**סטטן איילנד** (באנגלית: **Staten Island**) הוא אי המהווה אחד מחמשת רובעי העיר ניו יורק. האי שוכן דרומית לכניסה לנמל ניו יורק.

הרובע מהווה חלק מניו יורק מאז איחוד רבעיה בשנת 1898. עד שנת 1975 כונה בשם "ריצ'מונד".

סטטן איילנד הוא הקטן ברובעי ניו יורק מבחינת מספר האוכלוסין, ומהווה למעשה פרוור של העיר. עד שנות ה-60 של המאה ה-20 היו באי מספר חוות בקר ועופות.

גאוגרפיה
--------

סלע היסוד של סטטן איילנד נוצר לפני כ-200 מיליון שנים, כתוצאה מהתפרצויות געשיות שיצרו את חופי ניו ג'רזי וגבעות הפליסיידס.
בשלהי עידן הקרח האחרון, כ-22,000 - 16,000 שנים לפני זמננו, כיסה את האזור מדף קרח שגובהו מאות מטרים.
לאחר שמדף הקרח נסוג עם התחממות כדור הארץ, נוצרו סטטן איילנד ולונג איילנד, שעדיין היו מחוברים. באותה עת עבר נהר ההדסון דרומית לסטטן איילנד.

שטחו של רובע זה של ניו יורק 265.5 קמ"ר, מתוכם 151.5 קמ"ר שטחי יבשה, ו-114 קמ"ר שטחי מים (42.95%).
סטטן איילנד מופרד מלונג איילנד על ידי מצרי וראזאנו, ומניו ג'רזי על ידי מצר ארתור קיל וקיל ואן קל. האי מחובר לניו ג'רזי על ידי גשר באיון, מעבר אאוטרבריג' וגשר גות'אל. האי מחובר לברוקלין באמצעות גשר מצרי וראזאנו.

מעבורת סטטן איילנד מקשרת את האי עם מנהטן.

הרובע מורכב ממספר איים נוספים:

* האי מדוז
* האי פרולס
* האי שוטרז
* האי סווינבורן
* האי הופמן

הנקודה הגבוהה ביותר באי היא פסגת גבעת טודט (125 מטרים) - וזו גם הנקודה הגבוהה ביותר בעיר ניו יורק.

היסטוריה
--------

ההתיישבות האנושית הראשונה באזור החלה לפני כ-14,000 שנים.
במאה ה-16 ישב באזור שבט הלנאפהוקינג.

### סטאאטן איילנט

המגע הראשון של אירופאים עם האי היה מחקר של ג'יאובני דה וראזאנו אשר חקר את המצר בשנת 1524.
בשנת 1609 הקים הנרי הדסון תחנת מסחר במנהטן. לאי, שנותר לא מיושב על ידי ההולנדים, קרא בשם "סטאאטן איילנדט" (Staaten Eylandt) על שם הפרלמנט ההולנדי - ה"סטאטן חנראל" (*Staten-Generaal*).
בין השנים 1639 ו-1655 עשו ההולנדים שלושה ניסיונות להקים באי התיישבות קבע, אולם אלה נכשלו בשל חיכוכים בין ההולנדים לשבטים האינדיאנים המקומיים.

בשנת 1661 הוקמה התיישבות הקבע ההולנדית הראשונה - **"אודה דורפ"** (הולנדית: **Oude Dorp**, "הכפר הישן") בו התגוררו הולנדים, ולונים והוגנוטים.

### מחוז ריצ'מונד

בסוף מלחמת אנגליה-הולנד השנייה, בשנת 1667, הפכה המושבה הולנד החדשה למושבה אנגלית בהתאם להסכם ברדה, וסטטן איילנד הפך לחלק ממושבת ניו יורק.

בשנת 1670 ויתרו האינדיאנים המקומיים על כל זכויותיהם באי למושל פרנסיס לבלייס, וב-1671 נערך סקר אדמות באי והחלה התיישבות בריטית באזור ה"אודה דורפ" שנקרא מעתה "העיר הישנה", וה-**Nieuwe Dorp** (בהולנדית: הכפר החדש) ששמו שונה ל"ניו דורפ".

בשנת 1683, כאשר חולקה מושבת ניו יורק ל-10 מחוזות, הפך האי ל"מחוז ריצ'מונד", על-שם ג'יימס דוכס ריצ'מונד, אחיו של צ'ארלס השני מלך אנגליה באותה עת.

בשנת 1687 חולק האי לארבעה מחוזות אדמיניסטרטיביים, והם חולקו ל-166 חוות ושתי אחוזות גדולות. בירת מחוז ריצ'מונד היה הכפר ריצ'מונדטאון, השוכן ליד מצרי פרש קילס.

