולוניאליים שביצעה החברה המערבית הפטריארכלית, גרמו לנזק סביבתי בלתי הפיך. דובון הייתה פעילה ומנהיגה. כתיבתה קראה למיגור כל אי צדק חברתי, ולא רק להתנגדות לאי צדק שפוגע בנשים ובסביבה..

אקופמיניזם היא תנועה גלובלית לה שותפות אקטיביסטיות והוגות מכל רחבי העולם, אך הכתיבה האקדמית בנושא זה התפתחה בעיקר בקמפוסים בצפון אמריקה. בין הספרים פורצי הדרך בזרם זה ניתן למנות את: "אישה וטבע" (Woman and Nature: The Roaring Inside Her) מאת סוזן גריפין (1978), "מותו של הטבע" (The Death of Nature) מאת קרולין מרצ'נט (אנ') (1980) ו"גינ/אקולוגיה" (Gyn/Ecology) מאת מארי דיילי (אנ') (1978). ספרים אלה עזרו לבסס את הקשר שבין שליטת הגברים בנשים לבין שלטון התרבות על הטבע.

בשנת 1993, במאמר בשם "אקופמיניזם: לקראת צדק גלובלי ובריאות פלנטרית", שרטטו הכותבות גרטה גארד (אנ') ולורי גרואן (אנ') את קווי המתאר ל"תשתית האקופמיניסטית", שמפרטת את היסודות התאורטיים לחשיבה האקופמיניסטית. התשתית המתוארת נועדה לנתח את המצב הגלובלי בן זמננו על מנת להסביר איך האנושות הגיעה למצב זה ומה ניתן לעשות כדי לשקם את חולייו. גארד וגרואן התבססו על עבודתן של החוקרות הצפון אמריקאיות רוזמרי רוית'ר וקרולין מרצ'נט, וטענו כי לתשתית זאת ארבעה מרכיבים:

1. המודל המטריאליסטי-מכניסטי של היקום, כלומר התפיסה שהיקום פועל כמו מכונה משוכללת, שהוא תוצר של המהפיכה המדעית. תוצריה של גישה זו הם רידוד של כל הדברים בעולם - דוממים, חיים ובני אדם, לכדי משאבים שאפשר למקסם, או חומר דומם שניתן להשתמש בו.
2. עליית הדתות הפטריארכליות שייצרו היררכיות מגדריות לצד דחיית אלוהויות אימננטיות.
3. התפיסה הדואליסטית של העצמי למול האחר, ואתיקת יחסי הכוח והשליטה שטבועה בה.
4. קפיטליזם והצורך המובנה בו ליצירת הון תוך ניצול, והרס של עולם הטבע ושל בני האדם, ועל ידי הפיכת בעלי החיים למכשיר לרווח בלבד.

ארבעת הגורמים הללו הובילו לתוצר שהאקופמיניסטיות רואות כ"הפרדה בין הטבע לתרבות" שהיא לדעתן שורש כל חוליי כדור הארץ.

בעזרת ספרים אלה פיתח האקטיביזם האקופמיניסטי של שנות ה-80 במאה ה-20 רעיונות הנוגעים לאקולוגיה ולסביבה. תנועות כגון "האמהות של מזרח לוס אנג'לס "(MELA), "ילידים אמריקאיים למען סביבה נקייה" (NACE) ו-"המאבק הלאומי נגד רעלנים", הונהגו בידי נשים והוקדשו למאבק למען בריאות אנושית וצדק סביבתי. מאמרים שנכתבו במעגלים אלה שאבו רעיונות אקופמיניסטיים מתוך הפוליטיקה של המפלגות הירוקות, תנועות השלום, וקבוצות פעולה ישירה.

קיימים מספר תתי-זרמים המשתייכים לאקופמיניזם, במגוון גישות ותפיסות, וביניהן אקופמיניזם ליברלי, אקופמיניזם רוחני/תרבותי, לצד פמיניזם סוציאליסטי (שנקרא גם אקופמיניזם מטריאליסטי). רעיונות השאובים מזרם זה ויישומים שלו מופיעים בתחומים מגוונים, ובכללם: אמנות אקופמיניסטית, צדק חברתי ופילוסופיה פוליטית, דתות, פמיניזם בן זמננו, ושירה.

