recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**קידומת טלפון** היא קוד מספרי המוצמד למספר מנוי טלפון על מנת לזהותו או לשייכו לקטגוריית שירות מסוימת או אזור גאוגרפי. 

השימוש הנפוץ ביותר בקידומות טלפון הוא כדי לבודד אזור גאוגרפי כמו מדינה, מחוז או יישוב, או כדי לבודד רשת טלפונית לפי מאפיינים לוגיים כגון סוג השירות, מפעיל הרשת וכיוצ"ב. קידומות עשויות לסמן מאפייני שירות שונים כמו שירות בתשלום, בתשלום מופחת או בחינם, מספרי שירות ותמיכה, שירותי מידע ועוד. 

לכל מדינה בעולם קידומת טלפונית, אם כי לעיתים אותה קידומת משמשת מספר מדינות (כמו בצפון אמריקה), או שאינה בשימוש (כמו הקידומת הבינלאומית של קריית הוותיקן), או שניתן לעקוף את השימוש בקידומת הלאומית בתנאים מסוימים (לדוגמה בין מדינות מסוימות באירופה). בגבולות המדינה עצמה תיתכן חלוקה נוספת לפי המאפיינים הנ"ל, ויש מדינות רבות המהוות אזור שירות גאורפי אחד. 

בעבר היה מקובל כי מנויים השייכים לאותה קידומת אינם נדרשים לעשות בה שימוש בינם לבין עצמם, אך כיום יש מדינות רבות כמו צרפת או נורווגיה בהן הקידומת הפכה לחלק ממספר המנוי ואיבדה בעצם את מעמדה המזהה באופן חלקי או מלא. גם בישראל נדרש לעיתים לעשות שימוש בקידומת הטלפונית בחיוג בין מנויים השייכים אליה (לדוגמה ברשתות הסלולריות). 

קודי הקידומת עצמם מזוהים בדרך כלל בספרה ראשונה קבועה, למשל 0.

ראו גם
------

* קידומת טלפון בינלאומית
* קידומת טלפון בישראל
* ניידות מספרים

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **קדמת טלפון** |

* תקשורת תשתית, מספור וטלפוניה באתר משרד התקשורת

| טלפוניה |
| --- |
| מכשירים | מכשיר טלפון • טלפון סלולרי • טלפון חכם • טלפון חירום מובנה ברכב • טלפון ציבורי • טלפון רייס |
| אמצעי תשלום | אסימון • כרטיס חיוג |
| מספרי טלפון | מספר טלפון • קידומת טלפון • קידומת טלפון בין-לאומית • קידומת טלפון בישראל • ניידות מספרים • ספר טלפונים |
| טלפוניה | PSTN • ISDN • ADSL • SS7 • מרכזייה |
| סלולר | תקשורת סלולרית • טלפון סלולרי • נדידה |
| תקן טכנולוגיית תקשורת סלולר | קדם דור 0G • דור ראשון 1G • דור שני 2G • דור שלישי 3G • דור רביעי 4G • דור חמישי 5G |
| טלפון מבוסס אינטרנט | טלפוניית IP‏ • SIP‏ • H.323‏ • ‏VoIP • ‏Vocoder |
**קיה אקסיד** (באנגלית: **Kia XCeed**) היא מכונית קומפקטית במרכב קרוסאובר בעלת חמישה מקומות, שמיוצרת על ידי קיה משנת 2019. היא הוצגה ביולי 2019 והגיעה לישראל בדצמבר 2019. האקסיד מבוססת על קיה סיד ומהווה כגרסת הקרוסאובר שלה.

מפרט טכני
---------

חמישה מנועים (4 בנזין 1 דיזל).

האקסיד כוללת מנועי בנזין בנפחי 1.0 ליטר בהספק 120 כ"ס המספק תאוצה של 0-100 קמ"ש בתוך 11.3 שניות ומהירות מרבית של 186 קמ"ש. המנוע השני בנפח 1.4 ליטרים בהספק 140 כ"ס המספק תאוצה של 0-100 קמ"ש בתוך 9.5 שניות ומהירות מרבית של 200 קמ"ש. המנוע השלישי בנפח 1.6 ליטרים בהספק 204 כ"ס המספק תאוצה של 0-100 קמ"ש בתוך 7.5 שניות ומהירות מרבית של 220 קמ"ש. המנוע הרביעי בנפח 1.5 ליטר טורבו בהספק 160 כ"ס המספק תאוצה של 0-100 קמ"ש בתוך 8.6 שניות.

המנוע החמישי הוא מנוע דיזל בנפח 1.6 ליטר טורבו המספק כ-115 כ"ס או 136 כ"ס המספק תאוצה של 0-100 קמ"ש בתוך 11.1 שניות או 10.1 שניות.

קיה אקסיד היבריד פלאג-אין
-------------------------

בספטמבר 2019 הציגה קיה את גרסת היבריד פלאג-אין לאקסיד. הגרסה היברידית פלאג-אין כוללת מערכת הנעה היברידית המשלבת בין מנוע בנזין בנפח 1.6 ליטר עם מנוע חשמלי המספקים יחד 141 כ"ס. סוללת ליתיום-יון בקיבולת 8.9 קוט"ש המספקת טווח נסיעה חשמלי של כ-60 ק"מ.

מתיחת פנים שנת 2022
-------------------

ב-18 ביולי 2022 חשפה קיה את מתיחת הפנים לאקסיד. מתיחת הפנים כוללת את העיצוב המעודכן של רכבי קיה, בתחום ההנעה אין כל שינוי. קיה הוסיפה רמת גימור GT ליין ספורטיבית הכוללת עיצוב ספורטיבי ומנוע בנזין בנפח 1.6 ליטר טורבו המספק 204 כ"ס ומומנט מרבי של 27 קג"מ. תיבת הילוכים כפולת מצמדים בעלת שבעה הילוכים. נתון התאוצה מ-0 ל-100 קמ"ש עומד על 7.5 שניות.

גלריה
-----

* מבט לקדימהמבט לקדימה
* מבט לאחורמבט לאחור
* מבט לצדמבט לצד

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קיה אקסיד** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של קיה אקסיד

הערות שוליים
------------

1. ↑  קיה אקסיד נחשף - קרוסאובר קומפקטי חדש לקיה, באתר קארטיוב, ‏26 ביוני 2019
2. ↑  קיה אקסיד בישראל - מחיר החל מ-137,900 שקל, באתר קארטיוב, ‏23 בדצמבר 2019
3. ↑  שמי כהן, קיה אקסיד וקיה סיד סטיישן פלאג-אין הייבריד נחשפות, באתר פורטל הרכב גיר, ‏02 בספטמבר 2019
4. ↑  קיה מציגה גרסה היברידית פלאג-אין לסיד סטיישן ולאקסיד, באתר קארטיוב, ‏02 בספטמבר 2019
5. ↑  cartube, מתיחת פנים: 2023 קיה אקסיד החדשה, באתר cartube
**אייר** (בסקוטית: **Ayr**; בגאלית סקוטית: **Inbhir Àir** – "שפך הנהר אייר") היא עיר המהווה את המרכז המנהלי של מחוז דרום איירשייר שבסקוטלנד.

היסטוריה
--------

אייר נוסדה על ידי ויליאם הראשון, מלך סקוטלנד ב-1205. מאז 1261 התקיימו בעיר ירידים שנתיים. בתקופה ההיא מנתה אוכלוסייתה 1,500 תושבים ופעל בה נמל מרכזי בחוף המערבי של סקוטלנד. בין השנים 1301 – 1312, במהלך מלחמות העצמאות של סקוטלנד, היא נכבשה על ידי אנגליה.

ב-26 באפריל 1315, התכנס באייר הפרלמנט הראשון של סקוטלנד בראשותו של רוברט הראשון, מלך סקוטלנד. מאוחר יותר, בתקופתו של אוליבר קרומוול, שימשה העיר כבסיס וכמבצר לחלק מאנשיו. קרומוול בנה חומה ענקית סביב לאזורים מסוימים בעיר, שאת רובם ניתן עדיין לראות עד היום והם מהווים את מצודת העיר. מגדל סנט ג'ון היה במקור חלק מכנסייה, אך זו נחרבה. כיום המגדל מוגן על ידי תושבי האזור המבוצר במסגרת אגודת ידידים. עם השלמת בנייתם של מחנות צבאיים באזור המצודה ב-1795 החלה להיות במקום נוכחות צבאית קבועה.

גאוגרפיה
--------

אייר היא עיר חוף השוכנת על שפך הנהר אייר. נהר זה נשפך לשפך הנהר קלייד. מחופו של האי אראן הסמוך ניתן לראות ביום בהיר את הקצה הצפוני של צפון אירלנד. רוב השטח סביב לעיר שטוח ומשמש לגידול בקר למשק החלב. מדרום לאייר השטח גבוה יותר מרוב שטחי המחוז. אייר שוכנת כ-55 ק"מ מדרום-מערב לגלאזגו.

כלכלה
-----

כלכלת אייר פרחה במשך השנים בעיקר בשל סמיכותה של העיר לנהר אייר. ספינות שנבנו על שפך הנהר במאה ה-18 שיפרו את כלכלת העיר. בין השנים 1833 – 1901, נבנו 143 ספינות ודוברות על ידי חברת בניית הספינות של סמואל ב, נייט. ב-1960 הופסקה עבודת תיקוני הספינות באייר כאשר החברה העביר את פעילותה לעיר טרון.

חלקו הצפוני של הנהר עדיין פועל כנמל מסחרי בימינו, בעיקר לייצוא פחם. בנוסף, שימשו נהר אייר והנהר דון לדיג של דגי סלמון. אלה יוצאו דרך נמל אייר.

