recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
פירוש נוסף ערך זה עוסק בעיירה באוקראינה. אם התכוונתם לחסידות בשם זה, ראו חסידות מכנובקה.

**מכנובקה** (מיידיש. לעיתים: **מאַכניװקאַ**; באוקראינית, **Махнівка**, מכניבקה; בשנים 1935–2016: **Комсомольське**, קומסומולסקה; ברוסית: **Комсомольское**, קומסומולסקויה) היא עיירה במחוז ויניצה שבאוקראינה, על גדת נהר גנילופיאט, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

תולדות היישוב
-------------

היישוב נזכר לראשונה בשנת 1648, עת פשטו עליו גייסות חמלניצקי, ורצחו את היהודים ואת הפולנים המקומיים בו. בחלוקת פולין בשנת 1793 נכלל היישוב בתחום האימפריה הרוסית.

יהודי מכנובקה
-------------

בעיר פעלה חסידות מכנובקה, שושלת חסידית מבית חסידות סקווירא.

בשנת 1897 נמנו ביישוב 2,435 יהודים, קרוב למחצית מתושביו. בין מלחמות העולם נמנו בכפר כ-2,500 יהודים. במהלך התקופה הסובייטית עזבו את היישוב יהודים רבים, ופעלו בו מועצה יהודית ממלכתית ובית ספר יידי.

ב-14 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבש היישוב בידי הגרמנים, ואלו החלו בביצוע מעשי התעללות ושוד ביהודיו, תוך חטיפתם לעבודות כפייה. ב-10 בספטמבר 1941 רצחו שוטרים גרמנים ואוקראינים כ-830 יהודים מהיישוב, וכן יהודים נוספים מכפרי הסביבה, ביער ז'ז'לב, כ-5 ק"מ מהיישוב. כמה עשרות יהודים שניצלו מהטבח, וכן יהודים נוספים מהסביבה, רוכזו לאחר מכן בגטו שהוקם בכפר, אשר ב-8 באוגוסט 1942 נרצחו כ-90 מיושביו.

ב-13 בדצמבר 1942 חוסל סופית הגטו שביישוב, עם רצח אחרוני יושביו בידי הגרמנים והאוקראינים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מכנובקה** בוויקישיתוף
* קומסומולסקויה (Komsomolskoye), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* "מכנובקה", באתר JewishGen (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987009349549905171
* LCCN: n2013076285
* VIAF: 305937049
* WorldCat (עם VIAF): 305937049

 |
**הסנדלרייה בגבעת ברנר** היוותה מקום לקנייה ולתיקון נעליים בגבעת ברנר. היא הוקמה בשנת 1934 על ידי אנשל ניר וכיום היא משמשת כמועדון לבני נוער.

מייסד הסנדלרייה- אנשל ניר
-------------------------

אנשל ניר (שמו הקודם אנשל גלובנצ'יק) נולד בפולין בשנת 1899 ונפטר ב-1970. אנשל למד בפולין בבית ספר יהודי דתי והתחנך בחינוך ציוני. בשנת 1926 עלה לארץ ישראל והתמקם בתל אביב.

לאחר כשש שנים בשנת 1932 הצטרף ניר לקבוצת החלוצים בגבעת ברנר והיה לחבר קיבוץ נאמן, שהשקיע זמנו העבודה בקיבוץ ובעזרה לאחר. בשנת 1927 נולד בנו הבכור אלחנן, ובמלחמת העולם השנייה הביא לארץ את אשתו רבקה טאדריס ואת בנם שלמה, יחד הם הקימו בית עם שני ילדיהם בגבעת ברנר. בשנת 1934 הקים ניר את הסנדלרייה בגבעת ברנר.

הסיבות להקמת הסנדלרייה
----------------------

החלוצים הראשונים שהיו בגבעת ברנר היו מצוידים אך ורק בזוג נעליים אחד, לכן ניר שלמד את מקצוע הסנדלרות מאביו סייע בתיקון נעליי חבריו והוספת פרסות בעקב הנעליים.

ניר ראה המקצוע הסנדלרות כיעדו ולכן בשנת 1934 פתח חנות לתיקון וייצור נעליים וסנדלים, כאמור "הסנדלרייה בגבעת ברנר".

סנדלרייתו התרחבה והצטרפו אליה עובדים רבים. בזכותו של אנשל ניר זכו כול ילדי גבעת ברנר בזוג סנדלי עור חדשים ומבריקים תוצרת הסנדלרייה. כיום הסנדלרייה אינה פועלת, והמבנה משמש למועדון לבני נוער.

קשיים בהקמת הסנדלרייה
---------------------

בשנת 1934 נבנה החלק הראשון והדרומי של הסנדלרייה אך המועצה סירבה לאפשר את המשך הבנייה לפני שיוקם בגבעת ברנר חדר תרבות. בעקבות כך מתנדבים רבים מגבעת ברנר נשאו דליים מלאים במלט ויצקו בעצמם את היסודות של המבנה. מאוחר יותר בשנת 1950 הוקם החלק השני של הסנדלרייה.

קישורים חיצוניים
----------------

* סיפורי גבעת ברנר - אנשל ניר
* סיפורי גבעת ברנר - הסנדלרייה בגבעת ברנר

הערות שוליים
------------

1. ↑  אנשל ניר, באתר www.givat-brenner.co.il (ארכיון)
2. 1 2  סיפורי גבעת ברנר, באתר www.givat-brenner.co.il (ארכיון)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"הסנדלרייה בגבעת ברנר"**.
**מרדכי (מוטי) בריל** (נולד ב-1953) הוא מהנדס גרעין ישראלי, כיהן כראש עיריית ערד בין השנים 2003–2007.

ביוגרפיה
--------

נולד ב-1953 בערך. למד הנדסה גרעינית באוניברסיטת בן-גוריון בנגב וקיבל תואר דוקטור.

בשנת 1976 החל לעבוד בקרייה למחקר גרעיני על יד דימונה, ומילא בה מספר תפקידים. במקביל, עמד בראש "הקרן לפיתוח ערד" - ארגון עזרה לנזקקים בעיר.

בשנת 2003 התמודד בבחירות לעיריית ערד בראש רשימה עצמאית בשם "כיוון אחר". הוא זכה בכ-29% מקולות הבוחרים, שני למועמד הליכוד משה אדרי, אך גבר על אדרי בסיבוב השני ונבחר לראשות העירייה, הראשון בערד שלא נבחר מטעם מפלגת העבודה.

בשנת 2004 פרסם העיתנאי דניאל בן סימון ריאיון עם בריל, במהלכו השמיע בריל אמירות קשות כנגד העולים מארצות ערב בעיירות הפיתוח והעולים דוברי הרוסית בערד. בעקבות כך, עלו קריאות להדחתו. בריל הגיש תביעת דיבה נגד בן סימון בטענה כי דבריו סולפו והוצגו באופן שנשמע גזעני ושהכותרת שניתנה להם מעוררת קונוטציות גזעניות. תביעתו נדחתה.

בשנת 2007 לא הצליח להעביר תקציב במליאת העירייה, והודח עקב כך מתפקידו על ידי שר הפנים מאיר שטרית ולעיר מונתה ועדה קרואה בראשות גדעון בר לב. עתירה שהגיש בריל לבג"ץ כנגד ההדחה - נדחתה.
שנים אחר כך טען בריל כי חברת מפלגתו טלי פלוסקוב הייתה זו שבהתנגדותה לתקציב הביאה להדחתו לאחר שסירב להצעתה לתקצב באופן לא הגון לכאורה מיזמים הקשורים בקהילת דוברי הרוסית בערד. פלוסקוב הכחישה את הטענות.

כיום בריל מתנדב ב"פורום אקדמאים למודעות גרעינית" הפועל "להגביר את מודעות הציבור, לייעץ, ולסייע לגורמים המקצועיים לטפל בנושא בצורה הטובה ביותר".

מתגורר בגן יבנה.

קישורים חיצוניים
----------------

* מאמריו באתר Jokopost.
* מוטי בריל, האם לאירן יש/אין פצצה, הרצאה באתר YouTube.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ילקוט הפרסומים 5246, עמ' 866 - 868
2. ↑  ארצי חלפון, ערד: עובד הכור האטומי זכה בראשות העיר, באתר ynet, 12 בנובמבר 2003
3. ↑  דניאל בן סימון, אוי לא, ממש כמו דימונה, באתר הארץ, 28 ביולי 2004
4. ↑  דניאל בן סימון, ממש כמו אורי אור, באתר הארץ, 12 באוגוסט 2004
5. ↑  אורן פרסיקו, זכרון גורלי, באתר העין השביעית, 23 בנובמבר 2010
6. ↑  ענת ברשקובסקי, משרד הפנים הדיח את ראש עיריית ערד, באתר ynet, 6 באוגוסט 2007
7. ↑  בג"ץ 6827-07 אתר "פסק דין".
8. ↑  יניר יגנה‏, ראש עיריית ערד לשעבר: "לא עצוב על מות דוד רותם, היה בריון", באתר וואלה!‏, 10 ביוני 2015
9. ↑  ראש עיריית ערד לשעבר: "אני לא עצוב על מותו של דוד רותם", באתר מעריב אונליין, 10 במאי 2015
10. ↑  עלינו, אתר הפורום.

| ראשי עיריית ערד |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| **ראשי המועצה המקומית:** יצחק פונדק • זאב חיימוני • אברהם בייגה שוחט • בצלאל טביב 
**ראשי העירייה:** בצלאל טביב • מרדכי (מוטי) בריל • גדעון בר לב (ראש ועדה קרואה) • טלי פלוסקוב • ניסן בן חמו |

 |
**מראות מוזיקליות** הן ייצוג תנועתי של מחוות מוזיקליות.