### מלחמת העצמאות

לסטטן איילנד הייתה חשיבות רבה במלחמת העצמאות של ארצות הברית. בקיץ 1776 נסוגו הכוחות הבריטיים בהנהגתו של ויליאם האו מבוסטון ותכננו מתקפה על העיר ניו יורק. האו תכנן לתקוף את העיר מסטטן איילנד והציב את מפקדתו בפאב "הכתר והוורד" (*Rose and Crown*) שבניו דורפ. במפקדה זו קיבלו נציגי הממשלה הבריטית את ההודעה על הכרזת העצמאות של ארצות הברית.
באוגוסט 1776 חצו הכוחות הבריטיים את המצרים לברוקלין באוגפם את הכוחות האמריקנים בפיקודו של ג'ורג' וושינגטון, וניצחו את האמריקנים בקרב לונג איילנד שבעקבותיו נכבשה העיר ניו יורק על ידי הבריטים.
ב-11 בספטמבר 1776 נפגשו הבריטים עם משלחת נציגים אמריקנית שכללה את בנג'מין פרנקלין, אדוארד רוטלדג' וג'ון אדמס, באחוזתו של כריסטופר בילופ בדרומו של האי. האמריקנים סירבו להצעה הבריטית לשלום בתמורה לביטולה של הכרזת העצמאות, והפגישה הסתיימה בלא תוצאות.
הבריטים נותרו על האי, שבשל התנגדותם של התושבים המקומיים לכוחות הבריטיים נהרס ברובו בזמן המלחמה. בשל צורכי הצבא נכרתו כל היערות באי.
ב-5 בדצמבר 1783, כאשר נסוגו הבריטים מהעיר ניו יורק, הם נסוגו אל האי, וממנו לקנדה.

### האי כחלק מהעיר ניו יורק

גשר מצרי וראזאנו המחבר את סטטן איילנד לברוקלין
מעבורת סטטן איילנד
בשנת 1898 הפך האי לאחד מחמשת רובעי ניו יורק. האי נותר ברובו שטח כפרי לא מפותח עד לבניית גשר מצרי וראזאנו בשנת 1964.
במחצית השנייה של המאה ה-20 היה האי אזור שפיכת האשפה של העיר ניו יורק. בשל עובדה זו היה האי המקום המזוהם ביותר בעולם בגז מתאן. המזבלה נסגרה בשנת 2001, אולם נפתחה בשנית באופן זמני כדי לקלוט את הריסות מרכז הסחר העולמי לאחר פיגועי 11 בספטמבר.

פוליטיקה
--------

המפלגה הרפובליקנית זוכה באהדה בסטטן איילנד יותר מבשאר חלקיה של העיר ניו יורק.

מאז שנת 1990, לא כיהנו נשיאי רובע מטעם המפלגה הדמוקרטית, בניגוד לשאר רובעי העיר.

אוכלוסין
--------

נכון לשנת 2020 מתגוררים באי 495,747 תושבים.

ברובע נמצאים 165,079 משקי בית, וצפיפות האוכלוסייה בו היא 3,132 נפשות לקמ"ר.

### התפלגות גזעית (2020)

* לבנים: 59.6%
* שחורים: 10.5%
* אסייתים: 12%
* היספנים ולטינים (מכל גזע): 19.6%

### התפלגות אתנית

* איטלקים 44.55% (האחוז הכי גבוה מכל מחוז אחר בארצות הברית)
* אירים 14.54%
* גרמנים 7.61%
* בריטים 3.37%

### דת

מרבית תושבי האי קתוליים.
ישנה קהילה יהודית במרכז האי בשכונות ווילוברק וניו ספרינגויל, עם כתריסר בתי כנסת ומספר ישיבות ובתי ספר יהודיים. ברבנות קהילת 'אגודת אחים אנשי חסד' במקום כיהן הרב זלמן דב ראשגולין.

קישורים חיצוניים
----------------

* | מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימסע מדריך למטייל בוויקימסע: **סטטן איילנד** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **סטטן איילנד** |
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של סטטן איילנד (באנגלית)
* מפת סטטן איילנד
* היסטוריית סטטן איילנד
* סטטן איילנד
* סטטן איילנד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* סטטן איילנד (ניו יורק, ניו יורק), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  "2020 Census Demographic Data Map Viewer". US Census Bureau. נבדק ב-12 באוגוסט 2021. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  אפריון, תרפ"ד עמ' 282

| רובעי ניו יורק |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| מנהטן • ברוקלין • קווינס • הברונקס • סטטן איילנד |

 |
| **פורטל ניו יורק** |

| איי ניו יורק |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| או תאנט • אליס איילנד • ברוד צ'אנל • גברנרז • הארט • הבלאוזז • הופמן • היי • הנטרז • וורד • טווין • לונג איילנד • ליברטי • מדוז • מיל רוק • מנהטן • נורת' ברד'ר • סאות' ברד'ר • סווינבורן • צ'ימני סוויפס • סטטן איילנד • סיטי • פרולס • קוני איילנד • רוזוולט • רט • רייקרז איילנד • רנדל • שוטרז |  |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007564292405171
* GND: 4622000-8
* LCCN: n80160405
* MusicBrainz: a8c1d0e2-0837-454c-afa9-4190b3fe4d92
* NARA: 10046846
* VIAF: 168516706
* WorldCat: lccn-n80160405

 |