כוס של אליהו מנחושת עם הקדשה מישיבת רבינו חיים ברלין
**כוס של אליהו** גם **כוס חמישי** הוא מנהג נפוץ, כחלק ממסורת ליל הסדר, לפיו מוזגים כוס נוספת, מלבד ארבע כוסות. כוס זה מכונה של כוס של אליהו הנביא, ובספרות האחרונים נאמרו מספר טעמים על כך. יש שעושים כוס זו גדולה משאר הכוסות.

בחלק מהמקורות נראה שאין קשר בין 'כוס אליהו הנביא' לכוס חמישית'. אך ברבים מהמקורות מדובר על אותה הכוס.

רקע
---

בליל הסדר תיקנו חז"ל לשתות ארבע כוסות. תקנה זו מופיעה בדברי המשנה במסכת פסחים: "ערבי פסחים סמוך למנחה, לא יאכל אדם עד שתחשך. ואפילו עני שבישראל לא יאכל עד שיסב. ולא יפחתו לו מ**ארבעה כוסות של יין**, ואפלו מן התמחוי." במשנה נוספת מופיע: "מזגו לו **כוס שלישי** מברך על מזונו **רביעי** גומר עליו את הלל ואומר עליו ברכת השיר."

מדברי המשנה, נראה כי ישנם ארבע כוסות בלבד, ולא יותר. ומאחר ואסור להוסיף על הכוסות, אין לו לשתות כוס נוספת כלל.

מקור המנהג
----------

בתלמוד הובאה על אתר ברייתא נוספת, שלפי גרסת רש"י ורשב"ם עוסקת אך היא בכוס הרביעית:

> 
> ת"ר רביעי גומר עליו את ההלל ואומר עליו הלל הגדול וי"א ה' רועי לא אחסר
> 
> 
> 
> — תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף קי"ח, עמוד א'
> 

אמנם על פי גרסה שמובאת ברי"ף הברייתא מדברת על 'כוס חמישית':

> 
> ת"ר חמישי גומר עליו הלל הגדול דברי ר' טרפון
> 
> 
> 
> — פסחים, כו ב מדפי הרי"ף
> 

הרמב"ם בספרו משנה תורה כתב אף הוא - כנראה על פי גרסה זו - שיש מצווה למזוג כוס חמישית, אמנם הוסיף שכוס זו אינה חובה:

> 
> יש לו למזוג כוס חמישי ולומר עליו הלל הגדול מהודו לה' כי טוב עד על נהרות בבל וכוס זה אינו חובה כמו ארבע כוסות
> 
> 
> 
> — משנה תורה לרמב"ם, ספר זמנים, הלכות חמץ ומצה, פרק ח', הלכה י'
> 

בראב"ד בהשגותיו על בעל המאור כתב בביאור המחלוקת בין התנאים:

> 
> בוודאי יש סמך למנהג הזה מדברי ר' טרפון שאמר, חמישי אומר עליו הלל הגדול, ומצוה לעשות כדבריו... ותנא קמא נמי (=וגם התנא הראשון) 'לא יפחתו לו מארבע כוסות' קאמר (=אמר), אבל המוסיף עליהם חמישי הרי זה משובח
> 
> 
> 
> — (פסחים תשצד)
> 

וברא"ש כתב שלגרסת הרי"ף, חובה לשתות כוס חמישית, ולא רשות. אמנם במרדכי כתב שהוא כעין עצה למי שתאב לשתות יין, שיעשה כוס חמישית. וכן הובא בתוספות בשם רבי יוסף טוב עלם, אמנם התוספות דחו דבריו, שמאחר שאסור לשתות לאחר הכוס הרביעית האיך תיקנו לו לשתות כוס חמישית.

לדעת הסבורים שישנה כוס חמישית, הסדר הוא לשתות את הכוס הרביעית לאחר אמירת ההלל, ואת הכוס החמישית יש לשתות לאחר סיום הלל הגדול והברכה שלאחריו.

### המנהג למעשה

למעשה בשולחן ערוך הזכיר רק חובת שתיית ארבע כוסות, ושאין לשתות לאחר הכוס הרביעית. אמנם ברמ"א כתב שבדיעבד מי שתאב לשתות עוד, ימזוג כוס חמישית כדברי המרדכי: "ומי שהוא איסטניס או תאב הרבה לשתות יכול לשתות כוס חמישי ויאמר עליו הלל הגדול" (שולחן ערוך, אורח חיים, סימן תפ"א, סעיף א').

