recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
טטרה הידרו פוראן (Tetrahydrofuran או THF) הוא תרכובת שנוסחתה הכימית C4H8O. החומר הוא תרכובת הטרוציקלית (אתר טבעתי), נוזל שקוף דומה בריחו לאצטון מסיס במים בעל צמיגות נמוכה.

השימושים העיקריים בטטרה הידרו פוראן הם כחומר גלם לפולימרים וכממס פולרי.

ייצור
-----

מייצרים טטרה הידרו פוראן האמצעות דה-הידרציה של 1,4 בוטאן דיאול בקטליזה חומצית באופן דומה לזה שבו מפיקים דיאתיל אתר מאתנול. חברת דופונט פיתחה שיטה להפקת החומר בחמצון של בוטאן לאנהידריד של חומצה מאלית ( maleic anhydride) ואז הידרוגנציה של החומר לקבלת טטרה הידרו פוראן.

שימושים
-------

בנוכחות חומצה חזקה THF הופך לפולימר קווי הנקרא (poly(tetramethylene ether) glycol (PTMEG הידוע גם כ PTMO המשמש לייצור סיבים אלסטיים (Spandex) 

* פולי טטרה הידרו פוראן (PolyTHF)פולי טטרה הידרו פוראן (PolyTHF)

יישום חשוב נוסף של טטרה הידרו פוראן הוא כממס תעשייתי בייצור פוליוויניל כלוריד (PVC) וורנית (לכה), THF ממיס מגוון רחב של חומרים פולרים וא-פולרים.

בטיחות
------

רעילותו של החומר נמוכה - ערך LD50 דומה לזה של אצטון, בשל יכולות ההמסה הטובות שלו הוא עשוי לגרום יובש בעור, החומר ממיס לטקס ולכן עובדים איתו בכפפות ניטריל. טטרה הידרו פוראן דליק מאוד.

בעיה בטיחותית ב-THF היא יצירה של פראוקסיד נפיץ במגע עם אוויר, כדי למנוע סכנה זו מוסיפים חומר נוגד חמצון ונמנעים מייבוש באמצעות זיקוק בשל יצירת ריכוז גבוה של הפראוקסיד בשאריות. 

* יצירת פראוקסיד מטטרה הידרו פוראןיצירת פראוקסיד מטטרה הידרו פוראן

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טטרה הידרו פוראן** בוויקישיתוף
* גיליון בטיחות חומרים לטטרה הידרו פוראן

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007531882505171
* GND: 4184893-7
* LCCN: sh85134200

 |
"**Up!**" הוא שיר שהוקלט על ידי להקת הבנות הדרום-קוריאנית קפלר (אנ') מתוך המיני-אלבום השני שלה, *Doublast*. הוא יצא לאור בתור הסינגל המוביל מהמיני-אלבום על ידי וייק ואן אנטרטיינמנט ב-20 ביוני 2022.

רקע והוצאה לאור
---------------

ב-3 ביוני, וייק ואן אנטרטיינמנט הודיעה ש-Kep1er תוציא את המיני-אלבום השני שלהם בשם *Doublast* ב-20 ביוני. ב-10 ביוני יצא לאור רשימת הרצועות של *Doublast*, כאשר "Up!" הוכרז כסינגל המוביל. שלושה ימים לאחר מכן, יצא לאור הטיזר הראשון לקליפ. טיזר שני יצא לאור ב-16 וב-17 ביוני לפי אזורי זמן. נכון ל-14 באוגוסט 2023, הקליפ צבר כ-45 מיליון צפיות.

בסמוך לצאתו עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, שם הצליח לצבור למעלה מ-46 מיליון השמעות.

הצלחה מסחרית
------------

"Up!" הופיע לראשונה במקום ה-14 במצעד ההורדות של גאון של קוריאה הדרומית בגיליון המצעד מ-19-25 ביוני 2022. ביפן, השיר הופיע לראשונה במקום ה-27 בבילבורד יפן הוט 100 בגיליון המצעד מ-29 ביוני 2022; במצעד הנספחים שלו, הוא הופיע לראשונה במקום ה-34 בשירי ההורדות המובילים, ובמקום 46 בשירי הסטרימינג המובילים. בשבוע שלאחר מכן, השיר עלה למקום 37 במצעד שירי הסטרימינג המובילים. במצעד הסינגלים המשולב של אוריקון, השיר הופיע לראשונה במקום ה-37 בגיליון המצעד מ-4 ביולי 2022, ועלה למקום ה-36 בשבוע הבא. בסינגפור, השיר הופיע לראשונה במקום ה-29 במצעד הסטרימינג המוביל של RIAS בגיליון המצעד מ-24–30 ביוני 2022. השיר גם הופיע לראשונה במקום ה-28 במצעד האזורי של RIAS בגיליון המצעד מ-17–23 ביוני 2022, ועלה למקום התשיעי בשבוע הבא. בעולם, השיר הגיע לראשונה למקום ה-167 בבילבורד גלובל ללא ארצות הברית. ארצות הברית בגיליון המצעד מיום 9 ביולי 2022.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  עולמי | בילבורד גלובל 200 | - |
| בילבורד גלובל ללא ארצות הברית | 167 |
|  יפן | יפן הוט 100 | 27 |
| מצעד הסינגלים המשולב | 36 |
|  סינגפור | RIAS | 29 |
|  קוריאה הדרומית | סירקל צ'ארט | 14 |

היסטוריית הוצאות לאור
---------------------

היסטוריית הוצאות לאור עבור "Up!"| אזור | תאריך יציאה | פורמט | חברת תקליטים |
| --- | --- | --- | --- |
| כלל העולם | 20 ביוני 2022 | הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטלית | וייק ואן • סווינג |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "Up!" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  케플러, 20일 컴백 확정..여름 공약 미니 2집 'DOUBLAST' 발매(공식), entertain.naver.com (בקוריאנית)
2. ↑  선미경, 케플러, 'DOUBLAST' 트랙리스트 공개…타이틀 곡은 'Up!', entertain.naver.com (בקוריאנית)
3. ↑  ‘20일 컴백’ 케플러, 신보 하이라이트 메들리 영상 공개…음악적 성장, entertain.naver.com (בקוריאנית)
4. ↑  황미현 기자, 케플러, 신곡 MV 티저 공개…탄산음료 같은 청량 매력, entertain.naver.com (בקוריאנית)
5. ↑  케플러, 신곡 'Up!' 두 번째 MV 티저 공개..강력 중독성 예고, entertain.naver.com (בקוריאנית)
6. ↑  Kep1er, Spotify, ‏2023-09-23
פירוש נוסף ערך זה עוסק בממלכה בספרד של ימי הביניים. אם התכוונתם לפירוש אחר, ראו אראגון (פירושונים).

**ממלכת אָרָאגוֹן** (או בשלב מוקדם יותר **רוזנות אראגון**) (באראגונית ובספרדית: **Reino d'Aragón**, בקטלאנית: **Regne d'Aragó**, בלטינית: **Regnum Aragonum**) הייתה אחת הישויות הפוליטיות החשובות בספרד של ימי הביניים. מרוזנות פיאודלית קטנה במאה ה-9 לספירה הפכה אראגון לשליטה של חבל אראגון במאה ה-12, ומאוחר יותר, לאחר איחודה עם קטלוניה, למעצמה צבאית באגן הים התיכון. מתוך איחודה בסוף המאה ה-15 עם ממלכת קסטיליה נולדה ספרד של העת החדשה.

המקורות
-------

ראשיתה המדויקת של רוזנות אראגון לא ידועה לנו. על כל פנים, ידוע שבתחילת המאה ה-9 הייתה רוזנות אראגון, אוסף של שלושה עמקים קטנים בפירנאים, כפופה למלכים הפרנקים. עם הזמן נחלשה ההשפעה של הפרנקים, והרוזנות התקרבה לממלכה שהתהוותה באותה תקופה בנווארה. הקשר התמסד בנישואיהם של יורשת העצר של אראגון ומלך נווארה (או פמפלונה) גרסיה השני; בנם סנצ'ו השני הוכתר ב-970 למלך על נווארה ואראגון גם יחד. הממלכה נשארה מאוחדת עד מותו של סנצ'ו השלישי.

ממלכת אראגון
------------

כשמת סנצ'ו השלישי, מלך נווארה הוקמה ממלכת אראגון כישות עצמאית, בידי רמירו הראשון (1035–1063).

רמירו הראשון ויורשיו סנצ'ו רמירס (1063–1094) ופרו הראשון (1094–1104) כבשו בהדרגה שטחים מידי המוסלמים. בתקופתו של אלפונסו הראשון "הלוחם" (1104–1134) הורחבה הממלכה כמעט עד לגבולות הקהילה האוטונומית אראגון של ימינו. אחרי מותו המליכו אצילי הממלכה את אחיו, רמירו השני "הנזיר" (1134–1169). זה האחרון השיא את בתו לרמון ברנגר הרביעי, רוזן ברצלונה, ובכך למעשה אוחדו ממלכת אראגון ורוזנות ברצלונה לישות אחת. אלפונסו השני (1169–1196) היה המלך הראשון של אראגון שהיה בו בזמן גם רוזן ברצלונה. הוא כבש את הטאיפה ששלטה באזור טרואל ובכך השלים את הרקונקיסטה של אראגון; כן הוסיף לממלכתו את פרובאנס ורוסיון שבצרפת.