תוצרי ענף הטקסטיל, כמו שטיחים ובטנות, היו חשובים לכלכלת העיר עד שבשנות השבעים של המאה ה-20 נסגרו בתי החרושת. בכך נגרמה אבטלה נרחבת באייר. רבים מבתי החרושת הישנים עדיין עומדים על תילם וניתן לראותם בשדרות מק'קאלס וברחוב ווקר שבצפון העיר, אף שרבים מהמבנים הללו נטושים ובלתי בטוחים. כמו כן היה קיים בעיר מפעל גדול לייצור דשנים ושאר מוצרים חקלאיים וגם מפעל זה נסגר, אך חלקים ממנו מושכרים לעסקים מקומיים.

אייר גם הייתה מרכז מסחרי לדרום סקוטלנד כאשר נפתחה בה חנות הכלבו הראשונה ב-1896. בשנות השבעים של המאה ה-20, פרחה אייר כאשר נפתח בה סניף של רשת מרקס אנד ספנסר וב-1988 נפתח בה מרכז הקניות הראשון, מרכז קייל. ב-1993 נפתחו באייר מרכזי קניות פתוחים וב-2006 נפתח מרכז הקניות המרכזי של העיר עם חניון תת-קרקעי של 500 מכוניות. 

במהלך המאות ה-19 וה-20 הפכה אייר ליעד תיירות פופולרי, הודות לחופיה החוליים ולמסילת הברזל שנסללה ב-1840 וקישרה אותה לגלאזגו.

ערים תאומות
-----------

* צרפתצרפת סן זרמן א-ליי, צרפת

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אייר** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אייר

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ayr - City Population
2. ↑  Tim Lambert, A BRIEF HISTORY OF AYR, SCOTLAND, AYR IN THE MIDDLE AGES

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007559891405171
* GND: 4212955-2
* LCCN: n85207887
* MusicBrainz: a45fe52e-ecab-4a30-b926-dcaea1a189ef
* NARA: 10044585
* VIAF: 1286145424665486831108
* WorldCat: lccn-n85207887

 |
**שטפן צ'מבאל** (בצ'כית: **Štefan Čambal**;‏ 16 בדצמבר 1908 – 18 ביולי 1990) היה כדורגלן ומאמן צ'כוסלובקי, ששיחק בעמדת הקשר אחורי.

ביוגרפיה
--------

שטפן צ'מבאל נולד ב-16 בדצמבר 1908 בברטיסלאבה שבאימפריה האוסטרו-הונגרית. הוא החל לשחק כדורגל בגיל 13 במועדון הספורט דונאושטד מעיר הולדתו. ב-1927 החל את הקריירה המקצועית בסלובן ברטיסלאבה ושיחק בעמדת החלוץ. אחד ממשחקיו הגדולים של צ'מבאל במדיה היה בניצחון 1–8 על ניוקאסל יונייטד ב-26 במאי 1929, כאשר הוא כבש שלושער. לאחר מכן באותה שנה עבר לטפליצר שמצפון בוהמיה לעונה אחת בה התחיל לשחק במרכז המגרש כקשר אחורי. משם עבר צ'מבאל לסלביה פראג בה כבש שישה שערים בכל 5 השנים בה שיחק עד 1936, וזכה ב-4 תוארי ליגה. ב-1937 עבר לשחק בליגה השנייה במדי באטה זלין איתה עלה ליגה שנה אחר כך. ב-1938 עבר לזברויובקה ברנו לשנה אחת ואחר כך סיים את קריירת המשחק שלו.

במדי נבחרת צ'כוסלובקיה היה לבין השחקנים הסלובקים היחידים וערך את הופעת בכורתו ב-22 במאי 1932 נגד אוסטריה בתיקו 1–1 בפראג. מאז עד לפרישתו ממנה ב-1935 תפס מקום קבוע בנבחרת ועשה משחק אחד בה בתור קפטן ב-6 באוגוסט 1933 נגד יוגוסלביה. צ'מבאל היה שותף להגעתה לגמר מונדיאל 1934 כשהוא משחק בכל משחקי הטורניר. בגמר עצמו בישל לאנטונין פוץ' בדקה ה-71' אך איטליה ניצחה בסוף 1–2 בהארכה.

לאחר פרישתו היה צ'מבאל למאמן ברוב של קבוצות מצ'כוסלובקיה. אף אחת הוא לא אימן במשך יותר משנתיים חוץ מנבחרת סלובקיה במהלך מלחמת העולם השנייה. בסוף קריירת האימון היה למאמנה של ספרטה פראג איתו היא ירדה לליגה השנייה בפעם הראשונה בהיסטוריה שלה ב-1975. עונה אחר כך היא חזרה למקומה הקבוע וזכתה גם בגביע הצ'כוסלובקי. צ'מבאל נפטר ב-18 ביולי 1990 בפראג שבצ'כוסלובקיה בגיל 81.

תארים
-----

### כשחקן

סלביה פראג
* אליפות צ'כוסלובקיה (4): 1931, 1933, 1934, 1935

נבחרת צ'כוסלובקיה
* סגנית גביע העולם: 1934

### כמאמן

ספרטה פראג
* הגביע הצ'כוסלובקי: 1976

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams

| **נבחרת צ'כוסלובקיה – מונדיאל 1934 (מקום שני)** |
| --- |
| 1 פלניצ'קה • 
2 ז'נישק • 
3 צ'טיז'וקי • 
4 קושטיאלק • 
5 צ'מבאל • 
6 קרצ'יל • 
7 יונק • 
8 סבובודה • 
9 סובוטקה • 
10 ניידלי • 
11 פוץ' • 
12 פטזל •
13 בורגר • 
14 דאוצ'יק •
15 בוצ'ק •
16 קופצקי •
17 שימפרסקי •
18 סרבק •
19 שטרץ •
20 וודיצ'קה •
21 סילני •
22 קולוצ'וי •
מאמן: פטרו | צ'כוסלובקיהצ'כוסלובקיה |
**קוגנטים**, המכונים גם **קוגנטים לקסיקליים**, הם מילים שמקורן האטימולוגי הוא משותף. קוגנטים עוברים בדרך כלל בירושה משפת אב משותפת.

לדוגמה, המלים באנגלית צלחת (dish), דיסק (disk) ושולחן כתיבה (desk), המילה הגרמנית Tisch (טיש, "שולחן") והמילה הלטינית Discus (דיסקוס, "דיסק") הם קוגנטים מכיוון שכולם מגיעים מיוונית עתיקה δίσκος (dískos, "דיסק"), מילה המתייחסת למשטחים השטוחים שלהם.

לעיתים המילים אינן באות משורש אחד אלא פשוט שאולות משפה אחרת. ייתכן שקוגנטים התפתחו לבעלי משמעויות דומות, שונות או אפילו הפוכות. יש מילים שנשמעות דומות, אך אינן באות מאותו שורש; אלה נקראות קוגנטים כוזבים. יש מילים שאכן נובעות זו מזו אך משמעותן השתנתה. דמיון בין מילים שאינו דמיון במשמעות מוביל לקיומם של צמדי מילים הנקראות ידידות כוזבות.

המילה קוגנט מגיעה משם העצם הלטיני cognatus, שפירושו "קרוב דם".

קוגנטים אינם בהכרח בעלי אותה משמעות, שאולי השתנתה ככל שהשפות התפתחו בנפרד. לדוגמה באנגלית להרעיב ובהולנדית sterven או בגרמנית sterben ("למות"), שואבים מאותו שורש, \* sterbaną ("למות"). הדיסקוס הוא מיוונית δίσκος (מהפועל δικεῖν "לזרוק"). נגזר אנגלי מאוחר ונפרד של דיסקוס, ככל הנראה בתיווך desca שבלטינית מימי הביניים, הוא שולחן.

דוגמה בשפות הודו-אירופיות למילה ששימרה את המשמעות היא המילה "לילה": night (אנגלית), Nacht - נכט (גרמנית), וצורות דומות בעשרות שפות, בהן: צרפתית, אפריקאנס, שוודית, נורווגית, פולנית, דנית, רוסית, ספרדית, פורטוגזית, איטלקית ועוד, שבכולן המילה "לילה" נגזרת מ-\*nókʷts ("לילה") שבשפה ההודו-אירופית הקדומה. הדמיון בין سلام ("סלאם") בערבית ל"שלום" בעברית הוא גם כן דוגמה לקוגנט השאוב מהמקור הפרוטו-שמי. ברם, יש קוגנטים שהם הפכים סמנטיים. למשל, בעוד המילה העברית "חוצפה" משמעותה עזות פנים, הקוגנט הערבי שלה حصافة (ḥaṣāfah) משמעותו שיקול דעת. באנגלית ובספרדית המילים שמשמעותן הרבה – מָאץ' / מוּצ'וֹ (much / mucho) – נראות דומות ויש להן משמעות דומה, אך הן לא קוגנטים, מאחר שהן התפתחו ממקורות שונים.