למעשה כתבו רבים מהפוסקים, שמאחר שהדבר נתון במחלוקת ראשונים האם תיקנו כוס חמישית, יש למוזגה, אך אין שותים ממנה.

מנהג נוסף מובא במהר"ל לפיו הכוס חמישית שהיא כוסו של אליהו, שותה בעל הבית לבדו.

כוס של אליהו
------------

כוס חמישית זו, נקראת 'כוס של אליהו'. בכל ספרות הראשונים לא נזכר כינוי זה. והוא נזכר לראשונה באחרונים. הראשון שמזכירה הוא החוק יעקב שכתב:

> 
> ונוהגין באלו המדינות, למזוג כוס אחד יותר מהמסובין וקורין אותו כוס של אליהו הנביא
> 
> 
> 
> — חק יעקב, אורח חיים סוף סימן תפ.
> 

בספרי האחרונים נאמרו טעמים שונים על כך. כך למשל מבאר הגאון מווילנא, שהיא נקראת כוס של אליהו מפני שבכל ספק שאיננו יכולים לפטור, אנו אומרים, כשיבוא אליהו הנביא יפשוט את הספק, ולכן אנו מוזגים כוס חמישית לכבודו, וכשיבוא יאמר אם צריך לשתות אותה.

סיבה נוספת כתב רבי נפתלי צבי יהודה ברלין:

> 
> ואינו חובה אלא מצוה משום דיש לשון חמישי "וידעתם כי אני ה'" וזהו השגת רוח הקודש, ולנו אין אותו עד שיבא אליהו, ונקרא כוס של אליהו
> 
> 
> 
> — מרומי שדה פסחים קיח א.
> 

בראב"ד כתב שאחר שמצינו שתיקנו ארבע כוסות כנגד ארבע לשונות של גאולה, והצאתי והצלתי וגאלתי ולקחתי, וכפי שלמדו בירושלמי: "מניין לארבעה כוסות? רבי יוחנן בשם ר' בנייה: **כנגד ארבע גאולות... והוצאתי, והצלתי, וגאלתי, ולקחתי**." (תלמוד ירושלמי, מסכת פסחים, פרק י', הלכה א') אזי הכוס החמישית היא כנגד **והבאתי**. לפי דברי הראב"ד הכוס החמישי מכוונת כנגד והבאתי, והוא הגאולה העתידית, שתהיה כאשר יבשר לנו אליהו על ביאת המשיח, כתבו האחרונים שלכן נקראת הכוס החמישית 'כוס של אליהו'.

זמן מזיגת הכוס
--------------

על זמן מזיגת הכוס ישנם דעות שונות, כך למשל כותב בקיצור שולחן ערוך: "נוהגין למזוג כוס אחת יותר מן המסובין, וקורין אותה כוס של אליהו הנביא" (קיצור שולחן ערוך סימן, קיט). מדבריו עולה כי מזיגת הכוס היא מיד בתחילת הסדר. המנהג הנפוץ הוא למזוג כוס זו קודם אמירת 'שפוך חמתך'. ומיזגת כוס רביעית נעשית בדרך כלל לאחר שפוך חמתך. קיימים מנהגים נוספים חפיהם מוזגים את הכוס הרביעית עם כוס של אליהו.

מעיון בהגדות ישנות עולים 2 זמנים שונים למזיגת כוס זו, בחלק מההגדות מופיע למזוג את הכוס מיד בתחילת ליל הסדר, ובהגדות אחרות מופיע למזוג את הכוס לאחר ברכת המזון וקודם אמירת חציו השני של ההלל.

מנהגים
------

לדעות שאין שותים את היין שבכוס, ישנם כמה מנהגים:

* מנהג חב"ד להחזיר את היין שבכוס חזרה לבקבוק, בשעה שמחזירים המסובין מנגנים הניגון שעל הפסוק אלי אתה ואודך.
* יש שנהגו לשמור את הכוס עם היין לקידוש למחרת היום.
* מנהג נוסף הוא לשפוך מכוס זו, לכוס הרביעית של המסובים.