בתקופתו של חיימה הראשון "הכובש" (1213–1276) נוספו לממלכה האיים הבלאריים והטאיפות ששלטו באזור ולנסיה ומורסיה של היום. אזור מורסיה נמסר לקסטיליה, ובוולנסיה הוקמה ממלכת חסות שהייתה כפופה לכתר אראגון. במאות ה-13 וה-14 הממלכה הקטלנית-אראגונית המשיכה להתפשט באזור הים התיכון, הן מבחינת הסחר הימי והן מבחינה פוליטית: פרו השלישי "הגדול" (1276–1285) צירף לממלכה את סיציליה, חיימה השני (1291–1327) הוסיף את קורסיקה וסרדיניה, ובתקופתו של פדרו הרביעי "חובב הטקסים" (1336–1387) נוספו לתקופה גם הדוכסויות של אתונה ונאופטרייה ביוון, אך אלה האחרונות אבדו בזמן יורשו חואן הראשון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ממלכת אראגון** בוויקישיתוף
* ארגון (ממלכה), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007559530605171
* BNE: XX451043
* GND: 1086322584
* LCCN: n79034965
* VIAF: 134417237
* WorldCat (עם VIAF): 134417237

 |
**אֲרִינַחֲשָאִים** או (שם מדעי: *Raphidioptera*; אנגלית: Snakeflies) היא סדרה של חרקים המונה כ-210 מינים מוגדרים. בעבר מיני קבוצה זו נכללו בסדרת מרושתי-כנף (יחד עם סדרת כנפתנאים), אבל כיום אלו נחשבות סדרות נפרדות שנמצאות בקבוצת רקומי-כנף.
זבובי נחש הם חרקים טורפים גם כבוגרים וגם כזחלים. מין זה נפוץ מאוד באזורים בעלי אקלים חם בחצי הכדור הצפוני כגון באזורים החמים של אירופה ואסיה, במערב ארצות הברית ובמדבריות ערב.

אנטומיה ומחזור חיים
-------------------

זבובי נחש מתאפיינים בפרוטורקס מוארך אך אין שינוי של הרגליים הקדמיות. בעלי עיניים גדולות ומורכבות. למינים אחדים אף יש אוסלים. הנקבות בדרך כלל בעלות צינור הטלה ארוך, בו הן משתמשות על מנת להטיל את ביציהן בתוך סדקים או קליפות עץ רקוב. מבנה הכנפיים דומה למבנה כנפי הזבוב המצוי עם דפוס ורידים פרימיטיבי.

הזחלים
------

לזחלים ראש גדול עם לסתות חזקות. הראש והחלק הראשון (סגמנט) קשה ואילו שאר הגוף הוא רך ובשרני. יש להם שלושה זוגות של רגליים, אך עם זאת על מנת לנוע ולהתקדם על משטחים אנכיים קיים אזור דביק על בטנם, העוזר להצמד אל משטחים.

משפחות המצויות בישראל
---------------------

* Inocelliidae
* ארינחשיים Raphidiidae

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארינחשאים** בוויקישיתוף
* ארינחשאים, באתר ITIS (באנגלית)
* ארינחשאים, באתר NCBI (באנגלית)
* ארינחשאים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* ארינחשאים, באתר GBIF (באנגלית)
* ארינחשאים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007559009205171
* LNB: 000316662
* NKC: ph903865

 |
**עין מציון** הוא ארגון ישראלי-יהודי שמרכז מתנדבים מישראל ומהעולם כולו. הארגון קם במטרה לתת מענה רפואי וטיפול הולם, ללא כל תמורה, לאוכלוסיות חלשות, שנזקקות לעזרה ולטיפולים רפואיים, באמצעות שיגור של משלחות רפואיות של אנשי מקצוע מנוסים, ציוד מתקדם, רופאים מומחים, אחיות, חדרי ניתוח ומומחים למקצועות פרא-רפואיים. 

משלחות הרופאים והאחיות של "עין מציון", יחד עם צוותי רפואה מקומיים מבצעים ניתוחים וטיפולים, הן בבתי חולים מקומיים והן ביחידות טיפול ניידות, המסוגלות להגיע למקומות נידחים, מדריכים את צוותי הרפואה המקומיים בשיטות רפואה מודרניות, ומספקים כתרומה תרופות וציוד, שיאפשרו לצוותי הרפואה המקומיים המשך פעילות עצמאית. 

המשלחות הרפואיות של ארגון "עין מציון" נותנות סיוע רפואי ובמקביל מעבירות את הבשורה ההומניטרית של עזרה הדדית לכל אדם באשר הוא, ברוח הערכים של מדינת ישראל והמורשת היהודית. אנשי הארגון נכונים להגיע לכל מדינה, בה ישנו ציבור, שנזקק לטיפול רפואי ובלבד שיתקבלו בה כישראלים וכיהודים. 

בפעילות זו משמשות משלחות אלו ככלי הסברתי של מדינת ישראל כמדינה בעלת ערכים הומניטריים ותומכות במערכות ההסברה המקצועיות של משרד החוץ הישראלי. פעילות הארגון תורמת להעמקה ולשיפור היחסים הדיפלומטיים בין ישראל לבין מדינות ברחבי העולם .

לארגון מספר חידושים בתחום הציוד והן בתחום ההדרכה

חדר ניתוח עיניים- 
צוות ארגון עין מציון פיתח חדר ניתוחי עיניים נייד ייחודי המהווה מהפכה בתחום ניתוחי עיניים במדינות מתפתחות. חדר הניתוח הנייד מאפשר ביצוע ניתוחי עיניים משיבי ראיה לאוכלוסייה המרוחקת ממרכזים רפואיים ומהווה פתרון למחסור החמור בתשתיות הרפואיות .
מרכזי הדרכה- 
החל משנת 2013 הוקם מודל הדרכות לצוותי רפואה במדינות מתפתחות.
הפרויקט פועל במספר פורמטים: 

* רכזי הדרכה נודדים - שיגור משלחות רופאים בכירים לכנסי רופאים ארציים למתן הרצאות. במקביל לכנסים הרופאים מבצעים ניתוחים וטיפולים מודרכים.
* השתלמויות בישראל - הבאת רופאים ממדינות מתפתחות להשתלמויות והדרכות בבתי חולים בארץ.
* אינטרנט - הענקת ייעוץ והדרכות לרופאים ממדינות מתפתחות על גבי פלטפורמת אינטרנט .

קישורים חיצוניים
----------------

* מרב יודילוביץ', הישראלים שמחזירים לתושבי אזרבייג'ן את השמיעה, באתר ynet, 21 באוגוסט 2009
* נירית בורלא ונדב בלפר, יומן מצולם: רופאים מישראל הצילו עיניים במיאנמר, באתר ynet, 18 בדצמבר 2009
* 
* 
* 
*
בית הקברות הצבאי והאנדרטה האמריקניים בנורמנדי. כל החללים הקבורים בבית הקברות מוגדרים צבאית ככאלו ש"נהרגו בפעילות מבצעית".
**נהרג בפעילות מבצעית** הוא מונח המתאר אבדות בנפש הקשורות למילוי תפקיד בכוחות הביטחון.

ההגדרה כוללת לוחמים ותומכי לחימה שנהרגו בעת קרב או פעולה צבאית. לצד שמו של אדם שנהרג בפעולה במהלך מבצע מוסיפים סימן **†** (דקר) כדי לציין את מותו באותו אירוע או אירועים.

ההגדרה "נהרג בפעילות מבצעית" מציינת אדם שנהרג בפעולה בשדה הקרב ואילו "מת מפצעיו" מתייחסת למישהו שהספיק להגיע למתקן ולקבל טיפול רפואי אך מת.

הגדרה נוספת היא "לכאורה נהרג בפעילות מבצעית". מונח זה משמש לחייל שלא נמצא לאחר שוך הקרב, וסביר להניח שלא שרד. הגדרה זו אופיינית לקרבות ימיים או קרבות בסביבה עוינת אחרת שבה קשה להתחקות אחר גופות ולזהותן. הגדרה זו הייתה בשימוש נפוץ במלחמת העולם הראשונה, במהלכה נשלחו צבאות לשדות קרב מנותקים לוגיסטית.

בנאט"ו
------

בנאט"ו משמש המונח "**מת מפצעיו בפעילות מבצעית**" (**DWRIA**,‏ **D**ied of **W**ounds **R**eceived **i**n **A**ction) והגדרתו היא: לוחם שנהרג או מת עקב פציעותיו או סיבות אחרות לפני שהגיע למתקן טיפול רפואי או שקיבל עזרה מחיילים אחרים.

בארצות הברית
------------

בארצות הברית משמש המונח "**נהרג בפעילות מבצעית**" (באנגלית: **Killed in action**) כדי לתאר אבדות בנפש של לוחמים או כוח אדם שנגרמו על ידי כוחות אויב או בשוגג על ידי כוח עמית בעיצומו של קרב.

בישראל
------

 ערך מורחב – **חלל מערכות ישראל**  

בישראל, חיילים שנהרגו מידי האויב הם בין האבדות בנפש הנכללות במונח "חלל מערכות ישראל", שכולל כל מי שמת במהלך שירותו או כתוצאה משירותו, ללא תלות בנסיבות המוות. המונח "נפל בקרב" מציין את אלה שנהרגו בפעילות מבצעית.

בצרפת
-----

בצרפת משתמשים במונח: Tué à l'ennemi (בתרגום חופשי: "נהרג על ידי האויב"). חייל יוגדר כך אם גופתו פונתה וזוהתה, או אם שני עדים מהלחימה העידו שאכן נהרג. אחרת, חייל שלא שב מוכרז כנעדר.