מראות מוזיקליות יוצרות ביטוי מוחשי נראה לעין (באמצעות תנועות פשוטות, בעיקר בכפות הידיים) של המחווה המוזיקלית, ומשקפות את הפעילות הקוגניטיבית והרגשית של המאזין.

פרופ' ורוניקה כהן פיתחה את המראות המוזיקליות ככלי הוראה שמתפקד כגשר בין הלומד ליצירה המוזיקלית. גשר המאפשר לבני כל הגילאים להיכנס בהנאה לחוויית האזנה למוזיקה מורכבת מתרבויות שונות ולחוות יצירה כאילו הם מבצעים אותה מחדש בתודעתם.

מראות מוזיקליות מבוססות על העיקרון לפיו מחוות תנועתיות הן המקור למחוות מוזיקליות. עיקרון זה נצפה לראשונה בהתנהגויות מוזיקליות ספונטניות אצל ילדי גן.

גישה זו אינה מתמקדות בתופעות אקוסטיות בודדות (מנגינה, הרמוניה, מקצב, מרקם וכו'), אלא בתהליכים בתודעה, שמעבדים את התופעות האקוסטיות ומארגנים סדרת צלילים נתונה למוזיקה.

המראה אינה רק אמצעי אינטואיטיבי למקד את תשומת הלב ולהעביר מידע לגבי יצירה מסוימת, היא גם מספקת אמצעי לצמיחה מוזיקלית ומזמינה תגובה יצירתית.

פיתוח מראה דורש מעורבות עמוקה ביצירה המוזיקלית. כאשר ניגשים לפתח מראה מוזיקלית, האתגר אינו ליצור אלא לגלות את המחווה התנועתית ששימשה כמקור למחווה המוזיקלית.

מראה של תלמידים משקפת כיצד הם שומעים את היצירה, ומהווה מקור חשוב למידע עבור מורים וחוקרים.

כלי הוראה זה נפוץ בשדה ההוראה בישראל ובמדינות נוספות (פולין, רוסיה(רו') איטליה, ארצות הברית, סין ועוד).

ניתן לצפות בסרטון שמתאר ומדגים מראות מוזיקליות אשר הוכן לטקס הענקת פרס מפעל חיים לפרופ' כהן בשנת 2020.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Cohen, V. (1997). Explorations of Kinesthetic Analogues for Musical Schemes. Bulletin of the Councilfor Research in Music Education, 131, (Winter 1997), 1-13. מחקרים באנלוגיות קינטיות לסכימות מוזיקליות. בטאון המועצה למחקר בחינוך למוזיקה, 131, (חורף 1997). 13-1
2. ↑  Cohen, V. (2015). Musical Mirrors and Mirror Neurons, "International Scientific Conference Art and Education – Traditions and Contemporaneity", Vol. 1, Academy of Music, Dance and Fine Art, Plovdiv
3. ↑  (תבונת הגוף – ‘’embodied cognition")
4. ↑  משד החינוך, תוכנית לימודי מוזיקה
5. ↑  International & Inter-institutional Cooperation, The Jerusalem Academy of Music and Dance, ‏2019-08-12 (באנגלית)
6. ↑  Artisti - Natili Micaela | Il saxofono Italiano, Artisti - Natili Micaela | Il saxofono italiano (ב־)
7. ↑   Professor Veronika Cohen- Musical Mirrors- Life Time Achievement Award- Ministry of Education Israel, סרטון בערוץ "Story Time Productions", באתר יוטיוב (אורך: 04:23)
**Header bidding** או **Pre-bidding** היא שיטה בעולם הפרסום באינטרנט המאפשרת למו"לים של תוכן דיגיטלי (Publishers) להציע את שטחי הפרסום שלהם (Ad Inventory) לבורסות פרסום מרובות במקביל על מנת להפיק רווחים באופן אופטימלי. השיטה החליפה במידה רבה את שיטת מפל המים (Waterfalling) שהייתה נפוצה לפני כן ולא אפשרה פנייה מקבילית לפלטפורמות היצע (SSPs).

רקע
---

בעבר הייתה נהוגה שיטת מפל המים, לפיה כאשר מו"ל (Publisher) היה מעוניין להציע את שטחי הפרסום שנותרו לו, הוא היה פונה למספר פלטפורמות היצע (SSPs) בסדר מוגדר מראש, כאשר הראשונה שהייתה מציעה לו סכום כספי לפי דרישתו הייתה זוכה בשטח. בשיטה זו חסרון מובהק, מפני שבמצב זה ייתכן שפלטפורמת היצע אחרת שהמו"ל כלל לא הספיק לפנות אליה הייתה מציעה לו סכום גבוה יותר בעבור שטח הפרסום.

כמו כן, נטען שלגוגל יש יתרון מובהק בשיטת מפלי המים ושהיא העדיפה הצעות בבורסת הפרסום שלה. הסיבה לכך היא שלגוגל כובעים רבים בעולם הפרסום, בין היתר כשרת פרסום (Ad Server) שמנהל עבור המו"ל את הפניות לפלטפורמות ההיצע וכן כבורסת פרסום עצמאית שמנהלת מכרזים. כך מתאפשר לה לשתף את המחירים שפלטפורמות היצע אחרות הציעו עבור שטח הפרסום עם בורסת הפרסום שלה ולהתאים את המחירים במכרז בצורה שפוגעת במו"ל ולא מניבה עבורו את הרווח האופטימלי.

אימוץ שיטת ה-Header bidding כשיטה המובילה בעולם הפרסום באינטרנט, הוביל במידת מה לשינוי נוסף בעולם המכרזים. קודם לכן, המכרזים היו מסוג מכרז מחיר שני, כלומר מי שזוכה במכרז משלם את הסכום של ההצעה השנייה בגבוהה. לאחר אימוץ השיטה, כשנוצר מצב שההצעה השנייה בגובהה של פלטפורמת היצע אחת עלולה להיות נמוכה משל פלטפורמת היצע אחרת, על אף שהמפרסם הזוכה במכרז מעוניין לשלם יותר ביחס לזוכה בפלטפורמה המקבילה, שונו המכרזים בבורסות הפרסום לסוג מכרז סגור מחיר ראשון, כלומר, הזוכה במכרז משלם את ההצעה הגבוהה ביותר.

דוגמאות
-------

* **Prebid** - ספריית קוד פתוח חינמית שפותחה לראשונה על ידי AppNexus ב-2015 והפכה למעטפת הכי נפוצה ל-Header bidding. נוצרה במקור כ-Prebid.js (ספריית JavaScript שרצה בצד הלקוח), אך בהמשך פורסמו אינטגרציות נוספות ביניהן Prebid SDK לאפליקציות מובייל וכן Prebid Server שמאפשר יישום של השיטה בצד שרת.
* **Open Bidding** (לשעבר EBDA) - פלטפורמה שפותחה על ידי גוגל בתגובה לפופולריות הגואה של Header bidding. בניגוד ל-Prebid שמאפשרת שקיפות מלאה למו"ל על ידי כך שהלקוח מיישם בעצמו את ההתמודדות במכרזים, גוגל היא זו שמבצעת אותם מול פלטפורמות ההיצע והמו"ל נאלץ לסמוך עליה.

קישורים חיצוניים
----------------

* אפרת אחימאיר, ‏מה זה Header Bidding - ולמה הוא יכניס לכם יותר כסף?, באתר גלובס, 25 בנובמבר 2015
פירוש נוסף ערך זה עוסק בנשק מוט יפני. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו ג'ו (פירושונים).
**ג'וֹ** (杖:じょう, jō?) הוא מקל עץ המשמש ככלי נשק יפני מסורתי. הוא פותח ביפן העתיקה לצורך אימון סמוראיים ולדו-קרב. הג'ו משמש לרוב בג'וֹדּוֹ (אומנות המקלות) ובאייקידו. בנוסף ישנם כוחות משטרה יפנים שעדיין משתמשים בג'ו.

ג'ו

מקור
----

לפי האגדה הג'ו הומצא על ידי סמוראי בשם קטהסויושי (夢想 權之助 勝吉) לאחר שתקף סמוראי אחר בשם מיאמוטו מוסאשי (宮本 武蔵 ) והלה הכה אותו עם עץ מדורה שהיה זרוק לידו, והפיל אותו. קטהסוישי כל כך הורשם, שהוא עזב את המקום והקים בית ספר ללחימה במקל כנגד חרב.

שימוש בג'ו
----------

הג'ו הוא כלי נשק, הדורש טכניקה, דיוק וזריזות ולא כוח. המכות של הג'ו מכוונות לרוב למקומות פגיעים בגוף האדם דוגמת הרקות. הג'ו קצר מהבו ולכן דורש זריזות גדולה יותר, אך הג'ו ארוך יותר מהבוקן (חרב עץ) ולמרות זאת דרושה מיומנות גבוהה כדי להילחם בקרב של ג'ו נגד חרב.
בשונה מהחרב והסכין את הג'ו אפשר לתפוש בכל מקום לכן מספר המכות האפשריות בו הוא כמעט אין סופי.

