**עזרא רוטמן** (1979-1908) היה אדריכל ומהנדס ישראלי, שהיה אחד מהאדרכילים המכוננים של העיר חדרה, בה תכנן מאות מבנים, שחלקם משומשים עד היום ומוגדרים כבניינים לשימור.

קורות חיים
----------

רוטמן נולד בחדרה להלנה וחיים רוטמן, שהיה ממייסדי העיר חדרה, כאשר משפחתו הייתה מהראשונות שהתגוררו מחוץ לחאן. רוטמן למד בקבוצת התלמידים הראשונה של בית הספר העממי "אחד העם" בחדרה, ובגיל 8 עבר עם אחיו לירושלים להמשך לימודיו בבית ספר בעיר. בכיתה ח', מצא את עצמו רוטמן התלמיד היחיד בכיתתו, כאשר שני חבריו לכיתה לא עברו את הבחינה ונשארו כיתה. על כן, החליט עזרא להירשם לגימנסיה "הרצליה" בתל אביב, שם סיים את לימודיו בהצטיינות בשנת 1925. באותה שנה, נסע רוטמן ללמוד הנדסה בעיר טורינו באיטליה, שכן באוניברסיטה העברית שנחנכה באותה שנה פעלו פקולטות למדעי רוח בלבד. באותה תקופה התפרנס רוטמן ממתן שיעורים פרטיים בעברית ליהודים עשירים מטורינו, בהם פגש את אשתו, הלנה יקיה. בשנת 1930 סיים רוטמן את הדוקטורט שלו, שעסק בגשרים וסכרים.

זמן קצר לאחר מכן התחתן רוטמן עם הלנה ועלה עמה לארץ ישראל למרות התנגדות משפחתה. בני הזוג בנו את ביתם לצד בית הוריהם. בחדרה, הקים רוטמן את משרד האדריכלות 'משרד טכני ד"ר אינג' עזרא רוטמן מהנדס ואדריכל', בו תכנן מאות בניינים בשלל שימושים, וכן שלל גשרים וכבישים. בין היתר, תכנן רוטמן את מבנה בית חולים חדרה, והשתתף בבניית בית הכנסת הגדול בחדרה ובתכנון שכונת ביל"ו. בנוסף תכנן רוטמן את בית קלז, בית הספר העממי ברחוב אחד העם, וכן מספר בתים פרטיים בסגנון הבינלאומי המוגדרים בניינים לשימור. כמו כן, תכנן רוטמן אנדרטה לאבשלום פיינברג בראשון לציון, וכן מבני ציבור בגבעת חיים ובפרדס חנה. היקף התכנון המשמעותי בו היה מעורב בחדרה הפך אותו לאחד האדרכילים הבולטים שהטביעו את חותמם בהתפתחות העיר.

בנוסף לפעילותו האדריכלית היה רוטמן פעיל פוליטי בעל השקפה רוויזיניסטית. בימי המנדט הבריטי הוא סייע לאצ"ל בהסתרת נשק בביתו. כמו כן השתתף רוטמן במועצה המקומית של חדרה, במסגרת התנועה הלאומית במועצה. לאחר קום המדינה היה רוטמן יושב ראש סניף תנועת החרות בחדרה. בשנות השישים הורשע רוטמן בהלבנת הון בהיקף 150 אלף לירות במסגרת פעילותו כמנהל חברת הקבלנות "פאר חדרה", ונקנס על כך ב-82.5 אלף לירות, כאשר החברה נקנסה ב 125 אלף. רוטמן הפסיק את פעילותו האדריכלית בשנת 1973. הותיר אחריו ארבעה ילדים, חיים, לאומי, בתיה ואהוד. הלנה רוטמן נפטרה בשנת 2011, בגיל 102.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על עזרא רוטמן בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  גלית חבוס, אסתר חבוס, בית מגורים - ד"ר עזרא והלנה רוטמן, ז'בוטינסקי 12 ,חדרה (עמ' 18), באתר נערך עבור הוועדה המקומית לתכנון ובניה חדרה, ‏17.10.2018
2. 1 2 3 4 5  ארכיון **עזרא רוטמן**, בספרייה הלאומית
3. ↑  גלית חבוס, אסתר חבוס, בית מגורים - ד"ר עזרא והלנה רוטמן, ז'בוטינסקי 12 ,חדרה (עמ' 17), באתר נערך עבור הוועדה המקומית לתכנון ובניה חדרה, ‏17.10.2018
4. ↑  עופר רגב, **רוטמן - אנשי שורשים : סיפורה של משפחת רוטמן בארץ-ישראל**, צור יגאל: פורת הוצאה לאור, עמ' 60
5. 1 2  עופר רגב, **רוטמן - אנשי שורשים : סיפורה של משפחת רוטמן בארץ-ישראל**, צור יגאל: פורת הוצאה לאור, עמ' 73
6. 1 2  עופר רגב, **רוטמן - אנשי שורשים : סיפורה של משפחת רוטמן בארץ-ישראל**, צור יגאל: פורת הוצאה לאור, עמ' 89
7. 1 2  תוכניות ושרטוטים - מבני ציבור, באתר ארכיון עזרא רוטמן, הספרייה הלאומית
8. ↑  שלט: חדרה - מסלול האקליפטוס - בית קלז, באתר streetsigns
9. ↑  חדרה. בית הספר העממי. תכנית בניין א'. בין הרחובות אחד העם ורחוב הרצל, באתר הארכיון הציוני
10. ↑  גלית חבוס, אסתר חבוס, בית מגורים - ד"ר עזרא והלנה רוטמן, ז'בוטינסקי 12 ,חדרה (עמ' 15), באתר נערך עבור הוועדה המקומית לתכנון ובניה חדרה, ‏17.10.2018
11. ↑  אנדרטה לאבשלום פיינברג איש ניל"י, באתר ראשון לציון אתם במרכז
12. ↑  עופר רגב, **רוטמן - אנשי שורשים : סיפורה של משפחת רוטמן בארץ-ישראל**, צור יגאל: פורת הוצאה לאור, עמ' 98-99
13. ↑  הגבה חריפה במועצת חדרה, הַבֹּקֶר, 16 בפברואר 1938  
תובעים התערבות המועצה לשחרור עצורי חדרה, המשקיף, 28 ביוני 1948
14. ↑  העם יקבע את גורל "חברת השולטים", חרות, 6 ביוני 1957
15. ↑  קנס 125 אלף ל"י הוטל על חברת פאר חדרה, הארץ, 14 בינואר 1963
16. ↑  עופר רגב, **רוטמן - אנשי שורשים : סיפורה של משפחת רוטמן בארץ-ישראל**, צור יגאל: פורת הוצאה לאור, עמ' 1

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987009348968705171
* VIAF: 6161149680434941110
* WorldCat (עם VIAF): 6161149680434941110

 |