ראו גם
------

* שבוי
* נפגע

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נהרג בפעילות מבצעית** בוויקישיתוף
* חנן גרינברג, צה"ל שוקל: הבחנה בין חללים, באתר ynet

הערות שוליים
------------

1. ↑  Cihan ir AK~iT, AAP-06, NATO Glossary of terms and definitions, **NATO Glossary of terms and definitions**, 3.3.12, עמ' 123
2. ↑  killed in action, U.S. Department of Defense Dictionary, ‏27.9.12 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4293571-4

 |
***Tate We Made It*** הוא אלבום האולפן החמישי של הראפר פלד. האלבום יצא לאור ב-27 בפברואר 2023, באמצעות Mobile1 Music. את האלבום הוציא פלד כשלוש שנים לאחר אלבום האולפן האחרון שלו, "חרבות בפיתה" (2020). בדומה לארבעת אלבומיו הקודמים, הוא הופק על ידי כהן ואורי שוחט. האלבום כולל הופעות אורח של עדן דרסו, לירון עמרם, מיכאל סוויסה, כהן, נסטיה רוד ורביד פלוטניק.

הוצאה וקידום
------------

פלד הכריז על צאתו של האלבום עם צאת הסינגל המוביל "פילה פי כפרה", ב-11 בינואר 2023, לצד מופע השקה בהאנגר 11 ב-23 במרץ, בו מתארחים משתתפי האלבום רביד פלוטניק, לירון עמרם, כהן, מיכאל סוויסה ועדן דרסו, ולצידם המוזיקאי שלומי אלון. ב-14 בפברואר, חשף פלד את שם האלבום ועטיפתו. הסינגל השני מתוך האלבום, "פלורנטין" בהשתתפות לירון עמרם, יצא לאור ב-19 בפברואר.

קבלה ביקורתית
-------------

דוד מאיר מועלם ממאקו העניק לאלבום ביקורת חיובית, בה שיבח את בחירת הופעות האורח של האלבום, וציין לחיוב בעיקר את השיר "עזבת ת'בית" והדגימה אותה הוא מכיל של השיר "תשובה לאהבה" של קרן לוי וזולה ממברס, באומרו: "פלד ביחד עם אורי שוחט וכהן (שהפיקו את כל האלבום) פיצחו בצורה מושלמת את טרנד הסמפולים שהגיע מהדריל הבריטי. גם האירוח של נסטיה רוד, אמנית לא מוכרת, מצליח לדבר באותה שפה של קרן לוי מהשיר המקורי".

הצלחה מסחרית
------------

האלבום נכנס למקום ה-18 במצעד האלבומים השבועי הישראלי של פלטפורמת ספוטיפיי, והיה לכניסה הגבוהה ביותר באותו השבוע.

רשימת רצועות
------------


| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | מגדלים (בהשתתפות עדן דרסו)  | 2:05 |
| 2. | פלורנטין (בהשתתפות לירון עמרם)  | 2:52 |
| 3. | פילה פי כפרה | 3:20 |
| 4. | Tate We Made It | 3:59 |
| 5. | אני זה אני (בהשתתפות מיכאל סוויסה וכהן)  | 2:36 |
| 6. | עזבת ת'בית (בהשתתפות נסטיה רוד)  | 3:48 |
| 7. | טוסט (בהשתתפות רביד פלוטניק)  | 2:43 |
| 8. | קבריולט | 3:11 |
| 9. | סתובבי איתי | 3:20 |
| 10. | נגמר | 3:10 |
| **משך כולל:** | **31:04** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  פלד, מופע השקה לאלבום החדש, באתר אינסטגרם, 9 בינואר 2023
2. ↑  פלד, TATE WE MADE IT 27/2/23, באתר אינסטגרם, 14 בפברואר 2023
3. ↑  דור מאיר מועלם, ‏הגיע הזמן שנדבר על הקריירה של בן אל תבורי, באתר ‏מאקו‏‏, ‏23 בפברואר 2023‏
4. ↑  דור מאיר מועלם, ‏במקום לעשות אצבע משולשת ולחגוג את ההצלחה, פלד העדיף להישען לאחור, באתר ‏מאקו‏‏, ‏6 במרץ 2023‏
5. ↑  Weekly Top Albums Israel, באתר Spotify Charts,‏ 2 במרץ 2023
**פריץ החתול** (אנגלית: **Fritz the Cat**) הוא סרט הנפשה אמריקני באורך מלא (79 דקות), בבימויו של ראלף באקשי, שיצא לאקרנים ב-12 באפריל 1972. היה זה סרט האנימציה הראשון בארצות הברית שסווג "למבוגרים בלבד" והפך מאז לסרט פולחן.

הסרט נכתב כסאטירה על דור הפרחים, יחסים בין-גזעיים, שמאל וימין בפוליטיקה. גיבורו הבדיוני הוא חתול מואנש בשם פריץ, חתול סטודנט שחי בשנות ה-60 בניו יורק על גבול החוק, תוך שהוא מובל על ידי יצריו המיניים והתמכרותו לסמים. פשיטת משטרה לאורגייה בה השתתף הפכה אותו לעבריין נמלט. במנוסתו מעלה פריץ באש את מעונות האוניברסיטה, גונב רכב, מעורר מהומות בהארלם, בורח לחוף המערבי בו הוא נתקל בכנופיה המונהגת על ידי ארנב.

עלילת הסרט מבוססת על ספר קומיקס של רוברט קראמב. המפיק היה סטיב קרנץ, המוזיקה של אד בוגס וריי שנקלין. תקציב הסרט היה 850,000 דולר אמריקאי. הסרט הכניס למעלה מ-100 מיליון דולר בהקרנותיו ברחבי תבל ובכך היה לסרט האנימציה בהפקה עצמאית המצליח בכל הזמנים.

הצלחת הסרט הובילה להפקת סרטי אנימציה רבים נוספים בעלי תכנים מיניים בוטים, אשר זכו לסיווג "למבוגרים בלבד", ושנתיים מאוחר יותר יצא סרט המשך בשם "9 הנשמות של פריץ החתול" אשר נעשה ללא מעורבותם של הבמאי וכותב הסרט המקורי.

קישורים חיצוניים
----------------

* "פריץ החתול", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "פריץ החתול", באתר AllMovie (באנגלית)
* "פריץ החתול", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "פריץ החתול", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* עידית פרנקל על הסרט
* כתבה בעכבר העיר כולל 10 דקות מהסרט
* וולט דיסני ממשיך להתהפך בקברו: יובל ל"פריץ החתול"

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: 503b257f-696b-351f-83b4-8ba46b685429
* MusicBrainz work: 6e8c668f-dcea-4e9c-adda-9a95fbca650b

 |
**לאמצ'ה גירמה** (באנגלית: **Lamecha Girma**; נולד ב-26 בנובמבר 2000) הוא אתלט אתיופי. סגן אלוף אולימפי (טוקיו 2020), פעמיים ברציפות סגן אלוף העולם (דוחה 2019 ויוג'ין 2022) ושיאן העולם בריצת 3000 מטר מכשולים, סגן אלוף עולם באולם (בלגרד 2022), שיאן העולם בריצת 3000 מטר מכשולים ושיאן העולם באולם בריצת 3000 מטר.

ביוגרפיה
--------

### 2019

#### סגן אלוף עולם

באליפות העולם שנערכה בדוחה, קטר באוקטובר 2019 הוא זכה במדליית כסף בריצת 3000 מטר מכשולים בשיא לאומי חדש של 8:01.36 דקות, מאית שנייה בלבד אחרי קונססלוס קיפרוטו מקניה (8:01.35 דקות) ולפני סופיאן אל-בקאלי ממרוקו (8:03.76 דקות).

### 2021

#### סגן אלוף אולימפי

באולימפיאדת טוקיו (2020) זכה במדליית כסף בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 8:10.38 דקות, אחרי סופיאן אל-בקאלי (8:08.90 דקות) ולפני בנג'מין קיגן מקניה (8:11.45 דקות). 

### 2022

#### סגן אלוף עולם באולם

באליפות העולם באולם שנערכה בבלגרד, סרביה במרץ 2022 הוא זכה במדליית כסף בריצת 3000 מטר בתוצאה של 7:41.63 דקות, אחרי בן ארצו סלמון ברגה (7:41.38 דקות) ולםני מארק סקוט מהממלכה המאוחדת (7:42.02 דקות).

באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית ביולי אותה שנה הוא זכה במדליית כסף בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 8:26.01 דקות, אחרי סופיאן אל-בקאלי (8:25.13 דקות) ולפני אלוף העולם היוצא קונססלוס קיפרוטו (8:27.92 דקות).

### 2023

#### שיאן עולם באולם

בתחרות שנערכה באולם בלייווה, צרפת ב-15 בפברואר 2023 קבע בריצת 3000 מטר שיא עולם חדש של 7:23.81 דקות, שיפור לשיא הוותיק בן 25 השנים של דניאל קומן מקניה (7:24.90 דקות). הוא ניצח את מוחמד כתיר מספרד שאף הוא שיפר את שיא העולם וקבע שיא אירופה חדש של 7:24.68 דקות.

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* ריצת 1500 מטר: 3:33.77 דקות (2020)
* ריצת 2000 מטר: 4:57.87 דקות (2020)
* ריצת 3000 מטר מכשולים: 7:52.11 דקות (2023), שיא עולם

### אולם

* ריצת 1500 מטר: 3:35.60 דקות (2021)
* ריצת 3000 מטר: 7:23.81 דקות (2023), **שיא עולם**

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לאמצ'ה גירמה** בוויקישיתוף

* לאמצ'ה גירמה, באתר olympedia.org
* לאמצ'ה גירמה, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
* לאמצ'ה גירמה, באתר ליגת היהלום

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 423358

 |
פוטרסין
קדוורין
ספרמידין
ספרמין
**פוליאמינים** הם מולקולות פחמניות קטנות בעלות מטען חיובי עם שייר של לפחות קבוצת אמין ראשוני אחת. ניתן למצוא אותן בכל סוגי היצורים החיים (למעט בשני מיני חיידקים[דרוש מקור]).