מקורות היסטוריים
----------------

רייצ'ל קרסון
סוזאן א' מאן, אקופמיניסטית ופרופסור לסוציולוגיה ותיאוריה פמיניסטית, גורסת כי ניתן לייחס את התפתחות זרם זה להשתתפות של נשים בתנועות הסביבתיות, והתפקידים המרכזיים שנשים נטלו בהם, כמה עשרות שנים לפני הופעת הזרם האקופמיניסטי בשם זה. מאן מזהה את מקורות האקופמיניזם לא בתנועה הפמיניסטית אלא בנשים ממגוון זהויות גזעיות ומעמדיות שחיברו בין סוגיות הנוגעות למגדר, גזע, מעמד וסביבה. היא שואבת טענות אלה מתוך העיקרון הגורס כי בחוגים אקטיביסטיים ותאורטיים יש להכליל גם קבוצות מוחלשות, זאת בניגוד לתנועות הסביבתיות והפמיניסטיות המוקדמות, בהן נושאים של גזע ומעמד נתפסו לרוב כמנותקים זה מזה.

נשים פעלו על מנת להגן על חיות הבר, ועל מקורות מזון, אוויר ומים החל מהעשורים האחרונים של המאה ה-20. מאבקים אלה התבססו במידה רבה על ההתפתחויות בתנועות הסביבתיות, בעקבות כתביהם של הנרי דייוויד ת'ורו, אלדו לאופולד, ג'ון מיור ורייצ'ל קרסון. ניתן לקרוא על המאבקים והפעילוֹת הללו אלה בספרים "אביב דומם" מאת רייצ'ל קרסון, ו-"מקלט" (Refuge) מאת טרי טמפסט ויליאמס.

הסופרת האקופמיניסטית קארן וורן מציינת את המאמר "אתיקת האדמה" (אנ') (1949) מאת אלדו לאופולד (אנ') כעבודה ממנה שואבות התיאוריות האקופמיניסטיות, מכיוון שלאופולד היה הראשון לנסח אתיקה לפיה כל חלקיה הלא אנושיים של קהילה (בעלי חיים, צמחים, אדמה, אויר, מים) הם שווים לבני האדם, ונמצאים במערכת יחסים עימם. הבנה מכלילה זו של הסביבה הייתה ראשיתה של תנועת הגנת הסביבה המודרנית, והדגימה כיצד ניתן לבחון בעיות חברתיות מזווית הראייה של דאגה וטיפול.

נשים השתתפו בתנועות סביבתיות, ובפרט בתנועות לשימור הסביבה כבר החל מסוף המאה ה-19 והמשיכו לקחת בכך חלק לאורך המאה ה-20.

מגדור הטבע
----------

ד"ר ונדנה שיווה, 2014
התיאוריה האקופמיניסטית תוקפת את הקפיטליזם, אשר לטענתה משקף ערכים פטרנליסטיים ופטריארכליים. עוד נטען כי שיטה זו הובילה לחלוקה המזיקה בין הטבע לתרבות, אשר משעבדת את הטבע לתרבות, כלומר לצורכי יצירת ההון ולשליטה הגברית. בשנות ה-70 של המאה ה-20, טענו חלוצות האקופמיניזם כי הפרדה זו יכולה להירפא רק בעזרת אינסטינקטים נשיים של טיפול וטיפוח ועל ידי קידום ידע הוליסטי על התהליכים בטבע.

