**עִקְבָה** היא פונקציונל בעל שימושים רבים באלגברה. מקורה באלגברה ליניארית, ומשם היא עשתה את דרכה לתורה של חבורות מטריצות, לתורת גלואה, ולחקר האלגברות מממד סופי באופן כללי.

עקבה באלגברה ליניארית
---------------------

### הגדרה

ה**עִקְבָה** (trace) של מטריצה ריבועית היא סכום האיברים באלכסון הראשי של המטריצה. אם רכיבי המטריצה שייכים לשדה {\displaystyle F}, אז העקבה היא פונקציה {\displaystyle \operatorname {tr} \colon M\_{n}(F)\rightarrow F}, המוגדרת לפי: 


tr
⁡
(
A
)
=

a

11

+
⋯
+

a

n
n

=

∑

i
=
1

n

a

i
i

{\displaystyle \operatorname {tr} (A)=a\_{11}+\cdots +a\_{nn}=\sum \_{i=1}^{n}a\_{ii}}

{\displaystyle \operatorname {tr} (A)=a_{11}+\cdots +a_{nn}=\sum _{i=1}^{n}a_{ii}}
### תכונות

העקבה היא העתקה ליניארית, כלומר, מתקיימים התנאים הבאים:

* {\displaystyle \operatorname {tr} (A+B)=\operatorname {tr} (A)+\operatorname {tr} (B)}
* {\displaystyle \operatorname {tr} (\alpha A)=\alpha \operatorname {tr} (A)}

עבור כל מטריצות ריבועיות {\displaystyle A} ו-{\displaystyle B}, ועבור כל סקלר {\displaystyle \alpha }.

העקבה של המטריצה המשוחלפת שווה לזו של המטריצה המקורית: {\displaystyle \operatorname {tr} (A)=\operatorname {tr} (A^{\mathrm {T} })}.

העקבה מאפשרת להגדיר תבנית ביליניארית {\displaystyle \ M\_{n}(F)\times M\_{n}(F)\rightarrow F} לפי הנוסחה {\displaystyle \ (A,B)\mapsto \mathrm {tr} (AB)}, וזוהי תבנית סימטרית: {\displaystyle \operatorname {tr} (AB)=\operatorname {tr} (BA)}. קיומה של תבנית כזו הופך את אלגברת המטריצות לאלגברת פרובניוס.

מתכונת הסימטריות נובע שאם {\displaystyle P} מטריצה הפיכה, אז {\displaystyle \operatorname {tr} (PAP^{-1})=\operatorname {tr} (A)} לכל מטריצה {\displaystyle A}. במילים אחרות, לשתי מטריצות דומות יש אותה עקבה. למעשה, העקבה של מטריצה בגודל {\displaystyle n\times n} מופיעה כמינוס המקדם של {\displaystyle \lambda ^{n-1}} בפולינום האופייני {\displaystyle f\_{a}(\lambda )=\det(\lambda I-A)}, ולכן עובדה זו היא מקרה פרטי של העובדה שלמטריצות דומות יש אותו פולינום אופייני.

מן הסימטריות נובע גם שלכל {\displaystyle n} מטריצות {\displaystyle \ a\_{1},\dots ,a\_{n}} ולכל {\displaystyle i} מתקיים {\displaystyle \mathrm {tr} (a\_{1}\dots a\_{n})=\mathrm {tr} (a\_{i+1}\dots a\_{n}a\_{1}\dots a\_{i})}. עם זאת, בדרך כלל {\displaystyle \ \mathrm {tr} (ABC)\neq \mathrm {tr} (ACB)}.

תוצאה נוספת של הסימטריות היא שלכל המטריצות מהצורה {\displaystyle AB-BA}, כלומר, קומוטטורים חיבוריים, יש עקבה אפס. מצד שני, אפשר להוכיח שכל מטריצה בעלת עקבה אפס היא קומוטטור, כך שהגרעין של העתקת העקבה כולל את כל הקומוטטורים. אוסף זה של מטריצות מהווה אלגברת לי פשוטה (ביחס לפעולת הקומוטטור) - הדוגמה הקלה ביותר לאלגברות ממשפחה זו.

