recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
אנדרטת פרידריך וילהלם השלישי.
חלקו העליון של מפל המים.
**פארק ויקטוריה** (בגרמנית: **Viktoriapark**) הוא פארק הממוקם בשכונת קרויצברג בברלין, בירת גרמניה.

במרכז הפארק, בראש גבעה הנקראת קרויצברג, נמצאת אנדרטה לפרידריך וילהלם השלישי, מלך פרוסיה לרגל ניצחונו בקרבות לשחרור פרוסיה בסיום מלחמות נפוליאון. מהגבעה ניתן להשקיף על מרבית דרומה של העיר ברלין. מהאנדרטה זורם מפל מים מלאכותי במורד הגבעה עד למפגש הרחובות גרוסבֶרן (Großbeerenstraße) וקרויצברג (Kreuzbergstraße).

היסטוריה
--------

האנדרטה המרכזית בפסגת הפארק תוכננה בשנת 1821 על ידי האדריכל קארל פרידריך שינקל.

בשנת 1888 עוצב הפארק מחדש על ידי מנהל הפארקים העירוניים הרמן מֶכטיג (Hermann Mächtig) אשר עיצב את הפארק בסגנון טבעי יותר.

בין השנים 1913–1916 נוספו שטחים לפארק והוא הורחב לכיוון מערב.

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **ברלין** |

* פארק ויקטוריה שבלונדון

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פארק ויקטוריה** בוויקישיתוף

| פארקים בברלין |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| גן בריץ • הגן הבוטני • גני העולם • פארק ארנסט תלמאן • לוסטגארטן • פארק החומה • אי הטווסים • טירגארטן • פארק טרפטו • פארק ויקטוריה |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4251784-9
* VIAF: 148545390
* WorldCat: viaf-148545390

 |
**עטלף כותפות פרנקוט** (שם מדעי: *Epomops franqueti*) הוא מין של עטלף מהסוג עטלף כותפות מדומה החי באפריקה הטרופית במדינות: אנגולה, בנין, קמרון, הרפובליקה המרכז-אפריקאית, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, הרפובליקה של קונגו, חוף השנהב, גאנה, ניגריה, רואנדה, דרום סודאן, טנזניה, טוגו, גבון, אוגנדה, זמביה ונראה שגם בגינאה המשוונית.

בית גידול
---------

עטלף כותפות פרנקוט חי ביערות יבשים סובטרופיים או טרופיים, יערות מנגרובים סובטרופיים או טרופיים, ביצות סובטרופיות או טרופיות, סוואנה יבשה ויער גשם טרופי כמו אגן הקונגו.

טקסנומיה
--------

עטלף כותפות פרנקוט תואר לראשונה בידי החוקר רוברט פ. טומס בשנת 1860 על ידי דגימה שנלקחה מגבון.

מאפיינים
--------

אורך הראש והגוף של עטלף זה עד 18 סנטימטרים וצבעו חום, צבע הכותפות צהוב וצבע הבטן לבן.

לזכר הבוגר יש תיבת קול שנועדה לתקשר עם עטלפים אחרים מבני מינו.

אפשר לשמוע את קריאות העטלף עד למרחק של קילומטר אחד.

עטלף כותפות פרנקוט ניזון כמו קרוביו מפירות, צוף פרחים ועלי כותרת. העטלף משמיע רעשים בעת האכילה.

המורפולוגיה של הגולגולת מותאמת לחילוץ עיסת פרי ומיץ: העטלף מכניס את הפרי בשלמותו לפה בסיוע הידיים ואחת מהרגליים, ואז מנקב אותו בו זמנית עם הטוחנות והניבים ולוחץ אותו בחוזקה עם הלשון על הרכסים המשוננים בחיך העליון; בדרך זו, העטלף סוחט את המיץ עד תום ולאחר מכן בולע את העיסה הרכה. לאחר כמה סחיטות, נותרת בפה עיסת סיבים בצורת גלולה שאותה העטלף יורק החוצה. עצים שעליהם המין יושן מזוהים לעיתים קרובות בזכות מסה גדולה של גלולות יבשות שזרוקות על האדמה סביבו.

רבייה
-----

תקופת ההיריון של עטלף כותפות פרנקוט נמשכת עד חצי שנה ובסופה נולד וולד יחיד במשקל 20 גרמים.

יש שתי עונות רבייה מדי שנה, וההמלטות מקבילות לעונות הגשמים. במהלך עונת הרבייה, הזכרים מתקבצים בזירת חיזור ומנסים להרשים את הנקבה במצג משולב של קול, ריח ואותות חזותיים. הם זוקפים מעלה את הכותפות הלבנות שלהם ומפיצים דרכם ריח עז לכל עבר, נוסף על השמעת שירי חיזור רמים שנשמעים כמו קריאות עורב ועשויים להימשך מספר שעות במהלכם מופקים אלפי קריאות רעשניות שנשמעות למרחק קילומטר וחצי. ההיריון נמשך 6 חודשים והגור יונק מאימו במשך 3 חודשים. הנקבות מגיעות לבגרות בגיל 6 חודשים והזכרים בגיל 11 חודשים. תוחלת החיים 21–30 שנים.

שימור
-----

עטלף כותפות פרנקוט מסווג על ידי הרשימה האדומה של IUCN במצב השימור ללא חשש בשל אוכלוסייה גדולה ונוכחות באזורים מוגנים רבים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עטלף כותפות פרנקוט** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  עטלף כותפות פרנקוט באתר הרשימה האדומה של IUCN
**פרידריך הרביעי, דוכס שוואביה** מבית הוהנשטאופן (1145–1167) היה דוכס שוואביה, וירש את בן דודו, פרידריך ברברוסה, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, בשנת 1152.

ביוגרפיה
--------

פרידריך היה בנם של קונראד השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה ושל אשתו השנייה גרטרוד פון זולצבאך ולפיכך היורש הישיר של הכתר, לו הייתה תורשה אמיתית. עם זאת, על ערש דווי, קונרד השלישי יעץ לכאורה לשני האנשים היחידים שנכחו, אחיינו פרידריך ברברוסה והבישוף של במברג, למנות את פרידריך ברברוסה; ומסר לו את הסמל הקיסרי.

ברברוסה לא בזבז זמן כדי להביא את אנשי הדת הבוואריים לאמץ אותו, והורה לארכיבישוף של קלן לכנס רייכסטאג נמהר. שם בחרו האלקטורים של האימפריה (בניכוי ה"פרימוס אינטר פארס" שלהם, היינריך הראשון, הארכיבישוף של מיינץ, בעל ברית של האפיפיור) בפרידריך ברברוסה להיות מלך, במקום בן דודו פרידריך בן השש, אשר הצעיר מונה לדוכס שוואביה במקום זאת.

פרידריך השתתף במסעותיו של ברברוסה באיטליה, והפך לאחד מהנפגעים הרבים של הצבא הקיסרי. הוא נכנע למחלה לאחר שכבש את רומא ב-1167. לאחר מכן נתן ברברוסה את שוואביה לבנו בן השלוש, פרידריך החמישי.

משפחתו
------

פרידריך הרביעי התחתן עם גרטרוד מבוואריה. היא הייתה בתם של היינריך הארי, דוכס סקסוניה ובוואריה ואשתו הראשונה קלמנטיה מצרינגן. לא היו להם ילדים ידועים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרידריך הרביעי, דוכס שוואביה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 119522195
* VIAF: 64819361
* WorldCat (עם VIAF): 64819361

 |
**עטלף חשוף-גב** (שם מדעי: *Dobsonia*) הוא סוג של עטלף בינוני-גדול במשפחת עטלפי הפירות, שכולל 14 מינים שחיים בדרום-מזרח אסיה ובאוקיאניה. הסוג הוקם בשנת 1898 על ידי הזואולוג האמריקני תאודור שרמן פלמר, ושמו המדעי (דובסוניה) הוא לזכרו של הזואולוג האירי ג׳ורג׳ אדוארד דובסון.

תיאור ואנטומיה
--------------

לעטלף חשוף הגב ראש גדול ומסיבי דמוי צבוע, גוף גוצי וחרטום מקוצר. האוזניים מחודדות ואליפסיות, העיניים גדולות והאף רחב עם נחיריים צינוריים בולטים. סימן ההיכר של הסוג הוא החיבור של קרומי הכנף לשדרה במקום לצדדי הגוף, מה שנותן רושם של גב חשוף משיער בדומה לסוג שפתן משופם. השוקיים גם הן חשופות, כך שהמקומות היחידים עם פרווה בצד העליון הם בסיס הזנב והכתפיים. הניבים גדולים ונוטים קדימה וביניהם לבין החותכות יש מרווח בולט. הזנב צר וארוך יחסית וכנף הזנב צרה ודקה. האצבע המורה חסרת טופר.

