פירוש נוסף ערך זה עוסק בכומר וחוקר מקרא אמריקאי. אם התכוונתם לשחקן הקולנוע, ראו אדוארד ג'י רובינסון.

קשת רובינסון
**א** מהחשובים בחוקרי ארץ ישראל במאה ה-19. 

**דוארד רובינסון** (באנגלית: **Edward Robinson**;‏ 1794–1863) היה כומר וחוקר מקרא אמריקאי, נחשב לאחד מחלוצי חקר ארץ ישראל במאה ה-19. רובינסון זכור בעיקר בזכות ספרו חקר המקרא בפלסטין, שהניח את היסודות לגיאוגרפיה מקראית וארכיאולוגיה תנ"כית, ובעקבותיה ניתן לו הכינוי "אבי הגיאוגרפיה המקראית" וכן נחשב למייסד הפלסטינולוגיה המודרנית. רובינסון רכש את השכלתו בארצות הברית ובגרמניה, שהייתה אז מרכז עולמי לחקר המקרא ולהבנת ההיסטוריות של התנ"ך. הוא עסק גם בתרגום כתבים קדושים משפות קלאסיות ולגרמנית. הלקסיקון שלו לברית החדשה, בשפות יוונית ואנגלית (1836, עם עדכון אחרון ב-1850), הפך לסטנדרט וסמכות מוכרת בארצות הברית, והודפס מספר פעמים גם בבריטניה.

קורות חייו
----------

אדוארד רובינסון נולד בקונטיקט. אביו היה כומר בכנסיית הקהילה של העיירה במשך ארבעה עשורים. רובינסון הצעיר לימד בבתי ספר באיסט הייבן ובפארמינגטון בשנים 1810–1811 כדי להרוויח כסף לקולג'. הוא למד במכללת המילטון(אנ'), בקלינטון, ניו יורק, שם התגורר דודו, פרופסור סת' נורטון.  הוא סיים את לימודיו בשנת 1816.

לאחר מכן לימד בסמינר התאולוגי באנדובר שבמסצ'וסטס (אנ'). בשנים 1826–1830 שהה בגרמניה ולמד בהאלה ובברלין. עם שובו לארצות הברית התמנה כפרופסור לתאולוגיה וכתבי קודש. בסוף ימיו התגורר בבוסטון.

כתבים ותרגומים
--------------

רובינסון ביטא פנים שונות של כישוריו בכתיבתו. הוא דגל בהפצת ידע לציבור רחב, ולא בהוראתו במגדל-השן בלבד. לכן כתב ספרים רבים שמצטיינים באיכות מחקרית גבוהה ועם-זאת ניתנים לשימוש למשכיל מן השורה.

הוא הוציא בשנת 1843 כתב עת תאולוגי, הראשון בארצות הברית, ה-*Bibliotheca Sacra*.

ב-1841 פרסם שלושה כרכים של מחקרים בעקבות מסעותיו בארץ ישראל – *Biblical Researches in Palestine*, ובעקבות מסעו השני הוציא מהדורה שנייה מורחבת ב-1856. המחקרים היו פרי עבודה משותפת עם המיסיונר האמריקאי עלי סמית שידע ערבית ושימש לרובינסון מתורגמן ומורה דרך במסעותיו בארץ ישראל.

רובינסון הוציא מספר ספרים על לשון המקרא, חלקם כתב וחלקם תרגם לאנגלית מגרמנית (שלמד בעת שהותו בברלין). תרגם את המילון (לקסיקון) לעברית מקראית של וילהלם גֵזַניוּס (1836, מהדורה חמישית 1847), ששימש כבסיס למילון החשוב לעברית מקראית בשפה האנגלית: "בראון דרייוור ובריגס" (B.D.B.). כמו כן הוציא מילונים ליוונית של הברית החדשה.

מסע לארץ ישראל
--------------

רובינסון נסע לארץ ישראל ב-1838 בחברת הכומר אלי סמית'. הוא פרסם *את המחקרים המקראיים בארץ ישראל* בשנת 1841, ועל כך הוענק לו מדליית הזהב של החברה הגיאוגרפית המלכותית בשנת 1842.  הוא נבחר לעמית באקדמיה האמריקאית לאמנויות ומדעים ב-1847.  הם חזרו לארץ ישראל תחת השלטון העות'מאני ב-1852 לחקירות נוספות. בשנת 1856 התפרסמה המהדורה המוגדלת של *חקר המקרא* בו זמנית באנגלית ובגרמנית. 

