recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**דם** (בערבית: **دام**, באנגלית: **DAM**) הוא הרכב היפ-הופ פלסטיני. חברי ההרכב הם האחים תאמר וסוהיל נפאר ומחמוד ג'ררי, המתגוררים בלוד. הם שרים בעיקר בערבית, אך גם בעברית ובאנגלית. המילים שלהם עוסקות בקשיים של חיים בעיר מעורבת, בזכויות נשים, בסכסוך הישראלי-פלסטיני, במאבק לחופש ובשוויון.

לשם ההרכב יש שלושה פירושים בשלוש שפות: בערבית זהו פועל של המילה "נצח" (دام), באנגלית השם מציין ראשי תיבות שפירושו הראפרים הערבים ("Da Arab MCs"), ובעברית משמעותו דם - נוזל הגוף.

היסטוריה
--------

הלהקה החלה להופיע בסוף שנות ה-90. תאמר ואחיו סוהיל מופיעים יחד משנת 1998. מוחמד ח'ררי, שהיה בקשר עם סוהיל, הצטרף אליהם, וכך ב-1999 הוקם ההרכב. בשנת 2001 שוחרר לאינטרנט השיר "מין ארהאבי?" ("מי הטרוריסט") אשר מאשים את ישראל בטרור כנגד הפלסטינים, מצדיק את פעולות הטרור הפלסטיניות באינתיפאדה הראשונה במדיניות הכיבוש הישראלית, ואף משווה את ישראל לנאצים.

כאשר נשאלו מדוע הם מזדהים כפלסטינים למרות שהם גרים בלוד, השיבו: "בשבילנו לוד הייתה עוד לפני ישראל, והייתה פלסטינית לגמרי. אם מחר צרפת תכבוש את ישראל, אתה תקרא לעצמך צרפתי? I don't think so...."

הלהיט שלהם "מי הטרוריסט?" הורד מהאינטרנט יותר ממיליון פעם, והאלבום שלהם זכה בדירוג של ארבעה כוכבים מטיים מגזין.

השיר "נע'ייר בוכרה" ("לשנות את המחר"), מתוך האלבום "אידה" משמש שיר הפתיחה של סדרת הטלוויזיה "עבודה ערבית". כמו כן הלחינו חברי ההרכב את מוזיקת הרקע של הסדרה. ב-2014 הלהקה התארחה בתוכנית האינטרנטית המוזיקלית Juice Rap News בפרק אשר עסק בסכסוך במזרח התיכון ושודר ב-RT, הפרק גרר אחריו ביקורת קשה מצד ארגונים יהודים, בפרק קראה הלהקה לצופים להחרים את ישראל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דם** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של דם
* דם, ברשת החברתית פייסבוק

* דם, באתר סאונדקלאוד (באנגלית)

* דם, באתר AllMusic (באנגלית)

* דם, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* דם, באתר Discogs (באנגלית)

* דם, באתר Songkick (באנגלית)

* אילה בלופולסקי, עכבר העיר אונליין, תאמר נאפר: "יש לנו מה לתת, גם אם הכיבוש ייגמר", באתר הארץ, 17 במאי 2012
* בן שלו, הרכב ההיפ־הופ "DAM" רוצה להגיע לירח, באתר הארץ, 21 בנובמבר 2012
* דפנה לוי, ראיון אישי עם תאמר נפאר מלהקת ״דם״ בפודקאסט ״על החיים ועל המוות״, 11 באוגוסט 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  DAM חם, באתר ynet, 20 בדצמבר 2006
2. ↑  "הציבור הישראלי מנותק", 28 בנובמבר 2007, MOOMA
3. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 9566 8433
* MusicBrainz: 45ddd10c-a6f3-4b2d-a583-12d149c54292

 |
**הכנסה פסיבית** היא הכנסה הנובעת מתזרים מזומנים המתקבל על בסיס קבוע, הדורשת מינימום מאמץ על ידי בעליו (תאורטית השקעת מאמץ חד פעמי).

ניתן לסווג הכנסה לשלושה סוגים: הכנסה פעילה, הכנסה פסיבית והכנסות מתיק. הכנסה פסיבית מגיעה רק משני מקורות: פעילות השכרה או "פעילות מסחרית או עסקית בה אינך משתתף באופן מהותי". מוסדות פיננסיים וממשלתיים אחרים מכירים בה גם כהכנסה המתקבלת מצמיחה בהון או ביחס לתכנון שלילי. הכנסה פסיבית בדרך כלל מלווה במס.

הגדרה
-----

הכנסה פסיבית שונה מהכנסה פעילה והכנסות מתיקי השקעות במגוון דרכים. הכנסה פסיבית מוגדרת בדרך כלל כזרם של הכנסה שנצבר עם מעט מאמץ, והיא נקראת הכנסה פסיבית פרוגרסיבית כאשר יש מעט מאמץ אשר נדרש מן הפרט המקבל את ההכנסה הפסיבית על מנת להגדיל את זרם ההכנסות. דוגמאות להכנסה פסיבית כוללות הכנסות מהשכרה וכל פעילות עסקית שבה בעל הרווחים אינו משתתף באופן מהותי במהלך השנה.

מס הכנסה מגדיר הכנסה פסיבית כהכנסות ממקורות הכנסה אשר אין הם "עסק או "משלח-יד", כגון הכנסות מדמי שכירות, הכנסות מתמלוגים, מדיווידנד ומריבית, מדמי מפתח וכדומה, נחשבות להכנסות פסיביות והן תמוסינה על פי סעיף 2(6) או 2(7) לפקודת מס הכנסה (נוסח חדש), התשכ"א-1961 (להלן: "הפקודה").

דוגמאות להכנסות שהמוסד לביטוח לאומי רואה בהן הכנסות פסיביות הן: דיווידנד, שכר דירקטורים, הכנסות מחוץ לארץ, ריבית, דמי ניכיון, דמי שכירות ועוד.

הכנסה פסיבית שונה מהכנסה פעילה המוגדרת כהכנסה שהורווחה. הכנסה פעילה ליניארית מתייחסת לאחת שנדרשת כל הזמן להישאר פעילה כדי לשמור על זרם ההכנסה, וברגע שאדם בוחר להפסיק לעבוד ההכנסה גם תעצר, דוגמאות להכנסה פעילה כוללות שכר, הכנסה עצמית, שותפות. ההכנסות מתיק ההשקעות נגזרות מהשקעות וכוללות רווחי הון, ריבית, דיבידנדים ותמלוגים.

דוגמאות
-------

ישנם שני סוגים של פעילויות פסיביות:

* כל הכנסה אשר מניבה תזרימי מזומנים - הכוללים רווחים מבעלות על הון, דמי שכירות מבעלות על משאבים כגון הכנסות מהשכרה ותזרים מזומנים נכנס מנדל"ן או מקרקעין כלשהו וריבית מנכסים פיננסיים. דוגמאות להכנסה מסוג זה: דירה המושכרת לדיירים, שטח מסחרי המושכר לפעילות עסקית כלשהי או כסף המושקע בקרן נאמנות או בפק"מ (פקדון קצר מועד) ונושא ריבית מניבה.
* פעילות מסחרית או עסקית בה לא משתתפים באופן מהותי במהלך השנה. דוגמאות להכנסה מסוג זה: אפליקציית מובייל שהמשתמשים בה מבצעים רכישות בכרטיס האשראי שלהם, ספר אלקטרוני או ספר מודפס שצבר מוניטין ואין צורך לשווקו, ערוץ ביוטיוב שזוכה להצלחה ובעליו מקבל הכנסה מצפיות בפרסומות המוצגות בו.

צורות של שותפויות מסוימות עשויות להיחשב כפסיביות כל עוד אין לשותף תפקיד כלשהו בחברה ומחליפות את השקעת ההון שלהן בתמורה לנתח מהרווחים.

ראו גם
------

* השקעה

קישורים חיצוניים
----------------

* לירן דנש, איך להרוויח בלי לצאת מהבית?, באתר nrg‏
* מיכל אביב, מיסוי הכנסות פסיביות: כיצד משלמים על הכנסה פסיבית? באתר דין – עורכי דין ומידע משפטי בישראל. ‏20/02/2017
* דמי ביטוח לאומי לבעל הכנסה שאינה מעבודה, באתר כל זכות
* מי שיש לו הכנסה שאינה מעבודה, באתר הביטוח לאומי
סדר סריקת הקודקודים בחיפוש לרוחב
**אלגוריתם חיפוש לרוחב** (אנגלית: **Breadth-first search**, ראשי תיבות: **BFS**) הוא אלגוריתם המשמש למעבר על צומתי גרף, למשל לצורך חיפוש צומת המקיים תכונה מסוימת. הגרף יכול להיות מכוון או לא מכוון. צומת כלשהו בגרף נקבע להיות הצומת ההתחלתי {\displaystyle V\_{0}}, והאלגוריתם עובר על כל הצמתים במרחק צלע אחת מ-{\displaystyle V\_{0}}, ואז על כל הצמתים במרחק 2 צלעות מ-{\displaystyle V\_{0}} וכן הלאה. צורת חיפוש זו היא חיפוש לרוחב הגרף, בניגוד לחיפוש לעומק הגרף. 