העטלף חשוף הגב הוא סוג גדול יחסית: אורך ראשו וגופו 102–254 מ״מ, אורך הזרוע 86–162 מ״מ ואורך הזנב 13–42 מ״מ; המשקל נע בין 63 ל-600 גרם. הנקבות גדולות וכבדות מן הזכרים.

לעטלף חשוף הגב פרווה קצרה וזיפית. צבעה הכללי משתנה בהתאם למין ונע בין חום אפרורי לחום בהיר, אפרפר, אוכרה, ערמוני, זהוב, כתום, ירוק זית, בז׳ או צהבהב-ירקרק. אצל מינים עם פרווה ירוקה, הפיגמנטים מתפוגגים לאחר המוות. הראש בולט בצבעו הכהה שעשוי להיות חום כהה לשחרחר. הכנפיים והרגליים שחורים, בעוד שהזרועות והשוקיים בצבע ורוד. הטפרים לבנים או חומים - תלוי במין.

תפוצה וביולוגיה
---------------

העטלפים חשופי הגב מצויים בדרום-מזרח אסיה ומלנזיה; טווח התפוצה שלהם כולל את צפון אוסטרליה, גינאה החדשה, ארכיפלג ביסמרק (בפרט בריטניה החדשה ואירלנד החדשה), איי האדמירליות, איי טלאוד, איי שלמה, איי סונדה, איי מאלוקו וחלק מאיי הפיליפינים. בית הגידול של המינים בסוג כולל יער עננים, יער גשם טרופי ובתה חופית, והם מצויים בשפלות ובחופים עד רכסים הרריים גבוהים ברום 2,700 מטר מעל פני הים.

בניגוד לעטלפי פירות רבים, העטלפים חשופי הגב נחים בשעות היום מערות ומנהרות ורק לעיתים נדירות על צמרות העצים. הם לנים בבדידות או במושבות המוניות של אלפי פרטים. המינים בסוג פעילים בשעות הלילה וניזונים מתאנים ופרחים של עץ הדם (Haematoxylum campechianum).

עונת הרבייה מתרחשת מאפריל עד יוני, ועונת ההמלטות בין אוגוסט לנובמבר. הנקבה ממליטה גור יחיד לאחר היריון של מספר חודשים, והוא מגיע לבגרות עד גיל שנתיים. מצבם של רוב המינים בסוג נחשב ליציב, להוציא אחד שמצבו פגיע ואחד שמצבו סכנת הכחדה חמורה. האיום העיקרי על העטלפים הוא אובדן בית גידול עקב בירוא יערות והפרעה אנושית.

מינים
-----

בסוג זה 14 מינים:

* עטלף חשוף-גב אנדרסן (*Dobsonia anderseni*)
* עטלף חשוף-גב בופורט (*Dobsonia beauforti*)
* עטלף חשוף-גב ביאק (*Dobsonia emersa*)
* עטלף חשוף-גב הלמהרה (*Dobsonia crenulata*)
* עטלף חשוף-גב זוטר (*Dobsonia minor*)
* עטלף חשוף-גב ירקרק (*Dobsonia viridis*)
* עטלף חשוף-גב מולוקני (*Dobsonia moluccensis*)
* עטלף חשוף-גב מערבי (*Dobsonia peroni*)
* עטלף חשוף-גב מצויר (*Dobsonia pannietensis*)
* עטלף חשוף-גב ניו-בריטי (*Dobsonia praedatrix*)
* עטלף חשוף-גב ניו-גינאי (*Dobsonia magna*)
* עטלף חשוף-גב סולאווסי (*Dobsonia exoleta*)
* עטלף חשוף-גב סולומוני (*Dobsonia inermis*)
* עטלף חשוף-גב פיליפיני (*Dobsonia chapmani*)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עטלף חשוף-גב** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |
**אוקטב בוטנר** (בצרפתית: **Octav Botnar**;‏ 21 באוקטובר 1913 צ'רנוביץ, דוכסות בוקובינה, כתר אוסטריה, האימפריה האוסטרו-הונגרית - 11 ביולי 1998, וילאר-סור-אולון, שווייץ),היה איש עסקים ונדבן בריטי, יהודי יליד בוקובינה, בצעירותו פעיל קומוניסט, לוחם מחתרת, אסיר פוליטי.

קורות חיים
----------

אוקטב בוטנר נולד בשנת 1913 בצ'רנוביץ כשזו הייתה חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית, אך במהרה הייתה לחלק מרומניה. בצעירותו היה פעיל קומוניסטי ונכלא על כך בין השנים 1932 - 1936. לאחר שחרורו נסע לצרפת, כדי להצטרף לצד הרפובליקני במלחמת האזרחים בספרד, אך נעצר בצרפת ובהיותו שם הצטרף לצבא הצרפתי במלחמת העולם השנייה. בוטנר ויחידתו נפלו בשבי הגרמני, אך הוא נמלט מהשבי והצטרף לתנועת ההתנגדות הצרפתית.

לאחר מלחמת העולם השנייה שב בוטנר לרומניה והשתלב במשטר הקומוניסטי. בתחילת שנות השישים הודח, הואשם בריגול למען המערב ונשלח לעבודות כפייה בכריית תעלת דנובה-הים השחור. כעבור 4 שנים שוחרר במסגרת חנינה כללית ומשקל גופו 40 קילוגרמים. הוא קיבל אישור לעזוב את רומניה בליווי משפחתו ונסע יחד איתם למערב גרמניה, שם קיבל אזרחות גרמנית על בסיס היותו יליד האימפריה האוסטרו-הונגרית ובעל תרבות גרמנית.

בוטנר הצליח לקבל את הזיכיון לשיווק מכוניות של ניסאן מוטורס בבריטניה, הוא הכניס שיטות שיווק מקוריות ומכירותיו גדלו מאוד משנה לשנה וכך גם הונו.

בתו היחידה של אוקטב בוטנר ושל אשתו מרצ'לה, קמליה, נהרגה בתאונת דרכים לפני שמלאו לה 21 שנים ובוטנר הקים קרן פילנתרופית הנושאת את שמה והמיועדת לקידום צעירים. במהלך השנים תרם בוטנר למוסדות ציבור שונים באנגליה ובישראל סכומים גדולים מאוד. תרומותיו בישראל מוערכות בסכום העולה על 80 מיליון דולר, בעיקר בתחום הבריאות (בתי חולים) והחינוך (האוניברסיטה העברית, מכון ויצמן למדע) וקידום השלום.

שלטונות בריטניה טענו שבוטנר העלים הכנסות בסכומים גדולים והוא עבר להתגורר בשווייץ, אך לאחר סכסוך עם משטרת שווייץ עבר לצרפת. בעיתונות הישראלית נטען שיצחק הרצוג, אחד ממנהלי הקרן בישראל, ניתב חלק מכספי הקרן לעמותות שמימנו את תעמולת הבחירות של אהוד ברק.

אוקטב בוטנר מת בשנת 1998 מסרטן הקיבה ביישוב וילאר-סיר-אולון בשווייץ.

קישורים חיצוניים
----------------

* Octav Botnar, the legend lives on (באנגלית)
* OCTAV BOTNAR DIES FIGHTING (אורכב 12.09.2009 בארכיון Wayback Machine) (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 5475155919102939730009
* WorldCat: lccn-no2019073941

 |
**עטלף פאליד** (שם מדעי: *Antrozous pallidus*) הוא מין של עטלף יחידי בסוגו ממשפחת הנשפונים. הוא קרוב מאוד לטקסון המונוטיפי אוזנן ואן-גלדר.

מאפיינים
--------

אורכו של העטלף 6–8 ס"מ, מוטת כנפיו באורך 38–40 ס"מ ומשקלו 14–25 גרם. העטלף בעל פרווה זהובה עם קרומי עור כנפיים ואוזניים אפורים. החוטם ורוד וקצר והעיניים קטנות שחורות. כמו לעטלפים רבים גם לעטלף זה יכולת אקולוקציה חזקה העוזרת לו לקלוט את סביבתו גם בחשיכה.

העטלף חי במערב אמריקה הצפונית ממערב קנדה עד למרכז מקסיקו והם נפוצים בעיקר באזורים צחיחים ואף מדבריים, בעיקר סביב הרים או בקרבת הים. ביום הם נחים בלהקות במערות או נקרות וכן מתחת לגגות רעפים. הם יוצאים מהמערות יחדיו בלילות ומחפשים מזון.

עטלף זה הוא מאוכלי הבשר, הניזון מפרוקי-רגליים ביניהם מגוון חרקים. עטלף פאליד יכול לאכול עד חצי ממשקלו בלילה. הוא ניזון גם מעקרבים, והוא אחד היצורים היחידים הצדים את העקרב הצהוב האריזוני. העטלף בעל עמידות גבוהה לארסו של העקרב מה שעוזר לו לצוד אותו ולנשוך את עוקצו בטרם יעקוץ. בקיץ מאביק עטלף פאליד, בדומה לעטלפים נוספים, פרחי קקטוס.