מולקולות הפוליאמינים נקשרות למולקולות DNA ,RNA, חלבונים וממברנות. בין היתר מסייעות מולקולות אלה בסינתזת חלבונים וחומצות גרעין, מעורבות ביצירת מבנה הכרומוזומים, ביטוי גנים ותרגום RNA. כמו כן, ידוע כי יש למולקולות אלו תפקיד גם בהעברת אותות לגדילה, חלוקה ומוות של תאים.

הפוליאמינים הנפוצים ביותר ידועים בשמות פיוטרסין (putrecine), ספרמידין (spermidine) וספרמין (Spermine). עקב חשיבותם הרבה לקיום תהליכי החיים בתא, ריכוזם מפוקח בקפידה על ידי סידרה של מערכות בקרה. מחקר שבחן השפעת נטילת תוסף עשיר בספרמידין על ציוני מבחני זיכרון של בני 60-90 שחשו ירידה קוגניטיבית, לא מצא השפעה כזו.

קיים ויכוח בקהילה המדעית, האם ניתן לסווג את הפוליאמינים כהורמונים צמחיים. ידוע כי עיכוב ביצירת פוליאמינים בתא הצמחי, עשוי לפגוע בגדילתו התקינה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פוליאמין** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Claudia Schwarz, Gloria S. Benson, Nora Horn et al. Effects of Spermidine Supplementation on Cognition and Biomarkers in Older Adults With Subjective Cognitive Decline | A Randomized Clinical Trial, **JAMA Network Open**

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007563150805171
* BnF: cb12258523s (data)
* LCCN: sh85104589
* NKC: ph323411

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק במושל איידהו ה-8. אם התכוונתם לדובר הבית הלבן, ראו ג'יימס בריידי.

**ג'יימס הנרי בריידי** (באנגלית: **James Henry Brady**;‏ ‏12 ביוני 1862 – 13 בינואר 1918) היה פוליטיקאי אמריקאי מאיידהו, איש המפלגה הרפובליקנית, שכיהן כמושל איידהו השמיני בשנים 1909–1911, וכסנאטור מטעמה מ-1913 ועד מותו.

ראשית חייו
----------

ג'יימס בריידי נולד במחוז אינדיאנה שבפנסילבניה. בגיל שלוש הוא עבר עם הוריו למחוז ג'ונסון שבקנזס. הוא התחנך בבתי ספר ציבוריים, וסיים את לימודיו בקולג' ליוונוורת' שבקנזס. הוא לימד בבית ספר, עבד בסוכנות לתיווך נדל"ן, והיה עורך עיתון. ב-1895, בגיל 33, הוא עבר לאיידהו, ועבד בתעשיות האנרגיה ההידרואלקטרית וההשקיה.

קריירה פוליטית
--------------

ב-1900 היה בריידי נציג לוועידה הארצית של המפלגה הרפובליקנית, וב-1904 ו-1908 הוא היה יושב ראש המפלגה הרפובליקנית באיידהו. ב-1908 וב-1916 הוא היה נציג בוועדה הרפובליקנית הלאומית.

ב-1908 נבחר בריידי כמושל איידהו השמיני. בבחירות לכהונה שנייה ב-1910 הוא נוצח ושב למגזר הפרטי. בינואר 1913 הוא נבחר על ידי בית המחוקקים של איידהו כסנאטור מטעמה במקומו של קירטלנד פרקי שמונה לאחר מותו של ולדון היברן באוקטובר 1912. ב-1914 היה בריידי לסנאטור הראשון מטעם איידהו שנבחר בבחירות כלליות, בהן הוא הביס את המושל לשעבר, הדמוקרט ג'יימס האולי ושורה של מועמדים מטעם מפלגות שוליות. הסנאטור הבכיר מטעם איידהו, ויליאם בורה, התמודד לראשונה בבחירות כלליות ארבע שנים לאחר מכן, ב-1918 ונבחר בקלות לתקופת כהונה שלישית.

ג'יימס בריידי נפטר בוושינגטון די. סי. ב-13 בינואר 1918, לאחר ששבועיים קודם לכן לקה בהתקף לב. גופתו נשרפה, ואפרו נטמן בבית הקברות מאונטיין ויו שבפוקטלו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'יימס בריידי** בוויקישיתוף
* גיימס בריידי באתר אגודת המושלים הלאומית (באנגלית)
* ג'יימס בריידי באתר The Political Graveyard (באנגלית)
* ג'יימס בריידי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* ג'יימס בריידי באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ג'יימס בריידי, באתר המדריך הביוגרפי של הקונגרס של ארצות הברית

| מושלי איידהו איידהואיידהו |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| ג'ורג' ליירד שופ • נורמן בושנל וילי • ויליאם מקונל • פרנק סטיוננברג • פרנק האנט • ג'ון מוריסון • פרנק גודינג • ג'יימס בריידי • ג'יימס האולי • ג'ון היינס • מוזס אלכסנדר • דייוויד ויליאם דייוויס • צ'ארלס מור • הנרי קלרנס בולדרידג' • צ'ארלס בנג'מין רוס • ברזילה קלארק • קלרנס אלפרד בוטולפסן • צ'ייס קלארק • קלרנס אלפרד בוטולפסן • צ'ארלס גוסט • ארנולד ויליאמס • צ'ארלס ארמינגטון רובינס • לאונרד ג'ורדן • רוברט סמיילי • דון סמואלסון • ססיל אנדרוס • ג'ון אוונס • ססיל אנדרוס • פיל באט • דירק קמפת'ורן • ג'ים ריש • בוץ' אוטר • בראד ליטל |  |

 |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1186299266
* LCCN: no2009014624
* SNAC: w68d2rqq
* US Congress: B000753
* VIAF: 78907393
* WorldCat: lccn-no2009014624

 |
**לב שבור** היא סדרת טלוויזיה תיעודית, המשודרת ב-HOT 8 החל מפברואר 2021.

רקע
---

את הסדרה מובילים יורם יובל, פרופסור, פסיכואנליטיקאי וחוקר מוח, והזמר והיוצר עברי לידר. יוצרי הסדרה מגדירים אותה כ"מסע מדעי-מוזיקלי". הסדרה עוסקת בנושאים הקשורים לאהבה נכזבת, תסמונת הלב השבור, יצירה בנושאי פרידות ועוד.

בסדרה מארחים יובל ולידר אמנים ישראלים, בין היתר: מארינה מקסימיליאן, עדן חסון, ארקדי דוכין, אברהם טל ועוד, בראיונות בנושאי ההיבטים הנפשיים והמדעיים של תופעת שברון הלב. האמנים מספרים את הסיפורים מאחורי להיטיהם שעוסקים באהבה נכזבת, מספרים על החוויות האישיות שלהם ותהליך היצירה מתוך שברון לב ומבצעים ביחד עם לידר גרסאות של השירים שכתבו בעקבות חוויית אבדן.

כמו כן מרואיינים ב"לב שבור" גם מומחי תוכן בנושאים שונים, בין היתר אנאבלה שקד, שאול לב-רן ועוד.

הסדרה מספרת את סיפורם של אמנים שמתארים את הכאב שחוו בעקבות פרידה, אהבה שלא התממשה ועוד.

את הסדרה יצרו מנכ"לית ערוץ הוט 8 רינת קליין וליאת המנחם. את הניהול מוזיקלי ביצע נועם פיינגולד.

### פרק 1

**מה זה "לב שבור"?**

הפרק הראשון עוסק בהיבטים הפסיכולוגיים הרגשיים והרפואיים של התופעה. אמנים אורחים: ארקדי דוכין ומרינה מקסימיליאן.

### פרק 2

**זה ממכר**

הפרק מסביר את הקשר שבין התמכרות ל"לב שבור" ויעסוק בהשפעה של הרשתות החברתיות על עוצמת הכאב. אמנים אורחים: אברהם טל ועדן חסון.

### פרק 3

**איך יוצאים מזה**

הפרק מוקדש להחלמה - איך מטפלים ב"לב שבור" ומה הכלים להחלמה ממנו. אמנים אורחים: דניאל סלומון ומיכה שטרית.

קישורים חיצוניים
----------------

* "לב שבור", באתר אידיבי
* הפרק הראשון בסדרה, יוטיוב
* קדימון הסדרה לב שבור, יוטיוב
* הסדרה לב שבור באתר האינטרנט של יורם יובל

הערות שוליים
------------

1. ↑  לב שבור (2021), באתר אידיבי
2. ↑  מעדן חסון עד עברי לידר: שברון הלב של הזמרים שהוליד להיטי ענק, באתר חדשות 13
3. ↑  "הלב השבור" של עברי לידר בטלוויזיה, באתר ynet, 8 באוקטובר 2020
4. ↑  HOT8 לב שבור - פרומו, באתר יוטיוב
משה פרסטר על רקע "העיר הגדולה" ב-2015
**עלילות משה בעיר הגדולה** היה שמו של מופע נונסנס שהעלו בשלהי שנות ה-80 ותחילת שנות ה-90 משה פרסטר וטל פרידמן. 

קו העלילה המרכזי של המופע סיפר על עלילותיו של משה, יליד נהריה, בעיר הגדולה, היא תל אביב. תמימותו לכאורה של משה ושפתו התנ"כית מהווים נקודת מוצא למפגשים עם דמויות שונות בגילומו של פרידמן. אחדות מדמויות אלו שימשו בסיס לדמויות עתידיות שזכו לפרסום רב, כגון "לובה" הקופאית בגילומו של פרידמן בתוכנית ארץ נהדרת.