את העקבה של מטריצה מרוכבת אפשר להציג גם כערך ממוצע: {\displaystyle \ \int \_{U(n)}UAU^{\*}d\mu (U)={\frac {1}{n}}\operatorname {tr} (A)I\_{n}}, כאשר n הוא ממד המטריצה, {\displaystyle \ U(n)} היא חבורת המטריצות האוניטריות, שהיא חבורה קומפקטית, והאינטגרל הוא ביחס למידת האר על החבורה (המנורמלת כך שמידת החבורה היא 1).

עקבה בתורת גלואה
----------------

אם {\displaystyle K/F} היא הרחבת גלואה סופית, העתקת העקבה {\displaystyle \operatorname {tr} \colon K\rightarrow F} מוגדרת לפי הנוסחה {\displaystyle \operatorname {tr} (a)=\sum \_{\sigma }\sigma (a)}, כאשר הסכום הוא על כל האוטומורפיזמים של ההרחבה. זוהי העתקה ליניארית, שהיא תמיד על.

אם ההרחבה ציקלית, כלומר, הרחבת גלואה עם חבורת גלואה ציקלית הנוצרת על ידי אוטומורפיזם {\displaystyle \sigma }, אז אפשר לתת לגרעין של העקבה את האפיון השימושי הבא: {\displaystyle \operatorname {tr} (a)=0} אם ורק אם קיים {\displaystyle b\in K} כך ש- {\displaystyle a=\sigma (b)-b}. בניסוח מתוחכם יותר, פירושו של אפיון זה הוא שחבורת הקוהומולוגיה הראשונה של {\displaystyle \operatorname {Gal} (K/F)} עם מקדמים בחבורה החיבורית של {\displaystyle K}, היא טריוויאלית. גם כאשר המקדמים נלקחים מן החבורה הכפלית של K חבורת הקוהומולוגיה מתאפסת - זהו משפט 90 של הילברט.

עקבה באלגברות מממד סופי
-----------------------

לכל אלגברה {\displaystyle A} בעלת ממד סופי {\displaystyle n} מעל שדה {\displaystyle F}, יש שיכון לתוך האלגברה של מטריצות בגודל {\displaystyle n} מעל השדה - זוהי ההצגה הרגולרית. שיכון זה מאפשר להגדיר באלגברה כמה אינווריאנטים של מטריצות, כגון העקבה והדטרמיננטה, וגם הפולינום האופייני. (הפולינום המינימלי מוגדר כבר לאברים ב- {\displaystyle A}). בפרט, קיימת העתקת עקבה ליניארית מן האלגברה אל שדה הבסיס.

בתורת האלגברות הפשוטות מממד סופי ידועה גם ה'עקבה המצומצמת', המבוססת על שיכון של אלגברה מממד {\displaystyle n^{2}} באלגברת מטריצות בגודל {\displaystyle n}, במקום העקבה הרגילה המחושבת לפי השיכון הרגולרי במטריצות בגודל {\displaystyle n^{2}}.

קישורים חיצוניים
----------------

* עקבה, באתר MathWorld (באנגלית)

| נושאים באלגברה ליניארית |
| --- |
| מושגי יסוד | שדה • מרחב וקטורי • משוואה ליניארית • מערכת משוואות ליניאריות • העתקה ליניארית • מטריצה |
| וקטורים | תלות ליניארית • צירוף ליניארי • קבוצה פורשת • בסיס • קואורדינטות |
| מטריצות | כפל מטריצות • שחלוף • דטרמיננטה • דרגה • עקבה • מטריצה מצורפת • מטריצת מעבר • מטריצה משולשית • דמיון מטריצות • ערך עצמי • פולינום אופייני • לכסון מטריצות • צורת ז'ורדן |
| העתקות | העתקה ליניארית • קואורדינטות • מטריצה מייצגת • גרעין (אלגברה) • אנדומורפיזם • איזומורפיזם • העתקה אפינית • העתקה פרויקטיבית |
| מרחבי מכפלה פנימית | מכפלה סקלרית • מכפלה וקטורית • אורתוגונליות • מטריצה סימטרית • אופרטור הרמיטי • אופרטור אוניטרי • טרנספורמציה נורמלית |
| תבניות | תבנית ביליניארית • תבנית סימטרית • תבנית הרמיטית • תבנית סימפלקטית • חפיפת מטריצות • משפט סילבסטר • תבנית מולטי-ליניארית אנטי-סימטרית • אוריינטציה • צפיפות • טנזור |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4202272-1

 |