מאז, מספר הוגות אקופמיניסטיות הבהירו שנשים מחוברות לטבע לא משום שהן "נשיות", אלא שהן נתפסות כקשורות לטבע מכיוון שגם הנשים וגם עולם הטבע מדוכאים על ידי כוחות זהים של דומיננטיות גברית. ניתן לראות זאת באמצעות השפה הממוגדרת בה נעשה שימוש כדי לתאר את עולם הטבע, כדוגמת "אמא אדמה" או "אמא טבע", והשפה החייתית בה נעשה שימוש כדי לתאר נשים. קיימים שיחים (discourses) שמקשרים נשים לטבע באופן מיוחד בגלל תפקידם החברתי המסורתי כמטפלות ומטפחות (caregivers). אקופמיניסטיות שדוגלות בגישה זו מאמינות כי קשרים אלה נוצרים דרך התיוג החברתי התואם של ערכים המשויכים ל'נשיות' כגון טיפול ודאגה, אשר באים לידי ביטוי גם בקרב נשים וגם בטבע.

לעומת זאת, האקטיביסטית האקופמיניסטית ההודית ונדנה שיווה (אנ') כתבה שלנשים קשר מיוחד עם הסביבה בגלל האינטראקציות היומיומיות שלהן איתה, וכי לרוב המעיטו בחשיבותו של קשר זה. לטענתה של שיווה, נשים בכלכלות מסורתיות מבוססות תוצר, המייצרות "הון בשיתוף פעולה עם הטבע, היו תמיד מומחיות המחזיקות בידע אקולוגי והוליסטי על עולם הטבע". היא מוסיפה וטוענת כי "אופני ידיעה אלטרנטיביים אלה, אשר מוכוונים כלפי תועלות חברתיים וצורכי הקיום אינם מוכרים על ידי הפרדיגמה הקפיטליסטית הרדוקציוניסטית, מכיוון שזו כושלת להבין את התלות ההדדית של הטבע ובני האדם, או את הזיקה שבין חייהן של נשים, עבודה וידע בנוגע ליצירת הון". שיווה מאשימה את התפיסות הפטריארכליות המערביות לגבי פיתוח וקידמה בכישלון זה. היא טוענת עוד כי הפטריארכיה תייגה את הנשים, את הטבע, וקבוצות אחרות שלכאורה אינן תורמות לכלכלה כ-"לא יצרניות". באופן דומה, האקופמיניסטית האוסטרלית אריאל סאלה מרחיבה תפיסה אקופמיניסטית-מטריאליסטית זו תוך דיאלוג עם פוליטיקה סביבתנית, אקו-סוציאליזם, הנדסה גנטית ומדיניות אקלים.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **אקופמיניזם** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אקופמיניזם** |

* אקו-פמיניזם מתאוריה לפרקטיקה
* אקופמיניזם, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אקופמיניזם, דף שער בספרייה הלאומית

ראו גם
------

* קוטג'קור
* אקולוגיה עמוקה
* הצטלביות
* אקולוגיה חברתית
* הלן אילון
* מרטי קיל
* קרול אדמס

לקריאה נוספת
------------

* גורני, עדנה. 2011. בין ניצול להצלה: תיאוריה אקופמיניסטית של יחסי טבע, תרבות וחברה בישראל. פרדס הוצאה לאור