פרידמן ופרסטר, אשר נפגשו בחוג לתיאטרון של אוניברסיטת תל אביב, החלו לערוך חזרות על המופע בלובי של מוזיאון תל אביב, בזמן בו פרידמן עבד כשומר במקום. בעת שהופיעו בפאבים, מועדונים וב"פוקוס" - מועדון אגודת הסטודנטים של אוניברסיטת תל אביב - נתגלו על ידי דודו וטמירה ירדני, והמופע הפך למופע בידור מקצועי. ביוזמתה של ירדני הופיע הצמד עם קטעים מההצגה ובליווי קהל אוהדים בתוכנית הבידור הלילה עם גבי גזית. הופעתם בתוכנית היוותה פריצת דרך למופע ולצמד.

המופע, שהיה אחד ממופעי הנונסנס הראשונים בישראל עת החלו בהצגתו בשנת 1988, זכה להצלחה רבה. הוא הוצג מעל 700 פעם, והיווה מקפצה לפרידמן ופרסטר אל זירת הבידור הישראלית. הצמד ביצע במקביל מופע בשם "משחק המטקות האחרון", שהועלה על במת צוותא 2, אך לא זכה לפופולריות רבה כמו "עלילות משה".

בשנת 2009 יצא המופע בלווית חומרים נוספים במארז DVD.

קישורים חיצוניים
----------------

* מירב קריסטל, "עלילות טל ומשה בערוץ 1", באתר ynet, 28 בדצמבר 2006 - מערכון ששודר בתוכנית "הלילה" בערוץ 1.

הערות שוליים
------------

1. ↑  כך, למשל, היוו הדמויות של אימו של משה וצפדינה מקור השראה לדמותה של לובה.
2. ↑  מרדכי חיימוביץ, צחוק בצד, באתר nrg‏, 9 בנובמבר 2005
3. ↑  נעמה סלומון, "שתי גדות לירדני", עיתון תל אביב, 15 באוקטובר 2004
**אנדרה קאבוש** (במקור **אדה** **כ"ץ**, בהונגרית: **Kabos Endre**; 5 בנובמבר 1906 – 4 בנובמבר 1944) היה סייף יהודי-הונגרי. אלוף אולימפי בעל 4 מדליות מהן 3 זהב משתי אולימפיאדות (לוס אנג'לס 1932 וברלין 1936) ואלוף עולם בעל 7 מדליות מהן 6 זהב.

קאבוש נלקח לשרות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי) בזמן השואה, ובהמשך חזר לבודפשט ופעל במחתרת האנטי-נאצית עד למותו ב-1944 בנסיבות שלא הובררו עד תום.

ביוגרפיה
--------

קאבוש החל את קריירת הסיוף כאשר קיבל מידיד ציוד לסיוף כמתנת יום הולדת. לאחר שקיבל את המתנה, הסתיר אותה בארונו, אך כאשר הידיד התגרה בו, נרשם למועדון סיוף, והפך לאחד הסייפים הטובים בעולם בזמנו.

ב-1928 זכה באליפות סלובקיה במדליית הזהב בסיוף בחרב. ב-1931 זכה במדליית הכסף באליפות העולם בסיף בתחרות החרב. ב-1933 וב-1934 זכה במדליות זהב אישיות באליפות העולם, וב-1931, 1933, 1934 ו-1935 זכה במדליות הזהב הקבוצתיות. בין חבריו לקבוצה היו היהודים אטילה פטשאואר ושנדור גומבוש.

### אלוף אולימפי

באולימפיאדת לוס אנג'לס (1932) זכה קאבוש במדליית זהב קבוצתית, ובמדליית ארד אישית בחרב. בתחרויות הקבוצתיות ניצחה קבוצתו את ארצות הברית (3-13), איטליה (2-9) ופולין (1-9) בגמר.

קאבוש לא היה משופע באמצעים כחבריו לקבוצה, שהיו לרוב ממשפחות עשירות. בעקבות ניצחונו באליפות אירופה ב-1934, פרש מהסיוף לזמן מה כדי לפתוח חנות מכולת. לאחר שמצא פטרון עשיר, שב לסייף, והוביל את הונגריה לניצחון נוסף באליפות אירופה ב-1935.

באולימפיאדת ברלין (1936) זכה קאבוש בשתי מדליות זהב. הוא הוביל את קבוצתו למדליית הזהב פעם נוספת, כשהיא בלתי מנוצחת, וזכה במדליית הזהב האישית בחרב עם 24 ניצחונות ב-25 קרבות.

עבודות כפייה ומוות
------------------

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, השתנה לרעה מצבם של יהודי הונגריה. קאבוש נלקח לשירות העבודה (עבודות כפייה לגברים יהודים עבור הצבא ההונגרי) ושהה שם במשך 5 חודשים. לאחר מכן שהה במחנות הצבא ההונגרי ולימד את הקצינים סיוף. בעזרת קצין צבא ידידותי נשלח ביוני 1944 לקרובי משפחה בבודפשט ושהה בביתם, תוך שהוא פעיל במסגרת המחתרת ההונגרית. בנובמבר 1944 נסע בעגלה עם סוסים על גשר מרגיט בבודפשט, כאשר תקלה טכנית הביאה לפיצוץ מתקן שהצמידו הגרמנים לגשר, בציפייה לבואו של הצבא האדום. קאבוש, ועמו רבים אחרים, טבעו בנהר הדנובה. ישנם דיווחים סותרים על מותו, אך כולם מציינים כי טבע בדנובה בראשית נובמבר 1944.

ב-1986 הונצח קאבוש ביד לאיש הספורט היהודי במכון וינגייט.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדרה קאבוש** בוויקישיתוף

* אנדרה קאבוש, באתר olympedia.org
* ביוגרפיה יד לאיש הספורט היהודי.
* הישגים אולימפיים
* ביוגרפיה באתר הספורט היהודי
* ביוגרפיה באתר היהודים בספורט
* ביוגרפיה באתר אגדות ספורט יהודיות
* תמונה במוזיאון השואה
* ביוגרפיה בהונגרית
* סער הס, ברלין 1936: היהודים באולימפיאדה הנאצית, באתר ynet, 1 במאי 2008
* דוד דודסון, על החרב: ענף הספורט שסטר בפרצופם של הנאצים, באתר nrg‏, 27 בינואר 2014
**דיוויזיית התחלופה הרביעית** (בגרמנית: **4. Ersatz-Division**) הייתה דיוויזיה של צבא הקיסרות הגרמנית, במלחמת העולם הראשונה.  הדיוויזיה הוקמה עם גיוס הצבא הגרמני באוגוסט 1914. הדיוויזיה פורקה ב-1919, במהלך פירוז הצבא הגרמני לאחר מלחמת העולם הראשונה.

היסטוריה
--------

דיוויזיית התחלופה ה-4 לחמה בתחילה בחזית המערבית במלחמת העולם הראשונה. היא נלחמה במערכה על הגבולות, לחמה בלורן ונגד קו ההגנה הצרפתי מננסי לאפינאל. בסוף ספטמבר 1914 הועברה הדיוויזיה מלורן לבלגיה, שם השתתפה במצור על אנטוורפן. לאחר נפילת אנטוורפן, כבשה הדיוויזיה את העיר והשתתפה בקרבות המשך בפלנדריה הבלגית. היא נלחמה בקרב על האיזר ולאחר מכן נכנסה לקו על האיזר עד נובמבר 1916. במהלך תקופה זו לחמה הדיוויזיה בקרב איפר השני באפריל/מאי 1915 ובקרב על הסום באוקטובר 1916. היא החזיקה בתעלות באזור הסום מדצמבר 1916 עד פברואר 1917. לאחר לחימה לפני קו זיגפריד הגרמני, הדיוויזיה השתתפה בקרב אראס. בסוף מאי 1917 הועברה הדיוויזיה לחזית המזרחית. ביולי היא התנגדה להתקפת קרנסקי הרוסית, ולאחר מכן השתתפה בלחימה בהמשך במזרח גליציה. בדצמבר 1917 חזרה הדיוויזיה לחזית המערבית. היא לחמה בתעלות בפלנדריה ובארטואה עד אפריל 1918, אז נלחמה בקרב ארמנטייר, חלק מקרב הליס, הידוע גם בתור מתקפת ליס הגרמנית או קרב איפר הרביעי. הדיוויזיה נלחמה מאוחר יותר בקרב השני על המארן. המודיעין של בעלות הברית ראה בדיוויזיה דיוויזיה טובה למדי ב-1917, אך דירג אותה בדרגה שלישית ב-1918, וציין כי היא לא הבליטה את עצמה בקרבות 1918.

מפקדים
------

* אלברט פון ורדר (2 באוגוסט 1914–22 בנובמבר 1917)
* לאו פון שטוקן (23 בנובמבר 1917–31 בינואר 1918)
* פרידריך ברונסארט פון שלנדורף (1 בפברואר 1918–27 בינואר 1919)

לקריאה נוספת
------------

* Ruhmeshalle unserer Alten Armee. Herausgegeben auf Grund amtlichen Materials des Reichsarchivs, Militär-Verlag, Berlin 1927, S. 66, 113–114.

הערות שוליים
------------

1. ↑  מסוף המאה ה-19, הצבא הפרוסי היה למעשה הצבא הגרמני, שכן בתקופת האיחוד הגרמני (1866–1871), מדינות הקיסרות הגרמנית התקשרו עם פרוסיה במוסכמות לגבי צבאותיהן. רק צבא בוואריה נותר אוטונומי לחלוטין ונכנס תחת שליטה פרוסיה רק בתקופת מלחמה.
2. 1 2  4. Ersatz-Division (Chronik 1914/1918)
3. ↑  *Histories of Two Hundred and Fifty-One Divisions of the German Army which Participated in the War (1914-1918), compiled from records of Intelligence section of the General Staff, American Expeditionary Forces, at General Headquarters, Chaumont, France 1919* (1920), pp. 96-98.
**פרנץ לאופולד זיגפריד מאובה** (בגרמנית: **Franz Leopold Siegfried Mauve**;‏ 11 בנובמבר 1864 – 12 בדצמבר 1931) היה ויצה-אדמירל גרמני במלחמת העולם הראשונה.

