**פרידריך וילהלם אוגוסט פְרֶבֶּל** (בגרמנית: **Friedrich Wilhelm August Fröbel**)‏ (1782–1852) היה מחנך גרמני שייסד את גן הילדים הראשון בשנת 1837.

אחד מהכלים חינוכיים שהמציא הוא "קוביות פרבל" - צורות גאומטריות אותן ניתן להרכיב בצורות שונות וליצור מבנים תלת־ממדיים. האדריכל האמריקאי פרנק לויד רייט הודה שהושפע רבות מהמשחק בקוביות פרבל.

ביוגרפיה
--------

נולד בגרמניה התיכונה והתייתם מאימו בגיל שנה, אביו שהיה כומר ונתון לענייני עבודתו התנכר לו רוב ימיו. בגיל 10 עבר לבית דודו ורק אז החל ללמוד באופן סדיר בבית ספר. כשהיה בן 14 יצא פרבל לתורינגיה שבגרמניה המרכזית ולמד שנתיים יערנות ומדידת קרקע. בימי בדידותו ביער, החל להרהר בבעיות חינוך ומתוך כך לביקורת דרכי מוריו שלדעתו לא הצליחו להפעיל את הטמון בתוכו.

כעבור זמן מה עבר פרבל לאיבארדון שבשווייץ, שם שהה שנתיים במחיצת יוהאן היינריך פסטלוצי שהיה הוגה דעות ובהשפעתו החל לעסוק בהוראה, ובפעם הראשונה הרגיש שנתגלה לו ייעודו ולימים נעשה חסידו הנלהב של פסטלוצי.

תורתו והפצתה
------------

הזדהותו עם שיטת פסטאלוצי לא מנעה ממנו לעמוד על ליקוייה ובעקבות התבוננותו הביקורתית, נתעורר בו הרצון לגבש לו את דרכו העיונית בחינוך. בשנת 1826 פרסם פרבל את ספרו העיקרי "חינוך האדם" שבו סיכם את השקפותיו על החיים והחינוך, והציע מתודה חינוכית משלו. פרבל, שגדל ללא דמות אם, בחר דווקא להתמקד בבעיות חינוך בגיל הרך, ובשנת 1837 הקים מוסד לילדים קטנים ולימים טבע את השם **גן ילדים**. פרבל פעל להפצת תורתו, והחל לעסוק בהכשרת אימהות ונשים בכלל בענייני חינוך. למרות התנגדות רבה לשיטת החינוך של פרובל, עד 1859 כבר קמו הרבה גנים במולדתו. וב-1874 התאגדו כל גני הילדים הללו ל'חברת פרובל הגרמנית' וממשלת פרוסיה אישרה להוסיף חינוך לגננות לבתי ספר לבנות מקומיים שבהם השלטון המקומי ביקש זאת.

שיטת החינוך שלו הגיעה גם לארצות אחרות: ב-1860 הוקם הגן הראשון בליידן, הולנד, וכך שלא במתכוון התחיל רפורמה חינוכית בהולנד. ב-1875 היו בהולנד 705 גני ילדים ציבוריים ופרטיים שבהם עבדו 2,222 מורים [39 גברים ו-2183 נשים] ולמדו בהם 73,018 תלמידים. מלבד גני הילדים של הכנסייה הקתולית כל הגנים בכל רחבי המדינה לימדו בשיטת ה'מתנות' (להלן).

יחד עם בלגיה ואוסטריה הייתה איטליה אחת המדינות ששילבה גני ילדים לתוך מערכת החינוך הציבורית שלה כבר בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-19, וב-1871 כבר למדו 130,000 תלמידים ביותר מ-1,000 בתי מחסה לילדים [asili infantili]. מוסדות אלה היו יותר מעין 'טרום בתי ספר' והם התפתחו מפני שהממשלות באירופה הבינו שיש לדאוג לילדים בעולם שבו המהפכה התעשייתית הופכת את החיים ליותר מורכבים.

שיטת גני הילדים הגיעה לארצות הברית ויפן, אך בגרמניה, השלטון השמרני ראה ברעיון של פרבל "כפירה" וסגר את מוסדותיו. ב-1860 הופסק בגרמניה המימון הממשלתי לגנים.

