**קיבוץ אפעל**
(למפת גוש דן מוגדלת)קיבוץ אפעל**קיבוץ אפעל**(למפת גוש דן רגילה)קיבוץ אפעל**קיבוץ אפעל**(למפת ישראל רגילה)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**קיבוץ אפעל**קיבוץ אפעל**(למפת ישראל מוגדלת)ירושליםירושלים
תל אביבתל אביב
חיפהחיפה
ראשון לציוןראשון לציון
אשדודאשדוד
באר שבעבאר שבע
נתניהנתניה
אילתאילת
קריית שמונהקריית שמונה
בית שאןבית שאן
קצריןקצרין
טבריהטבריה
עפולהעפולה
חדרהחדרה
נהריהנהריה
עכועכו
כרמיאלכרמיאל
אשקלוןאשקלון
מצפה/רמוןמצפה  
רמון  

ערדערד
עזהעזה
יריחויריחו
**ירדן**
**סוריה**
**לבנון**
**סיני**
**(מצרים)**
**הים התיכון**
נצרתנצרת
לודלוד
רהטרהט
**הים  
האדום**קיבוץ אפעל**קיבוץ אפעל**
מגדל המים של קיבוץ אפעל. כיום בתחום כפר הגמלאים נווה אפעל
חדר האוכל בקיבוץ אפעל, 1947
שלט בכניסה לכפר הגמלאים נווה אפעל הנמצא על שטחו של קיבוץ אפעל לשעבר
קיבוץ **אפעל** היה קיבוץ עירוני בבקעת אונו שהתקיים בשנים 1946–1952.

היסטוריה
--------

יוזם הקמת הקיבוץ העירוני היה ד"ר שמעון גלביץ (1897–1944), יליד רוסיה שלמד רפואה במוסקבה, שם נאסר מספר פעמים בגלל פעילות ציונית וב-1924 הומר מאסרו ברישיון לעלות לארץ ישראל. בארץ עבד תחילה כרופא בקופת חולים של ההסתדרות במושבים ובקיבוצים בעמק יזרעאל; הוא התרשם מחיי השיתוף שבהם ראה אידיאל לחיי חברה מתוקנים. לאחר מכן עבר לעבוד בתל אביב, ופגש במסגרת עבודתו פועלים ואנשי מקצוע בכירים שחשו אשמה על שלא הגשימו את אורח החיים השיתופי בו דגלו כהשקפת עולמם. הוא מצא אצלם נכונות ליצור קיבוץ עירוני ליד העיר, כדי שיוכלו להמשיך בתפקידיהם ובמקביל יחיו חיי שיתוף בתוך הקיבוץ.

קבוצה של עשרים יוצאי קיבוצים שעבדו בנמל תל אביב, שנקראה על ידי דוד רמז בשם "גל", הצטרפה לקבוצתו של גלביץ וביחד החלו לעבד תוכנית מעשית להקמת הקיבוץ העירוני. הוועד הפועל של ההסתדרות תמך ברעיון והעמיד לכך תרומה שנתקבלה מהארגון היהודי של פועלי אמריקה **אידישער נאציונאל ארבייטער פארבאנד**, ובעברית: **א**גודת **פ**ועלים **ע**ברית **ל**אומית - ומכאן נגזר שמו של הקיבוץ, אפע"ל. האגודה שאפה להקים במקום קיבוץ עירוני עם משקי עזר קטנים.

חברת "שיכון" של ההסתדרות נקבעה לטפל בכל הנוגע לבניית הקיבוץ. גלביץ דרש להקים את הקיבוץ העירוני בתוך העיר, אבל בשל מחירי הקרקע הגבוהים בה נקנה שטח של 250 דונם ליד כפר אז"ר. גלביץ נפטר באורח פתאומי ב-11 בנובמבר 1944, בגיל 47. חבריו פעלו לממש את חזונו, אך למותו היו השלכות על התפתחות הקיבוץ וייתכן שגם על סופו.

ביום 13/3/1947 עלו ראשוני קיבוץ אפעל על אדמתם. במקום נבנו 72 דירות בנות חדר וחצי, ולכל דירה צורפו מטבחון ושירותים. רמת הבנייה הייתה גבוהה מהמקובל בקיבוצים באותם הימים.