### באייקידו

באייקידו יש לג'ו שלושה שימושים מרכזיים:
ג'ו-דורי - הנגא (NAGE - מבצע הטכניקה) לא מחזיק בנשק, והאוקא (UKE - התוקף) תוקף בעזרת מקל. על הנגא להגן על עצמו מהתקפות שונות כגון דקירה לבטן מכה לצד הראש ומכה לחזית הראש.
ג'ו-נגא - הנגא מחזיק במקל והאוקא תופס את המקל שלו, הנגא צריך להטיל את האוקא או לנעול אותו בבריח. ישנן תפיסות שונות ורבות בהן יכול האוקא לתפוס את המקל של הנגא, לכל אחת מהן יש עשרות הגנות שונות.
ג'וגי - הג'וגי הוא קאטה של תנועות בעזרת המקל המדמות קרב בין לוחם בעל מקל לכמה תוקפים התוקפים לרוב בחרבות (אין שום תוקפים במציאות והקאטה נעשית לבד). הג'וגי בוחן את איכות המכות של האייקידוקה. ישנם שלושה ג'וגים באייקידו, ג'וגי 1 - 3.

### בג'ודו

בג'ודו (אומנות המקלות) יש שני סוגים של שימושים. הראשון הוא הג'וגי, גם כן רצף של מכות כנגד סייפים. הקאטות הן סה"כ דומות לקאטות באייקידו רק שבג'ודו יש 12 קאטות שונות.
השימוש הנוסף הוא משטרתי. כיוון שמאז ומעולם האומנות הייתה קשורה מאוד לאכיפת החוק, גם בלימוד האומנות לומדים דברים רבים הקשורים לעניין, לדוגמה שימושים שונים של המקל כדי להכניע, לרתק ואף לקשור את בן הזוג.

מאפייני הג'ו
------------

הג'ו עשוי לרוב מעץ אורן (בימינו בעיקר אורן טיוואני), לכל אדם מתאים ג'ו באורך אחר, ג'ו צריך להגיע מהרצפה עד לבית שחיו של האוחז בו, כך שאורכו הממוצע הוא 128 ס"מ. עובי הג'ו הוא בין 24 ל-30 מ"מ, עובי המקנה לו חוזק ועמידות בד בבד עם משקל מתאים ונח לשימוש.
על הג'ו להיות ישר לכל אורכו על מנת לשמור על הדיוק בלחימה איתו. ג'ו ישר מתגלגל היטב על רצפה ישרה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ו** בוויקישיתוף
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**וויין וואלאס** (נולד ב-25 במרץ 1980 בווייטהול, אלבמה) הוא כדורסלן עבר אמריקאי בגובה 2.05 מ' ששיחק בעמדת הסנטר והעביר את רוב הקריירה שלו בישראל, הוא גם אחיינו של כוכב ה-NBA לשעבר, בן וואלאס.

קריירת מכללות
-------------

וואלאס שיחק באוניברסיטת המדינה של דרום מיזורי בעונת 1999/2000 ואז עבר לשחק באוניברסיטת וירג'יניה יוניון מליגת המכללות השנייה, בה למד דודו, בין השנים 2000-2003 ובה התבסס כמו דודו כשחקן הגנה בולט. הוא ניסה להיבחר בדראפט ה-NBA 2003 אך לא נבחר בדראפט, כמו דודו המפורסם.

קריירת משחק מקצוענית
--------------------

#### ליגות משנה בארצות הברית

לאחר שלא נבחר בדראפט ה-NBA נרשם לדראפט ה-CBA לשנת 2003 ונבחר כבחירה החמישית בסיבוב הראשון על ידי היאקימה סאן קינגס ויצא לקריירה מקצוענית מעבר לים והגיע לבלגיה בה שיחק 5 משחקים במדי לוון ברס מליגת העל הבלגית בכדורסל בטרם עזב את הקבוצה בנובמבר 2003. הוא חזר לאמריקה והמשיך לשחק את עונת 2003/2004 במדי פלורנס פליירס מה-USBL עד שנפצע, ובמדי רום גלדיאטורס מליגת ה-WBA בה היה שחקן חמישייה ונבחר לחמישייה השנייה של הליגה. 

#### אירופה וישראל

בעונת 2004/2005 שיחק במדי מורנאר מסרביה.

בעונת 2005/2006 הגיע לראשונה לישראל וחתם במדי מכבי גבעת שמואל, אך במשך העונה לא גילה יציבות והוזכר כמועמד לשחרור בתדירות גבוהה (באישור גבעת שמואל אף נבחן בהפועל חולון מהליגה הלאומית אך הוחזר לקבוצתו לרגל מאבקי ההישארות בליגה), בסוף העונה גילה יציבות ונשאר במדי הקבוצה ששרדה את העונה בליגת העל בכדורסל. כתוצאה מכך קיבל חוזה לעונה נוספת אך בעונת 2006/2007 לא הצליחה גבעת שמואל לשרוד ונשרה לליגה הלאומית בכדורסל, באותה העונה היה מלך החסימות של הליגה עם 2.4 חסימות בממוצע למשחק. בסיום העונה ניסה את מזלו במדי הדטרויט פיסטונס (בה כיכב עד עונה קודם לכן דודו) בליגת הקיץ של ה-NBA בלאס וגאס אך לא קיבל חוזה.

בעונת 2007/2008 ניסה את מזלו בקבוצת סלאזק ורוצלב מפולין ונבחן לשני משחקים בטרם שוחרר ואז חתם בעירוני אשקלון אך שוחרר מהקבוצה לבקשתו לקראת סוף העונה בשל בעיות משפחתיות שצצו בארצות הברית וסיים את השנה כמלך החסימות של הליגה בפעם השנייה בקריירה שלו עם 2 חסימות בממוצע למשחק. 

בעונת 2008/2009 שיחק במדי בי.סי. אודסה מהסופרליגה האוקראינית בכדורסל והגיע עמה לגמר הגביע האוקראיני בכדורסל, בשל ההצלחה שזכה לה הוא הוחתם לעונת 2009/2010 בקבוצה אך שוחרר בדצמבר לאחר שני משחקים.

ב-2010/2011 שב לישראל וחתם במדי העולה החדשה, מכבי אשדוד של מאמנו מגבעת שמואל עופר ברקוביץ', אך שוחרר ב-18 במרץ 2011 ערב המחזור ה-22 בשל פציעה במניסקוס. ב-20 במרץ 2011 חתם עם מכבי ראשון לציון עד לסיום העונה כמחליף של דארל טאקר ששוחרר, אך יום לאחר מכן בוטלה העסקה ווואלס שוחרר גם מראשון לציון. 

את עונת 2011/2012 שיחק במדי פוליטכנקיה הלצ'יינה מאוקראינה, אך עזב לאחר 7 משחקים ואז פרש ממשחק פעיל.
**פורט הווארד** (באנגלית: **Port Howard**, בספרדית: Puerto Mitre או Puerto Howard), הוא היישוב (למעשה חווה) הגדול ביותר באי פוקלנד המערבי (למעט היישוב פוקס ביי (Fox Bay), שמחולק לפוקס ביי מערב ופוקס ביי מזרח וביחד הם גדולים יותר מפורט הווארד). היישוב שוכן במזרח האי על הכניסה למיצר פוקלנד (Falkland Sound) ובמורדות הר מריה (חלק מרכס הרי הורנבי). פורט הווארד הוא המרכז של חוות צאן בשטח של 800 קמ"ר ומתגוררים בו 20 תושבים קבועים ו-40,000 כבשים. לעיתים מתגוררים במקום תושבים זמניים.

ביישוב קיימים שני מנחתים שבהם נוחתות טיסות סדירות מסטנלי הבירה וכן נמצא במקום המעגן של המעבורת החדשה המקשרת בין שני האיים. ב-15 השנים האחרונות סללה ממשלת האיים רשת כבישים העבירים בכל מזג אוויר בשני האיים ופור הווארד הוא הקצה של רשת הכבישים של האי המערבי. מוקדי המשיכה ביישוב כוללים מעברה וסככת גזיזת כבשים גדולה. רבים מהבתים מקורים בגגות רעפים ירוקים ובניהם משתרעות גדרות חיות. אחת לשלוש שנים מארחת פורט הווארד את משחקי האי המערבי. אירוע זה, הנמשך שבוע בסיום עונת הגז, משלב מרוצי סוסים וחגיגות מסוגים שונים. בסביבה זורמים שני נהרות שניתן לדוג בהם.

היסטוריה
--------

פורט הווארד הוקמה ב-1866 על ידי ג'יימס לאבגרוב וולדרון (James Lovegrove Waldron) ואחיו. בהמשך עזבו האחים וולדרון את המקום לפטגוניה ומאז עברה החווה כמה ידיים.

### מלחמת פוקלנד

במהלך מלחמת פוקלנד נכבש היישוב על ידי כוח של כ-1000 חיילים ארגנטינאים. ב-21 במאי 1982 הופל במקום מטוס הרייר של חיל האוויר המלכותי על ידי יחידת קומנדו ארגנטינאית שירתה טיל קרקע אוויר. ב-26 במאי נהרגו לפחות ארבעה חיילים ארגנטינאים וכמה נוספים נפצעו בתקיפה של מטוס הרייר אחר.