לעטלף זה יכולת מיוחדת לשלוט בחום גופו, ולפני שנת חורף הוא יכול לעבור למצב פוקילותרמי כדי לחסוך באנרגיה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עטלף פאליד** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ADW
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  עטלף פאליד באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007560656705171

 |
**הדיוויזיה השנייה** של מצרים הייתה דיוויזיית חיל רגלים של צבא מצרים, שהוקמה אחרי מלחמת העולם השנייה ולחמה, בין היתר, במלחמת ששת הימים ובמלחמת יום הכיפורים. כיום הדיוויזיה אורגנה מחדש לדיוויזיה הממוכנת 7, חלק מהארמייה השנייה שבסיסה באסמאעיליה.

מלחמת ששת הימים
---------------

הדיוויזיה הוצבה בגזרת אבו עגילה-קסימה. לחמה והפסידה בקרב אום-כתף.

במהלך הקרב הרכב החטיבה היה:

* חטיבת חי"ר 12 שאיישה את התעלות והביצורים באום כתף.
* גדוד חי"ר 352 שהוצב במתחם סכר הרואיפה.
* החטיבה הממוכנת ה-15.
* גדודי הטנקים ה-6 וה-288 באום שיחאן לצורך התקפת נגד.
* גדוד נ"ט ממוכן החמוש במשחיתי טנקים SU-100.
* שישה גדודי ארטילריה חמושים בקני 122 מ"מ ו-152 מ"מ שניים מהם באזור סכר הרואיפה, שניים ממערב לאום כתף ואחד בנקודה 181 על שביל בטור.
* פלוגת נ"ט
* שתי פלוגות נ"מ

בסה"כ 16,000 חיילים מתוכם 8,000 באום כתף עצמה בעת הקרב.

מלחמת יום הכיפורים
------------------

במלחמת יום כיפור הדיוויזיה הייתה חלק מהארמייה השנייה והשתתפה מבצע באדר ובו חצתה את תעלת סואץ באזור אסמאעיליה. פיקד על הדיוויזיה בריגדיר גנרל (עמיד) חסן אבו סעדה, והיא כללה שלוש חטיבות אורגניות:

* חטיבת חי"ר 4
* חטיבת חי"ר 120
* חטיבת ממוכנת 117
* חטיבת שריון 24 (מדיוויזיה ממוכנת 23 שהתמקמה על הגדה המערבית של תעלת סואץ בגזרה זו) תגברה את דיוויזיה 2.

הדיוויזיה פעלה בגזרת גשר פירדאן ובלמה את שני ניסיונות התקיפה של חיל השריון הישראלי שנערכו במסגרת מתקפת הנגד של 8 באוקטובר. כוחות מצומצמים מהדיוויזיה נטלו חלק במתקפת השריון המצרית ב-14 באוקטובר כסיוע לכוחות מדיוויזיה 24. המתקפה המצרית נכשלה ונהדפה על ידי יחידות מאוגדה 162.

הערות שוליים
------------

1. ↑  שאזלי, חציית התעלה, עמ' 172, הוצאת מערכות, 1980
**אנטרוסטיונס** (בלטינית: **antrustiones**, בריבוי אנטרוסיו (antrusio), מגרמנית עתיקה: **trosgt**) היו חברי המשמר האישי של המלכים המרובינגים ושימשו רק את המלך או המלכה. אנטרוסיונס היו אמנם רק בממלכה המרובינגית, אבל רעיון המשמר האישי הגיע מהזיפה הגרמאני וקבוצת הקומיטטוס.

האנטרוסטיונס היו אנשים חופשיים, צעירים נושאי נשק, רובם בני אריסטוקרטיה, רובם ממוצא פרנקי שהיוו בני לוויה ומשמר אישי של המלך, סעדו על שולחנו והיו מוגנים על ידי סעיפים מיוחדים בחוק הסאלי. על מנת להתקבל כחבר במשמר היה על המועמד להגיע עם נשקו אל חצר המלך, להניח את ידיו בידי המלך (in manus nostra ובגרמנית Handgebärde) ולהשבע אמונים (פידליטאס), שבועה נוספת על זו שהיה חייב בה כל מי שהיה חלק מחצר המלך. כאשר שבועתו התקבלה היה האדם מתקבל כחלק מ- truste dominica או Antrustio Dominicus כלומר אחד מחברי המלך.

החובות שנוצרו על ידי טקס ההומאז' ושבועת-האמונים נשארו בתוקפן למשך ימי-חייהם של הצדדים לחוזה. הן פקעו עם פטירת אחד מהם.

על פי החוק הסאלי אנטרוסיו נהנו מדמי כופר נפש (wergeld) משולשים, כלומר אם היה אדם הורג בן אנטרוסיונס, היה ההורג מחויב בתשלום הגבוה פי 3 מאשר תשלום על הריגת אדם חופשי אחר. גם אדם שמוצאו לא היה מהאריסטוקרטיה, אם הצטרף לחבורת האנטרוסיו, זכה מיד במעמד המקנה דמי כופר נפש משולשים. צעירים ממוצא גאלו-רומי שהצטרפו לאנטרוסיו כונו convivae regis וכופר הנפש עבורם היה פי 3 מאשר של אדם גאלו-רומי אחר, אולם פחות מאשר של אנטרוסיו ממוצא פרנקי, היות שאצל הגאלו רומים לא היה צריך בכופר נפש למניעת נקמה אלא רק כפיצוי.

אחד מנוסחי הטקסט של מרקולפוסמתייחס לטקס זה.

> 
> מן הדין הוא לגמול לכל אלה, אשר הבטיחו לנו נאמנות ללא סייג בעזרתנו ומאחר והנאמן לנו ("\_\_\_") ברצון האל בא אל ארמוננו, על נשקו ונשבע בידנו נאמנות ואמון, מחליטים אנו ומצווים באמצעות תעודה זו, שמעתה והלאה יימנה במניין בני הלוויה שלנו. ואם יהין מישהו לשלוח בו יד ולהרגו, ידע שנטל עליו לשלם כופר ערכו (wergeld) ‏600 סולידי.
> 
> 
> 
> — Marculfi Formularum liber I KARL ZEUMER (Formulae Merovingici et Karolini Aevi), Hanover, 1887
> 

עם התפתחות הפיאודליזם, קם מעמד הווסאלים ומעמד האנטרוסיו איבד את חשיבתו, אבל אין זהות בין וסאל לאנטרוסיונס. לאנטרוסיונס היה תפקיד צבאי, הם שימשו אך ורק מלכים ואילו וסאל היה מעמד חברתי-כלכלי ולא תמיד בעל משמעות צבאית.

ראו גם
------

* קומיטטוס
* בוצ'לריוס

הערות שוליים
------------

1. ↑  מרקולפוס (Marculfus) היה נזיר צרפתי מהדיאוקסיה של פריז, חי באזור שבשליטת כלוביס (בן דגובר) בסביבות 660 ואסף נוסחים (פורמולות) של טקסטים ששימשו להסדרת מערכות יחסים שונות
2. ↑  ראו גם תרגום לאנגלית ב- A source book for mediæval history; selected documents illustrating the history of Europe in the Middle Age
המבנה הכימי של סדרת תרכובות המכונה ויטמין B12.  
האות R בתרשים מסמנת את הקשר השישי של יון הקובלט, במקרה של אדנוסילקובלמין, האות R מסמנת 5'-דאוקסי-אדנוזיל.
**אדנוסילקובלמין** (Cobamamide או Adenosylcobalamin) הוא אחד מתוך סדרה של תרכובות המכונות ויטמין B12.

אדנוסילקובלמין משמש כקואנזים עבור האנזים מתיל-מלוניל-קואנזים-A מוטאז (‎Methylmalonyl Coenzyme A Mutase; ‏MUT).

המבנה המולקולארי של ויטמין B12 מפורט בתרשים. במרכזו - יון קובלט (Co), המקושר לחמישה אטומים של חנקן (N).

באדנוסילקובלמין הקשר השישי של הקובלט (מסומן בתרשים באמצעות האות **R**), הוא ל-5'-דאוקסי-אדנוזיל (‎5'-deoxyadenosyl‏).

ראו גם
------

* ויטמין B12

| ויטמינים |
| --- |
| ויטמינים מסיסים במים | ויטמין B1 (תיאמין) • ויטמין B2 (ריבופלאבין) • ויטמין B3 (ניאצין, ניקוטינאמיד) • ויטמין B5 (חומצה פנטוטנית) • ויטמין B6 (פירידוקסין, פירידוקסאמין) • ויטמין B7 (ביוטין) • ויטמין B9 (חומצה פולית) • ויטמין B12 (אדנוסילקובלמין, הידרוקסיקובלמין, מתילקובלמין, ציאנוקובלמין) • ויטמין C (חומצה אסקורבית) |
| ויטמינים מסיסים בשמן | ויטמין A • ויטמין D • ויטמין E (טוקופרול) • ויטמין K |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**אנטרופורניס** (שם מדעי: **Anthropornis**) הוא סוג של פינגווין ענקי נכחד אשר חי בתקופת האאוקן עד האוליגוקן לפני 33–45 מיליון שנה. מאובניו נמצאו ב-1905 באי סיימור שבארץ גרהאם, בקצה הצפוני של אנטארקטיקה וגם בניו זילנד. בסוג זה התגלו 2 מינים.