לקריאה נוספת
------------

* Thigo (2011), Cognate Linguistics, Kindle Edition, Amazon.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Crystal, David, ed. (2011). "cognate". *A Dictionary of Linguistics and Phonetics* (6th ed.). Blackwell Publishing. p. 104. ISBN 978-1-4443-5675-5. OCLC 899159900.
2. ↑  "cognate", *The American Heritage Dictionary of the English Language*, 4th ed.: "Latin *cognātus*: *co-*, co- + *gnātus*, born, past participle of *nāscī*, to be born." Other definitions of the English word include "[r]elated by blood; having a common ancestor" and "[r]elated or analogous in nature, character, or function".
3. ↑  Wehr, Hans (1994) [1979]. J. Milton Cowan (ed.). *Dictionary of Modern Written Arabic*. Urbana, Illinois: Spoken Language Services, Inc. ISBN 0-87950-003-4.
4. ↑  Ringe, Don. "A quick introduction to language change" (PDF). *Univ. of Pennsylvania: Linguistics 001 (Fall 2011)*. ¶ 29. pp. 11–12. אורכב מ-המקור (PDF) ב-2010-06-20. נבדק ב-15 ביוני 2014. `{{cite web}}`:  (עזרה)תחזוקה - ציטוט: location (link)
**דייוויד "פיק" וית'רס** (אנגלית: **David "Pick" Withers**‏; נולד ב-4 באפריל 1948) הוא מתופף בריטי. הוא ידוע כמתופף של להקת דייר סטרייטס בארבעת אלבומי האולפן הראשונים שלה.

חייו
----

וית'רס, יליד לסטר, אנגליה, החל לתופף במצעדים של תנועת הנוער הנוצרית "חטיבת הנערים." הוא החל את דרכו המקצוענית בגיל 17, כמתופף של להקה בשם "הפרימיטיבים," ולאחר מכן בלהקה "אביב," שהקליטה אלבום אולם לא זכתה להצלחה. הוא שימש כמתופף הבית של אולפני "רוקפילד" בוויילס. הוא למד תיפוף בבית הספר "טק מיוזיק סקול" בלונדון.

לוית'רס סגנון ייחודי בתיפוף, בהיותו מתופף רוק שנמנע מהצליל הכבד והחזק שאופייני לרוב מקצבי הרוק, ומעדיף הקשות רכות ומעודנות על תוף הסנֵר ועל מצילות ההיי האט על פני מופעי וירטואוזיות ומהירות תיפוף. בדומה למנהיג להקת ה"דייר סטרייטס", מארק נופלר, סגנונו של וית'רס מבוסס על מקצבי בלוז. נופלר פגש את וית'רס בלונדון בשנת 1973 כשהצטרף ללהקת הבלוז "Brewers Droop", שם שימש וית'רס כמתופף. הוא המשיך לשתף פעולה עם נופלר במהלך שנות השבעים, תוך כדי כך שניגן עם להקת הרוק-פולק "מגנה כרטה".

וית'רס היה חבר בלהקת ה"דייר סטרייטס" מתחילת דרכה ועד שנת 1982, אז עזב כדי להקדיש יותר זמן למשפחתו ולמוזיקת בלוז. בריאיון עיתונאי טען, שהוא חושש להפוך למתופף רוק. את מקומו כמתופף של ה"דייר סטרייטס" תפס טרי ויליאמס.

דיסקוגרפיה
----------

* עם הדייר סטרייטס:
	+ 1978, Dire Straits
	+ 1979, Communiqué
	+ 1980, Making Movies
	+ 1982, Love Over Gold

* עם אחרים:
	+ 1979, רכבת איטית מגיעה (*Slow Train Coming*), בוב דילן
	+ 2011, *Giant From The Blue*, גארי פלטצ'ר

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פיק ויתרס** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פיק ויתרס

* פיק ויתרס, באתר AllMusic (באנגלית)

* פיק ויתרס, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* פיק ויתרס, באתר Discogs (באנגלית)

* פיק ויתרס, באתר Songkick (באנגלית)
* כתבה על וית'רס ב"ליברפול דיילי פוסט"

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 134559517
* ISNI: 0000 0000 5650 2908
* MusicBrainz: 0ae785f0-c3ee-4fa2-babb-22d0d0443905
* NKC: xx0134056
* VIAF: 79671721
* WorldCat: viaf-79671721

 |
מפולת שלגים בהימליה ליד הר האוורסט
מפולת שלגים על הצלע המזרחית של הר טימפנוגוס
**מפולת שלגים** היא הידרדרות וגלישה מהירה של גושי שלג גדולים על גבי מורדות הרים.

במהלך מפולת השלגים מתרחש אפקט הקרוי אפקט כדור השלג (ביטוי שמתאר תהליך המתחיל בהיקף קטן והמתרחב במהירות לממדי ענק).

התפתחות מפולת שלגים
-------------------

תחילתה והתפתחותה של מפולת שלגים תלויה בכמות השלג, תלילות האזור, שינויים במזג האוויר ואפילו תנועות של בעלי חיים או קולות חזקים העלולים להוות אות לתחילתה של מפולת שלגים. מפולות שלגים נושאות כמויות גדולות מאוד של שלג, לעיתים אף מיליוני טונות, ומהירות התקדמות המפולת עלולה לעלות על 300 קילומטרים לשעה. מפולות השלג מועכות וגוררות איתן כל מה שנקרה בדרכן, לכן מהוות סכנה גדולה לחיים ולרכוש.

ידועים מקרים בהם מפולות שלג גרמו למותם של עשרות אלפי אנשים, כמו בתקופת מלחמת העולם הראשונה, בשנת 1916, כשנהרגו בהרי האלפים חיילים רבים לאחר שבמהלך יומיים ירד שלג בגובה 4 מטרים.

באירופה, בה יש אזורים מיושבים בצפיפות בסמוך להרים מושלגים, מפולות שלגים מהוות סכנה משמעותית לישובי קבע. במערב אירופה נהוג מזה כ-50 שנה להטמין מטעני נפץ קטנים בשלג מדי כמה ימים (על פי כמות השלג) כדי לגרום באופן יזום למפולות שלגים קטנות, וכך למנוע הצטברות של כמויות שלג גדולות, העלולות לגלוש במפולות גדולות ולהסב נזק לחיים ולרכוש.

### סוגי מפולות שלגים

מפולות השלגים הן מסוגים שונים ובהם:

* מפולות יבשות, המתרחשות כשהטמפרטורה היא מינוס 5 מעלות צלזיוס. במפולות היבשות השלג הוא בעל צורה אבקתית-חולית וגבישי השלג מעוגלים. התערובת של שלג זה עם אוויר עלולה לגרום למוות בחנק.
* מפולות רטובות, המורכבות משלג רטוב. המפולות הרטובות נושאות שלג כבד במיוחד ומוחצות את המכשולים הניצבים בדרכן.
* מפולות של משטחי שלג, המתרחשות כשמשטחי שלג מתנתקים מבסיסם ומחליקים כגוש.

יש מקומות מועדים למפולות שלג, לכן נוקטים באמצעי זהירות הכוללים שילוט המזהיר את עוברי הדרך ומכשולים שונים שנועדו לעכב או לעצור את המפולת.

### משדרי חילוץ

קיימות מספר מערכות לחילוץ ממפולות שלגים המערכת הראשונה נקראה ARVA (שזה מצרפתית ARVA-Appareile de Recherche de Victimes en Avalanches). כולן מבוססות על משדר גלי רדיו, ומקלט כיווני המסוגל למצוא מאיזה כיוון מגיע האות המשודר. בעזרת מערכת כזו יכולים חבריו של הקבור בשלג לחפור ולמצוא אותו. יש חשיבות רבה לזמן שעובר האדם הקבור בשלג, ולכן אין הרבה תועלת בהזעקה של יחידת החילוץ האזורית.

ראו גם
------

* אפקט כדור השלג
* חורף האימה
* סאן ברנרד

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מפולת שלגים** |

הערך על מפולות שלגים באנציקלופדיה של הטיפוס

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007295830605171
* BnF: cb119440417 (data)
* GND: 4034792-8
* HDS: 007781
* LCCN: sh85010490
* NARA: 10640731
* NDL: 00567965
* NKC: ph170598

 |
**אבנים מן הנהר** (באנגלית: **Stones from the River**) הוא רומן מאת אורסולה הגי משנת 1994. הוא מספר את סיפורה של טרודי מונטג, אישה גמדה מן העיירה הגרמנית הפיקטיבית ברגדורף, ואת חייה לפני, במהלך ואחרי מלחמת העולם השנייה.

הספר היה רב מכר, זכה במועמדות לפרס PEN Faulkner, ונכלל במועדון הקריאה של אופרה וינפרי.

עלילה
-----

טרודי מונטג נולדת בשנת 1915 לאביה, לאו מונטג, יוצא מלחמת העולם הראשונה, ואמה, גרטרוד מונטג, אישה הסובלת מהפרעות נפשיות. לאו מנהל ספרייה בתשלום מתוך בית המשפחה. גרטרוד בהתחלה דוחה מעליה את התינוקת, שנולדה עם גמדות, אך בגיל שנתיים בערך מתחילה לגלות כלפיה אהבה. אך האם, לאחר שהיות במוסד לחולי נפש, נפטרת כשטרודי בת ארבע. 

טרודי מגלה עם הזמן שהסביבה אינה מקבלת אותה כמות שהיא. היא שומעת שתושבי העיירה מכנים אותה "צוורג" (גמדה), וסובלת גם מהתקפות וביזוי מצד ילדים אחרים. טרודי אוצרת בליבה את הרצון לנקמה, ומחליטה שמכיוון שלא תצליח להתערות בחברה הנורמטיבית, היא תתרכז בהישרדות ולא בקבלה. 