חיפוש לרוחב בגרף לא מכוון סורק את הגרף בצורה שמבטיחה שכל צומת שנמצא באותו רכיב קשירות של הצומת ההתחלתי ייבדק, וסריקה זו נעשית בזמן ליניארי במספר הקשתות והצמתים בגרף (שהוא אופטימאלי עד כדי מכפלה בקבוע). בשל כך, חיפוש לרוחב מהווה בסיס לאלגוריתמים רבים שפועלים על גרפים, בהם אלגוריתם דייקסטרה, האלגוריתם של פרים והאלגוריתם של אדמונדס-קארפ.

פלט האלגוריתם, המכונה עץ החיפוש לרוחב (BFS), מקיים את התכונה שהמסלול משורש העץ לכל אחד מהצמתים הוא המסלול בעל מספר הצלעות הנמוך ביותר בגרף המקורי, ובגרף שאינו גרף ממושקל הוא גם המסלול הקצר ביותר.

סיבוכיות הזמן והמקום של האלגוריתם בגרף קשיר היא {\displaystyle O(|V|+|E|)}, כאשר V מייצג את קבוצת הצמתים בגרף ו-E מייצג את קבוצת הקשתות בגרף.

תיאור אינטואיטיבי
-----------------

האלגוריתם משתמש במבנה נתונים מסוג תור על מנת לקבוע מהו הצומת הבא בו הוא עומד לבקר. בכל פעם שהוא מבקר בצומת הוא מסמן אותו ככזה שנבדק, ואז בודק את כל הקשתות שיוצאות ממנו. אם קשת מובילה לצומת שטרם נבדק, צומת זה מתווסף לתור. בדרך זו מובטח כי האלגוריתם יסרוק את הצמתים בסדר שנקבע על פי מרחקם מהצומת ההתחלתי.  
ראוי לציון שכאשר מחליפים את מבנה הנתונים תור במבנה נתונים מחסנית, האלגוריתם המתקבל הוא חיפוש לעומק.

תיאור פורמלי
------------

הקוד להלן מתאר אלגוריתם חיפוש לרוחב המתחיל בצומת start ומחפש צומת goal, 

 קטע הקוד הבא הוא פסאודו קוד.

```
   **function** breadthFirstSearch (Start, Goal)
   { 
       enqueue(Queue,Start)
       setVisited(start)
       **while** notEmpty(Queue)
       {
           Node := dequeue(Queue)
           **if** Node = Goal
           {
               return Node
           }
           **for each** Child **in** Expand(Node)
           {
               **if** notVisited(Child)
               {              
                   setVisited(Child)
                   enqueue(Queue, Child)
               }
           }
       }
   }
```

ראו גם
------

* אלגוריתם חיפוש לעומק
* אלגוריתם חיפוש A\*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלגוריתם חיפוש לרוחב** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  ובגרף מכוון, אם הוא קשיר היטב
**דגי משוט** (שם מדעי: Regalecidae) היא משפחת דגי גרם מסדרת הלמפיריים השוכנים באוקיינוס הפתוח.

מאפיינים
--------

אלו דגי הגרם הארוכים ביותר בים והגדול מכולם הוא דג משוט ענק שמגיע עד לאורך 17 מטר מהראש עד הזנב ומשקלו 270 ק"ג. דגים אלה בעלי ראש קטן וכהה, פה עם שפתיים פעורות כלפי מעלה, סנפיר גב ורוד מזדקר כמו ציצה ומאחוריו רעמת סנפיר לאורך כל הגוף עד הזנב הדק. דגים אלה משייטים במים וניזונים מפלנקטון ומקריל.

הם יכולים לצלול לעומק 1 ק"מ מתחת פני הים וחיים הן באוקיינוסים הטרופיים והן באוקיינוסים הממוזגים אך כמעט ולא מתקרבים לחופים.

מיון
----

* משפחה **דגי משוט** (Regalecidae)
	+ סוג ומין יחיד אגרוסטיכטיס (*Agrostichthys parkeri*)
	+ סוג *Regalecus*
		- מין דג משוט ענק (*Regalecus glesne*)
		- מין דג משוט ראסל (*Regalecus russelii*)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דגי משוט** בוויקישיתוף
* דגי משוט, באתר ITIS (באנגלית)
* דגי משוט, באתר NCBI (באנגלית)
* דגי משוט, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* דגי משוט, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* דגי משוט, באתר GBIF (באנגלית)
**יוהנה אליזבת, נסיכת הולשטיין-גוטורפ** (בגרמנית: **Johanna Elisabeth von Schleswig-Holstein-Gottorf**; ‏24 באוקטובר 1712 - 30 במאי 1760), הייתה אמה של יקטרינה השנייה, קיסרית רוסיה.

ביוגרפיה
--------

יוהנה אליזבת נולדה ב-24 באוקטובר 1712 בטירת גוטורפ, לכריסטיאן אוגוסט מהולשטיין-גוטורפ, נסיך אויטין ולאלברטינה פרדריקה, מרקיזת באדן-דורלאך, בתם של פרידריך השביעי, מרקיז באדן-דורלאך ואוגוסטה מריה מהולשטיין-גוטורפ.

ב-8 בנובמבר 1727 התחתנה יוהנה אליזבת עם כריסטיאן אוגוסט, נסיך אנהלט-צרבסט, שהיה גנרל בצבא הפרוסי, ושירת תחת פרידריך ולהלם הראשון, מלך בפרוסיה. לאחר נישואיהם התגוררו השניים בשטטין, ונולדו להם 5 ילדים.

בשנת 1744 נסעה יוהנה אליזבת עם בתה סופיה אוגוסטה פרדריקה, נסיכת אנהלט-צרבסט לרוסיה, על פי הזמנתה של יליזבטה, קיסרית רוסיה, וב-21 באוגוסט 1745 התחתנה בתה עם קרל פטר אולריך, דוכס הולשטיין-גוטורפ, אחיינה של יליזבטה. לאחר הנישואים הואשמה יוהנה אליזבת בקשירת קשר נגד הקיסרית, עקב קשריה עם הרוזן בקי, ומשום כך נאלצה לחזור לגרמניה.

בשנת 1747 מת בעלה כריסטיאן אוגוסט, נסיך אנהלט-צרבסט, ויוהנה אליזבת מונתה לעוצרת בשם בנה פרידריך אוגוסט, נסיך אנהלט-צרבסט. בשנת 1750 עברה יוהנה אליזבת להתגורר בארמון דורנבורג על האלבה, ובשנת 1751 הוכתר אחיה אדולף פרידריך למלך שוודיה. בשנת 1758 ברחה יוהנה אליזבת עם משפחתה לצרפת בעקבות מלחמת שבע השנים, וב-30 במאי 1760 מתה יוהנה אליזבת בפריז.

משפחתה
------

ב-8 בנובמבר 1727 התחתנה יוהנה אליזבת עם כריסטיאן אוגוסט, נסיך אנהלט-צרבסט, ממנו נולדו לה 5 ילדים:

* יקטרינה השנייה, קיסרית רוסיה (1729–1796)
* וילהלם, נסיך אנהלט-צרבסט (1730–1742)
* פרידריך אוגוסט, נסיך אנהלט-צרבסט (1734–1793)
* אוגוסט, נסיך אנהלט-צרבסט (1736)
* אליזבת, נסיכת אנהלט-צרבסט (1742–1745)

אילן יוחסין
-----------


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרדריק השלישי, מלך דנמרק |   | סופיה אמליה מבראונשווייג-לינבורג |   | פרידריך השלישי, דוכס הולשטיין-גוטורפ |   | מריה אליזבת מסקסוניה |   | פרידריך השישי, מרקיז באדן-דורלאך |   | כריסטינה מגדלנה מפפאלץ-צווייבריקן |
|   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |
|   |   | פרדריקה אמליה מדנמרק |   |   |   | כריסטיאן אלברכט, דוכס הולשטיין-גוטורפ |   | אוגוסטה מריה מהולשטיין-גוטורפ |   |   |   | פרידריך השביעי, מרקיז באדן-דורלאך |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   | כריסטיאן אוגוסט מהולשטיין-גוטורפ, נסיך אויטין |   |   |   |   |   |   |   | אלברטינה פרדריקה מבאדן-דורלאך |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | **יוהנה אליזבת, נסיכת הולשטיין-גוטורפ** |
|

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוהנה אליזבת, נסיכת הולשטיין-גוטורפ** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 138631182
* VIAF: 90901160
* WorldCat: viaf-90901160

 |
**שרה ססיליה הריסון** (באנגלית: **Sarah Cecilia Harrison**; ‏21 ביוני 1863 – 23 ביולי 1941) הייתה אמנית אירית והאישה הראשונה שכיהנה במועצת העיר דבלין.

ביוגרפיה
--------

שרה הריסון, נולדה למשפחה אמידה בהוליווד, מחוז דאון. היא הייתה אחייניתו הגדולה של הרפורמר והתעשיין הנרי ג'וי מקראקן. בגיל עשר נפטר אביה והיא ומשפחתה עברו להתגורר בלונדון.

הריסון למדה בבית הספר בלונדון, שם זכתה במדליית כסף מטעם יוניברסיטי קולג', לונדון, על ציור עתיקות. היא למדה בבית הספר לאומנות סלייד בין השנים 1878–1885 וזכתה במלגת סלייד. היא טיילה רבות ביבשת במסגרת לימודיה כולל פריז, איטליה ואמסטרדם.