היחידה המיוחדת הבריטית ה-SAS ביצעה תצפית מעמדה סודית על גבי רכס המשקיף על פורט הווארד. העמדה התגלתה ב-10 ביוני על ידי צוות תקיפה של יחידת הקומנדו הארגנטינאית. במהלך הקרב שהתפתח לאחר מכן, נהרג קצין בריטי והקשר שלו נשבה. באותו לילה הפגיזה פריגטה בריטית את פורט הווארד באש בלתי מדויקת. הדבר גרם לארגנטינאים לחשוב שהקצין שנהרג היה קצין תצפית קדמי של הצי הבריטי. קברו של הקצין הבריטי, קפטן גאווין המילטון, נמצא בבית הקברות הקטן של פורט הווארד. בשעת הלווייתו התירו הארגנטינאים לעטוף את ארונו בדגל בריטניה. ב-15 ביוני, יום לאחר הכניעה הכללית של הכוחות הארגנטינאים באיי פוקלנד, נכנע חיל המצב בפורט הווארד לכוח של חיל הנחתים המלכותי ולספינה של הצי. אחרי המלחמה הוקם באחת מהסככות במקום מוזיאון קטן המציג מוצגים מהתקופה, כולל פריטי ציוד שהשאירו אחריהם הכוחות הארגנטינאים הנסוגים.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר תמונות על איי פוקלנד, כולל פורט הווארד

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Stanley, Wireless Ridge, Tumbledown, Mount William in Falklands War 1982". www.naval-history.net.
**קובץ אצווה** (batch file) הוא קובץ המכיל שורות טקסט של פקודות למערכת ההפעלה, לשם הפעלתן של תוכניות שונות.

קובצי אצווה מכילים לעיתים קרובות אותן פקודות שניתן לתת במעטפת הפקודות של מערכת ההפעלה (כמו במערכת DOS, ראו להלן) אולם דבר זה לא הכרחי. גם במקרים כאלו לרוב יש פקודות שמשתמשים בהן כמעט אך ורק בקובצי אצווה (למשל goto).

קובצי אצווה בחלונות ו-MS DOS
----------------------------

במערכת ההפעלה MS-DOS, קובצי האצווה נשמרים עם סיומת BAT ובחלונות הנגזרות מחלונות NT ניתן להשתמש גם בסיומת CMD. בהפעלתם תחת חלונות נפתח חלון DOS שמבצע את קובץ האצווה.

### תוכנית לדוגמה

תוכנית המדפיסה את המחרוזת "Hello World!‎" לפלט הסטנדרטי:

```
@echo off
echo Hello World!
pause

```

**הסבר:**
הפקודה echo off מסמנת שהפקודות לא יוצגו, וסימן @ שלידה מסמן שגם את השורה הזו המסך לא יציג.
הפקודה echo מדפיסה למסך את הטקסט שאחריה.
הפקודה pause משאירה את המסך פתוח עד שהמשתמש ילחץ על כפתור במקלדת, ללא הפקודה בסוף הדפסת המשפט התוכנית הייתה נסגרת.

### דוגמה פשוטה לשימוש בחיבורי אינטרנט

```
netstat -a

```

**הסבר:**
קטע הקוד הנ"ל מציג פקודה הנקראת Netstat, המציגה את כל החיבורים הנוכחיים למחשב שבו היא מופעלת.
התוסף -a אומר לפונקציה זו להדפיס על המסך רשימה של כל החיבורים למחשב בשמם הדינאמי (DNS).
כדי להציג את כתובת פרוטוקול האינטרנט (IP) של כל חיבור, יש לשלוח ping לכתובת זו.
ping היא מין מחרוזת מידע ה"שואלת" את השרת על מצבו, כשהשרת "עונה" בחזרה כתובת הIP שלו חוזרת איתו.

### דוגמה לשליחת ping

```
ping 127.0.0.1

```

**הסבר:**
הפקודה ping שולחת את חבילת המידע לכתובת הנתונה לה (כתובת IP או DNS).

קובצי אצווה במערכת הפעלה Unix או Linux
--------------------------------------

במערכות הפעלה דמויות יוניקס, ליבת המערכת מזהה סוג של תוכנית להרצה לפי ההתחלה שלה. כאשר קובץ להרצה מתחיל בתווים „#!״, הליבה מתייחסת אליו כקובץ אצווה שמורץ על ידי המפרש כתוב בהמשך השורה הראשונה בקובץ.

לדוגמה, קובץ שמתחיל בשורה #!/bin/sh יורץ על ידי /bin/sh, כלומר, על ידי Bourne Shell או מפרש תואם. דוגמה לתוכנית פשוטה שמסדר את כל השורות בקובץ לפי סדר אלפבית ושולח אותם להדפסה במדפסת ברירת מחדל:

```
#!/bin/sh
cat file.txt | sort | lp

```

ניתן לכתוב קבצים מסובכים הרבה יותר וליצור אוטומציה של רוטינות הנדרשות לעיתים תכופות.

אפשר להשתמש בכל תוכנית אחרת. לדוגמה, סקריפט פרל פשוט. במקרה הזה מעבירים למפרש של פרל פרמטר נוסף (-w, כדי להפעיל אזהרות:

```
#! /usr/bin/perl -w
use v5.10;
my @places = qw/world earth/;
map {say "Hello, $\_!"} @places;

```

במקרים רבים משתמשים כ„מפרש״ בתוכנית env שנועדה להריץ תוכנית אחרת עם משתני סביבה שונים אבל כתוצאת לוואי מאפשרת להריץ את המפרש האמיתי מכל נתיב סטנדרטי. לדוגמה, מקובל במקרים רבים להשתמש בשורה הבאה עבור סקריפטי פייתון:

```
#!/usr/bin/env python
print("Hello!")

```

המפרש מקבל את שם קובץ הסקריפט כפרמטר ראשון. לדוגמה, הפלט של הסקריפט הבא:

```
#!/bin/ls -l
# Some other content

```

הוא מידע מהפקודה ls על קובץ הסקריפט עצמו.

קישורים חיצוניים
----------------

* ארז בן-ארי, עסקים און ליין, מי מפחד מתכנות? (1), באתר nrg‏, 2 במאי 2005
**סלמנדרת ענק סינית** (שם מדעי: *Andrias davidianus*) היא מין מסוג סלמנדרת ענק האנדמית לסין. אורכה של הסלמנדרה עשוי להגיע לעד 180 סנטימטר, והיא הדו-חיים הגדול ביותר המצוי כיום על פני תבל. הסלמנדרה מקיימת אורח חיים מימי בעיקרו והיא ממעטת לצאת ליבשה.

אוכלוסיית המין הידלדלה בכ-80% בשלושים השנים האחרונות, והוא מוגדר כמין בסכנת הכחדה חמורה לפי IUCN.

כיום נדיר מאוד למצוא אוכלוסיות שלמות של המין, ותיעוד של פרטים בודדים שהתגלו מראה גם על הצטמקות גודלם הפיזי, שאינו משתווה לגדלים שתועדו לפני עשרות שנים. הסיבות לכך כוללת הרס של אזורי המחיה שלהן, וכן ציד יתר הנובע מהיותן מעדן במטבח הסיני ושימושן ברפואה הסינית המסורתית.

מאפיינים
--------

סלמנדרת הענק הסינית מאופיינת בראש גדול ושטוח, עיניים קטנות וחסרות עפעפיים ועור קשה ולח, שדרכו היא נושמת. ארבע רגליה קצרות ושטוחות, זנבה הוא כ-60% מאורך גופה. צבעה חום כהה, שחור או ירקרק, ומלא בנקודות ובכתמים בצבעים שונים. אורך בוגר ממוצע הוא כ-150-100 ס"מ ומשקלו כ-25–50 ק"ג. סלמנדרת הענק הסינית דומה מאוד בצורתה ובהתנהגותה לסלמנדרת הענק היפנית, ושתיהן אף מאריכות חיים.

הסלמנדרה נוטה להשמיע קולות ורעשים שונים המזכירים בצורה מפתיעה בכי של תינוק ולפיכך היא מכונה בפי הסינים דג-תינוק.

אזורי המחיה של הסלמנדרה הענקית הסינית כוללים את האגמים והנהרות ההרריים שבסין; החל ממחוז צ'ינגהאי לג'יאנגסו ולדרום סצ'ואן, וכן במחוזות גואנגשי ובגואנגדונג. היא מקיימת אורח חיים מימי בעיקרו, ופעילה בעיקר בלילות. מזונה מורכב מצפרדעים, דגים ופרוקי-רגליים.

עונת הרבייה חלה בין אוגוסט לספטמבר. עוד קודם לכן, מקיימים הזכרים קרבות עזים על מנת לזכות באזורי ההפריה, שהם מחילות תת-מימיות. כשהנקבה מגיעה לאותן מחילות היא מטילה בהן כ-500 ביצים ועוזבת מיד לאחר מכן. ההפריה היא חוץ-גופנית, והזכר שומר באגרסיביות על הביצים עד לפקיעתן כעבור כ-40 עד 50 ימים. הפגיות מתחילות להזין את עצמן לאחר כחודש.