בין השאר ביקר בירושלים ותיאוריו שופכים אור על היישוב היהודי בירושלים באותה תקופה. רובינסון חשף את מסתריה של נקבת השילוח הקדומה בעיר דוד, וקדם בכך לצ'ארלס וורן. בשנת 1838 גילה את קשת רובינסון, הקרויה על שמו. 

במסעו הראשון, בסיור בנגב בשנת 1838, גילה את חשיבותה הארכאולוגית של באר אברהם בבאר שבע. הוא המשיך דרומה והגיע עד חורבות ניצנה, אותן זיהה בטעות כעבדת העתיקה. אף שטעה בזיהויו הותיר רובינסון תיאור מפורט וראשוני של עתיקות ניצנה על כל חלקיה, כולל האקרופוליס ועליו מצודה ושתי כנסיות עתיקות.

רובינסון זיהה מקומות רבים בארץ ישראל, המוזכרים בתנ"ך ובברית החדשה, ביניהם גם כפרים ערבים שהוקמו, על פי השערותיו, על חורבות יישובים ישראלים קדומים. בכתביו תיאר רובינסון לא רק את החלקים הארכאולוגיים של ארץ ישראל במאה ה-19, אלא גם את הרובד האנושי והעושר התרבותי של ארץ ישראל במאה הי"ט.

לקריאה נוספת
------------

* חיים גורן, "אדוארד רובינסון – אבי המחקר המדעי של ארץ ישראל", בתוך: **ארץ חמדה** – ירושלים וארץ ישראל, מאמרים ומחקרים (אריאל 206–207), הוצאת אריאל, תשע"ד, עמ' 64–74

* Haim Goren et al. *Mapping the Holy Land: the foundation of a scientific cartography of Palestine*, Tauris, 2017 (הספר בקטלוג ULI)
* Haim Goren,  *'The loss of a minute is just so much loss of life': Edward Robinson and Eli Smith in the Holy Land*, Brepols, 2020 (הספר בקטלוג ULI)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אדוארד רובינסון** בוויקישיתוף
* ידין רומן, "אחד עשר יום מחורב". על גילוייו של אדוארד רובינסון
* ישראל פינקלשטיין וניל אשר סילברמן, ארכאולוגיה והמקרא: זיהויים גאוגרפיים
* עודד ליפשיץ, ירושלים בתיאורי המקרא ובמציאות ההיסטורית - פרסומי אוניברסיטת תל אביב
* חיבורם של רובינסון וסמית, *Biblical Researches in Palestine*, מהדורת 1856, **כרך א**, **כרך ב**, באתר Making of America Books
* עבודותיו של רובינסון בקטלוג הספרייה הלאומית
* אדוארד רובינסון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* כתבי אדוארד רובינסון בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
* אדוארד רובינסון (1794-1863), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  תבנית:Cite Appletons'
2. ↑  קישור למפות מתוך Biblical researches, 1841, באתר אוסף המפות ע"ש ערן לאור, הספרייה הלאומית
3. ↑  James B. Pritchard (1958). *Archeology and the Old Testament*. Princeton, New Jersey: Princeton University Press. pp. 57–58. LCCN 58010053.
4. ↑  "Book of Members, 1780–2010: Chapter R" (PDF). American Academy of Arts and Sciences. נבדק ב-10 באפריל 2011. `{{cite web}}`:  (עזרה)
5. ↑  Yuval Baruch et alii, "Robinson’s Arch: Results of a Geophysical Study ", In: Eyal Meiron (ed.), *City of David - Studies of Ancient Jerusalem*, Vol. 16, 2021, pp. 99–116

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007267160805171
* BIBSYS: 40807
* BnF: cb13478808m (data)
* GND: 11657772X
* ICCU: LO1V464173
* ISNI: 0000 0000 8339 3401
* LCCN: n50049156
* NKC: jo20181009736
* NLA: 35715354
* NLG: 225615
* NLP: a0000002653824
* NTA: 070685398
* SNAC: w69c7bqm
* SUDOC: 035275324
* Trove: 1054772
* VcBA: 495/125220
* VIAF: 12455890
* WorldCat: lccn-n50049156

 |