טרודי עוזרת לאביה בספרייה, שם היא נפגשת עם מגוון מבני העיר, ושומעת על רכילות, סיפורי חיים, אירועים, ומידע אחר. טרודי הופכת למאזינה סימפתית עבור המספרים, ובתורה מוסיפה על הסיפורים ומעבירה אותם הלאה. היא לומדת להשתמש בשוני שלה כדי להתקרב ולהתנקם בסביבה. טרודי נמשכת במיוחד לאנשים אחרים שכמוה נדחקים אל השוליים מכל מיני סיבות, ובמיוחד, בהקשר של התקופה, ליהודים השנואים והנרדפים, ואף מסתירה אישה יהודייה במרתף ביתה.

הפוליטיקה הגרמנית לא מאחרת להגיע גם לעיירה הקטנה, והצעירים מתגייסים לתנועות הנוער והסטודנטים של היטלר – שמטרתם בין היתר לשרוף ספרים אסורים – מטרה שמביאה להתנגשות ישירה בינם לבין טרודי והספרייה.

ביקורת
------

בביקורתה בניו יורק טיימס, סוזן רוטה משבחת את הכתיבה של הגי, ומשווה את הדמות של טרודי לדמותו של אוסקר בספרו של גינטר גראס, תוף הפח, ואומרת כמה זה נדיר שגיבורה בספר תהא מכוערת. היא כותבת בחיוב על מטרתה של הגי לספר על התקופה הזו, מזווית ראייה של בני האדם שחיו בה, דבר שלדבריה חסר בתרבות, ומציינת שהתוצאה של בניית הדמויות הארכטיפיות בספר היא תחושה שעולה מדי פעם של הנדסתן ולא צמיחתן של האנשים המתוארים.

Publishers Weekly קרא לספר בביקורתו "רומן עוצמתי, אשר הכנות המצמררת והחזון המוסרי המהדהד שלו מגישים לנו סיפור דרמטי" אשר "מעמיק את הבנתנו את הזמן והמקום" דרך תיאורם של גרמנים רגילים, בהקשר התרבותי שלהם. הביקורת מציינת את ההתמודדות עם האמנזיה ההמונית ששרתה בקרב גרמנים אחרי המלחמה אשר זמן קצר קודם לכן היו נאצים נלהבים.

ג'ודי גיגסטאד, מקבוצת The Book Report Network, מציינת כיצד דרך ההתבוננות של טרודי, הספר מתאר את חיי היומיום של אנשים רגילים במהלך עליית הנאצים בגרמניה, ומספק הצצה לתוך לבם ונפשם – כך שמאוחר יותר בעלילה, כאשר כל אחד מהם נאלץ להתייחס או לפעול במסגרת אירועי התקופה, הקורא מעורה בהליכים הפנימיים של הדמויות, וכך מרגיש גאווה כשהם פועלים נכון או בגידה וכעס כאשר מעשיהם אינם עומדים בציפיותיו, וכך הקורא נאלץ להכיר במורכבותם, ואף לשאול את עצמו כיצד היה פועל באותן הנסיבות.

פרסים ומועמדויות
----------------

הספר היה מועמד לפרס פן/פוקנר, ונבחר למועדון הספרים של אופרה וינפרי.

הערות שוליים
------------

1. ↑  The Secrets of a Small German Town, Suzanne Ruta, The New York Times, March 20, 1994
2. ↑  Stones from the River, Publishers Weekly, February 28, 1994
3. ↑  Review: Stones from the River, Judy Gigstad, Bookreporter.com, January 23, 2011
ספר **אבני מילואים** הוא ביאור חריף ועמוק לחלק אבן העזר בשולחן ערוך, שחובר על ידי הרב אריה לייב הלר. אף על פי שהספר חובר כביאור על השולחן ערוך, מגמתו של הספר היא עיונית-לימודית, וקישורו לשולחן ערוך רופף. ספר זה השפיע רבות על צורת הלימוד בישיבות, והוא נפוץ מאוד בחוגי הישיבות. הוא נלמד הן במסגרת לימוד עיוני ישיבתי והן במסגרת לימודי הלכה.

שם הספר
-------

שם הספר מבוסס על הפסוק: "אַבְנֵי־שֹׁ֕הַם וְאַבְנֵ֖י מִלֻּאִ֑ים לָאֵפֹ֖ד וְלַחֹֽשֶׁן" (ספר שמות, פרק כ"ה, פסוק ז'). הוא נקרא כך למרות אי הקשר לפסוק, מכיוון שהוא ביאור לחלק **אבן** העזר בשולחן ערוך, ומוסיף עליו "**מילואים**".

הספר
----

הספר נכתב כביאור על חלק אבן העזר, והוא נחשב כספר המקביל לספרו הראשון של המחבר, "קצות החושן", על חלק חושן משפט. כקודמו, גם "אבני מילואים" הוא ספר למדני, הדן בפלפול ובעמקות בסוגיות הכרוכות בחלק אבן העזר של השולחן ערוך. כקודמו, גם ספר זה תרם תרומה עצומה לפריחת שיטת הלימוד החדשה וללמדנות באירופה (בעיקר פולין וליטא), ונתקבל בחיבה ובהערצה במרבית הישיבות הגדולות.

הוצאתו
------

שני כרכי הספר יצאו לאור רק לאחר פטירתו של המחבר, ואת ההקדמה לספר כתב בן המחבר ובה הוא כותב שהדפסת הספר היא תשלום נדרו שנדר לאביו "היום אחל לשלם נדרי אשר נדרתי לאבי, את עול הדפסת הספרים שכתב לעת זקנותו". את הדפסת הספר מימן הנגיד אריה לייב וואללרשטיין. הכרך הראשון של הספר נדפס בשנת ה'תקע"ו (1816), ובסוף כרך זה הודפס קונטרס "משובב נתיבות". הכרך השני נדפס לאחר תשע שנים בזאלקווא, בשנת ה'תקפ"ו (1825), בסוף כרך זה הודפס שו"ת מאת המחבר "**שו"ת אבני מילואים**". מאז יצאו שני הכרכים לאור במהדורות רבות נוספות.

על שמו נקרא רחוב "אבני מילואים" במצפה יריחו.

חיבורים על הספר
---------------

בסוף המהדורה הראשונה של ה"אבני מילואים", נדפסו הערות שכתב הרב שלמה יהודה ליב הכהן רפפורט (שי"ר), חתנו של המחבר, שהיה גם המוציא לאור של הספר וכן מאת תלמידו מהריא"ז ענזיל. בהמשך נכתב ביאור והערות של הרב יחיאל דזימיטרובסקי בשם "מלואי חותם", ספר "מילואי אבן" (4 כרכים) - של הרב חיים פינחס שיינברג, ספר "שארית יוסף" של הרב יוסף ענגיל, והגהות של הרב ירוחם פישל פרלא ושל הרב יעקב ישראל קניבסקי.

הערות שוליים
------------

1. ↑  מובא בהקדמת בן המחבר לספר
2. ↑  אבני מילואים
3. ↑  מצפה יריחו, באתר בזק
4. ↑  רפפורט שלמה יהודה, שי"ר, ב"אנציקלופדיה יהודית" באתר "דעת"
5. ↑  **אבני מילואים עם הערות הקהילות יעקב והרב ירוחם פישל פרלא**, באתר אוצר החכמה

| פרשני הטור והשולחן ערוך |
| --- |
| על כל החלקים | באר הגולה • באר היטב • ב"ח • ביאור הגר"א • בית יוסף • דרכי משה • כנסת הגדולה • ברכי יוסף |
| על אורח חיים | מגן אברהם • ט"ז • פרי חדש • שערי תשובה • מחצית השקל • שולחן גבוה • מטה יהודה • פתח הדביר • תוספת שבת • מחזיק ברכה • פרי מגדים • משנה ברורה • שתילי זיתים • כף החיים •  מור וקציעה |
| על יורה דעה | שפתי כהן • ט"ז • מחצית השקל • פרי חדש • פתחי תשובה • כרתי ופלתי • שלחן גבוה • שבט יהודה • דגול מרבבה • מחזיק ברכה • פרי מגדים • כף החיים • בית הלל • חידושי הרי"ם • ערוגות הבושם |
| על אבן העזר | חלקת מחוקק • בית שמואל • פתחי תשובה • בית הלל • חידושי הרי"ם • אבני מילואים |
| על חושן משפט | סמ"ע • שפתי כהן • ט"ז • פתחי תשובה • אורים ותומים • נתיבות המשפט • קצות החושן • חידושי הרי"ם |
**סקלרוצפלוס** (שם מדעי: *Sclerocephalus*) הוא סוג נכחד של דו-חיים יבשתי מסדרת הטמנוספונדילים אשר חי באירופה במשך הקרבון פנסילבני עד תחילת הפרם שלפני 301 עד 297 מיליון שנה מזמננו. הסוג תואר ב-1947 בידי החוקר הגרמני גאורג אוגוסט פולדפוס (אנ'), אשר מצא את ממצאיו בריינלנד-פפאלץ, גרמניה כשממצאים נוספים התגלו בצ'כיה.

דו-חי קדום זה שבמקור נחשב לדג הגיע לאורך 1.5 עד 1.8 מטר, דומה מעט לסלמנדרת ענק והיה בעל גוף מוארך ושטוח מכוסה באוסטאודרם ובקצהו זנב עבה ושטוח. במבנהו דמה מעט לארכגוזאורוס אך שישנם חוקרים הרואים בו קרוב יותר לאירופס בשל מבנה הגולגולת החזקה בעלת בלוטת האצטרובל נוקשה קרוב לחיבור הצוואר והלסת הייתה רחבה ובעלת 3 שורות של שיניים חדות שנועדו לקריעת בשר.