כאמור, המין נמצא בסכנת הכחדה חמורה. הוא מוגדר בסין כחיה מוגנת מדרגה שנייה (Class II). אמנם נעשו מספר ניסיונות לגדלה בשבי במטרה להגדיל את האוכלוסייה, אולם מרבית הניסיונות הונעו משיקולים כלכליים ולא אקולוגיים, ולא נעשה ניסיון אמיתי להרבות את המין בשבי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סלמנדרת ענק סינית** בוויקישיתוף
* סלמנדרת ענק סינית, באתר ITIS (באנגלית)
* סלמנדרת ענק סינית, באתר NCBI (באנגלית)
* סלמנדרת ענק סינית, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* סלמנדרת ענק סינית, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* סלמנדרת ענק סינית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* סלמנדרת ענק סינית, באתר GBIF (באנגלית)
* סלמנדרת ענק סינית, באתר "הרשימה האדומה של מינים בסכנת הכחדה" של הארגון IUCN
* סלמנדרת ענק סינית, באתר AmphibiaWeb
* ynet, סלמנדרה ענקית "בת 200" התגלתה בסין, באתר ynet, 12 בדצמבר 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  סלמנדרת ענק סינית באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  סלמנדרת ענק סינית, באתר AmphibiaWeb
3. ↑  על פי אתר IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007535000005171

 |
**שביל החומוס** הוא ביטוי שגור בקרב תרמילאים ישראלים המטיילים בהודו, ומשמעותו היא המקומות בהודו שבהם מטיילים ישראלים באופן קבוע.

בתחילת שנות ה-2000, בעקבות ריבוי הצעירים בוגרי צה"ל היוצאים לטיול אחרי צבא, הביטוי נולד בקרב המטיילים בהודו, והפך נפוץ בכלל האוכלוסייה הישראלית. ישנם מקומות בהודו שבשל ריבוי הישראלים, ניתן למצוא בהם שלטים ותפריטים בעברית, ואפילו ספריות עם ספרים בעברית במספר מקומות. במקומות רבים בשביל החומוס נפתחו בתי חב"ד ומרכזי אירוח ותרבות יהודית-ישראלי כגון בינה. ניתן למצוא גם ישראלים שגרים כדרך קבע בערים ובכפרים לאורכו של שביל החומוס ועוסקים בתיירות, הסעדה ולינה לישראלים.

לפעמים משתמשים בביטוי "שביל החומוס" גם לגבי מדינות אחרות בעולם בהם נפוצים תרמילאים ישראלים כגון מדינות באמריקה הדרומית, דרום מזרח-אסיה (לאוס קמבודיה, וייטנאם), ויפן, אך מקורו בהודו וזה גם השימוש שלו בדרך כלל.

מקבילות בינלאומיות הם שביל הפנקייק-בננה (Banana Pancake Trail [אנ']) לתרמילאים מרחבי העולם בדרום-מזרח אסיה ושביל הגרינגו (Gringo Trail [אנ']) בדרום אמריקה.

מקומות פופולריים
----------------

המקומות המזוהים ביותר עם שביל החומוס בהודו הם:

דלהי (בעיקר במיין בזאר), רישיקש, פושקר, ואראנסי, האמפי, עמק פרוואטי (בעיקר הכפרים:קאסול, פולגה, קלגה, טוש, קירגנגה), 
דרמסאלה (בעיקר הכפרים באגסו ודרמקוט), גואה (בעיקר החופים: ארמבול, פאלולים, אנג'ונה), גוקרנה (בעיקר החופים קודלי ביץ' ואום ביץ'), מנאלי, קאסר דיווי, אלמורה, קודאיקאנאל (בעיקר הכפר ואטה-קנאל), אודאיפור, ג'איסלמר, לה, קירגנגה, סרינגאר, מומבאי, אורוויל, מונאר, פודוצ'רי, בנגלור, צ'נאי, מייסור, קוצ'י, שימלה, אמריטסר, אגרה.

ראו גם
------

* טיול אחרי צבא
* תרמילאות

קישורים חיצוניים
----------------

* שביל החומוס, באתר מטיילים בהודו
* הודו אחרי צבא - המסלול המושלם לישראלי המצוי, באתר "גודיז"
* "שביל החומוס" באתר "hodu.co.il"

הערות שוליים
------------

1. ↑  דור גליק, מסע בשביל הסמים בהודו שאליו באים הישראלים לרבוץ ולעשן, באתר הארץ, 3 באפריל 2009
2. ↑  Matthew Schwarzfeld, Lost in Goa, Tablet Magazine, ‏April 27, 2010
3. ↑  גלעד כרמלי, הישראלי ש"איבד את עצמו בהודו" חוזר עם ספר חדש, באתר ynet, 16 בנובמבר 2018
4. ↑  אבית עמית, דרום אמריקה בסטיישן: בלי אינטרנט, בלי מים זורמים ובלי מקרר למשך 72 שעות, באתר גלובס, ‏16 במרץ 2019
5. ↑  איריס ז׳ורלט, דרום אמריקה והודו אאוט: יותר ויותר ישראלים עושים את הטיול אחרי צבא ביפן, באתר מעריב on-line, ‏12 בפברואר 2017
פירוש נוסף ערך זה עוסק בעיר בארגנטינה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו איגואסו.

**פוארטו איגואסו** (בספרדית: **Puerto Iguazú**) היא עיר גבול בפרובינציית מיסיונס בארגנטינה. בעיר מתגוררים 82,227 בני אדם (לפי מפקד ב-2010). העיר ממוקמת במרחק של 1,288 ק"מ מהבירה בואנוס איירס.

העיר נמצאת במרחק של פחות מ-20 ק"מ ממפלי איגואסו המפורסמים, מה שגרם להתפתחות תעשיית תיירות גדולה בעיר.

היסטוריה
--------

כשהספרדים הגיעו לאזור במאה ה-16, בני שבט הגוארני ישבו באזור, והם נשארו שם עד 1880. ב-1881, פרובינציית קוריינטס, שכללה אז את שטחי מיסיונס של ימינו, מכרה באזור שטח בגודל 13,000 קמ"ר. השטח החליף ידיים מספר פעמים, ובשלב מסוים החלו לצאת מסעות תיירים למפלים. אחת התיירות הייתה ויקטוריה אגירה, והיא החליטה לתרום ב-1901 כסף להקמת נתיב לאזור, ונוספו אליה תורמים אחרים. ב-1913 הוקם המלון הראשון, עוד לפני מבנים חשובים אחרים כמו תחנת המשטרה ובית הספר של העיר.

שם העיר עבר מספר שינויים, ובשלב מסוים אף רצו לקרוא לה על שם אווה פרון, אשת נשיא ארגנטינה חואן דומינגו פרון, אך לבסוף השם שנקבע היה פוארטו איגואסו (מילולית: נמל איגואסו).

כלכלה
-----

בעקבות קרבת העיר למפלי איגואסו, כלכלת העיר מתרכזת סביב התיירות, עם מלונות רבים שמספקים מקורות פרנסה לתושבים המקומיים. להרבה רשתות מלונאות בינלאומיות יש מלונות באזור, או שהם בתהליכי בנייה.

בעיר יש גם אטרקציות נוספות, כמו משולש הגבולות הארגנטינאי, הפרגוואי והברזילאי.

בנוסף, מכרות ונדה הקרובים מושכים אוספי אבני חן. המכרות פועלים משנות ה-50, ומספקים כמה מאבני החן הטובות ביותר של ארגנטינה.

תחבורה
------

גשר טנקרדו נווס, הידוע גם בשם "גשר האחווה" (בספרדית: Puente de la Fraternidad), עובר מעל נהר איגואסו ומקשר את פוארטו איגואסו עם העיר פוז דו איגואסו בברזיל.

נמל התעופה הבינלאומי קטרטס דל איגואסו משרת את העיר, כמו גם נמל התעופה הבינלאומי פוז דה איגואסו, בצדו הברזילאי של הגבול.

ערים תאומות
-----------

* ספרדספרד חרס דה לה פרונטרה, אנדלוסיה, ספרד

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פוארטו איגואסו** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פוארטו איגואסו

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007562472105171
* LCCN: n85245276
* VIAF: 137277392
* WorldCat: lccn-n85245276

 |
**קרוהלה** (בבלארוסית: **Круглае**, קרוהְּלאייה; בפולנית: **Kruhłe**; ברוסית: **Круглое**, קרוגלויה; ידועה גם כ**קרוגלה**) היא עיירה במחוז מוהילב שבמזרח בלארוס, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

תולדות היישוב
-------------

היישוב נזכר לראשונה בשנת 1524, ובמחצית השנייה של המאה ה-17 הוענקו לו זכויות עיר. במהלך השנים הייתה העיירה בבעלות משפחות אצולה, ובחלוקת פולין בשנת 1772 נכללה בתחום האימפריה הרוסית.

יהודי קרוהלה
------------

בשנת 1897 נמנו בעיירה 553 יהודים. בין מלחמות העולם נמנו בה כ-240 יהודים, כחמישית מתושביה, ופעל בה בית ספר יהודי.

ב-8 ביולי 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו ערכו רישום של יהודיה, והטילו עליהם גזירות שונות, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב וחובת ביצוע עבודות כפייה.

ב-15 בספטמבר 1941 ריכזו הגרמנים את הגברים היהודים מהעיירה, ואלו הוסעו באוטובוסים ליער הסמוך, ושם נורו למוות. את הגברים שלא התייצבו הוציאו הגרמנים להורג לאחר מכן, ובאוקטובר 1941 הוציאו להורג 28 נשים יהודיות מהעיירה.