קריירה
------

בשנת 1889 עברה הריסון לדבלין והתבססה כאחת מאמני הדיוקן המובילים באירלנד. היא הגישה 60 ציורים לתערוכה השנתית של האקדמיה המלכותית ועבודות רבות נוספות לאקדמיה המלכותית בלונדון במהלך הקריירה שלה. היא הייתה אקדמית כבוד של האקדמיה המלכותית לאולסטר לאמנויות.

אחיה של הריסון היה תומך של צ'ארלס סטיוארט פרנל וחבר פרלמנט של טיפררי. היא ערכה קמפיין להרחבת ההקלות למובטלים בעלי כושר עבודה ופעלה לקידום זכויות נשים. היא הייתה מעורבת מקרוב במאמציו של יו ליין להקים גלריה לאמנות מודרנית בדבלין.

לאחר מותו של ליין בשנת 1915, היא טענה שהם התארסו בכוונה להינשא. דיוקנו של ליין משנת 1914 הוא אחת מיצירותיה הידועות ביותר. הריסון מעולם לא התחתנה.

הריסון קבורה בבית העלמין של הר ג'רום, על הכותרת על מצבתה כתוב "אומנית וחברת העניים".

הסגנון האמנותי של הריסון מדויק ומציאותי. ישנן דוגמאות לעבודותיה באוספי הגלריה הלאומית של אירלנד, גלריה יו ליין, במשרד העבודות הציבוריות, הגלריה הלאומית לפורטרטים הסקוטית, מוזיאון אולסטר והמוזיאונים הלאומיים צפון אירלנד.

שרה ססיליה הריסון ידועה כאמנית, לאומנית, רפורמית חברתית ופמיניסטית.

ב-24 בנובמבר 2014 ציורה 'דיוקן של קוראת צעירה' נמכר במכירה פומבית תמורת 6,600 אירו.

פמיניזם
-------

במשך כ-30 שנה הייתה שרה חלק מלוחמות לרפורמה חברתית וזכויות הנשים באירלנד. בשנת 1912 היא הייתה האישה הראשונה שנבחרה למועצת העיר דבלין. כאן עבדה בשיתוף פעולה הדוק עם אלדר אלפי בירן.

גלריה
-----

* דיוקן נורמן הריסוןדיוקן נורמן הריסון
* דיוקן הנרי הריסוןדיוקן הנרי הריסון
* דיוקן יו לייןדיוקן יו ליין
* דיוקן עצמידיוקן עצמי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שרה ססיליה הריסון** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  The Dictionary of Ulster Biography, www.newulsterbiography.co.uk
2. ↑  Sarah Cecilia Harrison, Irish Portrait Artist: Self-Portraits, www.visual-arts-cork.com
3. ↑  Snoddy, Theo (1996). *Dictionary of Irish Artists 20th Century second edition*. 16 Upper Pembroke Street, Dublin 2, Ireland: Merlin publishing. pp. 225–226
4. ↑  Kit Ó Céirín, **Women of Ireland**, Tír Eolas, 1996, מסת"ב 978-1-873821-06-0

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1263156002
* ISNI: 0000 0000 6924 4047
* LCCN: no2022022735
* RKD: 36169
* SNAC: w6gv9k07
* ULAN: 500104065
* VIAF: 96455369
* WorldCat: viaf-96455369

 |
שחקני "המלך הולך למות" בתיאטרון הקרטושרי, יער ונסן, 6 בדצמבר 2017
**המלך עומד למות** (בצרפתית: **Le Roi se meurt**) הוא מחזה אבסורד צרפתי שכתב אז'ן יונסקו בשנת 1962 על מלך שאיבד שליטה על הממלכה שלו.
בישראל הוצג המחזה בתיאטרון הקאמרי באוגוסט 2023, ועורר התנגדות בקרב חלק מהקהל עקב התכנים שהוצגו בו. השחקנית קרן מור השקיטה את הקהל, וההצגה המשיכה.

עלילת המחזה
-----------

המחזה עוסק במלך ברנגר הראשון, שבשיא גדולתו היה יכול לפקד על הטבע ולאלץ אחרים לציית לרצונו. לפי מרגריט, אשתו הראשונה, גילו היה מעל לארבע מאות שנה.

בתחילת המחזה מודיעים למלך שהוא גוסס, ושהממלכה מתפוררת סביבו. הוא איבד את הכוח לשלוט בסובבים אותו, ובהדרגה הוא מאבד את יכולותיו הפיזיות. במהלך המחזה, מתכחש המלך למותו הקרב, ומסרב לוותר על השלטון. מרגריט ורופאו מנסים לשכנע את ברנגר להתמודד עם המציאות של מותו הקרב. מארי, אשתו השנייה של ברנגר, מנסה להרחיק את ברנגר מהידיעה על מותו. ברנגר מתדרדר לרגשנות, ובסוף מקבל את העובדה שהוא עומד למות. הדמויות נעלמות אחת אחת, ונשארים מרגריט והמלך. בסיום המחזה נעלמים אל החושך מרגריט ואחריה המלך.

הצגות
-----

המחזה הוצג לראשונה בלונדון על ידי חברת הבמה האנגלית בתיאטרון רויאל קורט בשנת 1963. הבכורה שלו הייתה ב-12 בספטמבר 1963 ושיחק בה אלק גינס בתפקיד המלך.

בתיאטראות ברודוויי הוצג המחזה מ-9 בינואר 1968 עד 22 ביוני 1968. ריצ'רד איסטון שיחק בתפקיד המלך, ואווה לה גליאן שיחקה בתפקיד מרגריט. בשנת 2009 חזר המחזה לברודווי עם ג'פרי ראש וסוזן סרנדון.

בשנת 1978 צולם המחזה לטלוויזיה הצרפתית, ושוב בשנת 2006. בסידני הוצג המחזה בשנת 2007.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ניר יהב‏, "הביביסטים לא פילוסופים?!": צעקות ומהומה בהצגה "המלך עומד למות" בקאמרי, באתר וואלה!‏, 11 באוגוסט 2023
2. ↑  Eugene Ionesco, Exit the King, Oceanofpdf.com, ‏December 17, 2022 (באנגלית)
3. ↑  "GUINNESS STARS IN IONESCO PLAY; 'Exit the King' Opens Run at Royal Court in London", The New York Times, September 13, 1963
ה-CVV במרבית כרטיסי האשראי
ה-CVV בכרטיסי האשראי של אמריקן אקספרס
**CVV** (ראשי תיבות של **Card Verification Value**; נהוגים גם שמות אחרים) הוא קוד בן שלוש או ארבע ספרות המודפסות (לא מובלטות) בכרטיס חיוב ובכרטיס אשראי כאמצעי אבטחה למניעת הונאה, בקניות ללא הצגה פיזית של הכרטיס (עסקה במסמך חסר, המתרחשת בקניות בטלפון או באינטרנט).

במרבית כרטיסי האשראי ה-CVV הוא בן שלוש ספרות בגב הכרטיס. בכרטיסי האשראי של אמריקן אקספרס ה-CVV הוא ארבע ספרות בחזית הכרטיס.

גם כאשר אתרי מסחר אלקטרוני שומרים במאגרי המידע שלהם את פרטי כרטיס האשראי, נאסר עליהם לשמור את ה-CVV. בדרך זו, גם אם פרטי כרטיס האשראי דולפים ממאגר המידע, הם אינם כוללים את ה-CVV, וכך ה-CVV מוכיח שמוסר פרטי הכרטיס בעת רכישה אכן מחזיק בכרטיס, והכרטיס מוגן משימוש בו על ידי מי שגנב את פרטי הכרטיס. סוחרים אינם חייבים לדרוש את קוד האבטחה לביצוע עסקה, כך שהכרטיס שפרטיו דלפו עדיין עלול להיות מועד להונאה באתרי מסחר אלקטרוני שאינם דורשים את קוד האבטחה.

קוד אבטחה זה פותח במקור בבריטניה בשנת 1995, על ידי עובד Equifax מייקל סטון, כקוד אלפאנומרי בן אחד עשר תווים. לאחר בחינה עם רשת Littlewoods ובנק NatWest, הרעיון אומץ על ידי האגודה הבריטית לשירותי סליקת תשלומים (APACS) והוחלף לקוד בן שלוש הספרות המוכר היום. מאסטרקארד החלה להנפיק מספרי CVV בשנת 1997 וויזה בארצות הברית הנפיקה אותם בשנת 2001. אמריקן אקספרס החלה להשתמש ב-CVV בשנת 1999.

השימוש ב-CVV אינו מגן מפני הונאות דיוג, שבהן בעל הכרטיס מרומה להזין את ה-CVV בין שאר פרטי הכרטיס. הגידול בהונאות דיוג הפחית את היעילות של ה-CVV כאמצעי למניעת הונאה. ישנה גם הונאה שבה מבצע הדיוג השיג את פרטי הכרטיס (אולי על ידי פריצת מסד נתונים של סוחר או מקבלה על רכישה) והוא נותן את המידע הזה לקורבנותיו, ובכך מרגיע אותם לתחושת ביטחון מזויפת לפני שביקש ה-CVV.