האנטרופורניס היה הפינגווין הגבוה ביותר שחי אי-פעם והוא הגיע לגובה 1.8 מטר ולמשקל 90 ק"ג, גבוה בהרבה מהגדול שבפינגווינים המודרניים, פינגווין קיסרי שמגיע לגובה 1.3 מטר ולמשקל 45 ק"ג. בניגוד לפינגווין המודרני הוא היה בעל מפרקי כנף מכופפים, התאמה של אבות הפינגווינים שנועדה לעזור לתעופה. הוא גם היה בעל צוואר ארוך יותר, מקור כפוף ומעט ארוך ורגליים גבוהות.

בדומה לפינגווינים מודרניים הוא היה דייג מוצלח שהשתמש במקורו לתפיסת הדגים. סביבו חיו מיני זוחלים, פרסתנים מסדרת האסטרפותרים ובימים לווייתנים כמו הסקואלודון, שהתאימו לדיג ולסביבה המתקררת לאיטה של אנטארקטיקה הקדומה. ייתכן שפינגווין זה היה רגיש לקור ולתחרות על המזון, מה שגרר את הכחדתו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנטרופורניס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* GBIF
 |
**הרמן פול ניטשה** (25 בנובמבר 1876 – 25 במרץ 1948) היה פסיכיאטר גרמני, תמך בתוכנית האותנסיה הגרמנית ועמד בראשה.

יליד קולדיץ, סקסוניה, אביו הרמן ניטשה היה אף הוא פסיכיאטר. נידון למוות בגין פשעים נגד האנושות בהם סייע לרצח של מעל אלף איש, הוצא להורג בגיליוטינה במרץ 1948 בדרזדן.

ביוגרפיה
--------

ניטשה קיבל את תעודת הדוקטורט שלו בשנת 1901 ואת תואר הפרופסורה שלו בשנת 1925. הוא לא הצטרף למפלגה הנאצית עד לחודש מאי 1933. הוא היה תומך נלהב באאוגניקה וברעיון האותנסיה ("המתת חסד" של נכים, חולי נפש ובעלי מוגבליות אחרות), ונכח בהוצאות להורג במרכז ההמתה בברדנבורג. ניטשה לא הושפע כל כך מתורת הגזע הנאצית, אלא מתפיסותיו האישיות במדע גזעי ובחזונו של "רפואה פרוגרסיבית".

תוכנית האותנסיה
---------------

בין השנים 1913 עד 1918 היה סגן מרכז ההמתה בטירת זוננשטיין, ובשנים 1928 עד 1939 היה מנהל של מרכז המתה זה. בשנת 1940 נהיה לאחד מסגני תוכנית האותנסיה הגרמנית תחת ורנר היידה, שפתח חברת קש במסווה של ארגון רפואי הנועד לאתר נכים פיזית או נפשית ולאשר את הוצאתם להורג. תפקידו העיקרי של ניטשה היה ליצור קשר עם בתי חולים פסיכיאטריים ולהעביר משם את החולים אל מרכזי הרצח. בדצמבר 1941, ירש את תפקידו של היידה ונהיה לאחדי מראשי תוכנית האותנסיה T4.

משפט והוצאה להורג
-----------------

ניטשה נעצר ב-11 במרץ 1945. משפטו נמשך מה-16 ביוני עד ה-7 ביולי 1947. הוא הורשע בסיוע לרצח של כאלף איש ובביצוע פשעים כנגד האנושות. במשפט הוא ניסה להצדיק את פעולותיו וציין כי הרציחות בוצעו מתוך כוונה להקל על סבלם וכאבם של הנכים. ב-25 במרץ 1948 הוצא להורג באמצעות גיליוטינה בדרזדן.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 120271710
* NKC: xx0253269
* VIAF: 69755744
* WorldCat: viaf-69755744

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 

**קוּל ג'אז** (באנגלית: **Cool Jazz**) או "ג'אז החוף המערבי" הוא סגנון ג'אז שהתפתח בסוף שנות הארבעים, כפי הנראה כתוצאה מסדרת הקלטות אותן הקליט מיילס דייוויס ואשר הסתכמו בתקליט The Birth of the Cool, ומכאן שמו. הסגנון התפתח במקביל לפיתוח ה"בִּי בּוֹפּ" (Bebop) בחוף המזרחי על ידי צ'ארלי פארקר.

הסגנון מתאפיין בשינויי מלודיה על סמך האקורדים המקוריים, בדומה ל-בי בופ, אולם הוא חסר את "החומץ והפלפל" של ה-בי בופ. המוזיקה רגועה יותר ורבים טוענים כי היא חסרה את הרגשנות האינטנסיבית שכה מאפיינת את ה-בי בופ. כמו כן אמני ה-קול ג'אז מצטיינים לרוב יותר באיכות הצליל בעוד שאמני ה-בי בופ ביכולת טכנית ובאלתור מהיר.

המתופפים בסגנון קול ג'אז מרבים להשתמש במברשות תיפוף במקום במקלות, כך שבמקום קצב מהיר עם צלילים חדים, מופק מהתופים קצב רגוע עם צלילים רכים יותר.
הסגנון היה פופולרי מאוד מראשיתו בשנות הארבעים ועד לאמצע שנות ה-50.

בין המוזיקאים הבולטים שניגנו בסגנון זה ניתן למנות את: 

* מיילס דייוויס
* צ'ט בייקר
* פול דזמונד
* ג'רי מאליגן
* סטן גץ
* דייב ברובק
* שלי מאן

קישורים חיצוניים
----------------

* קול ג'אז, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007534803605171
* LCCN: sh2002002658

 |
**הלן פון טאוסיג** (בגרמנית: **Helene von Taussig**;‏ 10 במאי 1879 – 21 באפריל 1942) הייתה ציירת יהודייה-גרמנייה.

ביוגרפיה
--------

פון טאוסיג נולדה ב-10 במאי 1879 בווינה אוסטריה. למשפחה יהודית מתבוללת. היא הייתה החמישית מתוך 12 ילדים. אביה תאודור פון טאוסיג, נשיא חברת הרכבות האוסטרו-הונגרית (אנ') וחבר דירקטוריון הרכבת האוסטרית הצפון-מערבית (אנ').
בשנת 1910 נסעה עם אמה שלגנהאוזן (אנ') לאושוונד, שווייץ שבה הן למדו ציור אצל קונו אמייט. משנת 1911 ועד 1914 פון טאוסיג למדה באקדמיה רנסון בפריז. במהלך מלחמת העולם הראשונה היא שירתה בצלב האדום בחזית איזונזו. לאחר המלחמה היא התיישבה באזור אניף בזלצבורג.
בשנת 1923 התנצרה פון טאוסיג. בגלל מוצאה היהודי גורשה פון טאוסיג לגטו איזביצה בפולין בשנת 1942, שם נפטרה ב-21 באפריל 1942.

הנצחה ומורשת
------------

בשנת 2012 רבים מציוריה הוחזרו ליורשיה על ידי מוזיאון זלצבורג כחלק מהחוק הפדרלי להשבת יצירות אמנות. לאחר מכן מכרו היורשים אחד עשר מתוך תשעה עשר הציורים חזרה למוזיאון זלצבורג.

פון טאוסיג הונצחה באבן נגף בקירשנפלאץ באניף, שהוטבע בשנת 2014.

עבודותיה נכללו בתערוכת "עיר הנשים: אמניות בווינה בין השנים 1900–1938", בגלריה לאמנות בארמון בלוודר.

גלריה
-----

* אישה עם כובע צהוב, 1920אישה עם כובע צהוב, 1920
* עירום, 1932עירום, 1932
* הרקדנית, 1933הרקדנית, 1933

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הלן פון טאוסיג** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  "Taussig, Helene (von)". *Österreichisches Biographisches Lexikon und biographische Dokumentation* (בגרמנית). 2003. נבדק ב-3 ביולי 2020. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. 1 2 3  "Helene von Taussig". *Stolpersteine Salzburg*. נבדק ב-3 ביולי 2020. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  "Provenance Research". *Salzburg Museum*. נבדק ב-3 ביולי 2020. `{{cite web}}`:  (עזרה)
4. ↑  "Der Restitutionsfall Helene von Taussig (1879–1942)". *Salzburg Museum*. נבדק ב-3 ביולי 2020. `{{cite web}}`:  (עזרה)
5. ↑  "City of Women". *Belvedere Museum Vienna*. נבדק ב-3 ביולי 2020. `{{cite web}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 128855827
* ISNI: 0000 0000 1741 5422
* LCCN: n97875666
* RKD: 313288
* VIAF: 72455506
* WorldCat: lccn-n97875666

 |
אזור חוף הטבע
**חוף הטבע** (באנגלית: **Nature Coast**) הוא אזור במערב מדינת פלורידה שבארצות הברית.