ככל הנראה היה זה טורף תת-מיימי שחי בביצות וארב לטרף קטן מיימי, כשנמצאו בקיבתו שרידים של הדג *Paramblypterus* ושל דו-חיים כמו *Micromelerpeton* ו-*Branchiosaurus*.

סוג זה הכיל מספר מינים אף שחלקם בוטלו מחמת הספק וכיום רק 4 מינים מסווגים בו: 

* S. haeuseri
* S. bavaricus
* ?S. jogischneideri
* S. nobilis

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סקלרוצפלוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |
שחקן פיציגין בזינוק
**פיציגין** (קרואטית: Picigin) הוא משחק כדור חובבני וייחודי לחוף הים בצ'ביצה שבעיר ספליט שבקרואטיה.

היסטוריה
--------

בשנת 1908 חזרה קבוצה של סטודנטים קרואטים מלימודיהם בפראג אל העיר ספליט שבקרואטיה. הם הביאו איתם את משחק הכדורמים הלא אופייני למקום. כשניסו לשחק את המשחק בחוף בצ'ביצה שבספליט הם נוכחו להבין שגובה מי הים רדוד מכדי שיצליחו. ניסיונותיהם העיקשים לשחק הובילו לכך שהם פיתחו את הפיציגין כתוצר לוואי של פולו המים.

חוקים
-----

### מיקום

הפיציגין יכול להיות משוחק בחוף ים עם מים רדודים שאין בו אבנים או סלעים.

### מטרת המשחק

התנאים האופטימליים למשחק הם כאשר חמישה שחקנים משתתפים, אם כי ניתן גם יותר. במהלך המשחק השחקנים נעמדים במעגל, כשהם במרחק ניכר האחד מהשני. כעת עליהם להתמסר ביניהם בכדור, מותר להם להכות בו עם כף היד בלבד, מבלי לתפוס את הכדור ומבלי לאפשר לו ליפול אל המים.

### ניקוד

משחק הפיציגין משוחק ללא נקודות, אלא רק במטרה ליהנות. למרות זאת, המשחק דינאמי מאוד ומרהיב עין היות שהשחקנים נאלצים לא אחת לזנק אל עבר הכדור. מאחר שהמשחק נערך בתוך מים ללא אבנים אז החשש מפציעות יורד.

### הכדור

כדור טניס מקולף ומשויף עמו משחקים
כדור הפיציגין הוא למעשה כדור טניס שעובר שני שלבים: קילוף ושפשוף. שני השלבים הללו מורידים ממשקל הכדור והופכים אותו למהיר וקופצני הרבה יותר, דבר שבהכרח משפיע על הדינמיות של המשחק.

### מועד

הפיציגין משוחק בחוף הים בצ'ביצה במהלך כל השנה, לעיתים גם בחורף. בימות הקיץ הוא משוחק גם בשעות הערב. תיירים רבים שמגיעים אל חוף הים משתאים לנוכח המעגלים הרבים של השחקנים במקום ולא אחת מצטרפים להנאה המקומית.

### אליפויות

עמידה טיפוסית למשחק הפיציגין. מהרגע שהכדור באוויר מעגל השחקנים לא מפסיק לזוז
אף על פי שהמשחק אינו תחרותי ולא מערב צבירת נקודות, החל משנת 2005 החלו להיערך תחרויות פיציגין של ממש. השחקן הזוכה הוא זה אשר מבצע משחק הקרבה עם הזינוקים מרהיבי העין.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פיציגין** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פיציגין
* עמרי גלפרין, כתבה על קרואטיה ועל משחק הפיציגין, מגזין טבע הדברים
* כתבת טלוויזיה מחוף בצ'ביצה הסוקרת את משחק הפיציגין, You Tube
שטרגל
**שטרגליים** (שם מדעי: Copepoda) הם סרטנים קטנים במחלקת הרגלסתיים שלהם חשיבות אקולוגית רבה. הם מהווים חוליה חשובה בשרשרת המזון ומהווים את מזונם של רבים מהדגים. קיימים 10,000 מינים מוכרים ברחבי הים, כולל על קרקע הים ואפילו בעומק האוקיינוס. יש החיים בשלוליות מים, אחרים חיים בטחב רטוב, בעלים לחים, ברקבוביות ושני מינים מיוחדים נמצאו במערת איילון בישראל, בתחום מחצבות המלט "נשר" ליד רמלה.

הדמות המצוירת שלדון פלנקטון מהתוכנית "בובספוג מכנסמרובע" היא שטרגלי.

הסרטן בשלולית המים
------------------

השטרגליים, הסרטנים הקטנים, הם בעלי גוף פרוק, דק ומוארך, בעל מספר רב של גפיים עדינות, המשמשות לתנועה, להשגת מזון ולנשימה. השטרגל החי בשלולית מים שוחה כשגחונו כלפי מעלה וגבו כלפי מטה. בכל עונה בוקעים הצעירים מביצי הקיימא בתוך שבוע מהיווצרות השלולית. ההתפתחות מהזחל, הבוקע מן הביצה, ועד לבוגר נמשכת מחודש עד חודשיים ונעשית בדרך של גלגול. השטרגל חי בשכבת המים העליונה, וניזון מסינון אצות זעירות, מחלקיקי חומר אורגני מרחף ומחסרי חוליות זעירים.

תיאור השטרגליים
---------------

אורכם של רוב השטרגליים נע בין 0.5 מ"מ לבין 2 מ"מ. אחד המינים הגדולים, Pennella balaenopterae (אנ'), טפיל בגוף לוויתן, מגיע לאורך של 32 ס"מ. אחד המינים הקטנים, הזכרים של 'Sphaeronellopsis monothrix, צדפה ימית, אורכה מגיע ל-0.11 מ"מ.

השטרגל חסר אברי ראיה מוגדרים. הם גם חסרי שלד בגבם. הם מהווים את מזונם של צמחים זעירים ובעלי חיים שווים להם בגודלם. הם מופיעים כמו תחרה של טפילים אצל פונדקאים. רוב המינים מתרבים ברבייה זוויגית, ומעט ברבייה אל-זוויגית, דהיינו הביצה גדלה לבוגר ללא הפריה של זכר.

צילום מהיר במיקרוסקופ
---------------------

הסרט הקצר צולם במים עמוקים עם מיקרוסקופ מהיר. מעט ידוע על קשרי הגומלין בין הפרטים. למרות חשיבותם בטבע, קשה להשיג מידע עליהם מהתנהגותם במעבדה או תחת מצלמות. במקרים אלה הם מגיבים שונה מאשר בטבע.

סרטון בהילוך איטי המתאר מליח אטלנטי אוכל שטרגליים.

אספקת מי שתייה
--------------

ה"שטרגליים" מצויים לעיתים במקורות מים המיועדים לשתייה. בייחוד במקומות שלא מצויים בהם מתקני סינון. בדרך כלל אין הדבר מעורר בעיה. בארצות טרופיות מסוימות כמו: פרו ובנגלדש נמצא מתאם בין הימצאות השטרגליים לבין הופעת מחלת הכולרה. מסתבר כי חיידקי הכולרה נדבקים לגוף הסרטנים.

טקסונומיה
---------

* ציקלופיים (Cyclopoida)
* הרפקטיקואידיים (Harpacticoida)
* קלנואידיים (Calanoida)
* Poecilostomatoida
	+ ספיריים

ראו גם
------

* טרגלוביטים - שם כולל למינים רבים של בעלי חיים זעירים המצויים כל ימי חייהם בחלקים חשוכים של מערות ואתרים דומים.
* טיפולוקריס
* ספיריים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שטרגליים** בוויקישיתוף
* שטרגליים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  אנציקלופדיית החי והצומח של ארץ ישראל, כרך 4 - "החי במים", הוצאת משרד הביטחון. עמ' 285.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007562859505171
* BnF: cb11938373f (data)
* LCCN: sh85032264
* LNB: 000322184
* NDL: 01010943
* NKC: ph202629

 |
**היינריך כריסטוף גוטליב ברלינג** (בגרמנית: **Heinrich Christoph Gottlieb Breling**‏;  14 באוקטובר 1849 – 6 בספטמבר 1914) היה צייר ז'אנר והיסטוריה גרמני ומייסד שותף של מושבת האמנים פישרהודה.

ביוגרפיה
--------

היינריך ברלינג העביר את ילדותו בפישרהודה כבן לשומר בווילהלמהאוס. בין השנים 1863 עד 1869 למד במרכז הטכני בהנובר. משנת 1872 היה תלמידו של וילהלם פון דיז במינכן. בשנת 1883 מונה לפרופסור באקדמיה לאמנויות יפות במינכן. החל משנת 1884 היה היינריך ברלינג צייר החצר של המלך לודוויג השני של בוואריה וצייר כמה ציורי צבעי מים של המלך ובתי מגוריו, וכן היה מעורב בקישוט ארמונות הרנכימיזה ולינדרהוף.

בשנת 1892 עבר היינריך ברלינג לפישרהודה עם אשתו אמאלי, לבית מאייר (1856–1933) ושש בנותיהם.

בשנת 1908 הקים את הסטודיו החדש שלו באוטרסברג, שעדיין שימש את נכדו טים ונכדתו. נכדתו מאותם הנישואים, קאטו ואן ביק, הוצאה להורג ב־5 באוגוסט 1943 בברלין-פלוטזני כחברה במחתרת "התזמורת האדומה" הידועה.

בתו הבכורה השנייה, לואיזה מודרזון-ברלינג (1883–1950), הייתה נשואה לצייר הנוף הגרמני אוטו מודרזון (1865–1943). נכדו מנישואין אלה הוא הצייר כריסטיאן מודרזון. בתו אמלי ברלינג (1876–1966) הפכה למורה בהנובר, ציירת, פסלת וקרמיקאית.