קישורים חיצוניים
----------------

* למה משמשות 3 הספרות שנמצאות בגב כרטיס האשראי ולמה הן שם ?, באתר Y4PC,‏ 5 בדצמבר 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  Rules for Visa Merchants, Visa
**האיגרת השלישית אל הקורינתים** היא איגרת המשויכת לשליח פאולוס (שאול התרסי). בראשיתה של האיגרת נכתב כי פאולוס היא כותב האיגרת, אולם ככל הנראה מדובר באיגרת פסאודואפיגרפית.

ההעתק הקדום ביותר של האיגרת שנשתמר הוא פפירוס בודמר מס' 10.

אין מדובר באיגרת השלישית אל הקורינתים (מוזכרת באיגרת השנייה אל הקורינתים 2 ד' ו-ז' 8 -9) אשר נכתבה על ידי פאולוס ולא שרדה עד ימינו.

מחבר האיגרת
-----------

החל מהמאה הרביעית נחשבה האיגרת בקרב הכנסיות המערביות (הכנסייה הקתולית) כאיגרת אפוקריפית (איגרת שלא הפכה לחלק מהברית החדשה) מאחר שזהות מחברה לא הובררה. לעומת זאת, בכנסיות המזרחיות היוותה האיגרת חלק מכתבי הקודש - בכנסייה הסורית-אותודוכסית התייחס אפראהט אל האיגרת כקדושה (בשנת 340 לערך) ואפרים מסוריה התייחס אלה כחלק מספרי הברית החדשה (373 לערך).

האיגרת הופיע כחלק מהתנ"ך הארמני בשנת 1666 וכספר חיצוני בתנ"ך זה משנת 1805.

תוכן האיגרת
-----------

האיגרת מנסה לתקן אי הבנות שנבעו מהאיגרת הראשונה והאיגרת השנייה לאחר תפוצתן של אלה, וכן בעקבות איגרת הקורינתים אל פאולוס (אף היא איגרת חיצונית שלא הפכה לחלק מהברית החדשה).

האיגרת יצאה לתקוף טענות גנוסטיות שנפצו בהסתמך על ציטוט מהאיגרת הראשונה המציינת כי גוף האדם ודמו אינם יכולים לרשת את ממלכת האל, ובעקבות הפסוק נטען שממלכת השמים אינה גשמית אלא רוחנית. איגרת זו מנסה לסתור את הטענות הגנוסטיות. באמצעות תקיפה זו ניתן לתארך את האיגרת לשנת 160–170 לערך.

| ספרי הברית החדשה |
| --- |
| **הבשורות** | הבשורה על-פי מתי • הבשורה על-פי מרקוס • הבשורה על-פי לוקאס • הבשורה על-פי יוחנן |  |
| **מעשי השליחים** | מעשי השליחים |
| **איגרות פאולוס** | אל הרומאים • הראשונה אל הקורינתים • השנייה אל הקורינתים • אל הגלטים • אל האפסים • אל הפיליפים • אל הקולוסים • הראשונה אל התסלוניקים • השנייה אל התסלוניקים • הראשונה אל טימותיוס • השנייה אל טימותיוס • אל טיטוס • אל פילימון • אל העברים |
| **האיגרות הכלליות (קתוליות)** | איגרת יעקב • איגרת פטרוס הראשונה • איגרת פטרוס השנייה • איגרת יוחנן הראשונה • איגרת יוחנן השנייה • איגרת יוחנן השלישית • איגרת יהודה |
| **חזון יוחנן** (ההתגלות) | חזון יוחנן |
**ג'יין אייר** (באנגלית: **Jane Eyre**) הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1934 מסוגת הדרמה הרומנטית, שביים כריסטי קבאני ובכיכובם של וירג'יניה ברוס וקולין קלייב. הסרט מבוסס על הרומן "ג'יין אייר" מאת שרלוט ברונטה שיצא לאור ב-1847, והוא העיבוד הקולנועי הראשון עם פסקול.

תקציר עלילה
-----------

באנגליה באמצע המאה ה-19, ג'יין אייר הקטנה נאלצת להתגונן מפני התעללותו של בן דודה ג'ון בתמיכתה של אימו. היא נשלחת לבית יתומים בו הוא סובלת מיחס קשוח מצד המנהל מר ברוקלהרסט. אחרי שנים אחדות של מצוקה, היא מקבלת משרה של מורה בבית היתומים. אכזריותו הנמשכת של ברוקלהרסט מאלץ אותה לחפש עבודה אחרת והיא מתחילה לעבוד כאומנת בביתו של אדוארד רוצ'סטר, ג'נטלמן אמיד. עד מהרה ג'יין מתחבבת על אדוארד ואחייניתו אדל, כמו גם על סוכנת הבית גברת פיירפקס והרכב סם פול. על אשרה של ג'יין מעיבות צרחות בלתי מוסברות שהיא שומעת מדי פעם. האחראית לכך היא ברתה, אשתו המטורפת של אדוארד, שכלואה באגף מבודד באחוזה.

בעוד עורך הדין של אדוארד מנסה לאפשר לו להתגרש מאשתו, אדוארד עורך נשף גדול ומזמין את מי שנחשבת ארוסתו ליידי בלאנס אינגרם ואת הוריה. אחרי הנשף ברתה מעלה באש את וילונות מיטתו של אדוארד, ג'יין שמתעוררת מריח העשן, חשה לחדרו של אדוארד מכבה את האש ובכך מצילה את חייו.

כשאדוארד חוזר לביתו אחרי שהות של שבועיים מלונדון, הוא מתוודה על אהבתו לג'יין, והיא מסכימה להינשא לו. במהלך טקס הנישואין מתפרצת לחדר ברתה, ומגלה את היותה אשתו של אדוארד. למרות הפצרותיו, ג'יין שבורת הלב עוזבת את תורנפילד, ומוצאת עבודה אצל ד"ר ג'ון ריברס הכומר. ברתה מעלה באש את כל הבית, ואדוארד בניסיון להציל אותה מאבד את מאור עיניו. ג'יין שאינה מודעת למצבו של אדוארד, מסכימה להינשא לד"ר ריברס, ומתכננת לנסוע עמו להודו. אך היא נתקלת בסם פול המספר לה על מה שקרה לרוצ'סטר. ג'יין חוזרת אל אדוארד העיוור ומכריזה על אהבתה אליו.

צוות השחקנים
------------

* וירג'יניה ברוס – ג'יין אייר
* קולין קלייב – אדוארד רוצ'סטר
* בריל מרסר – גברת פיירפקס
* דייוויד טורנס – מר ברוקלהרסט
* איילין פרינגל – ליידי בלנש אינגרם
* אדית פלוז – אדל רוצ'סטר
* ג'ון רוג'רס – סם פול
* ג'ין דרלינג – ג'יין אייר הילדה
* ליונל בלמור – לורד אינגרם
* ג'יימסון תומאס – צ'ארלס קרייג
* אתל גרייס – גרייס פול
* קלייר דו בריי – ברתה רוצ'סטר
* ויליאם בורס – כומר
* ג'ואן סטנדינג – דייזי
* ריצ'רד קוויין – ג'ון ריד
* גרטה גולד – מיס טמפל

הפקה
----

הפקת הסרט החלה ב-17 במאי 1934 באולפני ג'נרל סרוויס (General Service Studios).

הפסקול כולל את השיר "מקהלת הכלה" מתוך האופרה לוהנגרין מאת ריכרד וגנר ואת השיר "My Bonnie Lies over the Ocean". את שני השירים שרה הילדה אדל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'יין אייר** בוויקישיתוף

* "ג'יין אייר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "ג'יין אייר", באתר נטפליקס
* "ג'יין אייר", באתר AllMovie (באנגלית)
* "ג'יין אייר", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "ג'יין אייר", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* הסרט "ג'יין אייר" להורדה מאתר ארכיון האינטרנט
* ג'יין אייר באתר TCM

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no2019140479
* WorldCat (עם LCCN): no2019-140479

 |
שפמנונים בעין אפק.
**השפמנון המצוי** (שם מדעי: *Clarias gariepinus*) הוא מין השייך למשפחת השפמנוניים, כינויו בישראל הוא "**ברבוט**". השפמנון המצוי הוא הדג הגדול ביותר בקרב דגת ישראל.

מאפיינים
--------

השפמנון המצוי נפוץ בחלקים נרחבים של יבשת אפריקה והמזרח התיכון, בישראל נפוץ השפמנון המצוי במערכת הירדן, באגם הכנרת ובנחלי החוף (כגון: נחל התנינים, נחל הירקון והחולה). השפמנון המצוי עשוי להמצא בנחלים ובאגמים בהם זרימת המים איטית, וכן במקורות מים עכורים, רדודים וחמימים, בהם ריכוז החמצן המומס במים נמוך למדי, לרוב בקרקעית מקור המים.

השפמנון המצוי מתאפיין במערך בן 8 בינים המצויים בקדמת פיו (4 בינים בכל צד). בינים אלו מסייעים לשפמנון המצוי להתמצא במקורות מים עכורים (עד כדי בוץ) וכן לאתר את מזונו. צבע גופו של השפמנון אפור כהה, ואורך גופו עשוי להגיע לכ-2.5 מטר, בשל כך נחשב דג זה כדג הגדול בקרב דגת ישראל. משקלו המרבי של השפמנון המצוי הוא 150קילוגרם, ראשו משוטח ונוטה מטה, פיו גדול ביחס לממדי גופו. עור השפמנון המצוי נטול קשקשים.