בהמשך, רוכזו יהודי העיירה והפליטים היהודים שהגיעו אליה בגטו שהוקם בה, בו שררו רעב וצפיפות, ובו הוצאו להורג בפומבי יהודים מדי יום. עם התדלדלות יושבי הגטו, צומצם שטחו, והוא גודר.

בלילה של ה-15 ביוני 1942 נערכה בגטו שבעיירה אקציית חיסול, תוך ירי בכל יושביו. מקהילת קרוהלה שרד את השואה יהודי אחד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרוהלה** בוויקישיתוף
* קרוגלוייה (Krugloye), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* "קרוהלה", באתר JewishGen (באנגלית)
* דניאל רומנובסקי (אנ') ומרטין דין (אנ'), קרוגלויה, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק B, עמ' 1691–1692), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987011065407605171

 |
**בדיקת כימיה בדם** היא אוסף של בדיקות דם רבות שבודקים בהם מרכיבים שונים בדם באמצעות מעבדה כימית.
הבדיקות יכולות לסייע באבחון של מחלות כבד, מחלות כליות, מחלות לב, מחלות לבלב, מחלות אנדוקריניות, מחלות תזונתיות, מחלות מטבוליות ועוד.
הבדיקות מבוצעות כאשר עולה חשד למחלה רפואית כלשהי וכבדיקות מעקב. חלק מהבדיקות מבוצעות גם כבדיקות שגרתיות.

בדיקת אלקטרוליטים
-----------------

 ערך מורחב – **אלקטרוליט**  

**בדיקת אלקטרוליטים** או **פאנל אלקטרוליטים** היא בדיקת דם נפוצה המורכבת משלוש בדיקות כימיות עיקריות: אשלגן, נתרן, וכלוריד. בנוסף לבדיקות אלה היא ניתן לבדוק את רמות סידן, מגנזיום וזרחן. ביקרבונט נבדק גם הוא, כחלק מבדיקת מאזן חומצה ובסיס בגוף.

תפקודי כליות
------------

 ערך מורחב – **תפקודי כליות**  

בדיקת תפקודי הכליות כוללת בדיקת קריאטינין, המאפשרת לחשב את קצב הסינון הגלומרולרי המשוער (eGFR). בנוסף לכך נהוג לבדוק BUN או אוריאה.

תפקודי כבד
----------

 ערך מורחב – **תפקודי כבד**  

במסגרת בדיקה זו בודקים את רמות האלבומין, חלבון כללי (TP), אלקליין פוספטז (ALP), אלאנין טרנסאמינאז (ALT), אספרטט אמינוטרנספראז (AST), גמא-גלוטאמיל טראנספפטידאז (GGT), לקטט דהידרוגנז (LDH), ובילירובין שבדם. בדיקת תפקודי קרישה יכולה גם היא לשמש להערכת תפקוד הכבד.

פאנלים נוספים
-------------

* **פאנל מטבולי בסיסי** (באנגלית: Basic metabolic panel) היא בדיקת דם נפוצה המורכבת מסט הבדיקות של פאנל אלקטרוליטים בתוספת בדיקת תפקודי הכליות ורמת הגלוקוז שבדם. כמו כן, במקרים מסוימים לעיתים מצרפים לפאנל זה גם בדיקה של רמת הסידן בדם.
* **פאנל מטבולי מקיף** (באנגלית: Comprehensive metabolic panel) היא בדיקת דם נפוצה המורכבת מסט הבדיקות של פאנל מטבולי בסיסי בתוספת חלק מבדיקות תפקודי הכבד.

פרופיל שומנים
-------------

 ערך מורחב – **פרופיל שומנים**  

**פרופיל שומנים** או פרופיל ליפידים (באנגלית: Lipid profile) היא בדיקת דם, שבמסגרתה בודקים את רמות השומנים השונים שבדם כגון: כולסטרול כללי, LDL, HDL, וטריגליצרידים.

בדיקות נפוצות נוספות
--------------------

* ברזל
* פריטין
* טרנספרין
* ויטמין B12
* חומצה פולית
* G6PD
* ויטמין D
* CK
* קרניטין
* מיוגלובין
* טרופונין
* חומצה לקטית
* חלבון מגיב C
* גלוקוז
* המוגלובין מסוכרר
* פפטיד סי
* עמילאז
* ליפאז
* חומצה אורית
* גורם ראומטואידי
* שקיעת דם
* פיברינוגן
* ליתיום

קישורים חיצוניים
----------------

* בדיקת כימיה בדם, באתר שירותי בריאות כללית
* קטגוריה:בדיקות מעבדה: כימיה בדם, באתר ויקירפואה

הערות שוליים
------------

1. ↑  BMP
2. ↑  CMP

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**הילה שמיר** (נולדה ב-1979) היא פרופסור חבר בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב, לשעבר סגנית הדקאן לענייני הוראה. היא חוקרת בתחומי הרווחה, הגירה ופמיניזם.

ביוגרפיה
--------

הילה שמיר נולדה בראשון לציון, בת הזקונים במשפחה עם ארבעה ילדים. גדלה ביבנה. בתיכון למדה בבית הספר הבינלאומי בשלוחה בהונג קונג. 

השלימה לימודי תואר ראשון במשפטים באוניברסיטת תל אביב בהצטיינות, והתמחתה אצל השופט אליהו מצא בבית המשפט העליון. היא המשיכה ללימודי תואר שני ושלישי בבית הספר למשפטים באוניברסיטת הארווארד, אותם סיימה בשנת 2008. עם תום לימודיה, הצטרפה כחברת סגל לפקולטה למשפטים. לימדה כמרצה אורחת בבתי הספר למשפטים באוניברסיטת ברקלי (קורס על פמיניזם ומשפט), באוניברסיטת קורנל (קורס על סחר בבני אדם והגירת עבודה), ובאוניברסיטת הארווארד (קורס על סחר בבני אדם).

כיהנה כסגנית דקאן לענייני הוראה בשנת הלימודים תשע"ח. הייתה עורכת במשותף של כתב העת "מעשי משפט". היא בעלת רישיון עריכת דין בישראל ובמסצ'וסטס.

חברה בפורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה, הפועל נגד שינויי המשטר שהוצעו במערכת המשפט בשנת 2023.

### מלגות, מענקי מחקר ופרסים

שמיר זכתה בשורה של מלגות ומענקי מחקר: מלגת פישמן, מלגת פולברייט ללימודים בחו"ל; מלגת אלון לחוקרים צעירים, ומלגה של האיחוד האירופי למדענים חוזרים.

היא זכתה בפרס צלטנר לחוקרת צעירה בשנת 2014, ובפרס חשין לחוקרת צעירה בשנת 2018.

היא זכתה במענקי מחקר של משרד המדע, למחקר בנושא מנגנונים משפטיים לקידום נשים, ובמענק של הקרן הלאומית למדעים בנושא סחר בבני אדם. בשנת 2018 זכתה במענק חמש-שנתי יוקרתי של האיחוד האירופי (ERC) בסכום של למעלה ממיליון יורו, בנושא סחר בבני אדם בראי דיני העבודה. בשנת 2018 נבחרה להיות חברה באקדמיה הצעירה הישראלית, במסגרת האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים. בשנת 2023 זכתה במענק חמש-שנתי נוסף של האיחוד האירופי (ERC), למחקר בנושא עבודה בהקשרים גלובליים.

חיים אישיים
-----------

שמיר נשואה לאורי אהרונסון, ד"ר למשפטים באוניברסיטת בר-אילן, ולהם שני בנים.

קישורים חיצוניים
----------------

* הילה שמיר, באתר ResearchGate
* הילה שמיר, באתר גוגל סקולר
* הילה שמיר, באתר SSRN
* אתר הבית של פרופ' הילה שמיר, באתר הפקולטה למשפטים, אוניברסיטת תל אביב
* אתר למנויים בלבד איילת שני, "ראיינתי נשים בזנות, מטפלים ועובדי חקלאות. פועלי הבניין במצב הכי קשה", באתר הארץ, 24 ביוני 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  "מי אנחנו", פורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007604021805171
* LCCN: no2016120486
* ORCID: 0000-0002-6388-5921
* WorldCat (עם LCCN): no2016-120486

 |
**סן פליפה דה פוארטו פלטה** (בספרדית: **San Felipe de Puerto Plata**), הנקראת בקיצור **פוארטו פלטה**, היא בירת מחוז פוארטו פלטה ברפובליקה הדומיניקנית. פוארטו פלטה ממוקמת על חוף הים הקריבי, במרחק של 215 קילומטרים מבירת הרפובליקה הדומיניקנית, סנטו דומינגו.

היסטוריה
--------

פוארטו פלטה היא אחת מההתיישבויות האירופאיות הקדומות ביותר באמריקה, ביניהן לה איסבלה, היישוב הספרדי שהוקם על ידי כריסטופר קולומבוס, שנמצא לא הרחק מהעיר. תאריך ייסוד העיר נתון למחלוקת והערכות ההיסטוריונים נעות בין 1496 ל-1506, ומבין ההערכות האלו מקובלת ההערכה שפוארטו פלטה נוסדה ב-1502. העיר תוכננה על ידי קולומבוס ואחיו הצעיר. משמעות שם העיר היא "נמל הכסף", והיא נובעת משמו של ההר מונטה דה פלטה (מילולית: "הר הכסף") שנמצא באזור. השם ניתן על ידי כריסטופר קולומבוס בגלל שפסגתו המכוסה בערפל זמן רב נראית דומה לכסף.