היינריך ברלינג התפרסם כצייר ז'אנר והיסטוריה, ותיאורי מלחמות וקרבות היו נושא חשוב ביצירתו. עבודתו המאוחרת יותר, התקרבה לאימפרסיוניזם, נעלמה במידה רבה.

הוא נפטר בגיל 64 ונקבר בבית העלמין פישרהודה (מחוז ורדן).

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **היינריך ברלינג** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  *Heinrich Breling*. In: *Allgemeines Künstlerlexikon, Bd. 14*. Saur, München und Leipzig, 1996, S. 99–100.
2. ↑  Otto Modersohn Museum, www.modersohn-museum.de

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 118823396
* ISNI: 0000 0000 6675 3006
* LCCN: nr2002029984
* RKD: 12330
* ULAN: 500050709
* VIAF: 15566304
* WorldCat: lccn-nr2002029984

 |
המחט המסומנת באות a חוצה את הפס, בעוד מחט b מצויה בין שני פסים
במתמטיקה, בעיית **המחט של בופון** היא שאלה שהוצגה לראשונה על ידי ז'ורז'-לואי לקלר דה בופון ב-1733:

> 
> נניח שיש לנו רצפה עשויה רצועות מקבילות של עץ, כל אחת ברוחב זהה, ונפיל מחט על הרצפה. מה ההסתברות כי המחט תנוח על הקטע שבין שתי רצועות?
> 
> 
> 
> 

בעיה זו הייתה הדוגמה הראשונה בגאומטריה הסתברותית. באמצעות הפתרון לבעיה ניתן לחשב את פאי בשיטת מונטה קרלו, אם כי ברור למדי שבופון עצמו לא ערך ניסויים מעין זה.

פתרון
-----

### ניסוח הבעיה

נתונה מחט באורך l, אשר נופלת על משטח בעל קווים מקבילים במרחק {\displaystyle l\leq d}, מהי ההסתברות כי המחט תחצה את הקו?

### פתרון

על מרכז x נמצאת מחט אדומה ומחט כחולה. המחט האדומה נמצאת באזור האפור ולכן היא עוברת את הקו משמאל.
יהי x המרחק בין מרכז המחט לקו הקרוב ביותר, תהי \theta  הזווית החדה שבין המחט לקו.

המחט תעבור את הקו אם יתקיים: {\displaystyle x\leq {\frac {l}{2}}sin\theta }

למחט קטנה, כאשר {\displaystyle d>l} יתקיים:
{\displaystyle P=\int \_{0}^{2\pi }{\frac {l\left|cos\theta \right|}{d}}{\frac {d\theta }{2\pi }}}
ובחישוב האינטגרל נקבל:
{\displaystyle P={\frac {2l}{\pi d}}}

במקרה ש {\displaystyle d=l}:
{\displaystyle P={\frac {2}{\pi }}=0.636619...}

### פתרון נוסף

נסמן ב-X את המשתנה המקרי שסופר את מספר הקוים שמחט באורך 1 תחתוך. נשים לב ש-X תמיד (למעט מקרים בהסתברות אפס) שווה ל-1 כשהמחט חותכת קו, ו-0 אחרת. לכן אנחנו רוצים לחשב את [E[X (נסמן ב-e).

נשים לב שמלינאריות התוחלת, אם נזרוק מחט באורך l, אז מספר הקווים שהיא תחתוך בתוחלת הוא le, ואם נזרוק כמה מחטים (אפילו אם הן מחוברות, שכן התוחלת ליניארית גם כאשר המשתנים תלויים) תוחלת מספר הפעמים שהן יחתכו קווים היא סכום התוחלות שלהם. מכך נובע שלכל קו המורכב ממספר קטעים שאורכו הכולל l, תוחלת מספר הקווים שיחתכו הוא le.

כעת נקח סדרה של מצולעים משוכללים שהיקפם שווה ל-π, ומספר צלעותיהם שואף לאינסוף. אז הם שואפים למעגל שהיקפו 2π, ומרציפות גם תוחלת מספר הקווים שהמעגל יחתוך היא π.

מצד שני, זה מעגל שקוטרו 1, ולכן הוא תמיד יחתוך את הקווים בדיוק פעמיים. מכאן נובע π=2e, ולכן e=2/π.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המחט של בופון** בוויקישיתוף
* גדי אלכסנדרוביץ', המחט של בופון, באתר "לא מדויק", 14 במרץ 2014
* Buffon: did he actually throw sticks? E. Behrends and J. Buescu, EMS Newsletter, June 2014.
* המחט של בופון, באתר MathWorld (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Buffon's Needle Problem באתר וולפרם אלפא Math World.
**קאסיו פרננדס מגאלייאס** (בפורטוגזית: **Kassio Fernandes Magalhães**; נולד ב-11 בפברואר 1987) הוא כדורגלן עבר ברזילאי ששיחק בעמדת הבלם.וכיום עוזר מאמן עירוני קריית שמונה.

קריירה
------

קאסיו את הקריירה שלו בקנואס מהליגות הנמוכות בברזיל. בקיץ 2007 חתם בא.א.ק. לרנקה מליגת העל הקפריסאית. בקיץ 2009 חתם באתניקוס אחנס. לאחר שבעונת 2011/2012 איבד את מקומו בהרכב, במרץ 2012 חתם בצ'אנגצ'ון יטאי הסינית, בדצמבר 2012 שוחרר מהמועדון.

בקיץ 2013 הגיע לישראל וחתם בעירוני קריית שמונה. ב-18 בינואר 2014 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, במשחק מול בני סכנין שהסתיים בתיקו 1-1. בעונתו הראשונה בקבוצה זכה עמה בגביע המדינה, לאחר שפתח בהרכב בניצחון 1-0 על מכבי נתניה במשחק הגמר. ב-31 ביולי 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת אירופית, בתיקו 1-1 נגד דינמו מוסקבה במסגרת מוקדמות הליגה האירופית.

באוגוסט 2018 חזר לישראל וחתם במכבי אחי נצרת מהליגה הלאומית.

ב-11 ביולי 2019 קאסיו חתם בוילפרנקואנסה מפורטוגל, בה שיחק עונה אחת בסיומה פרש מכדורגל.במאי 2023 חזר לישראל ומונה לעוזר מאמן עירוני קריית שמונה.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
**קתדרלת פרנקפורט** המוקדשת לברתולומאוס הקדוש (בגרמנית: **Kaiserdom St. Bartholomäus**) היא כנסייה גותית (המשולבת במאפיינים נאו-גותיים בנוסף) המתנשאת לגובה 95 מטרים ברקיע של העיר פרנקפורט, גרמניה. הקתדרלה היא הכנסייה הראשית בפרנקפורט ושימשה תפקיד חשוב בפוליטיקת הקיסרות הרומית הקדושה. משנת 1356 החלו להיבחר בה באופן מוסדר קיסרי האימפריה הרומית הקדושה, על ידי גוף הנסיכים הבוחרים, כחלק מרפורמות בולת הזהב. משנת 1562 שימשה הכנסייה אף כמקום הכתרתם של הקיסרים, כאשר קודם לכן ההכתרות התקיימו בעיר אקס לה שפל. בעת מעבר זה ניתן לכנסייה תואר קתדרלה, עקב הכבוד הרב שיוחס לה אותה התקופה. האלמנטים הנאו-גותיים של הקתדרלה הגיעו אחרי השיקום של הקתדרלה לאחר השריפה שפרצה בשנת 1867 (ב-14 באוגוסט אותה שנה). הקתדרלה שוקמה בסגנון קרוב למקורי, אך עם שינויים קלים יחסית שנוצרו על ידי האדריכל פרנץ יוזף דצינגר (Franz Josef Denzinger).

הקתדרלה נבנתה במאות ה-14 וה-15 באתר בו שכנה כנסייה מרובינגית. משנת 1356 ואילך, מלכי האימפריה הרומית הקדושה נבחרו בקתדרלה, ובשנים 1562–1792 אף הוכתרו בה. הקתדרלה נהפכה לסמל האחדות הלאומית הגרמנית, במיוחד במהלך המאה ה-19.

למרות שמעולם לא שימשה כמושב בישוף, תפקידה בפוליטיקה הקיסרית הפכה אותה לאחד הבניינים החשובים בהיסטוריית הקיסרות הרומית הקדושה והצדיקה את השם שדבק בה "הקתדרלה הקיסרית". היא ידועה בידי אנשי פרנקפורט פשוט בתור "הקתדרלה" או "הדום".

ב-1867 נהרסה הקתדרלה בשריפה ונבנתה מחדש בסגנון התחייה הגותית, בצורה הנאמנה לתוכנית המקורית של הכנסייה. במהלך מלחמת העולם השנייה סבלה הקתדרלה, כמו העיר פרנקפורט, מהפצצות כבדות של בעלות הברית והפנים שלה נשרף לחלוטין. בשנות ה-50 של המאה ה-20 היא נבנתה מחדש, נאמנה לסגנון הנאו-גותי.

הכנסייה בנויה מלבנים אדומות בסגנון גותיקת לבנים. כמו כנסיות גרמניות רבות, חזית הקתדרלה מורכבת ממגדל בודד ובראשו צריח מחודד. על המגדל הותקן שעון. גובה המגדל: 95 מטרים (312 רגל). 