ביוגרפיה
--------

### קריירה מוקדמת

מאובה נולד ב-11 בנובמבר 1864 בקטוביץ. מספטמבר 1903 הוא היה קצין המטה הימי הראשון של הצי. מדצמבר 1905 עד אפריל 1908 הוא עבד באדמירליות.

הוא מונה למפקד סיירת ההדרכה המחודשת SMS ויקטוריה לואיז ב-4 באפריל 1908. ביולי 1908 החלה הפלגתו הראשונה לחו"ל. מכיוון שהספינה הייתה אמורה לקחת חלק בהפרחת סדרת בלונים בינלאומית, הייתה על סיפונה ועדה מדעית. דרך מדיירה וטנריף הגיעה השייטת לאזור התכנסות אינטרטרופי, שם נערכו הפרחות הבלונים ובלון של ויקטוריה לואיז הצליח לקבוע שיא גובה של 21,800 מ'. ב-5 באוגוסט ירדו המדענים מהספינה, שהמשיכה בדרכה לים התיכון. שם היא השתתפה יחד עם SMS הרתה בתחילת ינואר 1909 במבצע סיוע למסינה שנפגעה קשות ברעידת אדמה. המסע הראשון של הסיירת הסתיים ב-10 במרץ 1909 בקיל. עם כיתה חדשה של צוערי ים על הסיפון, ה-SMS ויקטוריה לואיז יצאה למסע אימונים בים הבלטי בקיץ 1909 ויצאה למסע שני לחו"ל באוגוסט. הספינה הגיעה לניופורט דרך האיים האזוריים, לשם הגיעו גם ה-SMS הרתה והסיירות הקלות SMS ברמן ו-SMS דרזדן בספטמבר. ארבע הספינות השתתפו מ-26 בספטמבר עד 9 באוקטובר 1909 חגיגות הדסון-פולטון בניו יורק, במהלכן הנציג הגרמני הרשמי, האדמירל הגדול הנס פון קסטר, היה על סיפון ה-SMS ויקטוריה לואיז. הסיבה לחגיגות אלו הייתה 300 שנה לניווט הראשון של ההדסון ותחילת השירותים המתוכננים בין ניו יורק לאלבני עם ספינת הקיטור קלרמונט שתוכננה על ידי רוברט פולטון בשנת 1807. בעקבות השהות בניו יורק, שייטה SMS ויקטוריה לואיז במימי הודו המערבית ובמרץ 1910 חזרה לקיל.

באפריל 1910 מונה מאובה לראש המחלקה באדמירליות. מאוקטובר 1911 עד ספטמבר 1913 פיקד על אוניית המערכה SMS פומרן. לאחר מכן הוא הפך לאדמירל השני בשייטת השנייה, צי הים הפתוח.

### מלחמת העולם הראשונה

באוגוסט 1915 הוא מונה למפקד שייטת זו. כמפקד הספינות הוותיקות יותר של המערך, הוא השתתף בקרב יוטלנד ב-31 במאי וב-1 ביוני 1916. השייטת האיטית שלו הפעילה את מפקד הצי ומפקד השייטת לשעבר, ויצה-אדמירל ריינהרד שר, שלא רצה להקריב את הספינות. הם בקושי יכלו להשתתף בקרב. בנסיגה הלילית, השייטת שלו הייתה יעד להתקפת טורפדו של משחתות בריטיות, שהטביעה את ה-SMS פומרן, שהייתה תחת פיקודו בעבר של מאובה, וטבעה עם כל הצוות, שמנה יותר מ-800 אנשי צוות. שיעור הנספים מהאונייה היה כמעט שליש מהנופלים בצד הגרמני.

ב-8 בנובמבר 1916 הוא מונה למפקד השייטת הרביעית החדשה שהוקמה לאחרונה, וב-23 בספטמבר 1917 הוא פרש מתפקידו.

פרנץ מאובה מת ב-12 בדצמבר 1931 בבית החולים מרטין לותר בברלין-שמרגנדורף ונקבר ב-Sudwestkirchhof Stahnsdorf ליד ברלין.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרנץ מאובה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 136666183
* ISNI: 0000 0000 5881 901X
* VIAF: 80972274
* WorldCat (עם VIAF): 80972274

 |
**כריסטיאנסהאון** (בדנית: **Christianshavn**, שמשמעותה "הנמל של קריסטיאן") היא שכונה בעיר קופנהגן שבדנמרק.

היסטוריה
--------

השכונה נוסדה במקור בתחילת המאה ה-17 על ידי המלך הדני כריסטיאן הרביעי כאי מלאכותי למטרות הגנה במתחם הביצורים החדשים של העיר. במקור נוצרה השכונה בהשראת ערי סוחר הולנדיות, ולכן היא מכונה גם "אמסטרדם הקטנה". במהלך שנות ה-70 של המאה ה-20 פיתחה השכונה מוניטין בוהמי, ובעקבות כך עם השנים היא הפכה לחלק האופנתי והתוסס של העיר. אנשי עסקים, סטודנטים, אמנים, היפים ומשפחות מסורתיות עם ילדים חיים באזור כריסטיאנסהאון, זה לצד זה.

בשנת 2006 חיו בסודמאלם 10,140 אלף תושבים. המחוז משתרע על פני 3.43 קמ"ר.

מבחינה מנהלית שכונת כריסטיאנסהאון היא חלק ממחוז אינדרה בי, למרות שעד 2006 הייתה מחוז אוטונומי.

הרובע מחובר למרכז קופנהגן באמצעות גשר קניפלסברו. באזור כריסטיאנסהאון ישנה תחנת מטרו אליה מגיעים שני הקווים של המטרו של קופנהגן.

אתרים בולטים
------------

* רובע כריסטיאניה
* מרכז הארכיטקטורה הדני
* המכון לאומנות עכשווית
* מוזיאון הצי המלכותי הדני
* מוזיאון הצופים
* האופרה המלכותית באי הולמן
* המרכז הדני לאדריכלות

גלריית תמונות
-------------

* ציור של כריסטיאנסהאון משנת 1776ציור של כריסטיאנסהאון משנת 1776
* סיור מודרך בסירה בכריסטיאנסהאוןסיור מודרך בסירה בכריסטיאנסהאון
* כריסטיאנסהאוןכריסטיאנסהאון
* כריסטיאנסהאוןכריסטיאנסהאון

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימסע מדריך למטייל בוויקימסע: **כריסטיאנסהאון** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **כריסטיאנסהאון** |

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007562075205171
* GND: 4110363-4
* LCCN: n80028051
* MusicBrainz: cb0a18d5-f28d-44d7-ac65-d627487e343f
* VIAF: 312796918
* WorldCat: lccn-n80028051

 |
|  |
| --- |
|  **הסכסוך הביזנטי-גאורגי** |
| **מקור הסכסוך** |
| **אישים**: דוד השלישי | גורגן | בגרט השלישי |
| **שטחים במחלוקת**: טאו | תאודוסיופוליס | פאסיאן | ימת ואן |
| **מלחמת גיאורגי בבסיליוס (1015–1022)** |
| **קרבות**: קרב שירימני | קרב סוונדכס |
| **שליטים**: גיאורגי הראשון | בסיליוס השני |
| **כללי**: המשמר הורנגי | התמה של איבריה |
| **מרידות ליפריט, דוכס קלדקארי** |
| **קרבות**: קרב סאסירתי |
| **מעורבים**: ליפריט הרביעי | בגרט הרביעי |
| רומנוס השלישי | קונסטנטינוס השמיני |
|  |
| **ראו גם: ממלכת גאורגיה והאימפריה הביזנטית** |

טאיק בתקופת ממיקוניאן
טאיק בשנים 962-1064
**טאיק** (בארמנית: **Տայք**, בגאורגית: **ტაო**) הוא מחוז היסטורי של ארמניה. המונח "טאיק" משמש לעיתים קרובות כמילה נרדפת לכלל האדמות הצפוניות ההיסטוריות של ארמניה, הממוקמות כיום בצפון-מזרח טורקיה. במובנו הצר מתייחס המונח רק לאחד המחוזות. בגאורגית נקרא המחוז בשם "טאו" ("ტაო") והאזור כולו: טאו-קלארג'תי. 

שטח המחוז ההיסטורי מקביל לשטחם של: מחוז יסופלי (Yusufeli) שבנפת ארטווין, מחוזות אוטלו (Oltu), אולור (Olur), טורטום (Tortum) וצ'מליקאיה (בארמנית: הונוט) בצפון מחוז איספיר (İspir) שבנפת ארזורום. בדרום-מערבה נתגלה המחוז העתיק ספר הארמני. במלחמת העולם הראשונה, נאבקו ארמניה וגאורגיה על האזור, במיוחד המאבק על אוטלו. כתוצאה מכל התבסס מחדש השלטון הטורקי.

הערות שוליים
------------

1. ↑  **ממיקוניאן** (Մամիկոնեան) הוא בית אצולה ארמני

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: ge1152642

 |
בתורת המשחקים, משחק רווח (Revenue game) הוא משחק שיתופי בו השחקנים יכולים להרוויח על ידי התאגדות לקבוצות. משחק זה ניתן לניתוח בתור משחק בצורה קואליציונית עם תשלומי צד. במשחק מסוג זה עולות שתי שאלות עיקריות: אילו קואליציות תיוצרנה, וכיצד תחלקנה הקואליציות שתיווצרנה את רווחיהן בין החברים בהן.