הרב מנחם מנדל כשר בהגדה שהוציא כתב והמליץ לשתות את הכוס החמישית, לאור כך שעם ישראל זכה לעלות וליישב בארץ ישראל:

> 
> בזמננו אנו שזכינו לראות חסדי ה' וישועתו בהקמת מדינת ישראל שהיא אתחלתא דגאולה וישועתה מגלות אדום, וקיום הבטחת "והבאתי אתכם אל הארץ", טוב ויפה לקיים מצוה מן המובחר בשתיית כוס חמישי, ולומר עליו הלל הגדול 'שבשפלנו זכר לנו ויפרקנו מצרינו, ולהודות לה' על הנסים ועל הנפלאות ועל המלחמות שעשה לנו בימינו… וכשם שזכינו לראות באתחלתא של 'והבאתי' כך נזכה לגאולה שלימה"
> 
> 
> 
>

לקריאה נוספת
------------

* הרב יהודה אבידע, **כוסו של אליהו הנביא**- נפתולי מנהג בהתרקמותו
	+ נדפס לראשונה בירושלים, תשי"ח
	+ יצא לאור בשנית במהדורת צילום עם הוספות, מפתח ותיקונים (שנמצאו בגנזי המחבר) בידי אליעזר יהודה בראדט; ביתר עילית, תשע"ג

קישורים חיצוניים
----------------

* הערך "כוס של אליהו", באתר המכלול
* הרב יהודה אבידע, **כוסו של אליהו הנביא**, מהדורת ירושלים, תשי"ח, באתר אוצר החכמה
* מנחם מנדל כשר, **כוס חמישי**, ‏ניו יורק, תש"י, באתר היברובוקס
* הרב משה צוריאל, כוס חמישית בליל סדר פסח, מפני מה מוזגים?, באתר "ישיבה"
* הרב משה צוריאל, כוס חמישי בליל הסדר, באתר "ישיבה"
* הרב ישראל רוזן, ‏הרב ישראל רוזן: לשתות את הכוס החמישית, באתר "סרוגים", 2 באפריל 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו למשל אצל רבי משה חגיז, **שתי הלחם**, באתר היברובוקס שמזכיר ומבאר ידיעה זו.
2. ↑  מקור לכך ראו בסידור יעב"ץ, ובמנהגי חת"ס.
3. ↑  הרחבה על כך ראו בספר חבל נחלתו.
4. ↑  מהר"ל על הגדה של פסח.

| חג הפסח |
| --- |
| ערב פסח | קמחא דפסחא • אפיית מצות • שבת הגדול • הגעלת כלים • בדיקת חמץ • ביטול חמץ • ביעור חמץ • מכירת חמץ • תענית בכורות • ערב פסח שחל בשבת |  |
| סיפור יציאת מצרים | שעבוד מצרים • עשר מכות מצרים • יציאת מצרים • קריעת ים סוף • שירת הים |
| ליל הסדר | הלכות ליל הסדר • קערת ליל הסדר • חרוסת • כרפס • מצה • מרור • זרוע • ארבע כוסות • כוס של אליהו • הסבה • אפיקומן |
| סדר ההגדה | סימני הסדר • הא לחמא עניא • מא כ'בר • מה נשתנה • עבדים היינו • ארבעה בנים • והיא שעמדה • דצ"ך עד"ש באח"ב • דיינו • אמונים ערכו שבח • שפוך חמתך • חסל סידור פסח • לשנה הבאה בירושלים • ובכן ויהי בחצי הלילה • ובכן ואמרתם זבח פסח • אדיר במלוכה • אדיר הוא • אחד מי יודע • חד גדיא |
| מצוות החג | איסור חמץ • קורבן פסח • סיפור יציאת מצרים • אכילת מצה • אכילת מרור • ארבע כוסות • מנחת העומר |
| מהלך החג | ערב פסח • ליל הסדר • חול המועד פסח • שביעי של פסח • פסח שני |
| מנהגים | סעודת אסתר • סהרנה • אמירת שירת הים • סעודת משיח • מימונה |
| תפילות ופיוטים | קריאת ההלל • אבוא בחיל להתיצבה • תפילת טל • ליל שמורים אותו אל חצה |
| חמץ ומצה | מצה עשירה • מצה שמורה • שרויה • קטניות בפסח • חמץ נוקשה • חמץ שעבר עליו הפסח |
| שונות | מסכת פסחים • לא בד"ו פסח • מטבח פסח • רומפלנאכט |
| חגי ישראל ומועדיו • שלוש רגלים |