* תוכנית הקתדרלהתוכנית הקתדרלה
* התפתחות היסטורית של הקתדרלה. הצבעים השונים מראים על סגנונות אדריכליים שונים.התפתחות היסטורית של הקתדרלה. הצבעים השונים מראים על סגנונות אדריכליים שונים.
* פנים הקתדרלה האדוםפנים הקתדרלה האדום

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **קתדרלת פרנפקורט** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **קתדרלת פרנקפורט (קטגוריה)** |

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קתדרלת פרנקפורט

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Emperor's Cathedral | Frankfurt Tourism". *Frankfurt Tourism*. אורכב מ-המקור ב-2016-11-15. נבדק ב-2017-06-24.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007587503905171
* GND: 4125053-9
* LCCN: n85260885
* VIAF: 150167960
* WorldCat: lccn-n85260885

 |
**קתדרלת סאו פאולו** (פורטוגזית: **Catedral da Sé de São Paulo**) היא הקתדרלה המרכזית של העיר סאו פאולו, ברזיל. בנייתה בסגנון נאו-גותי החלה ב-1913 ונמשכה כארבעה עשורים.

היסטוריה
--------

היסטוריית הקתדרלה של סאו פאולו מתחילה עוד ב-1589, אז הוחלט על בניית כנסייה ראשית (*Matriz*) בכפר של סאו פאולו. הכנסייה, שנבנתה באתר בו שוכנת כיום הקתדרלה הנוכחית, הושלמה רק ב-1616. ב-1745 הפכה סאו פאולו לדיוקסיה ומושב בישוף. כתוצאה מכך נהרסה הכנסייה הישנה והוחלפה בכנסייה בסגנון הבארוק, שהושלמה ב-1764. כנסייה צנועה זו הייתה הקתדרלה של סאו פאולו עד 1911, בה היא נהרסה.

הקתדרלה הנוכחית נבנתה תחת השגחתו של הארכיבישוף הראשון של סאו פאולו, דוראטה לאופולדו א סילבה (Duarte Leopoldo e Silva). העבודות החלו ב-1913 באתר בו נהרסה הקתדרלה הישנה. את הקתדרלה החדשה תכנן האדריכל הגרמני מקסימיליאן אמיל ההל בסגנון נאו-גותי עם כיפה גדולה שאיננה אופיינית לאדריכלות גותית. העבודות התקדמו לאט והקתדרלה נחנכה רק ב-1954, כאשר המגדלים עדיין לא הושלמו, אך בדיוק בזמן לחגיגות 400 שנה לסאו פאולו. המגדלים על צריחיהם הושלמו רק ב-1967.

אחרי תקופה ממושכת של ניוון והזנחה, שופצה הקתדרלה בשנים 2000–2002. מלבד תיקונים הושלמו צריחונים רבים מעל הספינה הראשית והמגדלים. התוכניות המקוריות מ-1912 נמצאו בתוך הבניין ואפשרו שחזור הנאמן לתוכניות המקוריות.

המבנה
-----

הקתדרלה היא הכנסייה הגדולה ביותר בסאו פאולו, באורך 111 מטר ורוחב 46 מטר, זוג מגדליה המערביים מתנשאים לגובה 92 מטר. הקתדרלה בנויה בצורת צלב לטיני עם ספינה ראשית בת 5 אגפים וכיפה המתמרת כ-30 מטר מעל מקום המצלב. למרות שהקתדרלה בעיקרה היא נאו-גותית, הכיפה הושפעה דווקא מאדריכלות הרנסאנס ומהכיפה של סנטה מריה דל פיורה בפירנצה.

הקתדרלה יכולה להכיל כ-8,000 איש. יותר מ-800 טון של שיש נדיר שימשו להשלמתה. כותרות העמודים הפנימיים מקושטות באלמנטים ברזילאים כגון ענפי קפה, אננס, ארמדילו וכדומה.

  

### הקריפטה

הקריפטה של הקתדרלה.
הקריפטה של הקתדרלה ממוקמת מתחת למזבח הראשי. היא גדולה מאוד וניתן להתייחס אליה כאל כנסייה תת-קרקעית בזכות עצמה. היא מקושטת בפסלי שיש מאת פרנסיסקו לאופולדו אֶ סילבה (Francisco Leopoldo e Silva) המתארים את איוב וז'רום הקדוש.

בקריפטה מצויים קברי כל הבישופים והארכיבישופים של סאו פאולו. ראויים לציון קברי הברונזה של 2 דמויות היסטוריות: הכומר דיאגו פייז'ו (Diogo Feijó ) וראש השבט (cacique) טיביריסה (Tibiriçá). פייז'ו היה עוצר ברזיל תחת שלטונו של פדרו השני, קיסר ברזיל וטיביריסה היה ראש שבט גואיאנז (Guaianaz), שנהפך במאה ה-16 לישועים הראשוניים ברמת פיראטינינגה (Piratininga) שהפכה את ייסוד סאו פאולו לאפשרי.

### העוגב

העוגב של הקתדרלה נבנה ב-1954 בידי החברה האיטלקית Balbiani & Rossi והוא אחד הגדולים בדרום אמריקה. הוא בעל 5 מקלדות, 329 סטופים, 120 רגיסטרים ו-12,000 צינורות שפיותיהם חרוטים ידנית בתגליפים בסגנון גותי.

גלריה
-----

* כיכר הקתדרלה ב-1880, הקתדרלה נמצאת בצד ימיןכיכר הקתדרלה ב-1880, הקתדרלה נמצאת בצד ימין
* הקתדרלההקתדרלה
* הקתדרלה, מבט מהאוויר.הקתדרלה, מבט מהאוויר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קתדרלת סאו פאולו** בוויקישיתוף
* חידוש הקתדרלה, בעיתון *Folha de São Paulo*
* קתדרלת סאו פאולו, ב-Wikimapia.
* עמוד הקתדרלה SkyscraperPage

  


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 7518143-5
* LCCN: no2003051225
* VIAF: 124679384
* WorldCat: lccn-no2003051225

 |
**פליקס הרביעי** (בלטינית: **Felix IV**;‏ 489 או 490 – 22 בספטמבר 530) כיהן כאפיפיור בין 12 ביולי 526 ועד מותו. לימים הוכרז כקדוש נוצרי.

פליקס נולד בסמניום שבממלכת האוסטרוגותים באיטליה, והיה בנו של קסטוריוס (Castorius). לאחר הרצחו של האפיפיור יוחנן הראשון על ידי מלך האוסטרוגותים, תאודוריק הראשון, מינו החשמנים בלחצו של תאודוריק את פליקס למשרת האפיפיור. התנגדות החשמנים ללחץ זה הביאה לכך שבמשך חודשיים לאחר מותו של יוחנן לא נבחר אפיפיור, אולם לבסוף נכנעו ללחצו של תאודוריק. חיבתו של פליקס בעיני תאודוריק, אפשרה לו לפעול לטובת הכנסייה. מותו של תאודוריק אפשרה לפליקס לפעול על-פי תוכניותיו שלו.

בעקבות מותו של תאודוריק, ב-30 באוגוסט 526, ועלייתו לשלטון של נכדו הקטין אתאלאריק, שלטה בפועל אמאלאסונתה, בתו של תאודוריק ואימו של אתאלאריק אשר הייתה קתולית אדוקה. אמאלסונתה פרסמה צו קיסרי הקובע כי אנשי דת יישפטו רק על ידי האפיפיור (או בית דין כנסייתי שימונה על ידו) ולא על ידי בתי המשפט האזרחיים.

אמאלאסונתה העניקה שטחים לאפיפיור בתוככי הפורום הרומאי, עליהם בנה פליקס את כנסיית סנטה קוזמה אי דאמיאנו.

פליקס ניסה להשפיע על בחירת יורשו - בוניפקיוס השני, וזאת על אף הכלל האוסר דיונים ביורש לאפיפיור בעודו בחייו. בעקבות לחץ זה בחר רוב מכריע מהחשמנים בדיוסקורוס לתפקיד האפיפיור, מיעוט החשמנים צידדו בבוניפקיוס השני. מותו של דיוסקורוס שבועות ספורים לאחר בחירתו הביאו לקבלת הבחירה בבוניפקיוס השני.

מספור שמו
---------

בעת כהונתו של פליקס השלישי, נחשב פליקס השני כאפיפיור לגיטימי, ובהתאם נספר פליקס הרביעי. לימים הוכרז פליקס השני כאנטי אפיפיור, ולכן למעשה פליקס הרביעי היה האפיפיור השלישי אשר נשא שם זה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פליקס הרביעי** בוויקישיתוף
* קורות חיים
* פליקס הרביעי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**יוחנן הראשון** | **אפיפיור(רשימת האפיפיורים)** | **הבא**:**בוניפקיוס השני** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* CANTIC: a1047710x
* GND: 119230712
* ISNI: 0000 0004 4425 554X
* LCCN: nb2007022164
* NKC: xx0025801
* NTA: 074227416
* ULAN: 500355694
* VcBA: 495/45819
* VIAF: 313239479
* WorldCat: lccn-nb2007022164

 |
**מבחן AKS לראשוניות** הוא אלגוריתם דטרמיניסטי להוכחת ראשוניות שנוצר ופורסם על ידי מנינדרה אגרוול, ניראג' קיאל, וניטין סקסנה מהמכון ההודי לטכנולוגיה קנפור, ונקרא על שמם. האלגוריתם התפרסם ב-6 באוגוסט 2002, במאמרם "PRIMES is in P". החוקרים קיבלו שבחים רבים על עבודתם, כולל פרס גדל לשנת 2006 ופרס פולקרסון לשנת 2006. האלגוריתם קובע האם מספר הוא ראשוני או פריק בזמן ריצה פולילוגריתמי.