השפמנון המצוי הוא "אוכל-כול" וניזון. ממגוון מזונות ובניהם: דגים קטנים, דו-חיים, חסרי חוליות (כגון רכיכות ופרוקי-רגליים, בהם סרטנים) ועופות קטנים הטובלים במים. לשם איתור המזון, נעזר הדג במערך ביניו המאפשרים לו לחוש במזונו במים עכורים.

הנשימה של השפמנון יוצאת דופן.
סביבת המחיה של השפמנון המצוי לרוב דלת חמצן (מים עכורים וחמימים שזרימתם איטית), בשל כך מצויד חלקו העליון של לוע השפמנון המצוי ב"חדר נשימה", בו מצויות בליטות הקרויות "עץ נשימה". בליטות אלו מאפשרות לשפמנון לבלוע אוויר אטמוספירי (מחוץ למים), ובכך להעשיר את ריכוז החמצן בדמו. למעשה, כ-60% מצריכת החמצן של השפמנון המצוי נעשית באמצעות בליעת אוויר, כאשר יתר צריכת החמצן נעשית באמצעות זימים, המאפשרים לו לקלוט חמצן שמומס במים.

דג השפמנון המצוי אינו כשר לאכילה על פי ההלכה, בגלל היותו נטול קשקשים, שהם אחד מסימני הכשרות של דגים.

* 
* 
* 
*

לקריאה נוספת
------------

* איתן אביטל, **החולייתנים**, האוניברסיטה הפתוחה, 2005

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שפמנון מצוי** בוויקישיתוף
* שפמנון מצוי, באתר ITIS (באנגלית)
* שפמנון מצוי, באתר NCBI (באנגלית)
* שפמנון מצוי, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* שפמנון מצוי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* שפמנון מצוי, באתר FishBase (באנגלית)
* שפמנון מצוי, באתר GBIF (באנגלית)
* מידע נוסף אודות שפמנונים, באתר (טיולי)

הערות שוליים
------------

1. ↑  שפמנון מצוי באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007283792105171
* NKC: ph436692

 |
**פורטה קאפנה** (בלטינית: **Porta Capena**) היה שער בחומת סרוויוס ברומא, לא הרחק מגבעת קאיליוס. על פי המסורת הרומית במקום נמצאה החורשה הקדושה בה נהגו להתרועע המלך נומה פומפיליוס והנימפה אֶגֶרְיָה. הייתה זו אחת הכניסות הראשיות לעיר רומא, מאחר שנפתחה אל ויה אפיה. מקור השם אינו ידוע, אך אפשר שהוא קשור לעובדה שהדרך מובילה אל קפואה, עיר חשובה בקמפניה, דרומית לרומא.

לדברי המשורר יובנאליס בן המאה ה-1 לספירה היה פורטה קאפנה מקום בו התאספו קבצנים רבים ובמיוחד קבצנים יהודיים:

"זֶה הַמָּקוֹם אֲשֶׁר נוּמָא נוֹעַד בּוֹ בַּלֵּיל עִם אֶגֶרְיָה,
אֶפֶס עַתָּה מֻשְׂכָּרִים הַמִּקְדָּשׁ, עֵין הַקֹּדֶשׁ, הַחֹרֶשׁ
לַיְּהוּדִים, שֶׁכָּל רְכוּשָׁם הוּא הַסַּל וְהַשַּׁחַת."
בפורטה קאפנה שוכנים כיום המשרדים הראשיים של ארגון המזון והחקלאות של האו"ם (FAO). מ-1937 עד 2004 ניצב בו האובליסק מאקסום.

לקריאה נוספת
------------

* יובנאליס, **הסטירות**. תרגמה מרומית והוסיפה מבוא, הערות ומפתחות רחל בירנבאום. ירושלים, מוסד ביאליק, תשס"ג (2003).

הערות שוליים
------------

1. ↑  יובנאליס, סטירה ג', 12-14 בתרגום רחל בירנבאום.

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 118395168X

 |
**הקרן לבריאות וסביבה** היא עמותה ישראלית הפועלת לקידום המחקר הבין-תחומי, בעיקר בתחומים המשיקים בין איכות הסביבה לבריאות האדם.

הקרן נוסדה בשנת 2007, ויו"ר הוועד המנהל שלה הוא פרופסור אילן חת. הקרן סיימה את פעילותה בסוף שנת 2021.

פעילות
------

מטרות הקרן הן להרחיב ולהעמיק את המחקר וההכשרה המדעית בתחום של סביבה ובריאות, להעמיק את מומחיותם של אנשי ממשל וקובעי מדיניות בתחום וכן להעלות את המודעות ולהפיץ מידע מדעי חדשני ומעודכן בקרב הקהל הרחב. כדי להשיג את מטרותיה, הקרן תומכת במחקרים שנועדו להבין כיצד ניתן להפחית את הזיהום הסביבתי וכן תומכת במחקרים העוסקים בקשר בין בריאות וסביבה ובייחוד בין זיהום סביבתי ובריאות, מתוך מטרה לשפר את איכות בריאות האוכלוסייה בישראל. הקרן מעניקה מלגות לחוקרים, פוסט-דוקטורנטים, דוקטורנטים ומאסטרנטים חוקרים העוסקים בתחומי המטרה שלה ומארגנת קורסים, כנסים וימי עיון.

במסגרת פעילותה לקידום הבנת הקשר בין בריאות וסביבה בישראל, הקרן העניקה מענקים לאוניברסיטה העברית ולטכניון לפתיחת מרכזי מצוינות בתחומים של חקלאות, בריאות וסביבה ותחום של חשיפה סביבתית ובריאות.

הקרן עורכת מדי שנה כנס המכנס תחת קורת גג אחת את כל בעלי העניין בתחום של בריאות וסביבה ומוקדש לדיון בסוגיות הבוערות במחקר הבינלאומי הרלוונטיות במיוחד לאתגרים הישראלים. הקרן מוציאה לאור מדי שנה עלון בנושאי בריאות וסביבה, ובו מגוון מאמרים הבוחנים סוגיות רלוונטיות בתחום עיסוקה.

הקרן מפתחת מרכז ידע המציג את המחלות העיקריות המושפעות מהסביבה המזוהמת (כגון אסתמה, פרקינסון, וסרטן השד) ואת הגורמים הסביבתיים העיקריים המשפיעים על הבריאות (חשיפה לאוזון, חלקיקים עדינים וחומרי הדברה).

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של הקרן לבריאות וסביבה (באנגלית)
* הקרן לבריאות וסביבה, ברשת החברתית פייסבוק
* הקרן לבריאות וסביבה, ברשת החברתית פייסבוק
* הקרן לבריאות וסביבה, באתר האינטרנט של "יד הנדיב"

הערות שוליים
------------

1. ↑  על העמותה, באתר www.ehf.org.il, ‏2016-10-09
2. ↑  זיהום אוויר, מים באיכות ירודה, פסולת מסוכנת, מינוע רב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007303921705171

 |
הכניסה לבית אבא חושי
 **המרכז לתרבות וחברה על שם אבא חושי**, הידוע בשמו **בית אבא חושי**, הוא מרכז לתרבות וחברה בחיפה על שם אבא חושי. המרכז הוקם בשנת 1969 בתכנונו של האדריכל אל מנספלד. הוא ממוקם בשכונת יזרעאליה שבנווה שאנן, על מדרונו הצפוני של נחל גיבורים (ואדי רושמיה). בקורותיו נכתב כי הוא "הוקם כמענה למורשתו הרעיונית של ראש העיר חיפה דאז אבא חושי, ששאף להפוך את העיר חיפה למרכז תרבותי תוסס ובעל השפעה ברמה הארצית".

חללי הפעילות בבית אבא חושי כוללים בין השאר אודיטוריום ובו כ-500 מושבים, אולם הרצאות (כ-100 מקומות), רחבה מקורה מרווחת, סטודיות למחול, כיתות לימוד וחדר כושר. הפעילות התרבותית במקום כוללת קונצרטים, הצגות, מופעים והרצאות. הפעילות החברתית כוללת אירוח חוגים במגוון נושאים ולכל הגילים, וכן מגוון פעילויות לקהילה המקומית ולנוער בעיר, לצד המרכז קיים סניף של נעמת "בית חנה חושי" אותו מנהלת אסתי כסיף.

* האודיטוריוםהאודיטוריום
* מנהרת רכב החוצה את הבנייןמנהרת רכב החוצה את הבניין
* פסל של הכדורגלן אבי רן בבנייןפסל של הכדורגלן אבי רן בבניין

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית אבא חושי** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בית אבא חושי
* מיכאל יעקובסון: מאוחר מדי, מעט מדי: בית אבא חושי בחיפה עבר שיפוץ מוצלח, אך חלקי בלבד, 13 בינואר 2020, xnet

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007299911805171
* VIAF: 148294237
* WorldCat: viaf-148294237

 |
תיאור בריכה מקבר נבמון
נבמון בסצנת ציד
**קבר נבמון** הוא קברו של **נבמון** (באנגלית: Nebamun), פקיד ממשל מצרי שעסק ברישום תבואה בתקופת "השושלת ה-18" במצרים העתיקה. הקבר ידוע בזכות קבוצה של ציורי קיר, הנחשבים לבין יצירות האמנות החשובות של מצרים העתיקה.