גאוגרפיה
--------

האזור כולל את המחוזות סיטרוס, דיקסי, הרננדו, ג'פרסון, פאסקו, לוי, טיילור וואקולה. 

כלכלת האזור מתבססת על חקלאות ותיירות. בחופי האזור פעילות דיג תיירותי רבה, וכן שיט בסירות, ובשמורות הטבע הרבות שבאזור מבוצעים סיורי צפייה בציפורים ובתחש הנהרות הגדלים בעיקר באזור כריסטל ריוור והומוסאסי.

שטחו של האזור כ-4,000 קמ"ר.

אתרים בעלי חשיבות
-----------------

במחוז סיטרוס נמצאים הפארק הארכאולוגי המדינתי קריסטל ריוור, ושמורת הטבע קריסטל ריוור, במחוז הרננדו נמצא בית מאי סטרינגר - מוזיאון מורשת מקומי, במחוז לוי נמצאים שמורת הטבע המדינתית סידר קי סקראב, הפארק המדינתי עמיינות פאנינג, הפארק המדינתי מעיינות תחש המערות ושמורת הטבע המדינתית מפרץ ואקאסאסה. במחוז מריון נמצא הפארק המדינתי מעיינות ריינבו, במחוז טיילור הפארק המדינתית פורסט קאפיטל ובמחוז וואקולה הפארק המדינתי בולד פוינט, הפארק המדינתי נהר אוצ'לוקוני, הפארק המדינתי מעיינות אדוארד בול וואקולה והפארק הלאומי סנט מרקס.

| דגל פלורידהדגל פלורידה פלורידה |
| --- |
| בירת המדינה | טאלאהאסי |  |
| אזורים גאוגרפיים | אזור מפרץ טמפה • ביג בנד • דרום פלורידה • דרום מערב פלורידה • החוף הנשכח • החוף הראשון • הידית של פלורידה • הקיז • חוף האוצר • חוף האיזמרגד • חוף הזהב • חוף החלל • חוף הטבע • חוף השמש • מרכז פלורידה • צפון מרכז פלורידה |
| היישובים הגדולים ביותר | ג'קסונוויל • מיאמי • טמפה • סנט פיטרסבורג • אורלנדו • הייליה • טאלאהאסי • פורט לודרדייל • פורט סנט לוסי • פמברוק פיינס • קייפ קורל • הוליווד • גיינסוויל • מיראמר • קורל ספרינגס • קלירווטר • מיאמי גארדנס • פאלם ביי • וסט פאלם ביץ' • פומפנו ביץ' |
| נושאים נוספים | מחוזות • סמלים • היסטוריה • דמוגרפיה • יהדות פלורידה |
**חוף באקוטיס** (באנגלית: **Bakutis Coast**) הוא חוף בארץ מרי בירד במערב אנטארקטיקה שבאנטארקטיקה. 

החוף משתרע בין הנקודה שמול האי דין, לבין כף הרלאקר; ובין חוף הובס שממערב לו וחוף וולגרין שממזרח לו. 

לחוף חוף באקוטיס מצוי מדף הקרח גץ ממנו פורצים מספר איים גדולים המכוסים קרח. 

בחוף באקוטיס מצויה נקודת האדלי. 

כ-500 קילומטרים מין החוף, בפנים היבשת מצויה תחנת בירד.

היסטוריה
--------

### גילוי החוף

החוף התגלה על ידי אנשי התוכנית האנטארקטית של ארצות הברית, שחקרו את האזור בין השנים 1941–1939. החוף מופה באמצעות תצלומי האוויר שצולמו במהלך מבצע קפיצה לגובה (בין השנים 1947–1946). שניי פרויקטי חקר אלה בוצעו תחת פיקודו של אדמירל ריצ'רד בירד.

הסקר הגאולוגי של ארצות הברית מיפה לחלוטין את החוף בהתבסס על סקרים על הקרקע ועל תצלומי אוויר שבוצעו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1966–1959.

### מקור השם

שמו של חוף בקוטיס ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים. 

החוף נקרא על שמו של אדמירל הימייה פרד אי. באקוטיס (Fred E. Bakutis), שהיה מפקד הכוחות התומכים של חיל הים האמריקאי באנטארקטיקה בין השנים 1967–1965.

קישורים חיצוניים
----------------

* חוף באקוטיס באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* חוף באקוטיס באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* תצלום לוויין של אזור חוף באקוטיס

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  מידע גאוגרפי והיסטורי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4561226-2
* VIAF: 236558088
* WorldCat (עם VIAF): 236558088

 |
בבלשנות, **לקסיגרמה** הוא מונח מקביל למונח לקסמה, אך בעוד לקסמה משמש בתיאור שפות טבעיות, המונח לקסיגרמה משמש בתיאור סוג מסוים של שפות מתוכננות. שני המונחים הללו קרובים למונח מילה.

לקסיגרמה היא בעצם סוג של לוגוגרמה. מדובר בסמל המייצג מושג לשוני כלשהו, שבשפה מדוברת היה מבוטא באמצעות מילה. בעוד לוגוגרמות עשויות להיות איקוניות, כלומר לשקף את המושג בצורה גרפית, לקסיגרמות הן תמיד שרירותיות, ולעולם אינן איקוניות. מבחינה זאת לקסיגרמות דומות מאוד למילים בשפה מדוברת, או בכתב אלפביתי - כשם שאין קשר חזותי או קולי בין מילה לבין המושג שהיא מייצגת (ברוב המקרים מדובר ברצף צלילים או שרטוטים שאינם דומים לעצם או למושג שהם מתייחסים אליו), כך אין קשר חזותי בין הלקסיגרמה למושג שהיא מייצגת. לקסיגרמות הן תמיד סמלים חזותיים - שרטוט או תמונה - ואין להן ביטוי קולי.

שפת לקסיגרמות פותחה באוניברסיטה של ג'ורג'יה (Georgia State University) בארצות הברית, כשפה מתוכננת (חיקוי של שפה טבעית). המטרה הייתה ליצור שפה שתוכל לשמש שימפנזים ננסיים (בונובו) - קוף אדם, שדומה מאוד לבן אדם, אך אינו מסוגל להפיק קולות האופייניים לשפה אנושית. השפה פותחה במסגרת ניסוי בלשני שבו ניסו ללמד שימפנזים ננסיים לדבר באמצעות מקלדת שעל כל מקש שלה הוטבעה לקסיגרמה. הקשה על מקש שעליו מוטבעת לקסיגרמה מקביל להגיית מילה בשפה מדוברת. סדר ההקשות כפוף לחוקים תחביריים הדומים לחוקי התחביר הקובעים את אופן צירוף המילים למשפטים בשפות המדוברות.

ראו גם
------

* לוגוגרמה
* אידאוגרמה
* מילה (בלשנות)
* מורפמה
* גרפמה
* ניסויים בלשניים בקופי אדם
* קנזי
* שפה מתוכננת

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **לקסיגרמה** |

* שפת הלקסיגרמות של אוניברסיטת ג'ורג'יה
**ראיין דומיניק ברטרנד** (באנגלית: **Ryan Dominic Bertrand**; נולד ב-5 באוגוסט 1989 בלונדון שבאנגליה) הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת המגן בקבוצת הכדורגל לסטר סיטי.

ברטרנד נולד בסאות'וורק, לונדון, והחל את קריירת הנוער שלו בג'ילינגהאם, לפני שחתם בצ'לסי ביולי 2005. הוא עלה ממחלקת הנוער של צ'לסי לקבוצה הבוגרת ונשלח בהשאלה למועדונים שונים בין השנים 2006–2011. את הופעת הבכורה המלאה שלו בצ'לסי הוא ערך ב-20 באפריל 2011, שש שנים לאחר שהצטרף לקבוצה, במשחק מול בירמינגהאם סיטי. בעונת 2011/2012 חתם ברטרנד על חוזה חדש לארבע שנים בצ'לסי בתור המחליף של אשלי קול, אותו תיאר כ"מודל לחיקוי פנטסטי". ב-19 במאי 2012, ברטרנד הפך לשחקן הראשון שערך את הופעת הבכורה שלו בליגת האלופות בגמר, כשהוא פתח בתפקיד חדש לו- קשר שמאלי, מלפני קול ששיחק מגן שמאלי; צ'לסי גברה 4–3 על באיירן מינכן בפנדלים. במדי צ'לסי, הוא זכה בין היתר בגביע ה-FA, הליגה האירופית ובליגת האלופות.

ברטרנד מייצג את הנבחרת הבוגרת של אנגליה, לאחר שייצג את אנגליה עד גיל 17, עד גיל 18, עד גיל 19, עד גיל 20, עד גיל 21, וייצג גם את נבחרת בריטניה באולימפיאדת לונדון ב-2012. ב-15 באוגוסט 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת של אנגליה, במשחק ידידות מול איטליה, שהסתיים בניצחון 2–1 לטובת אנגליה.