זמן הריצה של האלגוריתם המקורי הוא {\displaystyle \mathrm {O} (\log ^{12}(n))} כאשר בהמשך הצליחו לשפרו ל{\displaystyle \mathrm {O} (\log ^{6}(n))}.

רקע מתמטי
---------

אלגוריתם AKS מבוסס על המשפט המתמטי הבא: בהינתן מספר שלם n, גדול מ-2, ומספר שלם a, זר ל-n, המספר n הוא ראשוני אם ורק אם מתקיימת הקונגרואנציה (הפולינומית) הבאה: {\displaystyle (x-a)^{n}\equiv (x^{n}-a){\pmod {n}}\ }. המשפט הוא הכללה לפולינומים של המשפט הקטן של פרמה, וניתן להוכיח אותו בעזרת הבינום של ניוטון עם התכונה של מקדם בינומי: {\displaystyle {n \choose k}\equiv 0{\pmod {n}}} לכל k הקטן מ-n, אם ורק אם n הוא ראשוני.

האלגוריתם
---------

האלגוריתם הוא כדלקמן:

1. קלט: מספר טבעי n > 1.
2. אם n = ab למספרים שלמים a,b > 1, המספר פריק.
3. מצא r הקטן ביותר כך ש-{\displaystyle O\_{r}(n)>(\log \_{2}n)^{2}} כאשר {\displaystyle O\_{r}(n)} הוא הסדר הכפלי של n מודולו r, כלומר: זהו המספר הטבעי הקטן ביותר k כך ש-{\displaystyle n^{k}\equiv 1{\pmod {r}}}.
4. אם {\displaystyle 1<\gcd(a,n)<n} עבור איזשהו a ≤ r, המספר פריק.
5. בצע מ- a = 1 עד ל-{\displaystyle \scriptstyle \lfloor \scriptstyle {{\sqrt {\varphi (r)}}\log(n)}\scriptstyle \rfloor } (כאן \varphi  היא פונקציית אוילר)
	1. אם לא קיימים פולינומים f ו-g כך ש-{\displaystyle (X+a)^{n}-(X^{n}+a)=nf(x)+(x^{r}-1)g(x)} עבור a (כלומר: {\displaystyle (X+a)^{n}\not \equiv (X^{n}+a){\pmod {(n,x^{r}-1)}}}), המספר פריק.
6. המספר ראשוני.

קישורים חיצוניים
----------------

* מבחן AKS לראשוניות, באתר MathWorld (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  PRIMES is in P, המאמר בו התפרסם האלגוריתם.
2. ↑  H. W. Lenstra Jr. and Carl Pomerance, Primality testing with Gaussian periods, **preliminary**
לוגו הוצאת ספרים אשכוללוגו הוצאת ספרים אשכול
**אשכול** הוא הוצאת ספרים ירושלמית ותיקה, המתמחה בהדפסת ספרי קודש.

היסטוריה
--------

נוסד בעיר סאנוק שבפולין, שם הוקם בית דפוס מקומי בניהולו של הרב דוד יואל וינפלד.

בשנת תרצ"ו עלה לארץ בנו, הרב יעקב שאול וינפלד (מחבר הספר "משנת יעקב"), והביא עמו באוניה מספר מכונות דפוס מבית הדפוס של אביו. ויינפלד התיישב בירושלים, ופתח בה הוצאת ספרים בשם "אשכול" מתוך מטרה להוציא לאור ספרי יסוד יהודיים בדפוס מחודש, באותיות מאירות עיניים, יחד עם הקפדה על כל כללי הדקדוק. על הספר הראשון שנדפס בשנת ה'תרצ"ח מופיע השם 'דפוס וינפלד'.

הוצאת אשכול הדפיסה במשך השנים ספרי-יסוד בתחום היהדות שהוגהו נערכו ובדרך כלל גם נוקדו, בידי תלמידי חכמים ודקדקנים. הקדמת הרמב"ם למשניות במהדורת "אשכול", הוגהה בידי הרב שמואל הלוי וואזנר, הרב עזרא ציון מלמד תיקן וערך את מהדורת ספר החינוך, הרב מאיר מאזוז ניקד את הסליחות, והרב קלמן כהנא חיבר את הקונטרס "קיצור המצוות התלויות בארץ" שהודפס כנספח למהדורת קיצור שולחן ערוך.

דברי דפוס בולטים
----------------

### אשכול

כמה מדברי הדפוס שבהוצאת "אשכול" זכו לתפוצה רחבה: סידור "תפילת כל פה" ומחזורי התפילה "מחזור רבא", ששה סדרי משנה מנוקדים ועוד, נפוצו במשך השנים בכל רחבי העולם היהודי. 

#### יסוד מלכות

יסוד מלכות הוא פירוש שאותו חיבר הרב יוסף שלום וינפלד בנו של הרב יעקב שאול וינפלד בעל הוצאת אשכול, חידושו העיקרי הוא הנגשה גרפית ופירוש מילולי של הטקסט הקדום באמצעות הצמדת הפירוש מילה-מול-מילה, שורה תחת שורה, מה שמקל מאוד על המחפשים להבין את פירוש המילים תוך כדי התפילה בלי צורך לבדוק בספרי מפרשים שונים. הפירוש זכה להסכמות נלהבות מרבים מגדולי ישראל כמו האדמור מויזניץ שהיה מורו ורבו, רבי משה הלברשטאם, הרב שמואל הלוי וואזנר, האדמור מגור בעל הפני מנחם, הרב עובדיה יוסף, הרב יצחק כדורי ועוד רבנים רבים נוספים.

בשנים האחרונות יצאו לאור ספרים רבים עם פירוש יסוד מלכות כמו: תהילים, סידור תפילה, מחזור, חמישה חומשי תורה, נ"ך, זמירות שבת ועוד.

### שי למורא

**סדור תפלות לימי השנה** על פי נוסח האריז"ל, עם פירוש שי למורא, 2 כרכים. **חמשה חמשי תורה**, עם פירוש שי למורא בשלוש מהדורת, 5 כרכים תשע"א.
**ספר תהילים**, עם פירוש רש"י ופירוש שי למורא.

חלוקת ההוצאת ספרים לשני בניו של המייסד
--------------------------------------

סמל הוצאת ספרים שי למורא
בשנת תשמ"ט נפטר מייסד הוצאת 'אשכול', הרב יעקב שאול וינפלד, ובניו חילקו ביניהם את זכויות ההוצאה לאור של הספרים שבהוצאת אביהם. חלק גדול מספרי ההוצאה לאור, הועברו לבנו הרב שמואל יהודה וינפלד שפתח הוצאת ספרים בשם "שי למורא" מתוך הפסוק "כל סביביו יובילו שי למורא", כשהוא רומז את שמו הפרטי (שמואל יהודה) בראשי תיבות, ותחת שם ההוצאה לאור המקורית - "אשכול" המשיך אחיו הרב יוסף שלום ויינפלד.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר הבית של אשכול הוצאת ספרים
* אתר הבית של שי למורא
* רשימת ספרי הרב יוסף שלום וינפלד באתר הספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007585491305171
* LCCN: nr91027525
* VIAF: 136477419
* WorldCat: lccn-nr91027525

 |
נחלות שבטי ישראל
**חֲצַר שׁוּעָל** הייתה עיר בנחלת שבט שמעון בנגב יהודה, על פי המסופר בספר דברי הימים, ובספר יהושע:  
"וַיֵּצֵא הַגּוֹרָל הַשֵּׁנִי לְשִׁמְעוֹן לְמַטֵּה בְנֵי שִׁמְעוֹן לְמִשְׁפְּחוֹתָם וַיְהִי נַחֲלָתָם בְּתוֹךְ נַחֲלַת בְּנֵי יְהוּדָה: וַיְהִי לָהֶם בְּנַחֲלָתָם בְּאֵר שֶׁבַע וְשֶׁבַע וּמוֹלָדָה: וַחֲצַר שׁוּעָל וּבָלָה וָעָצֶם"  
בתקופת שיבת ציון הייתה חצר שועל אחת הערים שהתיישבו בהם שבי ציון, על פי המסופר בספר נחמיה:
"וּבַחֲצַר שׁוּעָל וּבִבְאֵר שֶׁבַע וּבְנֹתֶיהָ".

לגבי אזכור העיר חצר שועל ברשימת ערי בני שמעון, מרטין נות סבור שמדובר בתוספת ברשימת ערי שמעון, והוא מביא ראיה לדעתו זו, שבדברי הימים בא שמו של מקום זה בלא אות היחס ב'; אבל הזכרת המקום ברשימת ערי נגב יהודה מבטלת את סברתו, לפי דעת שמואל ליונשטם.

במאה ה-20 סברו חוקרים שחצר שועל הייתה בסביבות באר שבע, מבלי שהצביעו על אתר מסוים. אין ממצאים ארכאולוגיים שמסייעים לזיהוי.

לקריאה נוספת
------------

* אברהם נגב, הערך: חצר שועל, **לכסיקון מקראי**, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 154.
* יוחנן אהרוני, **אטלס כרטא לתקופת המקרא**, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 130.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספר דברי הימים א', פרק ד', פסוק כ"ח.
2. ↑  ספר יהושע, פרק ט"ו, פסוק כ"ח.
3. ↑  ספר יהושע, פרק י"ט, פסוק ג'.
4. ↑  ספר נחמיה, פרק י"א, פסוק כ"ז.
5. ↑  **אנציקלופדיה מקראית : אוצר הידיעות של המקרא ותקופתו - ג : חבב - יתת**, מוסד ביאליק, 1965, עמ' 275