הקבר התגלה על ידי הארכאולוג ג'ובאני ד'אתנסי (Giovanni d’Athanasi) בגדה המערבית של הנילוס בסתיו 1820. מיקום קברו, שמוקם בנקרופוליס של העיר תבאי, אבד כיום. על פי הערכת החוקרים הקבר כוסה בבניה של כפרים מודרניים, וכיום נעשה מאמץ לאתר את מיקומו. לאחר גילוי הקבר הוצאה ממנו קבצה של פרסקאות שנרכשה והועברה אל המוזיאון הבריטי בלונדון. ב-21 בינואר 2009 נחנכה במוזיאון תצוגה חדשה של 11 ציורי קיר מן הקבר שערבו שיחזור ורסטורציה.

בין הממצאים ידוע במיוחד תיאור של בריכה ובה ברווזים ובעלי חיים אחרים. בעוד התיאור האנטומי של בעלי החיים הוא מדויק, בחר האמן להציג אותם בהתאם לקאנון הציור המצרי בתיאור שאיננו פרספקטיבי או המכיל אשליה מרחבית אחרת. ציור ידוע אחר מתאר את נבמון, על גבי סירה בסצנת ציד.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **קבר נבמון** |

* "הציורים מהקבר האבוד של נבמון" (באנגלית)
* "חדר הקבורה המעוטר של נבמון", עיתון הגרדיאן, 6.1.2009 (באנגלית)
**לאורה מוררה** (**Laura Morera**; נולדה ב-6 בנובמבר 1977) היא רקדנית בלט ספרדייה, רקדנית ראשית בבלט המלכותי בלונדון.

חיים מוקדמים והכשרה
-------------------

מוררה נולדה במדריד. כשהייתה בת 7 השתתפה בתוכנית הקיץ של ה-Royal Academy of Dance בלונדון. בגיל 10 היא נבחנה לבית הספר המלכותי לבלט כאשר רקדה סולו מהבלט "פאקיטה" בנעלי פוינט. בהיותה בת 11 החלה את לימודיה בבית הספר, וסיימה אותם בשנת 1995.

קריירה
------

עם סיום לימודיה הצטרפה ללהקת הבלט המלכותי. בשנת 1998 קודמה לדרגת אמן ראשון, ב-1999 לדרגת סולנית וב-2002 לסולנית ראשונה. בשנת 2007 קודמה מוררה לדרגת רקדנית ראשית. בשנת 2023 פרשה מוררה מתפקידה כרקדנית בלהקה, לאחר 27 שנים. הופעתה האחרונה בבית האופרה המלכותית נערכה ב-17 ביוני.

מוררה לימדה בלט בסדנאות ברחבי העולם, בעיקר בספרד ויפן. בין הפרסים בהם זכתה, מוררה קיבלה את תואר "הופעה יוצאת דופן בגילום דמות נשית במחול קלאסי" בשנת 2015 ממבקרי פרס לאומי בתחום המחול על גילום דמותה של "ליז" מהבלט הנערה הסוררת.

מוררה נשואה לרקדן הבלט המלכותי לשעבר, הרקדן ג'סטין מייזנר.

רפרטואר נבחר
------------

הרפרטואר של מוררה עם הבלט המלכותי כולל:

* תפקיד ראשי - אנסטסיה (אנ')
* דיאנה - סילביה
* אפי - הסילפידה
* תפקיד ראשי - ז'יזל
* קיטרי - דון קישוט (אנ')
* פיית שזיף הסוכר - מפצח האגוזים
* גמזטי - La Bayadère (אנ')
* מלכת הלבבות - הרפתקאות אליס בארץ הפלאות (אנ')

### תפקידים שנוצרו עבורה

* Rushes - Fragments of a Lost Story
* Qualia
* Of Mozart
* Asphodel Meadows
* Sweet Violets
* Hansel and Gretel
* The Age of Anxiety
* Electric Counterpoint
* Frankenstein
* Tryst

הערות שוליים
------------

1. ↑  מרגרט וויליס, Interview – Laura Morera – Principal, The Royal Ballet, באתר DanceTabs,‏ 12 בפברואר 2016
2. ↑  סטפי ווילד, Laura Morera Retires as a Principal Dancer After 27 Years, באתר Brodway World,‏ 9 בפברואר 2023

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007398674505171
* BIBSYS: 1512647514828
* GND: 1073274314
* LCCN: no2018173437
* SUDOC: 254631878
* VIAF: 2151594428405352779
* WorldCat: lccn-no2018173437

 |
**אליה סוריאנו** (באיטלקית: **Elia Soriano**; נולד ב-26 ביוני 1989) הוא כדורגלן איטלקי-גרמני, המשחק בעמדת החלוץ.

קריירה
------

סוריאנו התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של "1846 דראמשטאדט", ובהמשך עבר לדרמשטאדט 98. בשנת 2007 הצטרף לקבוצה הבוגרת ששיחקה אז בליגה הרביעית. בשנת 2008 עלה עם הקבוצה לליגה השלישית. במדי דראמשטאדט, סוריאנו כבש 32 שערים ב-83 משחקים.

בשנת 2010 סוריאנו חתם בו.פ.ר. אאלן. ב-24 ביולי 2010, סוריאנו ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 0–3 להאנזה רוסטוק.

בקיץ 2011, סוריאנו הצטרף לאיינטרכט פרנקפורט ב'.

בקיץ 2012, סוריאנו חתם בקרלסרוהה.

בקיץ 2013 חתם לשנתיים בשטוטגרט קיקרס.

בינואר 2016, סוריאנו חתם וירצבורג קיקרס. ב-24 במאי 2016, סוריאנו הבקיע בהפסד 1–2 לדיסבורג, בו נקבע כי וירצבורג תישאר בליגה השלישית ולא תעלה לבונדסליגה השנייה.

ביולי 2017, הצטרף לקורונה קיילצה מליגת העל הפולנית.

בקיץ 2019, סוריאנו חתם בפנלו מליגת העל ההולנדית.

ב-27 בינואר 2020, סוריאנו חתם בהפועל רעננה מליגת העל.

ב-5 באוקטובר 2020, סוריאנו חתם בקיקרז אופנבך.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אליה סוריאנו** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net

הערות שוליים
------------

1. ↑  תום נחום, ‏גנון חתם בהפועל רעננה, גם סוריאנו מוונלו, באתר ONE‏, 27 בינואר 2020
הרב **שמעון גלאי** (נולד ב-1 ביוני 1949, ד' בסיוון תש"ט) הוא רב מקובל חרדי ליטאי, רב אזור מתחם אוסם בבני ברק. כיהן כדיין בבית דין צדק בני ברק.

ביוגרפיה
--------

נולד בישראל. אביו רבי שלום היה תלמיד של החפץ חיים וניצול שואה.

למד בישיבה קטנה בישיבת אור ישראל בפתח תקווה, אצל הרב יעקב ניימן והרב יוסף רוזובסקי. בישיבה גדולה למד בישיבת בית מאיר בבני ברק אצל הרב זלמן רוטברג. בהמשך שימש בעצמו כר"מ בישיבת בית מאיר לצעירים.

בצעירותו היה מחסידיו של רבי יחיאל יהושע מביאלא.

היה מתלמידיו של רבי נסים קרליץ שגר בשכנותו, ולאחר הקמת בית דין צדק בני ברק בראשות הרב קרליץ מונה לשמש בו כמו"צ.

היה מקורב לרב ראובן יוסף גרשונוביץ מנתיבות.

הרב גלאי משמש כרב באזור מתחם אסם בבני ברק ובית כנסת חניכי הישיבות שכון ה' בבני ברק וכאחד מרבני קופת העיר בני ברק.

הרב גלאי נחשב למקובל ונוסע לעיתים קרובות לבקר בריכוזים חרדיים בעולם.

בשנת 2001 עבר הרב גלאי תאונה קשה בשעה שרכב פגע בו ברגליו.

קישורים חיצוניים
----------------

* יענקי קצבורג, קו עיתונות, ‏הגאון הבני ברקי שנודע בעולם בזכות ברכותיו • פרופיל, באתר כיכר השבת, 16 במאי 2018
* יצחק פלדמן, סוד המסתורין האופף את הצדיק ‘רֶ’ שִׁימֶען’ גלאי מב"ב • הצצה מאלפת, באתר חרדים10, 14 במאי 2017
* משה ויסברג, נדיר: הגר"ש גלאי בטיש עם האדמו"רים בשווייץ, באתר בחדרי חרדים, 24 ביולי 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  קלמן טלר, "תיעוד מרטיט: הגה"צ רבי שמעון גלאי מזמר "אוחילה" • צפו", פורסם בכ"ט באלול תשע"ח 09.09.2018 באתר רדיו קול חי
2. ↑  ראו ראיון עמו בספר "מאיר עיני ישראל", ח"א, עמוד 271 והלאה
3. ↑  גדולי ישראל הכתירו את הרב שמעון גלאי שליט"א לרב מתחם אוסם והסביבה, 31 בדצמבר 2014, באתר JDN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007585309705171

 |
אחת מהמפות של רנאט של ג'ונגאר
**יוהאן גוסטף רנאט** (בשוודית: **Johan Gustaf Renat**;‏ 1682 – 1744) היה חייל וקרטוגרף יהודי-שוודי. הוא ידוע בעיקר בתפקידו בהבאת מפות מפורטות של מרכז אסיה לאירופה לאחר קרוב לשני עשורים בשבי הרוסי.