בסביבות 1555 העיר ירדה מחשיבותה כנמל והיא הפכה ליעד קבוע לביקורי פיראטים. המצב היה כה גרוע, עד שהספרדים הרסו את העיר זמנית כדי לעצור את התקדמות הפיראטים ב-1605. לאחר מכן הגיעו לעיר מתיישבים רבים מהאיים הקנריים.

באפריל 1563 הביא סוחר העבדים האנגלי ג'ון הוקינז 400 אפריקאים מסיירה לאון לפוארטו פלטה. הספרדים שילמו תמורתם בפנינים, עורות, סוכר ומעט זהב. עסקה זו הייתה תחילתה של המעורבות הבריטית בסחר העבדים הטרנס-אטלנטי, במהלכו נשבו ונמכרו לעבדות 20 מיליון איש.

במהלך המלחמה הבלתי רשמית בין ארצות הברית לצרפת ב-1800, כוחות ארצות הברית התקיפו ספינה צרפתית ואת מבצר פורטסלה דה סן פליפה. בין השנים 1822 ו-1844 העיר, כמו יתר המושבה הספרדית באזור, הייתה תחתן שלטון האיטי. עם עצמאות הרפובליקה הדומיניקנית ב-1844 העיר התחילה לשוב לגדולתה. זרם מהגרים אירופאים באותו זמן הותיר השפעה ייחודית מבחינה תרבותית וחברתית משאר הערים באי.

במהלך מלחמת השבת העצמאות של הרפובליקה הדומיניקנית מספרד ב-1863 העיר נהרסה לחלוטין. עבודות השיקום התחילו לאחר המלחמה ב-1865

כלכלה
-----

כלכלת העיר מסתמכת בעיקר על חקלאות ותיירות, והיא אחת התורמים העיקריים לכלכלת הרפובליקה הדומיניקנית. ענפים נוספים בכלכלה המקומית כוללים את נמל העיר, ייצור כלי שיט, דייג וטקסטיל.

### תיירות

העיר מפורסמת באתרי הנופש שבה, כמו פלאיה דורדה וקוסטה דורדה, הנמצאים מזרחית לה. מספר המיטות בבתי המלון בעיר מגיע ל-100,000. הרכבל היחיד בכל הים הקריבי נמצא בפוארטו פלטה, באמצעותו ניתן לטפס אל מרומי ההר פיקו איסבל דה טורס המתנשא לגובה 793 מטרים. על פסגת ההר מצויים גן בוטני ורפליקה של פסל ישו הגואל מריו דה ז'ניירו. ביצורי פורטלסה סן פליפה, המצודה מן המאה ה-16 ששימשה בית כלא בתקופת הדיקטטורה של רפאל טרוחיו, משקיפים על נמלה של העיר. אחת האטרקציות המפורסמות של פוארטו פלטה הוא מוזיאון הענבר.

חינוך
-----

בעיר פועלות מספר אוניברסיטאות, בהן האוניברסיטה הקתולית האפיפיורית מדרה אי מאסטרה ואוניברסיטת אורגניססיון אי מטודו.

תחבורה
------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
את העיר משרת נמל התעופה הבינלאומי גרגוריו לופרון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פוארטו פלטה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פוארטו פלטה
* פוארטו פלאטה באתר הרפובליקה הדומיניקנית
* מוזיאון הענבר בפוארטו פלטה באתר הרפובליקה הדומיניקנית
* פוארטו פלטה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007552518105171
* GND: 4242992-4
* LCCN: n79121359
* NARA: 10037399
* VIAF: 143004791
* WorldCat: lccn-n79121359

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בעיר בריו נגרו, ארגנטינה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו ויידמה (פירושונים).

**ויידמה** (בספרדית: **Viedma**) היא עיר הבירה של פרובינציית ריו נגרו בארגנטינה. העיר ממוקמת על גדות נהר ריו נגרו, במרחק של כ-30 ק"מ מהאוקיינוס האטלנטי, וכ-960 ק"מ מהבירה בואנוס איירס. בעיר מתגוררים 47,246 תושבים (לפי מפקד בשנת 2001).

היסטוריה
--------

ביחד עם העיר קרמן דה פטגונס, זו ההתיישבות העתיקה ביותר בפטגוניה, והיא נוסדה על ידי פרנסיסקו דה ויידמה אי נרבאס תחת השם נואסטרה סניורה דל קרמן (מילולית: גבירתנו של קרמן) על נהר ריו נגרו ב-22 באפריל 1779. במקור שתי הערים היו אחת, ונקראו יחדיו קרמן דה פטגונס. תחילה נבנה מבצר בצידו הדרומי של נהר (בוויידמה של ימינו), אך הוא נהרס תוך מספר שנים. לאחר מכן נבנה מבצר חדש בצדו הצפוני של הנהר (בקרמן דה פטגונס של ימינו), אשר החזיק מעמד זמן רב בהרבה והוא עדיין עומד כיום. העיירה גדלה, ולבסוף אנשים החלו לחזור ולהתיישב בצדו הדרומי של נהר. בשלב מסוים העיר החליטה להתפצל כשנהר ריו נגרו מהווה את הגבול ביניהן.

עם כיבוש המדבר, העיר הפכה לבירת פטגוניה הארגנטינאית כולה, ומאוחר יותר, כשחולקה פטגוניה לטריטוריות קטנות יותר, הפכה לבירת טריטוריית ריו נגרו. מושלה הראשונה של ריו נגרו שינה את שם העיר לוויידמה ב-1879. במהלך שיטפון ב-1900, הועברה הבירה באופן זמני לעיר צ'ואלה צ'ואל, אך חזרה במהירות לוויידמה.

לאחר שטריטוריית ריו נגרו הפכה לפרובינציה ב-1955, ויידמה נותרה הבירה.

ב-1987, במהלך תקופת נשיאותו של ראול אלפונסין, הוצגה הצעה בפני הקונגרס הלאומי הארגנטינאי להעביר את הבירה מבואנוס איירס לוויידמה. ההצעה עברה בבית הנבחרים, אך מתן התקציב נחסם בסנאט.

כלכלה
-----

הענפים העיקריים בכלכלה האזורית הם בקר, כמו גם מעט חקלאות ובעיקר גידול בצל, תירס ואלפלפה.

תחבורה
------

נמל התעופה גוברנדור קסטז'ו נמצא במרחק של כ-7 ק"מ מהעיר ומשרת אותה. בנמל עוברים מדי שנה 30,000 נוסעים.

העיר מקושרת בקו רכבת לעיר בארילוצ'ה.

חינוך
-----

בוויידמה נמצאת האוניברסיטה הלאומית של ריו נגרו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ויידמה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ויידמה
* ויידמה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007562871505171
* GND: 5251403-1
* LCCN: n89631457
* MusicBrainz: 2f7ca7d7-0c6a-4b7e-9f9e-8c3ba8867984
* VIAF: 147873661
* WorldCat: lccn-n89631457

 |
**פשאסניש** (בפולנית: **Przasnysz**; ביידיש: **פרושניץ**) היא עיר מחוז קטנה בפרובינציית מזוביה שבפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

תולדות היישוב
-------------

פשאסניש נזכרת לראשונה בשנת 1416, ובשנת 1427 הוענקו לה זכויות עיר והיתרים לקיים בה שווקים וירידים. מיקומה של העיר על דרך מסחר בין ורשה ודנציג, ובסמוך לגבול פרוסיה, תרמה לפיתוחה הכלכלי.

באמצע המאה ה-17 נפגעה העיר קשות כתוצאה מקרבות הפולנים והשוודים. בחלוקת פולין השנייה, בשנת 1793, נכללה העיר בתחום פרוסיה, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית. בשנת 1867 הפכה העיר לעיר מחוז, ובשנים שלאחר מכן הוקמו בה מפעלי תעשייה שונים.

יהודי פשאסניש
-------------

בית הקברות היהודי בפשאסניש.
יהודים ישבו בעיר מהמאה ה-16, אך בהמשך אותה מאה גורשו ממנה. היישוב היהודי בעיר חודש בראשית המאה ה-18, ועד סוף אותה מאה היו יהודי העיר כפופים לקהילת צ'חאנוב הסמוכה. בין השנים 1822 ו-1862 הוטלו מגבלות מגורים על יהודי העיר, והם רוכזו ברובע אחד. במהלך המחצית השנייה של המאה ה-19 נפוצה בעיר החסידות, ולקראת סוף המאה ה-19 הוקמה בעיר התארגנות ציונית ראשונה.

בתחילת המאה ה-20 נמנו בעיר 3,554 יהודים, שהיוו רוב בקרב תושביה. במהלך הכיבוש הרוסי של העיר בתחילת מלחמת העולם הראשונה, גירשו אלו את כל יהודיה ליישובי הסביבה. עם כיבוש העיר בידי הגרמנים, שבו אליה חלק קטן מיהודיה. בין מלחמות העולם נמנו בעיר 2,158 יהודים, למעלה משליש מתושביה. בסיוע הג'וינט השתקמה במעט הקהילה בעיר, ובשנים אלה התקיימה בה פעילות של המפלגות הציוניות, של הבונד ושל אגודת ישראל. במהלך שנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיר מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות כלפיהם מצד שכניהם הפולנים.