פרובל השפיע לא רק בשינוי הגישה החינוכית לילדים קטנים, אלא שיטות החינוך והמתנותהחינוכיות שלו השפיעו על התפתחות האמנות והארכיטקטורה החל מהמאה ה-19. בין תלמידי גני הילדים שלו וסילי קנדינסקי, פיט מונדריאן ופאול קליי. כן גם רבים מראשוני הבאוהאוס כגון ולטר גרופיוס, יוזף אלברס, מיס ואן דר רוהה, פרנק לויד רייט.

בשנת 1860 פרסמה לינה מורגנשטרן ספר הדרכה על שיטת פרבל.

20 המתנות
---------

אחד מיסודות החינוך של פרובל היו 20 'מתנות' חינוכיות, אותן העניקו לתלמידים, כל מתנה באה עם דף מאויר שמראה מה אפשר לעשות עם המתנה. המתנות נועדו לפתח בילדים תובנות חדשות, מותאמות לגילם, על העולם החיצוני בעוד המטלות - נועדו לתרגול של כושרים מסוימים. בכל 'המתנות' השתמשו לא רק לביצוע הפעולות המוצעות בדף המאויר, אלא גם ציירו אותן בציורים. רקמו אותם על קרטון.

- המתנה ה-1 : כדור מחומר רך, שאליו מחובר חוט, באחד מששת צבעי הקשת.

- המתנה ה-2 :כדור, גליל וקוביה מעץ, שיש בהם נקב המאפשר השחלת חוט.

- המתנה ה-3,ה-4,ה-5 וה-6 : קוביות.

- המתנה ה-7 : לוחיות עץ שטוחות צבעוניות בצורות עיגולים מרובעים משולשים, מלבנים בתוך קופסה.

- המתנה ה-8,ה-9. ה-15, ה-16 וה-17: מקלות, טבעות, לוחיות עץ דקות ושזירה.

- המתנה ה-10: ציור.

- המתנה ה-11: דיקור מצע.

- המתנה ה-12: תפירה.

- המתנה ה-13, ה-14 וה-18: חיתוך, אריגה וקיפול.

- המתנה ה-19: יצירה באפונים.

- המתנה ה-20 : פלסטלינה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרידריך פרבל** בוויקישיתוף
* פרידריך פרבל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* כתבי פרידריך פרבל בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
* פרידריך פרבל, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  surf Froebel Web, TRIPOD (באנגלית)
2. ↑  Smith Hill, Patty, The Value and Limitations of Froebel's Gifts as Educative Materials Parts I, II (עמ' 129-137), JSROR, ‏Nov 1908 (באנגלית)
3. ↑  Kurt Kohlstedt, Froebel`s gifts, 99%invisible, ‏4/9/2019 (באנגלית)
4. ↑  Norman Brosterman, Gifts, **Inventing KINDERGARTEN**, 1997, New York: Harry N. Abrams, 1997, עמ' 40, ISBN 0-8109-3526-0. (באנגלית)
5. ↑  Froebel Play Gifts, Froebel Web (באנגלית)
6. ↑  The Froebel Blocks, froebel blocks, the first educational toy (באנגלית)
7. ↑  Froebel Gift 7: Parquetry Tablets, Froebel gifts (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007261440905171
* BNE: XX933842
* BnF: cb12515558d (data)
* CANTIC: a10087850
* CiNii: DA00464045
* GND: 11853629X
* HDS: 024733
* ICCU: SBLV229045
* ISNI: 0000 0001 2101 0281
* LCCN: n50027096
* NDL: 00440257
* NKC: jn19990002467
* NLA: 35485294
* NLG: 124305
* NLK: KAC200509655
* NLP: a0000001258483
* NTA: 069661111
* SELIBR: 187646
* SNAC: w6t442j5
* SUDOC: 030902614
* Trove: 970025
* ULAN: 500209863
* VcBA: 495/199109
* VIAF: 45094018
* WorldCat: lccn-n50027096

 |