ביוגרפיה
--------

### קריירה מוקדמת ושבי רוסי

רנאט היה בנם של מהגרים יהודים הולנדים לשוודיה, שזכו באזרחות שוודית בשנת 1681, שנה לפני לידתו.

במהלך המלחמה הצפונית הגדולה נגד רוסיה, הוא שירת בצבאו של קרל ה־12 כקצין (*styckjunkare*) בתותחנים. הוא נלקח בשבי לאחר קרב פולטבה בשנת 1709. בשנת 1711 נשלח לטובולסק שם הוחזקו קצינים שוודים רבים כאסירי מלחמה. הוא נכנס לשירות הרוסי בתנאי שלא יילחם נגד שוודיה. רנאט עזר ביצירת מפות של סיביר עבור ממשלת רוסיה.

בשנת 1716 השתתפו רנאט ושבויי מלחמה שוודים אחרים במסע של איוון בוחהולץ לחקור את מרבצי הזהב סביב אגם יאמיש על נהר אירטיש. המשלחת נפלה למטרה של כוח ג'ונגארי, ורנאט שהה בשבע עשרה השנים הבאות בשבי הג'ונגאר.

### שבי ג'ונגארי וחזרה לשוודיה

בחאנות ג'ונגאר, רנאט עזר חאנים צוואנג רבטאן וגלדן צרן לארגן את המערכות שלהם נגד צ'ינג במרכז אסיה. בין היתר הוא ארגן גדוד ארטילרי ועזר בחימוש תותחים.

רנאט פגשה גם אישה שוודית שהייתה גם היא שבויה. זו היה בריגיטה שרזנפלדט, שמוצאה מסקונה. אלמנה פעמיים היא התחתנה עם אסיר גרמני שהצטרף לשירות רוסי ונשלח לסיביר. השיירה שלהם נתפסה על ידי שודדי ג'ונגאר בשנת 1716, שהרגו את בעלה. בהמשך התחתנה עם רנת.

בשנת 1733 הורשו רנאט ואשתו לעזוב. הם חזרו בשנה שלאחר מכן לסטוקהולם, בליווי ארבע משרתות מג'ונגאר, שהוטבלו כשהגיעו לשוודיה. משפחתו של רנאט קנתה בית בגמלה סטאן שם התיישבה. בשנת 1739 הועלה רנאט לדרגת קפטן בצבא השוודי. באותה שנה הוא נישא בשנית לתעשיינית אליזבט פריץ.

מפות מרכז אסיה
--------------

רנאט הביא לשוודיה שתי מפות מפורטות של מרכז אסיה. אך מפות אלה הושארו באפלוליות יחסית במשך שנים רבות. בשנת 1878 התגלו עותקים של המפות על ידי הסופר השוודי אוגוסט סטרינדברג, אז עוזר ספרן בספרייה המלכותית השוודית. הוא נתן חסות לפרסומם מחדש ברוסיה בשנת 1881. עשור לאחר מכן התגלה המקור בספרייה של אוניברסיטת אופסלה, שם הם עדיין מוחזקים.

ראו גם
------

* טובול (סרט)

ביבליוגרפיה
-----------

* Renat, Johan Gustaf. Carte de la Dzoungarie: dressée par le suédois Renat pendant sa captivité chez les kalmouks de 1716-1733. St. Petersburg: Societé Impériale Russe de Géographie, 1881.

קישורים חיצוניים
----------------

* מפות רוסיות בספרייה המלכותית (בשוודית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "August Strindberg, "En svensk karta över Lop-nor och Tarimbäckenet" (in Swedish)". אורכב מ-המקור ב-2007-09-28. נבדק ב-2007-08-16.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1236636066
* LCCN: no2020107249
* SUDOC: 253647150
* VIAF: 1563160062404235790006
* WorldCat (עם VIAF): 1563160062404235790006

 |
**טצ'ויושי סוזוקי** (באנגלית: **Tsuyoshi Suzuki**), הוא אחד התקליטנים המפורסמים ביותר בסצנת הטראנס היפני. סוזוקי הוא אחד ממקימי מותג ההקלטות **Matsuri Productions**. ב-1993 הוא עבר ללונדון, שם הוא הפך ל-DJ חשוב ואהוד. הוא השתתף בכמה מאירועי המוזיקה האלקטרונית הידועים ביותר כמו מצעד האהבה בברלין, מסיבת ה"מרדי גרא" של סידני, פסטיבל הרוק בפ'וגי, פסטיבל פיניקס, פסטיבל קשת-בענן 2000 ו-Earthcore (פסטיבל הטבע הגדול ביותר באוסטרליה).

טצ'ויושי סוזוקי חבר במספר רב של הרכבי גואה טראנס כגון: Bass Chakra, Joujouka, Kailash, Parna וTaiyo.

סגנונו העיקרי של טצ'ויושי הוא הגואה טראנס והוא מרבה להופיע בישראל בעיקר במסיבות טבע.

בחלק מיצירותיו מופיע כDJ Tsuyoshi.

קישורים חיצוניים
----------------

* טצ'ויושי סוזוקי, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* טצ'ויושי סוזוקי, באתר Discogs (באנגלית)
* טצ'ויושי סוזוקי, באתר Songkick (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: a392d89b-a57c-4b1a-8936-4f0eb6bd058c
* VIAF: 2174154260902124480004
* WorldCat: viaf-2174154260902124480004

 |
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
הרב **זבולון אריה גרז** (תרס"ג, 25 בספטמבר 1903 - י"ג באב תשמ"ט, 24 ביולי 1989) היה אב"ד רחובות במשך כשלושים וחמש שנה.

תולדותיו
--------

נולד בשנת 1903 בפלונגיאן, בנו של הרב נתנאל יוסף גרז, מתלמידי ישיבת סלובודקה וקלם, ורב העיירה אוז'וונט. אמו, מיכלה, היא בת הרב זבולון בריט, רבה של פלונגיאן. הרב בריט נפטר מספר שבועות לפני לידתו והוא נקרא על שמו. כעבור זמן עברה המשפחה לוורז'ן, שם כיהן אביו כרב הקהילה. עוד בהיותו תינוק נפטרה אמו. לאחר מותה נישא אביו בנישואים שניים לבתיה לאה זלצמן. 

למד בישיבות מיר, טלז וסלובודקה. בכ' באלול תרפ"ד (1924) עלה לארץ ישראל עם קבוצת תלמידי הישיבה שייסדה את הישיבה בחברון. בטבח חברון (תרפ"ט) שהה בבית אליעזר דן סלונים, הפורעים סברו שהוא מת לאחר ששכב תחת הרב צבי דרבקין.

בשנת 1931 נישא לאסתר מלצר מסלבודקה. בשנת 1941 הגיע לארץ ישראל, בהמשך עבר לגור בחדרה.
אביו, אחיו, שרגא פייבל וליפמן ואחותו ציפורה נספו בשואה. כמו כן, נספו אחיו למחצה נחום, חיים, ניסן ויהושע.

אחרי הגעתו לארץ ישראל, מונה לר"מ בישיבת קלצק פרדס חנה שהוקמה על ידי הרב צבי יהודה מלצר. בשנת 1947, הרב מלצר שמונה לרבה של רחובות, מינהו לרב בית הכנסת "שונה הלכות" בעיר רחובות, לצד היותו ר"מ בישיבה שהוקמה מחדש ברחובות. כן שימש כדיין בבית דינו של הרב מלצר העיר. לאחר 10 שנים התפטר הרב מלצר מתפקידו ומינהו לאב"ד רחובות במקומו, תפקיד בו כיהן כ-35 שנה. בנוסף כיהן כדיין בבית הדין הרבני, תפקיד ממנו פרש בתחילת 1976. יחד עם אחיו, יצחק ברית, גידל זן מיוחד של אתרוגים (אורדנג חדרה). יקיר העיר רחובות.

נפטר בשנת 1989, ונקבר בבית הקברות פוניבז'. לאחר מותו נקרא על שמו רחוב ברחובות.

משפחתו
------

אחות סבתו, אשת הרב זבולון באריט, הייתה גולדה פרנק, אשת שרגא פייבל פרנק וחותנתם של הרבנים משה מרדכי אפשטיין ואיסר זלמן מלצר.

אחיו הוא יצחק בריט, ואחותו (מנישואיו השניים של האב) היא רחל טוקר, אשת יצחק טוקר, מוותיקי ישיבת חברון. 

בניו הם: הרב אהרן גרז - כיהן כראש ישיבת בר-אילן בתל אביב, יצחק גרז - כיהן כיו"ר המועצה הדתית ברחובות, ומשה גרז מירושלים. נכדו הוא חתנו של הדיין הרב אברהם שרמן.

הערות שוליים
------------

1. ↑  רבנות ראשית כרך א', באתר ארכיון המדינה, עמ' 53
2. ↑  הודעה בדבר גמר כהונתם של דיינים, ילקוט הפרסומים 2196, 1976, עמ' 1257
3. ↑  יקירי רחובות לשנת 1978.
4. ↑  נקרא על שם משפחת אמו; נישא לקרובת משפחתם שרה פרומה פרנק, בתו של תנחום פרנק מחדרה, בנו של יהודה לייב פרנק.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007407296105171
* VIAF: 37153530985548702844
* WorldCat (עם VIAF): 37153530985548702844

 |
**רחוב חזון איש** הוא רחוב במרכז בני ברק. הרחוב חוצה את מרכז בני ברק מצפון לדרום, תחילתו ברחוב רבי עקיבא וקצהו הדרומי פולש לשטח השיפוט של רמת גן, סמוך לשכונת רמת עמידר.