הערות שוליים
------------

1. ↑  MacGregor, Sherilyn (2006) *Beyond mothering earth: ecological citizenship and the politics of care. Vancouver: UBC Press. p. 286. מסת"ב 978-0-7748-1201-6*
2. ↑  Merchant, Carolyn (1992) "Chapter 8." In *Radical ecology: the search for a livable world*. New York: Routledge. 184
3. 1 2 3  Merchant, Carolyn, **Radical Ecology: The Search for a Livable World**, New York: Routledge, 2005
4. ↑  *Warren, Karen (September 2002). "Karen Warren's Ecofeminism". Ethics & the Environment. **7** (2): 12–26. doi:10.2979/ETE.2002.7.2.12*
5. ↑  *Tuana, Nancy; Tong, Rosemarie, eds. (2018). "Anarcha Feminist and Ecological Feminist Perspectives". Feminism And Philosophy: Essential Readings In Theory, Reinterpretation, And Application. Routledge. pp. 327–9. מסת"ב 978-0-8133-2212-4.*
6. 1 2 3 4  *Warren, Karen J. (2000). Ecofeminist Philosophy: A Western Perspective on What It Is and Why It Matters. Lanham, Maryland: Rowman & Littlefield Publishers*
7. ↑  *Gaard, Greta and, Gruen, Lori (1993). "Ecofeminism: Toward Global Justice and Planetary Health". Society and Nature. **2**: 1–35*
8. ↑  *Lamar, Stephanie (1991). "Ecofeminist Theory and Grassroots Politics". Hypatia. **6** (1): 28–45. doi:10.1111/j.1527-2001.1991.tb00207.x*
9. 1 2  *Mann, Susan A. (2011). "Pioneers of U.S. Ecofeminism and Environmental Justice". Feminist Formations. **23** (2): 1–25. doi:10.1353/ff.2011.0028. JSTOR 41301654. S2CID 146349456.*
10. ↑  *Oksala, Johanna (Spring 2018). "Feminism, Capitalism, and Ecology". Hypatia. **33** (2): 216–234. doi:10.1111/hypa.12395. S2CID 149338235*
11. ↑  *Seager, Joni (Spring 2003). "Rachel Carson Died of Breast Cancer: The Coming of Age of Feminist Environmentalism". Signs: Journal of Women in Culture and Society. **28** (3): 945–973. doi:10.1086/345456. S2CID 146687251.*
12. ↑  Ortner, Sherry B. Is Female to Male as Nature Is To Culture?, **Feminist Studies** 1(2), 1972
13. ↑  *Shiva, Vandana (1988). Staying alive: women, ecology and development. London: Zed Books. מסת"ב 978-0-86232-823-8*
14. ↑  Shiva, Vandana. "Development as a New Project of Western Patriarchy." *Reweaving the World: The Emergence of Feminism,* edited by Irene Diamond and Gloria Ornstein, Sierra Club Books, 1990, pp. 189-200.

  


| פמיניזם |
| --- |
| 

| ערכי ליבה |
| --- |
| זרמים ופילוסופיות | פמיניזם רדיקלי • פמיניזם ליברלי • פמיניזם שחור • פמיניזם מזרחי • פמיניזם פוסטמודרני • פמיניזם סוציאליסטי • פמיניזם מרקסיסטי • פמיניזם תרבותי • פמיניזם פוסט-קולוניאלי • אנרכה-פמיניזם • אקופמיניזם • פמיניזם לסבי • פמיניזם דתי (יהדות) • פמיניזם אסלאמי • פמיניזם הצטלבותי • סייברפמיניזם • טרנס-פמיניזם • קוויר-פמיניזם • פמיניזם סקס-פוזיטיב • פמיניזם בדלני • פמיניזם צ'יקנה • פמיניזם נוצרי • פרוטו-פמיניזם • סופרג'יזם • פמיניזם אפריקאי • לסביות פוליטית • פמיניזם אנליטי • פמיניזם שמן • וומניזם |
| תאוריה | מגדר • הטמעת חשיבה מגדרית • לימודי מגדר • לימודי נשים • לימודי גבריות • פדגוגיה פמיניסטית • הגישה הפמיניסטית למשפט • אתנוגרפיה פמיניסטית • העסקה הפטריארכאלית • מדע ומגדר |
| מושגים | קורטיזנה • מטריארכיה • פטריארכיה • קיריארכיה • מיזוגיניה • תרבות אונס • תקרת הזכוכית • הסגברה • Manspreading • גירל פאוור • אפקט מטילדה • ג'נדרסייד • האשמת הקורבן • צווארון ורוד • היא-סטוריה • הכחדה סימבולית • מדיניות הרבעים • לו"ז אונס • הטרוסקסואליות כפויה |
| סמלים | סמלה של ונוס • רוזי המסמררת • יוני • שילה נה גיג • משולש שחור |