דוגמה
-----

נתבונן במשחק עם קבוצת השחקנים {A, B, C}. הרווח של שחקן A לבדו הוא 18, הרווח של שחקן B הוא 17 והרווח של שחקן C הוא 15. במידה ויתאגדו, הרווח המשותף של השחקנים A,B יהיה 38, הרווח המשותף של A,C יהיה 36 ואילו הרווח המשותף של B,C יהיה 35. במידה ויתאגדו שלושת השחקנים הרווח המשותף שלהם יהיה 56.

השחקנים מבינים כי כדאי להם לשתף פעולה אולם לא ברור כיצד עליהם לחלק את הרווחים המשותפים שכן תרומתו של כל שחקן שונה, והרווח של כל אחד מהם בנפרד שונה.

ניתן להציג את המשחק בתור משחק בצורה קואליציונית באופן הבא:

| **הקואליציה** | \emptyset  | {A} | {B} | {C} | {A,B} | {A,C} | {B,C} | {A,B,C} |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **התשלום** | 0 | 18 | 17 | 15 | 38 | 36 | 35 | 56 |

ראו גם
------

* משחק שיתופי

לקריאה נוספת
------------

* שמואל זמיר, מיכאל משלר, אילון סולן, **תורת המשחקים**, ירושלים: מאגנס, 2008, מסת"ב 9654932946
**וילהלם קמפאוזן** (גרמנית: **Wilhelm Camphausen**‏;  8 בפברואר 1818 – 18 ביוני 1885) היה צייר קרבות מבית הספר בדיסלדורף.

ביוגרפיה
--------

קמפאוזן, נולד ביום מות אביו וילהלם קמפאוזן. הוא השלים את הכשרתו לציור אצל אלפרד רתל ונכנס לאקדמיה של דיסלדורף בשנת 1834. שירותו הצבאי, אותו השלים עם ההוסרים, עיצב את חייו העתידיים - הוא נשאר קשור לציור צבאי כל חייו. לאחר שסיים את כיתת המאסטר של דיסלדורף אצל וילהלם פרידריך שדו בשנת 1850, הוא צייר לראשונה סצינות קרב היסטוריות, שבלטו בשל עיצוב הפרטים הריאליסטי שלהן. הוא זכה לתהילה רבה בעקבות דיוקנאות הרכיבה של הקייזר וילהלם פרידריך השני. בשנת 1859 מונה קמפאוזן לפרופסור באקדמיה לאמנות.

יחד עם גוסטב יאקוב קנטון, הנרי ריטר, רודולף יורדן, הנס גודה, רודולף פון נורמן ופרדריק ניקולאי ינסן, הקים קמפאוזן את הקבוצה הדמוקרטית והביקורתית מבחינה אקדמית בשנת 1844, ששמה מורכב מאותיותיהם הראשונות של החברים. קבוצה זו נחשבת כמבשרת אגודת האמנים מלקסטן, שנוסדה בשנת 1848, אליה השתייך. הוא לקח חלק פעיל, בהצגות התיאטרון ובפסטיבלים וכן בהפקת טיוטות לתלבושות וקישוטים. בשנת 1845 פרסמו קמפאוזן והנרי ריטר איורים של תשעה עשר ציירי דיסלדורף בסטודיו שלהם.

קמפאוזן השתתף כצייר צבאי במלחמת צרפת–פרוסיה בשנת 1870/71. אחד מתלמידיו היה צייר הקרב הרמן דה בו. תלמידה נוספת הייתה אימוג'ן רובינסון מורל.

משפחה
-----

הוריו של קמפאוזן היו וילהלם ( 1781- 1818) ואליז ( 1790- 1869) קמפאוזן.

וילהלם קמפהאוזן התחתן ב־1844 לאנטוניה גבריאלה שרלוט נימאייר (1824–1893), בתו של הרופא קרל אדוארד נימאייר (1792–1838), נכדתו של התאולוג והפוליטיקאי אוגוסט הרמן נימאייר. אחותה מריאן וילהלמין נימאייר-אימרמן-וולף (1819–1886) נישאה לסופר קרל לברכט אימרמן.

ב־14 במאי 1848 נולדה בתם אליז אנה, שלימים התחתנה עם הצייר פרדיננד הופה. גם בנה קורט הופה-קמפאוזן הפך לצייר. הבן פליקס קמפהאוזן (1854–1910) למד באקדמיה לאמנות בדיסלדורף בין השנים 1872–1873.

גלריה
-----

* קרב מוהאץ' 1697 קרב מוהאץ' 1697
* ביסמרק יוצא לעבר נפוליאון השלישי ביסמרק יוצא לעבר נפוליאון השלישי
* ביסמרק ונפוליאון השלישי ביסמרק ונפוליאון השלישי
* מריה תרזה סוקרת משמר אוסטרי מריה תרזה סוקרת משמר אוסטרי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וילהלם קמפאוזן** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Chisholm, Hugh, ed. (1911). "Camphausen, Wilhelm". *Encyclopædia Britannica*. **5** (11th ed.). Cambridge University Press. p. 135.
2. ↑  Claus Hermann de Boor (1848-1889), www.deboor.de
3. ↑  Stadt-, land- und weltbekannte Vorfahren der Marianne Immermann, geborene Niemeyer. ernstfherbst.de

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 1470399606785
* BnF: cb14971087v (data)
* GND: 116436689
* ISNI: 0000 0001 0880 3770
* KulturNav: 3bcc03e1-9c5f-4533-a389-758b4710fdd2
* LCCN: n2011005698
* NKC: jo2014813658
* RKD: 15025
* SNAC: w6h99wwd
* ULAN: 500013281
* VIAF: 24874114
* WorldCat: lccn-n2011005698

 |
**תוכנית חישה מרחוק ההודית** הינה תוכנית של הארגון ההודי לחקר החלל לשיגור לווייני חישה מרחוק. לתוכנית היו 3 מטרות - לבנות לוויינים שיפעלו במסלול מסונכרן-שמש, להקים תחנות קרקע לבקרת הלוויינים ועיבוד נתונים, לנצל את המידע המתקבל לצרכים אזרחיים שונים.

היסטוריה
--------

בשנים 1979 ו-1981 שוגרו לוויינים Bhaskara-1 ו-Bhaskara-2 שהוכיחו יכולת הודית לבנות לוויין בעל אמצעי צילום מתאימים לחישה מרחוק. הלוויין הראשון של התוכנית IRS-1A שוגר ב-1988 בקוסמודרום בייקונור. הוא היה בעל רגישות 36–72 מ'. הלוויין היה במשקל של כ-975 ק"ג ופעל כ-4 שנים. בשנת 1993 הלוויין השלישי של התוכנית שוגר ממרכז החלל סאטיש דאוון אך השיגור לא הצליח עקב תקלה במשגר מדגם PSLV. לוויין IRS-P2 שוגר בהצלחה בשנת 1994. החל משנת 1996 כל הלוויינים משוגרים ממרכז החלל סאטיש דאוון והם נבנים על ידי הארגון ההודי לחקר החלל.

לבקרה על הלוויינים ועיבוד נתונים נבנה מרכז בקרה בהיידראבאד. נתונים שמתקבלים מלווייני התוכנית פתוחים לציבור הרחב בעזרת מערכת "Bhuvan". 

ממשלת הודו מנצלת את הנתונים למגוון רחב של מטרות: תכנון עירוני, הכנת מפות, השגחה על מצב השלגים, בדיקת מצב היערות, חקר מצב האוקיינוסים, חקר סביבתי ועוד. 

הלוויינים מסדרה Cartosat שמיועדים לקבלת מידע בתחום הקרטוגרפיה, מהווים חלק של התוכנית.

רשימת לוויינים פעילים
---------------------

כל הלוויינים שוגרו ממרכז החלל סאטיש דאוון.
הרשימה כוללת לוויים פעילים נכון לאוגוסט 2023.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| תאריך שיגור | לוויין | משקל, ק"ג | הערות |
| 28 באפריל 2008 | Cartosat-2A  | 690 |
| 23 בספטמבר 2009 | OceanSat-2  | 970 | מיועד לחקר האוקיינוס |
| 12 ביולי 2010 | Cartosat-2B  | 694 |
| 20 באפריל 2011 | Resourcesat-2  | 1,206 |
| 25 בפברואר 2013 | SARAL  | 407 | חקר האוקיינוס ושינויים בגובה הקרקע |
| 22 ביוני 2016 | Cartosat-2C  | 728 | בעל רגישות 0.6 מ' |
| 22 ביוני 2016 | Resourcesat-2A  | 1,235 |  |
| 15 בפברואר 2017 | Cartosat-2D  | 714 |  |
| 23 ביוני 2017 | Cartosat-2E  | 712 |  |
| 22 במאי 2019 | RISAT-2B  | 615 | כולל מכ"ם מפתח סינתטי |
| 27 בנובמבר 2019 | Cartosat-3  | 1,625 | רגישות 0.25 מ' |
| 11 בדצמבר 2019 | RISAT-2BR1  | 628 | כולל מכ"ם מפתח סינתטי |
| 7 בנובמבר 2020 | RISAT-2BR2  | 615 | כולל מכ"ם מפתח סינתטי |
| 14 בפברואר 2022 | EOS-04  | 1,710 | כולל מכ"ם מפתח סינתטי |
| 26 בנובמבר 2022 | Oceansat-3  | 1,117 | חקר האוקיינוס |

קישורים חיצוניים
----------------

* ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תוכנית חישה מרחוק ההודית** בוויקישיתוף
* תיאור התוכנת
* תיאור לווייני Cartosat
* תיאור לווייני Oceansat
* תיאור לווייני Resourcesat
* תיאור לווייני RISAT
**יקיר ונה** (נולד ב-22 בינואר 1987) הוא זמר-יוצר, פזמונאי, במאי, מפיק מוזיקלי ישראלי ובעל חברת פרסום באינטרנט.