היסטוריה
--------

עד שנות ה-50 שימש הרחוב כגבול המזרחי של בני ברק, התוחם את שכונת זיכרון מאיר ממזרח. ממערב ומדרום לו שכנו פרדסים וחורשות. בשנות ה-40 הם שימשו כמקומות מסתור ומוקדי פעילות של אנשי אצ"ל ולח"י. בשנות ה-40 עבר החזון איש מגבעת רוקח להתגורר בבית שנבנה עבורו במרכז הרחוב. הוא נהג לטייל לצורכי בריאות במעלה הרחוב, לאורך "פרדס ברמן" שבחלקו הדרומי של הרחוב. לאחר פטירת החזון איש נקרא הרחוב על שמו. בית החזון איש ניצב על תלו, עליו נוספו קומות חדשות, והוא משמש כתלמוד התורה "תשב"ר". התלמוד-תורה קרוי על שם החזון איש. בעשור הראשון של המאה ה-21 נבנה עבור התלמוד-תורה מבנה נוסף ברחוב סמוך. בסמוך למבנה הישן של תלמוד תורה "תשב"ר", מוביל הרחוב לשיכון סאטמר.

לאחר פטירת החזון איש הוקם בשטח הגובל עם רחוב חזון איש, מול "פרדס ברמן", שיכון חזון איש, עבור משפחות תלמידי החזון איש.

בשנות ה-80 נמכר שטח "פרדס ברמן" ליזמים פרטיים ונבנתה עליו שכונת "רמת דוד", על שם הרב דוד פוברסקי (שמה הלא-רשמי: "קריית משה"). רבה של השכונה הוא הרב שריאל רוזנברג. עם השנים הורחבה הבנייה באזור ונבנה בו מרכז מסחרי שוקק. בשני מתחמים נפרדים בשכונה הוקמו שתי קריות חינוך לבנים ולבנות. מול השכונה, מזרחית-צפונית למפגש הרחובות חזון איש-עזרא, הוקמה קריית נדבורנה. לאחר הקמת הקריה שונה קטע הרחוב המתחבר לרחוב חזון איש ונקרא רחוב אדמו"רי נדבורנה.

בקצהו הדרומי של הרחוב, בהמשך שכונת רמת דוד, שוכנים שני בתי הקברות העירוניים - בית הקברות שומרי שבת ובית הקברות של נציבי ישיבת פוניבז'. במתחם קיימת חלקה נוספת של חסידות ויז'ניץ. בשל מיקומם של בתי הקברות בקצה רחוב חזון איש, משמש הרחוב למסעות הלוויה שבהם פוסעים המלווים רגלי עד לבית הקברות. מול בתי הקברות, בשטח השיפוט של רמת גן, נבנתה שכונת מרום נווה.

ברחוב חזון איש שוכנים מספר מוסדות תורה וחסידות, ובהם: מרכז חסידות אשלג (של האדמו"ר רבי ברוך שלום הלוי אשלג) ומרכז חסידות אוזרוב, ובתי המדרש של חסידות באבוב, חסידות סרט ויז'ניץ וענף של חסידות אלכסנדר. 

בתחילת רחוב חזון איש, בסמוך למפגש הרחובות רבי עקיבא-חזון איש, התגורר הרב אהרן יהודה לייב שטיינמן. מערבית למפגש הרחובות רבי עקיבא-חזון איש מפגש הרחובות רבי עקיבא-הרב שך. שני הרחובות, רחוב חזון איש ורחוב הרב שך, חוצים ביחד את כל העיר בני ברק לרוחבה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רחוב חזון איש** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  מלבד שכונות צפון העיר שמעבר לדרך ז'בוטינסקי.

| **אברהם ישעיהו קרליץ** |
| --- |
| ספריו | חזון איש • אמונה וביטחון (ספר) |
| תלמידיו | חוג חזון איש • הרב חיים שאול גריינימן • הרב גדליה נדל • הרב נסים קרליץ • הרב חיים קניבסקי • הרב שריה דבליצקי • הרב דב לנדו |
| ממשנתו | חשמל בשבת • פולמוס השבת ביפן • משל העגלה המלאה והעגלה הריקה |
| משפחתו | משפחת קרליץ • אבא: הרב שמריהו יוסף קרליץ • סבא: הרב שאול קצנלבוגן • אחים: הרב מאיר קרליץ • הרב יצחק קרליץ • הרב משה קרליץ • גיסים: הרב שמואל אליהו קהאן • הרב שמואל גריינימן • הרב נחום מאיר קרליץ • הרב אבא סוויאטיצקי • הרב יעקב ישראל קניבסקי |
| הנצחתו | כולל חזון איש • שיכון חזון איש • רחוב חזון איש • בית הכנסת חזון איש (לדרמן) • תלמוד תורה תשב"ר • בית חזון |
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**שרית דנה** (נולדה ב-1962) הייתה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (אזרחי) ויו"ר מועצת שמאי המקרקעין בין השנים 2006–2013.

ביוגרפיה
--------

דנה נולדה ברומניה ועלתה לישראל בשנת 1970, בהיותה בת שמונה ועברה להתגורר עם הוריה בשכונת אפרידר באשקלון.

את שירותה הצבאי עשתה בנח"ל בגרעין בקיבוץ נטור. לאחר שירותה הצבאי פנתה ללימודי משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים. התמחתה בבית המשפט העליון אצל השופטת מרים בן-פורת לאחר שהתמנתה בן פורת לתפקיד מבקר המדינה נענתה דנה להצעתה והחלה את דרכה בשירות הציבורי כעוזרת ליועץ המשפטי למבקר המדינה. לאחר מכן שימשה כיועצת משפטית לוועדות התכנון המחוזיות תל אביב והמרכז. בשנת 1999 מונתה לתפקיד היועץ המשפטי למשרד הפנים.

בשנת 2005 מונתה למשנה ליועץ המשפטי לממשלה (אזרחי). ב-10 בינואר 2006 מונתה על ידי שרת המשפטים ציפי לבני לכהונה בת שלוש שנים בתפקיד יו"ר מועצת שמאי המקרקעין. עם כניסתה לתפקיד נטלה חלק פעיל בגיבוש התקינה השמאית שאושרה בקצב מזורז בוועדה לתקינה שמאית ובמועצת השמאים. בשנת 2008 הובילה את השינוי בהכרעה בסכסוכים שומתיים והקימה את מאגר השמאים המכריעים חרף התנגדות נמרצת של שחקנים בשוק הנדל"ן. נטען כי השינוי שיזמה הביא לשיפור בשקיפות ובמקצועיות של ההכרעות.

בשנת 2010 מונתה על ידי ראש הממשלה כראש הצוות לגיבוש רפורמה בתחום התכנון והבניה.
מנכ"ל משרד המשפטים, גיא רוטקופף תיאר את תקופת כהונתה כמשנה ליועץ המשפטי לממשלה וכיו"ר מועצת שמאי המקרקעין כמוצלחת ביותר, שבה הובילה רפורמות ותהליכי שינוי מגוונים, וביניהם חקיקה והשקה מוצלחת של מערך השמאים המכריעים. בתאריך 10 בינואר 2009 פגה תקופת כהונתה כיו"ר מועצת שמאי המקרקעין, אך היא המשיכה לשמש בו מבלי שחודש כתב המינוי בשנים 2009–2012, עקב טעות משרדית במשרד המשפטים. בסוף שנת 2012 החלטה ועדת חריגים לא להאריך את כהונתם של בכירים שתקופת כהונתם קצובה ובהם דנה, אך בפברואר 2013 אושרה כהונתה הזמנית לחודשיים נוספים ולאחריהם הוחלפה על ידי עו"ד ארז קמיניץ ופרשה משירות המדינה.

דנה נשואה ואם לשלוש בנות. משפחתה מתגוררת ברעננה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  שוקי שדה, רנית נחום-הלוי, הכירו את האשה מאחורי הרפורמה הכי מושמצת בישראל, באתר TheMarker‏, 5 באפריל 2012
2. ↑  עו"ד שרית דנה נבחרה הערב לתפקיד המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, באתר גלובס, 30 בנובמבר 2004
3. ↑  שנה לעבודת השמאי המכריע מסתיימת יפה, באתר גלובס, 24 במאי 2010
4. ↑  רק שרית דנה מסוגלת, באתר גלובס, 1 במרץ 2010
5. 1 2  חיים לוינסון, משרד המשפטים נגד משרד רה"מ בגלל אי הארכת כהונת המשנה ליועמ"ש, באתר הארץ, 10 בינואר 2013
6. ↑  שי פאוזנר, מסתמן: עליזה קן תמלא את מקומה של שרית דנה, באתר כלכליסט, 13 בינואר 2013
7. ↑  משה גורלי, פשרה: כהונתה של המשנה ליועמ"ש שרית דנה תוארך בחודשיים, באתר כלכליסט, 7 בפברואר 2013