 |  |
| 

| ארגונים ומוסדות |
| --- |
| בעולם | איום הלוונדר • גרילה גירלז • פמן • ליגת נשים בינלאומית לשלום וחירות • מוחרס ליברס • צבא נשות השלום • תא 16 • גולאבי גאנג • W.I.T.C.H • מפלגת הנשים הלאומית • הכצעקתה • הארגון הבינלאומי לנשים בטכנולוגיה • קולקטיב נהר קומבהי • קומן נה מאן • איניניה נה הרין • Women2Drive |
| בישראל | א-סיוואר • אחותי - למען נשים בישראל • איתך - משפטניות למען צדק חברתי • אל"ף (ארגון לסבי פמיניסטי) • אשה לאשה - מרכז פמיניסטי חיפה • בונות אלטרנטיבה • בת שלום • כולן • עמותת כ"ן • כייאן • מרכז צדק לנשים • נשים לגופן • קואליציית נשים לשלום • קולך • קל"ף • רוח נשית • שדולת הנשים בישראל • שוברות קירות • תנד"י |

 |
| 

| היסטוריה |
| --- |
| כללי | הגל הראשון של הפמיניזם • הגל השני של הפמיניזם • הגל השלישי של הפמיניזם |
| אירועים ומחאות | ועידת סנקה פולס • שביתת הנשים באיסלנד 1975 • מלחמות המין הפמיניסטיות • שביתת הנשים למען השלום • צעדת המופקרות • מרד הנשים באבאוקוטה • מצעד הדייקיות • המצעד למען חיי נשים • יום המאבק הבינלאומי למניעת אלימות נגד נשים • הכנס הפמיניסטי העשירי בגבעת חביבה, 1994 • מצעד הנשים 2017 • מצעד הנשים 2018 |
| שונות | יום האישה הבינלאומי • עידוד רדיקלי • חופש הפטמה • מניפסט ה-343 • Me Too |

 |
| 

| חברה |
| --- |
| סוגיות חברתיות ומעמד | זכויות האישה • הפרדת עיסוקים מגדרית • הדרה חברתית • רצח תינוקות בנות • ג'נדרסייד • אונס בנישואים • הטרדה מינית • מעמד האישה בישראל • מעמד האישה ביהדות • מעמד האישה באסלאם • מעמד האישה בחברה הערבית • נישואים בכפייה |
| חוק ומשפט | החלטה 1325 של מועצת הביטחון של האו"ם • ועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי • חוק שיווי זכויות האישה • הגישה הפמיניסטית למשפט • פמיניזם משפטי בתאוריה ובפרקטיקה • מעמד האישה - משפט ושיפוט, מסורת ותמורה |
| שונות | אות האומץ הנשי הבין-לאומי |

 |
| 

| תרבות |
| --- |
| ספרי עיון | המין השני • המסתורין הנשי • לאחותי, פוליטיקה פמיניסטית מזרחית • מיתוס היופי • משגל • נשים לגופן • פוליטיקה מינית • פמיניזם זה לכולם • פמיניזם משפטי בתאוריה ובפרקטיקה • שעבוד האישה • שבע אימהות • גברים מסבירים לי דברים • ילוד אישה • מניפסט החלאה • כוס: הצהרת עצמאות • האישי הוא הפוליטי • תחת עיניים מערביות |
| סיפורת פמיניסטית | חדר משלך • בית הרוחות • ג'יין אייר • הגבר הנקבי • הנשים שהגברים אינם רואים • הסיפור של זהרה • הצבע ארגמן • מעשה השפחה • ערפילי אבלון • הטפט הצהוב |
| כתבי עת | Ms.‎ • Off our backs • הסולם • נגה |
| טלוויזיה, קולנוע ומוזיקה | מבחן בקדל • תקרת הצלולואיד • תלמה ולואיז • סופרג'יסטיות • ליגה משלהן • הפנסים האדומים • להרוג את ביל • הכל אודות אמא • ריוט גירל • פוסי ריוט |
| אמנות | אמנות פמיניסטית • גרילה גירלז • מונולוגים מהווגינה • מסיבת ארוחת הערב • ברברה קרוגר • מרים שפירו • ג'ודי שיקגו |

 |
| לקטגוריה • לפורטל |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007553723905171
* BnF: cb12560461v (data)
* LCCN: sh91001601
* NKC: ph854456
* SUDOC: 034901523

 |