ביוגרפיה
--------

את דרכו המוזיקלית החל בשנת 1995 כאשר היה בן שמונה, כשהופיע ב"מקהלת פרחי פתח תקווה" של אבי ברק. בשנת 1997 החל להופיע עם "מקהלת פרחי ירושלים" של חנן אביטל, בשתי המקהלות שימש כסולן בהופעות בישראל ומחוצה לה.

בשנת 2006 התגייס למקהלת הרבנות הצבאית והופיע ברחבי הארץ והעולם בניצוחו של המוזיקאי משה מרדכי רוזנבלום, הופעה המזוהה עם המקהלה מתרחשת מדי שנה בחידון התנ"ך העולמי.

ב-2009 הוציא את שירו הראשון "נביט אל המרום", באותה שנה זכה בתואר "תגלית השנה של המגזר החרדי". בשנת 2011 היה השיר חלק מאלבום הבכורה "סוד החיים", כאשר את רוב שיריו כתב והלחין ונה. באלבום בלטו מספר שירים, בין היתר הדואט "ממעון שמיך" עם הזמר נתי לוי, והשיר "כולם ביחד", אשר נכתב בעקבות אסון הכרמל והוקדש לזכר הנספים.

בסוף שנת 2009 חודשו שלושה שירים מתוך אלבומו של ונה על ידי דוד לנד, זמר צרפתי שכתב לשירים טקסט בשפה הצרפתית ומכר כמיליון עותקים בחנויות התקליטים הצרפתיות מהקאבר לשירו "מלאך משמיים".

בשנת 2012 הקים את ההרכב הפארודי "יאמאן סטייל", אשר בשנת 2013 הוסב להרכב ווקאלי בו לקח חלק כמפיק מוזיקלי, זמר וצלם. ההרכב הוציא תשעה שירים, קאברים קלאסיים ברובם, בהם אירח זמרים ותיקים, כגון יואב יצחק, נתי לוי ואביחי מליחי, לצד חדשים, כגון ליבי פנקר, והביא לחשיפתו הראשונה של זוכה "בית ספר למוסיקה" עוזיה צדוק בקאבר לשיר "יא מאמא", שקיבל חשיפה נרחבת לאחר הזכייה בתוכנית בשנת 2015.

בשנת 2014 הוציא בעקבות מבצע צוק איתן את השיר "מלחמה ושלום".

ב-2015 הקים סטודיו ואולפן והחל לעסוק בשיווק אמנים לצד הפקות מוזיקליות, בימויי וצילומי קליפים. כמו כן, ביים וצילם בין היתר את הקליפ "מפי אל", שיתוף פעולה בין ציון גולן ומידד טסה.

ב-2019 החל לעבוד יחד עם נועה קירל במסגרת הקידום הדיגיטלי לשירה "Drum".
החל את דרכו כמנהלו האישי של זוכה "בית ספר למוסיקה", עוזיה צדוק, אותו גילה לראשונה בשנת 2013.

דיסקוגרפיה
----------

| סוד החיים |
| --- |
|  |
| 

|  |
| --- |
| **יצא לאור** |
| 2011 |

 |
| 

| שירים |
| --- |
| 1. כולם ביחד
2. סוד החיים
3. אשת חיל
4. הכל במתנה
5. ממעון שמיך מארח את נתי לוי
6. מחרוזת משיח
7. קרן אור
8. ארצי הנהדרת
9. מלאך משמיים
10. נביט אל המרום
11. אחותי כלה
12. אלוקה
 |

 |

| יקיר ונה והיאמאן סטייל מארחים |
| --- |
|  |
| 

|  |
| --- |
| **יצא לאור** |
| 2013 |

 |
| 

| שירים |
| --- |
| 1. ממעון שמיך - מארחים את יואב יצחק
2. יא מאמא - מארחים את עוזיה צדוק
3. הקסם השחור - מארחים את נתי לוי
4. פלא טבעי - מארחים את אביחי מליחי
5. תן עוד תקווה - מארחים את ליבי פנקר
6. בואי אלי - מארחים את במבוק
7. ילד - יקיר ונה והיאמאן סטייל
8. יש לך - יקיר ונה והיאמאן סטייל
9. מאמי - יקיר ונה והיאמאן סטייל
 |

 |

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של יקיר ונה
* יקיר ונה, ברשת החברתית פייסבוק

* יקיר ונה, סרטונים בערוץ היוטיוב

* יקיר ונה, באתר שירונט
* דורון גל, ‏הבן יקיר לי, באתר ‏מאקו‏‏, ‏6 בינואר 2009‏
* יצחק טסלר, הבן יקיר, באתר nrg‏, 22 בספטמבר 2009
* בשבע 437: הבן יקיר, באתר ערוץ 7, 31 במרץ 2011
* אסף נבו, ‏שהחיינו וקיימנו: יקיר ונה מוציא אלבום בכורה, באתר ‏מאקו‏‏, ‏15 בפברואר 2011‏
* אסף נבו, ‏"מלחמה ושלום": יקיר ונה מתגבר על טראומת הילדות, באתר ‏מאקו‏‏, ‏21 באוגוסט 2014‏
* יקיר ונה מחודש בצרפת, באתר שלאגר

הערות שוליים
------------

1. ↑  יוסי בן נחמה, איך אומרים יקיר ונה בצרפתית?. באתר שלאגר, 30 בנובמבר 2013
**גדעון לדיז'ינסקי** (נולד ב-1933) הוא פרופסור אמריטוס בפקולטה לחקלאות מזון וסביבה של האוניברסיטה העברית ברחובות, מגלה "אם החומוס".

ביוגרפיה
--------

גדעון לדיז'ינסקי נולד ברחובות לזאב ולרחל שעלו כתריסר שנים קודם לכן מאוקראינה. אחיו, עובד לדיז'ינסקי, הוא קצין צה"ל שעוטר פעמיים בעיטור העוז ושנהרג בקרב המיתלה במבצע קדש.
גדעון לדיז'ינסקי למד בבית הספר החקלאי כדורי ובצבא שירת בנח"ל בקיבוץ חמדיה. בעקבות מות אחיו נאלץ לדיז'ינסקי לעזוב את הקיבוץ ולחזור הביתה כדי לעזור באחזקת המשק המשפחתי בכפר ביל"ו. במקביל החל ללמוד באוניברסיטה העברית בפקולטה לחקלאות ברחובות וקיבל שם דוקטורט בשנת 1968. באמצע שנות ה-70 כיהן כראש החוג לגנטיקה בפקולטה לחקלאות. הוא קיבל שם דרגת פרופסור חבר ב-1980 ופרופסור מן המניין בשנת 1985.
תוך כדי הקריירה האקדמית, לא זנח לדיז'ינסקי את עבודתו במשק, שהיה תחילה משק חלב, בהמשך פרדסים ואחר כך מטעי אבוקדו, אפרסמונים וקרמבולות.
היה נשוי לצפרירה עד שנפטרה בשנת 2006, והוא אב לחמישה ילדים: ארבע בנות ובן.

מחקריו
------

תחומי המחקר של פרופ' לדיז'ינסקי הם גנטיקה והשבחה של צמחים. הוא חוקר את הקשר הגנטי שבין גידולי תרבות לקרובי הבר שלהם, במטרה לנצל את מיני הבר כספקי תכונות לזנים החקלאיים, שכן מיני הבר הם לרוב עמידים יותר.
בין השאר חקר את מיני קטניות הבר שמהן בויתו גידולי הקטניות במזרח הקרוב (חומוס, עדשים, אפונה, בקיה, פול, חילבה). לדיז'ינסקי חוקר גם את הבוטניקה והאבולוציה של מיני הבר, את מהלך הביות, והאבולוציה שלאחר הביות.
בשנת 1976 מצא לדיז'ינסקי את 'אם החִמצה', זן הבר שהוא המקור לחומוס (חִמצה תרבותית). זן זה, חִמצה מרושתת, התגלה בדרום טורקיה. פרופיל חלבוני הזרע של החִמצה המרושתת נמצא זהה לזה של החִמצה התרבותית, ולאחר שבהכלאה ביניהם התקבלו צאצאים פוריים, הסיק לדיז'ינסקי כי זהו אכן "אם החומוס".

ספריו
-----

* Plant Evolution under Domestication (Springer, 1998)
* Studies in Oat Evolution : A Man's Life with Avena (Springer, 2012)
* The Search for Wild Relatives of Cool Season Legumes (Gideon Ladizinsky and Shahal Abbo, Springer, 2015)

קישורים חיצוניים
----------------

* גדעון לדיז'ינסקי, באתר הפקולטה לחקלאות, האוניברסיטה העברית
* מכתביו של האח עובד לגדעון, באתר יזכור

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראשי מחלקות וחוגים בפקולטה לחקלאות, מעריב, 10 בפברואר 1975
2. ↑  עדי גרסיאל, כפר ביל"ו נגד חוות השקמים, באתר ערוץ 7, 9 במרץ 2005
3. ↑  על הסוג חמצה (חומוס) וחמצת יהודה בישראל, באתר כלנית
4. ↑  אהרן פריאל, מדענים ישראלים גילו בטורקיה הזן שממנו התפתח החומוס, מעריב, 29 באוגוסט 1976

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007300029605171
* ISNI: 0000 0004 0309 3521
* VIAF: 299113712
* WorldCat: viaf-299113712

 |