### בשואה

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלטו מהעיר רוב יהודיה, בעיקר למקוב מזובייצקי ולוורשה. כאשר נכנסו הגרמנים לעיר, ריכזו אלו את מעט היהודים שנותרו בה בכנסייה המקומית, שם הוחזקו במשך הלילה שכובים על הרצפה, בפיסוק רגליים וידיים. למחרת בבוקר, הועמסו היהודים על משאיות, ונלקחו לפרוסיה המזרחית, שם הוצגו בפני האוכלוסייה המקומית. כעבור כמה ימים הותר ליהודי העיר לשוב לפשאסניש, ואלו מצאו כי בתיהם נתפסו בידי שכניהם הפולנים, או נבזזו על ידם.

ב-29 בספטמבר 1939, במהלך חג הסוכות, ריכזו הגרמנים את יהודי העיר מחדש בכיכר המרכזית בה, וגירשו אותם במשאיות לעבר הגבול הסובייטי, משם התפזרו אלו בערי הסביבה. כ-40 משפחות יהודיות ששבו לפשאסניש נצטוו לענוד בה טלאי צהוב, ובתחילת שנת 1940 גורשו למקוב מזובייצקי, שם חלקו את גורל יתר יהודי המקום.

בכפר ליד העיר יודוויגה שפט פעלה להצלת יהודי ועל כך קיבלה הכרה כחסיד אומות העולם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פשאסניש** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פשאסניש (בפולנית)
* ספר יזכור לקהילת פרושניץ, בספריית העיר ניו יורק
* פשאסניש באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* "פשאסניש", באתר השטעטל הווירטואלי
* "פשאסניש", באתר JewishGen (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007540331805171
* GND: 4339396-2
* LCCN: nr94019519
* VIAF: 156386535
* WorldCat: lccn-nr94019519

 |
**כתב אטב"ח**, הנקרא גם "**צופן אטב"ח**", הוא צופן החלפה המבוסס על הערך הגימטרי של כל אות. בצופן זה מוחלפות זו בזו האותיות שסכום הגימטריה שלהם שווה ל-10, ל-100 או ל-1000, כאשר לאותיות מנצפ"ך ניתן ערך בפני עצמן (ך - 500, ם - 600, ן - 700, ף - 800, ץ - 900). באופן זה אל"ף שערכה הגימטרי הוא 1 מוחלפת באות טי"ת שערכה הגימטרי 9, יו"ד מוחלפת באות צד"י, קו"ף מוחלפת באות צד"י סופית וכן הלאה.

צופן זה נזכר בתלמוד, כשיטה מדרש ששימשה את רבי חייא. הצופן שימש גם בפרשנות המקרא, הן על דרך הפשט, כדי לבאר מילים יחידאיות, והן כבסיס לדרשות ורמזים.

מבנה הצופן
----------

### עשרות

בחלק זה מוחלפות ביניהן אותיות שסכום הגימטריה שלהן הוא עשר:

א-ט (1+9=10)

ב-ח (8+2=10)

ג-ז (3+7=10)

ד-ו (6+4=10)

### מאות

בחלק זה מוחלפות ביניהן אותיות שסכום הגימטריה שלהן הוא מאה:

י-צ (10+90=100)

כ-פ (20+80=100)

ל-ע (30+70=100)

מ-ס (60+40=100)

### אלפים

בחלק זה (לפי שיטת הערוך ושיטת רש"י המקובלת),[דרושה הבהרה] מוחלפות ביניהן האותיות שסכום הגימטריה שלהן הוא אלף, לפי השיטה הגימטרית הנותנת ערך מספרי נפרד לאותיות הסופיות. לפי שיטה זו הערך הגימטרי של האותיות הסופיות ממשיך את הרצף הגימטרי של האותיות – לאחר ת' ששווה 400, ך' שווה 500, ם=600, ן=700, ף=800, ץ=900. בהתאם לכך, שיטת רש"י (המקובלת) והערוך:

ק-ץ (100+900=1000)

ר-ף (200+800=1000)

ש-ן (300+700=1000)

ת-ם (400+600=1000)

בניגוד לכך, לדעת המהרש"ל בהבנת שיטת רש"י, אין לאותיות הסופיות מעמד מיוחד, ומוחלפות ביניהן האותיות שסכום הגימטריה שלהן הוא 500:

ק-ת (100+400=500)

ר-ש (200+300=500)

### אותיות בודדות

האותיות הנ"ך (ולשיטת המהרש"ל ברש"י, רק האותיות ה"נ) הן אותיות ללא זוג, כיוון שאין אף אות אחרת המשלימה את הגימטריה שלהן לעשר או למאה. לכן, האותיות הללו מתחלפות ביניהן.

קישורים חיצוניים
----------------

* המרה לצופן אטב"ח
* הערך אטב"ח, באתר ויקישיבה

הערות שולים
-----------

1. ↑  תלמוד בבלי, מסכת סוכה, דף נ"ב, עמוד ב'.
2. ↑  למשל רד"ק על ספר יחזקאל, פרק מ"ז, פסוק י"ג, ומצודת ציון על ספר יחזקאל, פרק כ"א, פסוק כ'.
3. ↑  רש"י, מסכת סוכה, דף נ"ב, עמוד ב', ד"ה באטב"ח.
**דוביינקה** (בפולנית: **Dubienka**; באוקראינית: **Дубенка**) הוא כפר במחוז חלם שבפרובינציית לובלין בפולין, כ-31 ק"מ מזרחית לחלם, על נהר הבוג המערבי שמתפקד גם כגבול עם אוקראינה. עד השואה התקיימה בכפר קהילה יהודית גדולה.

תולדות היישוב
-------------

הכפר נזכר לראשונה במאה ה-15, ובשנת 1588 הוענקו לו זכויות עיר בידי המלך זיגמונט השלישי ואזה, אשר ניטלו ממנו בהמשך.

באמצע המאה ה-16 נהרס היישוב כתוצאה מפלישת האימפריה השוודית, אך במאה ה-18 חזר להתפתח. בשנת 1792 נערך בסמוך ליישוב קרב בין צבאות רוסיה ופולין.

כיום דוביינקה היא מרכז גמינה שמרכזת 22 כפרים בסביבה לרבות סטרושלה.

יהודי דוביינקה
--------------

יהודים התיישבו בדוביינקה מסוף המאה ה-16, והשתלבו בתעשיית המסחר המקומית על נהר בוג. בסוף המאה ה-18 ישב בכפר הרב אורי שרגא פייבל, תלמידו של החוזה מלובלין.

במחצית השנייה של המאה ה-19 הקימו יהודים בכפר טחנות מונעות בקיטור. במהלך מלחמת העולם הראשונה נפגעו תושבי הכפר מהקרבות שהתנהלו בסביבתו, ורבים מיהודי המקום עזבו אותו.

בין מלחמות העולם התקיימה בכפר פעילות ציונית, לצד אורח חיים דתי ומסורתי. בשנים אלה נמנו בכפר 2,160 יהודים, רוב תושביו.

### בשואה

עם כיבוש הכפר בידי הגרמנים, החלו אלו לבצע ביהודיו מעשי ביזה והתעללות, תוך גזיזת זקנים ופיאות. עד מהרה הוקם בכפר יודנרט, אשר נצטווה לספק לגרמנים כוח אדם לעבודות כפייה, ולמסור לגרמנים דברי ערך.

בדצמבר 1939 צוו כל יהודי הכפר להתרכז בכיכר השוק, ושם נערכה בהם סלקציה. את הצעירים והבריאים הריצו הגרמנים להרוביישוב, תוך רצח יהודים בדרך, ושם נכלאו עם מאות מיהודי המקום בגדרות תיל. בהמשך הוצעדו אלו בצעדת מוות לעבר גבול השטח הסובייטי, תוך רצח כמחציתם בדרך, ואילוץ היתר לחצות בשחייה את נהר בוג, בו רבים טבעו.

בתחילת 1940 הובאו לדוביינקה פליטים יהודים מווייליצ'קה, ויהודי המקום הועסקו בעבודות כפייה, בין היתר בביאלא פודולסק. בד בבד, צוו יהודי המקום לענוד על זרועם סרט עם מגן דוד, בית הכנסת ובית המדרש המקומיים נהרסו, וספרי התורה שבהם הועלו באש. בהמשך, שולחו מאות יהודים מהכפר לעבודות כפייה במחנה בלז'ץ.

בסוף 1941 הובאו לעיירה עוד קרוב ל-1,000 פליטים יהודים, רובם ממיילץ, ובמאי 1942 הגיע מספר היהודים בדוביינקה ל-2,907.

ב-2 ביוני 1942 גירשו אנשי ס"ס ואנשי המשטרה הפולנית את יהודי הכפר, והובילו אותם להרוביישוב. שם הועלו על קרונות משא, והועברו למחנה ההשמדה סוביבור. רבים מהנמלטים ליערות הוסגרו לגרמנים בידי איכרים פולנים. כ-200 יהודים בעלי מקצוע שהושארו בכפר מתו ברובם מרעב, ובאוקטובר 1942 נרצחו 54 היהודים האחרונים בכפר בבית העלמין היהודי בו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דוביינקה** בוויקישיתוף
* 
* דוביינקה באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* "דוביינקה", באתר השטעטל הווירטואלי
* "דוביינקה", באתר JewishGen (באנגלית)
* מרטין דין (אנ'), דוביינקה, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק A, עמ' 630–632), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4358869-4

 |