קריירה
------

בשנת 2005, בעודו בן 16, נרכש ברטנארד נרכש על ידי צ'לסי עבור סכום של 125 אלף פאונד והחל לשחק בקבוצת הנערים של המועדון. לאחר מכן, במשך כ-5 שנים, הושאל לקבוצת שונות בכדורגל האנגלי. ברטנארד ערך את הופעות הבכורה המחודשת שלו בקבוצה הבוגרת ב-20 באפריל 2011, במשחק נגד ברמינגהאם, בו הוא גם בישל שער. במשך השנתיים הבאות, החל לשחק באופן תדיר יותר במדי הקבוצה, בעיקר כמחליף, כולל במספר ממשחקיה החשובים - גמר ליגת האלופות, משחק מגן הקהילה והסופר קאפ האירופאי.

ב-30 ביולי 2014 הושאל בפעם השביעית לסאות'המפטון, ב-2 בפברואר 2015 חתם באופן קבוע בקבוצה לארבע וחצי שנים. ב-15 ביולי 2021 חתם בלסטר סיטי לשנתיים.

ברטנארד ערך את הופעות הבכורה שלו במדים הלאומיים במשחק ידידות נגד נבחרת איטליה, ב-10 באוגוסט 2012. מאוחר יותר, ב-11 בספטמבר 2012, נכנס כמחליף במשחק מוקדמות גביע העולם נגד אוקראינה, במה שהייתה הופעתו הראשונה במשחק רשמי.

תארים
-----

צ'לסי
* ליגת האלופות: 2011/2012
* הליגה האירופית: 2012/2013
* גביע ה-FA‏: 2011/2012

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ראיין ברטרנד** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

| **נבחרת בריטניה – אולימפיאדת לונדון 2012** |
| --- |
| 1 באטלנד • 
2 טיילור • 
3 ברטרנד • 
4 רוז • 
5 קוקר • 
6 דוסון • 
7 קלברלי • 
8 אלן • 
9 סטארידג' • 
10 בלאמי • 
11 גיגס • 
12 טומקינס •
13 קורק • 
14 ריצ'רדס •
15 ראמזי •
16 סינקלייר •
17 סורדל •
18 סטיל •
מאמן: פירס | בריטניהבריטניה |

| **נבחרת אנגליה – יורו 2016** |
| --- |
| 1 הארט • 
2 ווקר • 
3 רוז • 
4 מילנר • 
5 קייהיל • 
6 סמולינג • 
7 סטרלינג • 
8 לאלאנה • 
9 קיין • 
10 רוני • 
11 ורדי • 
12 קליין •
13 פורסטר • 
14 הנדרסון •
15 סטארידג' •
16 סטונס •
17 דייר •
18 וילשר •
19 בראקלי •
20 אלי •
21 ברטרנד •
22 רשפורד •
23 היטון •
מאמן: הודג'סון | אנגליהאנגליה |
**קרנופקס** (שם מדעי: *Carnufex*; מלטינית: "שוחט") הוא סוג של זוחל נכחד דמוי-תנין שהתקיים במשך הטריאס באמריקה הצפונית. סוג זה תואר למדע ב-2015.

סוג זה ידוע ממספר ממצאים שכללו כמה גולגולות, חוליות, צלעות ושרידי שיניים וזרועות שהתגלו במשקעי קונגלומרט בתצורות פקין (אנ') שבצפון קרוליינה. אלה השתייכו למין יחיד - *Carnufex carolinensis*, על שם הימצאו בצפון קרוליינה.

דמוי-תנינאי זה היה בעל גפיים קדמיות קצרות יחסית, מה שמרמז שהיה דו-רגלי בעל זנב מייצב כשל דינוזאור. הוא הגיע לאורך של 3 מטרים ולגובה של 1.5 מטר, אם כי ייתכן שפרט בוגר היה גדול יותר, כך שהיה אחד מהגדולים שבדמויי-התנינאים של הטריאס באמריקה. במראהו דמה מעט לפרסטוסוכוס והפוסטוסוכוס והיה בעל גולגולת חזקה ומוארכת בעלת השתפלות של הלסת בחלק הקדמי. הדבר הזכיר מעט מקור של פטרוזאור ושנה מאוד מרוב התנינים. מבנה השיניים הותאם לנעיצה בטרף כך שניזון מבשר חי וכנראה מטרף יבשתי.

הוא היה מהבולטים שבתניני תקופתו לצד הרדונדוונטור (*Redondavenator*) הענקי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרנופקס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Drymala SM, Zanno LE (June 2016). "Osteology of Carnufex carolinensis (Archosauria: Psuedosuchia) from the Pekin Formation of North Carolina and Its Implications for Early Crocodylomorph Evolution". PLOS ONE. 11 (6): e0157528. Bibcode:2016PLoSO..1157528D. doi:10.1371/journal.pone.0157528. PMC 4909254. PMID 27304665.
פירוש נוסף ערך זה עוסק ברכס באנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו אולימפוס (פירושונים).

**רכס אולימפוס** (באנגלית: **Olympus Range**) הוא רכס הרים שאינו מכוסה קרח באזור העמקים היבשים מקמרדו, בארץ ויקטוריה שבאנטארקטיקה.

הרכס ממוקם בין עמק ויקטוריה שמצפון לרכס ועמק רייט שמדרום לו.

פסגות הרכס מגיעות לגובה של 2,000 מטרים מעל פני הים.

היסטוריה
--------

### גילוי העמק

העמק מופה לראשונה על ידי משלחת החקר האנטארקטית (VUWAE) של אוניברסיטת ולינגטון מוולינגטון ניו זילנד, שחקרה את האזור בין השנים 1958–1959. 

### מקור השם

הרכס נקרא על שם הר האולימפוס, מקום משכנם של האלים במיתולוגיה היוונית, והרי הרכס נקראים על שם דמויות מהמיתולוגיה היוונית.

לקריאה נוספת
------------

• I.B. Campbell, G.G.C. Claridge, **Antarctica: Soils, Weathering Processes and Environment**, PP 30 - 32
• Vivien Gornitz, **Rising Seas: Past, Present, Future**, P 64
• A.R. Lewis, D.R. Marchant, A.C. Ashworth, S.R. Hemming, M.L. Machlus, **Major middle Miocene global climate change: Evidence from East Antarctica and the Transantarctic Mountains**
• Adam R. Lewis, David R. Marchant, Allan C. Ashworth, Lars Hedenäs, Sidney R. Hemming, Jesse V. Johnson, Melanie J. Leng, Malka L. Machlus, Angela E. Newton, J. Ian Raine, Jane K. Willenbring, Mark Williams, and Alexander P. Wolfe, **Mid-Miocene cooling and the extinction of tundra in continental Antarctica**, PNAS August 5, 2008 105 (31) 10676-10680; 
### צמחים שקפאו לפני 14 מיליון שנים התגלו ברכס

• Roger Highfield, **Lost world frozen 14m years ago found in Antarctica**, The Telegraph, Sunday 25 November 2018

קישורים חיצוניים
----------------

* רכס אולימפוס באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* רכס אולימפוס באתר הגאזט האנטארקטי ההשוואתי SCAR של ממשלת אוסטרליה
* רכס אולימפוס באתר הגאזט האנטארקטי של ממשלת ניו זילנד
* מפת אזור רכס אולימפוס
* תצלום לוויין של אזור הרכס
* תצלום פנורמי 360° - מבט מרכס אולימפוס

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  מידע גאוגרפי והיסטורי
פונזי מסדרת הטלוויזיה "ימים מאושרים" קופץ מעל הכריש
**לקפוץ את הכריש** (באנגלית: **Jumping the shark**) הוא מושג בעולם הטלוויזיה המציין אירוע במהלך סדרת טלוויזיה המסמן את התדרדרותה הבלתי נמנעת בסקרי הצפייה. אירוע כזה יכול להיות סטייה מעקרון תסריטאי יסודי של הסדרה, התפתחות מופרכת בקו עלילתי ביחס לעולמה הפנימי של הסדרה, שינוי ביחס לדמות מסוימת וכדומה. אירוע זה גורם לאוהבי הסדרה לאבד אמון בה וביוצריה, עובדה הגורמת לצניחה בפופולריות, הגורמת בתורה לנטישת כוכבים וכותבים. בהשאלה משמש המושג לתיאור הרגע בהתפתחות מותג כלשהו שממנו רק ילך וידרדר.