עם פרוץ מלחמת העצמאות החליטו החברים להישאר במקום, למרות קרבתו לכפרים ערבים. ארגון ההגנה שלח לאפעל חוליית לוחמים ששמרו בעמדות יחד עם חברי הקיבוץ. אפעל היה היישוב הכפרי הראשון שהותקף במלחמת העצמאות. כבר ב-3 בדצמבר 1947 נצפתה תנועה מוגברת של ערבים בסביבה, הוכרז מצב חירום והעמדות בקו ההגנה אוישו במגינים. בבוקר ה-4 בדצמבר 1947 החלה ההתקפה על ידי כ-150 חמושים מהכפרים אל-ח'ירייה וסקיה. המגינים השיבו אש ועצרו את ההתקפה על גדרות הקיבוץ. באותו זמן הוזעק פטרול לוחם (פל"ם) מכפר אז"ר הסמוך שהפתיע את התוקפים ופתח עליהם באש. ההתקפה נשברה והערבים נסוגו עם שלושה הרוגים ופצוע. התקפת יריות נוספת אירעה ב-18 בפברואר 1948 וב-24 בפברואר. תקריות נמשכו גם במרץ 1948.

לאחר המלחמה נמסרו לקיבוץ כ-1,000 דונם של שטח חקלאי מן הכפרים שננטשו. נבנו רפת גדולה, לול תרנגולות, גן ירק ו-1300 דונם של אדמת פלחה. ב-1949 הסכים הקיבוץ המאוחד לצרף אליו את אפעל.

המצב הכלכלי בקיבוץ היה טוב, אך היחסים בין חברי הקיבוץ השתבשו. 40% מחברי הקיבוץ עבדו במשק החקלאי, ו-60% המשיכו לעבוד בתפקידיהם השונים בעיר; המתיחות בין החברים גברה בגלל ההבדל בין שתי הקבוצות.
הפילוג בקיבוץ המאוחד ב-1950 היה גורם נוסף שזיעזע את הקיבוץ העירוני. הראשונים שעזבו את הקיבוץ היו מבין בעלי ההכנסות הגבוהות שעבדו בעיר. עזיבתם החלישה את הקיבוץ וב-1952 הוחלט על פירוקו. חלק מהחברים עברו להתגורר בערים ואחרים הצטרפו לקיבוצים ולמושבי עובדים.

על אדמת הקיבוץ הוקמו המרכז הסמינריוני של הקיבוץ המאוחד - סמינר אפעל וכפר הגמלאים "נווה אפעל" של רשת "משען". בתחילת שנות ה-60 הועלתה הצעה להקים במקום יישוב עבור 400 משפחות עולים מארצות הברית. כיוון שהעולים לא הגיעו התוכנית ירדה מן הפרק. על השטח החקלאי הוקם בשנת 1969 היישוב הקהילתי רמת אפעל, שהפך ב-2008 לשכונה ברמת גן.

לקריאה נוספת
------------

* בן ציון מיכאלי: **יישובים שניטשו**, הוצאת מלוא, 1980

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אפעל** בוויקישיתוף
* סרטונים קורס לחברי הקואופרציה הערבית נפתח בקיבוץ אפעל, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים
* קיבוץ אפעל, באתר תנועת העבודה הישראלית
* י גלילי, בקיבוץ העירוני "אפעל", דבר, 17 ביולי 1950
* קיבוץ \*אפעל" - קרבן הפירוד, מעריב, 13 בנובמבר 1951
* אייזיק סדומי, אפעל - מקיבוץ עירוני לאוניברסיטה קיבוצית, דבר, 27 באוקטובר 1983

הערות שוליים
------------

1. ↑  קיבוץ אפעל, באתר תנועת העבודה הישראלית
2. ↑  היסטוריה – אודות רמת אפעל באתר נאות אפעל
3. ↑  עיתון על המשמר, 14/3/1947 "קיבוץ עירוני ליד גדר התיל" עיתון הבקר, 14/3/1947 "הקיבוץ "אפעל" עלה על הקרקע"
4. ↑  שלושה ערבים נהרגו ואחד נפצע בהתנפלות על קיבוץ "אפעל", דבר, 5 בדצמבר 1947
5. ↑  בהסוואה של קטיף ובהשגחת משוריין אנגלי התקיפה כנופיה את קיבוץ "אפעל", דבר, 19 בפברואר 1948
6. ↑  התקפת יריות קשה על קיבוץ "אפעל", מעריב, 25 בפברואר 1948
7. ↑  הערבים קרבו עמדותיהם אל קבוץ "אפעל", הַבֹּקֶר, 4 במרץ 1948  
מגיני "אפעל" ערכו הבוקר התקפת נגד, מעריב, 21 במרץ 1948  
4 ערבים נהרגו ליד אפעל, הַבֹּקֶר, 31 במרץ 1948
8. ↑  מוקם יישוב חדש - קריית אפעל, למרחב, 13 בנובמבר 1961  
דוד דיין, 'קריית אפעל' – שכונה חדשה לעולים מהמערב, הארץ, 4 בינואר 1962