מקור הביטוי
-----------

מקורו של הביטוי הוא בפרק הראשון של עונתה החמישית של הסדרה "ימים מאושרים", בו מבקרים פונזי (בגילומו של הנרי וינקלר) וחבורתו בלוס אנג'לס. שם מסתכסך פונזי עם נער מקומי שמזמין אותו לתחרות סקי מים שבמהלכה הוא צריך לקפוץ מעל כריש. האירועים בפרק סטו מהקו המקובל של הסדרה, התנהגותו של פונזי לא תאמה את דמותו והפרק אף סימן את מעברה של דמותו המשנית לקדמת הבמה ותחילת התמקדות הסדרה בו. בראייה לאחור נחשב כי בנקודה זו החלה התדרדרות הסדרה, ולמרות שנמשכה עוד שש עונות, איבדה את רוב קהל הצופים הנאמן שלה.

בשנות התשעים הפך הביטוי פופולרי בשיחות קולג' בהן נדונו סדרות עבר. העיתונאי ג'ון היין, שהיה סטודנט באותן שנים, יצר ב-1999 אתר אינטרנט בשם jumptheshark.com (שנמכר ל-TV Guide בשנת 2006) ובו פירט 200 רגעי "קפיצת כריש" של סדרות טלוויזיה אמריקאיות והפך בכך את הביטוי למקובל בדיווחים על תעשיית הבידור עד כדי הכללתו במילון אוקספורד.

קישורים חיצוניים
----------------

* 10 Jump the Shark moments in TV history
* Jumping the Shark: 10 Great TV Shows That Took a Turn for the Worse
* רייצ'ל, התינשאי לי? 35 שנה לביטוי "לקפוץ את הכריש"
* TV's Biggest Jumping The Shark Moments

הערות שוליים
------------

1. ↑  רייצ'ל, התינשאי לי? 35 שנה לביטוי "לקפוץ את הכריש"
2. ↑  Happy Days Writer Defends "Jump the Shark" Moment
3. ↑  Henry Winkler Shares The Story Behind The ‘Jump The Shark’ Scene In ‘Happy Days’
4. ↑  ארכיון אתר jumptheshark.com
5. ↑  הגדרה במילון אוקספורד
**בייס רקורדס** היא חברת תקליטים ישראלית שהוקמה על ידי אלי אמיר. הלייבל עוסק בעיקר במוזיקה ים-תיכונית ומוזיקת היפ הופ.

היסטוריה
--------

ב-2003 רכש בעלי החברה אלי אמיר את חברת התקליטים "בן-מוש", תוך שהפיק אמנים ים-תיכוניים שונים. במקביל, הקים את חברת "בייס רקורדס".

ב-2006 קיבלה חברת התוכן הסלולרי "טיפקום" זיכיון בלעדי לניהול תוכני בייס רקורדס בניו מדיה ובתקשורת הסלולרית.

ב-2008 הודיע הזמר הראל מויאל על עזיבתו את החברה. ב-2015, תבע מויאל את החברות הפי"ל, יוניסל ו"בייס רקורדס", בטענה שלא קיבל תמלוגים על יצירותיו במשך עשור.

אלבומים בולטים שיצאו לאור בחברה
-------------------------------

* אבי מסיקה - מציאות מדומה (2004)
* אבי מסיקה - ילדים גדולים (2004)
* לאה שבת - עכשיו ביחד (2004)
* מאיה בוסקילה - סיפור מכור (2004)
* הראל מויאל - הראל מויאל (2005)
* סגיב כהן - התגשמי לי (2005)
* אבי מסיקה - קצת אחרת (2006)
* אמנים שונים - המיקסטייפ של בייס (2006)
* דנידין - מחזיק מעמד (2006)
* הראל מויאל - לבדי (2007)
* מושיק עפיה - אין הגיון באהבה (2007)

קישורים חיצוניים
----------------

* רן בוקר, הראל מויאל תובע: לא קיבלתי תמלוגים במשך עשור, באתר ynet, 16 בדצמבר 2015
* ישי ויסמן, בסיס ראשון, באתר ynet, 20 ביוני 2007
"**לשכת החליפין לניירות ערך**" בארץ ישראל הוקמה בספטמבר 1935. לשכת החליפין תפקדה כבורסה קטנה בה נסחרו בתחילה כ-25 ניירות ערך, במשך שעה מדי יום, חמישה ימים בשבוע, על פי הכללים המקובלים בבורסות אירופיות. המסחר התנהל בבנק אנגלו-פלשתינה, במשרדו של מרדכי פנחס חסון. המסחר בניירות ערך בארץ ישראל החל בשנות ה־30, בעקבות עלייתם לארץ של בנקאים יהודים שנמלטו מגרמניה הנאצית.

היקף המסחר היה מצומצם. בין השאר, המניות הראשונות שנסחרו היו:

* אוצר התיישבות היהודים
* בנק אפותיקאי כללי (לימים "בנק לאומי למשכנתאות")
* בנק אנגלו-פלשתינה
* בנק הפועלים
* חברת החשמל לארץ ישראל – הבריטית
* חברת אשלג ארץ-ישראלית
* סולל בונה
* מלונות קליה – לחופי צפון ים המלח
* לודז'יה
* עסיס
* אפריקה ארץ ישראל להשקעות
* הכשרת הישוב
* החברה הארץ-ישראלית לקרור והספקה
* נשר – מפעלי המלט
* מקורות
* אתא – חברה לטקסטיל
* אלרן להשקעות

כמו כן נסחרו איגרות חוב של הממשלה המנדטורית, כולל תעודות נושאות פרסים שנמכרו בשנות מלחמת העולם השנייה. גם ניירות ערך אחדים ממצרים נסחרו בלשכה.

המומחים טענו כי למעשה לא היה מדובר בבורסה לכל דבר. היה זה שלב מוקדם של מסחר בניירות ערך של קבוצה קטנה של לקוחות באמצעות מספר מצומצם של סוחרים. עובדה, הבורסה הקטנה עברה בהצלחה וללא טלטלות את מאורעות 1936 ואת מלחמת העולם השנייה ואפילו את מלחמת העצמאות.

מסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב, 1953

מיסוד המסחר בניירות ערך
-----------------------

עם קום המדינה, על רקע הגידול במחזורי המסחר ובמספר החברות שהנפיקו לציבור, גבר הצורך במיסוד המסחר בניירות ערך. הבנקים ובתי ההשקעות שפעלו בישראל באותה תקופה, התאגדו והקימו בספטמבר 1953 את **הבורסה לניירות ערך בתל אביב**. הבורסה החלה לפעול ב־1 בדצמבר 1953, והמסחר המשיך להתנהל במשרדי בנק לאומי עד שנת 1960, עת עברה הבורסה למשכן עצמאי, ב"פסאז'" ברחוב אלנבי 113 בתל אביב.

הערות שוליים
------------

1. ↑  שער ניירות ערך ארצישראליים, דבר, 19 במרץ 1947
**רכנפיים** (שם מדעי: Miridae) היא המשפחה הגדולה ביותר בתת-סדרת הפשפשים המונה יותר מ-10,000 מינים שונים בכ-1,300 סוגים, בישראל ידועים כ-300 מינים. (1988) Henry & Wheeler העריכו כי מספר המינים בעולם כנראה עומד על 20,000 כאשר רוב תת-המשפחות נפוצות בכמה יבשות. קל לזהות את הרכנפיים מבין משפחות אחרות לפי הקוּניאוּס (cuneus) בקצה הקוֹריאוּם (corium) שאינו מופיע בכנפיים של פשפשים ממשפחות אחרות.

כנף רכנף
שם המשפחה נובע מהלחם המילים רך + כנף, זאת מאחר שגופם רך והעדין בניגוד למשפחות אחרות כגון התריסיתיים והסרחניים שהם בעלי קוטיקולה קשה יותר. הרכנפיים מופיעים בגדלים וצבעים שונים, לרוב קטנים מ-12 מ"מ, חלקם טורפים אך רובם צמחוניים. יש ביניהם שניזונים מצמחים מסוימים ויש שניזונים מקבוצות צומח גדולות יותר. צבע גופם לרוב בעלי גוני ירוק או צהוב אך חלקם בעלי גוונים שחורים, הכנפיים פעמים רבות צבעוניות בעלות הדפסים מגוונים. העינית תמיד חסרה, מלבד בתת-המשפחה Isometopinae.

עדויות מאובנים מראות שהמשפחה הפכה נפוצה מאוד בתור המיוקן אשר בעידן קנוזואיקון, כנראה כתוצאה משינויים פאוניסטים אשר גרמו להתפשטות מהירה של עשבים וצמחים אחרים.

מינים בולטים בישראל (רשימה חלקית)
---------------------------------

* תת-משפחה Bryocorinae
	+ שבט Dicyphini
		- רכנף עדין *Nesidiocoris tenuis*
* תת-משפחה Deraeocorinae
	+ שבט Deraeocorini
		- רכנף האשל *Deraeocoris addendus*
		- רכנף טורף *Deraeocoris pallens*
* תת-משפחה Isometopinae
* תת-משפחה Mirinae
	+ שבט Mirini
		- רכנף העירית *Horistus infuscatus*
		- רכנף אדום-שחור *Dionconotus neglectus*
		- רכנף חיוור Creontiades pallidus
* תת-משפחה Orthotylinae
* תת-משפחה Phylinae
	+ שבט Phylini
		- קמפילומה חדגוונית *Campylomma unicolor*

סימוכים
-------

Henry, T.J. & Wheeler, A.G. Jr 1988. Miridae. pp. 251-507 in Henry, T.J. & Froeschner, R.C. (eds). Catalog of the Heteroptera, or True Bugs, of Canada and the Continental United States. Leiden : E.J. Brill xix 958 pp.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רכנפיים** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

* רכנפיים באתר הביולוגי האוסטרלי.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007538773305171
* NKC: ph114918

 |
**כניעה**, או **כְּניעוּת**, וכן **הכנעה**, היא קבלת מרותו או שלטונו של האחר על העצמי, לכתחילה, או לאחר מאבק. משמעויותיה הקרובות והשונות הן: ענווה, יראה, שִפלות הנפש וותרנות.

במחשבת היהדות
-------------

#### בימי הביניים

בימי הביניים שובחה הכניעה, בדומה לענווה, אל האל, והונגדה אל הגאוה והדגשת ערך העצמי. ההכנעה והענווה שהאדם חש מפני האל, בהיותן על פי ספרות המחשבה היהודית מוקד העניין האנושי, תשלכנה על גם על יחסיו עם הבריות והתנהגותו אליהן בענווה והכנעה. על כן, שולבו הכניעה מפני האל והכניעה מפני הבריות בקנה אחד, למשל, בבקשה הנאמרת סיום תפילת שמונה עשרה; הפותחת במילים: "אלהי נצור" וממשיכה 

"יְהִי רָצוֹן מִלְּפָנֶיךָ ה' אֱלֹהַי וֵאלֹהֵי אֲבוֹתַי. שֶׁלֹּא תַעֲלֶה קִנְאַת אָדָם עָלַי וְלֹא קִנְאָתִי עַל אֲחֵרִים. וְשֶׁלֹּא אֶכְעוֹס הַיּוֹם וְשֶׁלֹּא אַכְעִיסֶךָ. וְתַצִּילֵנִי מִיֵּצֶר הָרָע. וְתֵן בְּלִבִּי הַכְנָעָה וַעֲנָוָה.". 

כניעה היא נושא עיקרי בספרו של רבי בחיי בן יוסף אבן פקודה **חובות הלבבות**, הוא מודיע לקוראיו בהקדמה:

"שמתי את הכניעה שורש שישי לכלל מחובות הלבבות"; מגדיר אותה ביחס אל קרובותיה:

"הכניעה היא שפלות הנפש ושחוּתה ומִעוט ערכה אצלה, והיא מִדה ממדות הנפש, וכאשר תתישב בה, יראו אותותיה על האברים: הם - הלשון הרכה והקול הנמוך והענָוָה בעת הכעס ומעוט הנקמה אחר היכֹלת עליה". 
ומסביר כי 
"ובקשת המחילה (מן האלהים) אות על כניעתו ושפלותו לפני אלהים".

רבי משה בן-מימון, הרמב"ם, תיאר בספרו מורה נבוכים "באלו הפעולות תתמיד היראה ויגיע ההתפעלות המביא לכניעה המכוונת".

#### בעת החדשה

הכניעה או ההכנעה שובחה בחסידות רבי ישראל בעל שם טוב. רבי אשר פריינד מנהיג חסידי בירושלים נהג להמליץ לחסידיו על מידה זו: "בשעת הכשלון ולא יאשים לא את עצמו ולא את זולתו מתוך הכנעה ליסוד האין שלו ולא יתלה סרחונו באחרים בעת תקלה".

ראו גם
------

* כניעה צבאית או פוליטית

לקריאה נוספת
------------

* יעקב קלצקין, **הערך: כניעה**, **אוצר המונחים הפילוספיים**, א-ד, ברלין: הוצאת אשכול, תרפ"ח.

קישורים חיצוניים
----------------

* בחיי בן-יוסף אבן פקודה, חובות הלבבות, שער הכניעה, באתר דעת

הערות שוליים
------------

1. ↑  יהודה הלוי, **הכוזרי**, ג, נג
2. ↑  בחיי בן יוסף אבן פקודה, **חובות הלבבות**, שער הכניעה, א.
3. ↑  בחיי בן יוסף אבן פקודה, **חובות הלבבות**, שער התשובה, ג.
4. ↑  משה בן-מימון, **מורה נבוכים**, ג, מ"ז.
5. ↑  אשר פריינד, **צוואה**,

| **רגשות** |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אדישות • אהבה • אומץ • אושר • אימה • אכזבה • אכזריות • אמון • אמפתיה • אנטיפתיה • אקסטזה • אשמה • בדידות • בהלה • בוז • בושה • ביטחון • בלבול • גאווה • גועל • געגוע • דאגה • דו-ערכיות • דחייה • דכדוך • הודיה • היקשרות • הערצה • הפתעה • הקלה • השפלה • התאהבות • חוסר אונים • חיבה • חמדנות • חמלה • חרדה • חרטה • חשש • טינה • ייאוש • יראה • כאב • כמיהה • כעס • מבוכה • מועקה • מצוקה • מרירות • ניכור • נקמה • סבל • סיפוק • ספק • סקרנות • עדנה • עוינות • עונג • עלבון • עניין • עצב • עצבנות • פחד • פליאה • ציפייה • קבלה • קנאה • קתרזיס • רוגע • רחמים • ריקנות • רסנטימנט • שכול • שלווה • שמחה • שמחה לאיד • שנאה • שעמום • תבוסתנות • תסכול • תקווה • תשוקה |

 |
| מצב רוח • אפקט |
**לשכת הכלים** הייתה אחת מלשכות העזרה בבית המקדש ונקראה כך משום שבה אחסנו את כלי השרת בעת שלא השתמשו בהם לעבודה במקדש.

הכלים בלשכה
-----------

המשנה מציינת שהיו בלשכה 93 כלים העשויים כסף וזהב. בלשכה גם אוחסנו כלי הקודש ששמשו תחליף למקרה שהכלי יטמא.
כאשר איש מישראל רצה לתרום כלי לבית המקדש הוא הביא את הכלי ללשכת הכלים ושם הוא אוחסן. אחת ל-30 יום הגיעו גזברים ללשכה ובדקו לאילו כלים נזקקים ולאילו לא. את הכלים שלא זקוקים להם היו מוכרים ומשתמשים בכסף לבדק הבית ולצורכי המקדש, והכלים הנזקקים היו נשארים בלשכה עד השימוש בהם.

מקום הלשכה
----------

מקום הלשכה אינו מפורש במקורות ולא יודעים היכן היא הייתה.
יש אומרים שהיא אחת מהלשכות בדרום העזרה, סמוך לבית אבטינס או שהיא הייתה באחד התאים שמסביב להיכל.
יש האומרים שהיו שתי לשכות הכלים- אחת בעזרה, בסמוך למקום בו השתמשו בכלים, והשנייה הייתה לשכה ניידת שנפתחה אחת לשלושים יום וממנה הוציאו כלים שנתרמו, והיא הייתה על הר הבית אך לא בבית המקדש.

הערות שוליים
------------

1. ↑  

> 
> נכנסו ללשכת הכלים והוציאו משם תשעים ושלושה כלי כסף וכלי זהב
> 
> — מסכת תמיד, פרק ג' משנה ד'
>
2. ↑  כדוגמת מזבח הזהב או מנורת הזהב
3. ↑  

> 
> ...לשכת הכלים, כל מי שהוא מתנדב כלי, זורקו לתוכה. ואחת לשלשים יום, גזברין פותחין אותה. וכל כלי שמוצאין בו צרך לבדק הבית, מניחין אותו. והשאר נמכרין בדמיהן ונופלין ללשכת בדק הבית.
> 
> — מסכת שקלים, פרק ה' משנה ו'
>
4. ↑  כך הציע הרב אהרן הכהן, **עבודת הקרבנות** פיוטרקוב תרע"ב, סימן לח הערה א
מפה של צפון אמריקה משנת 1566 בה מצוינים הכיתובים *Terra In Cognita* ו-*Mare In Cognito*
טרה אוסטרליס אינגוקניטה
**טרה אינקוגניטה** (בלטינית: *Terra incognita*, בעברית: ארץ לא-נודעת) הוא המונח הלטיני בו השתמשו בקרטוגרפיה לתיאור שטחי יבשה שעדיין לא מופו או תועדו. 
הביטוי נזכר לראשונה בספר 'גאוגרפיה' של פטולומאיוס תַלְמָי בסביבות שנת 150 לספירה. המונח הוחזר לשימוש במאה החמש-עשרה בעידן התגליות. ביטויים מקבילים ניתן למצוא בצרפתית (*terres inconnues*) ובאנגלית (*Parts Unknown*). על אותו משקל נעשה השימוש במונח **Mare incognitum** לתיאור שטחים ימיים לא נודעים. 

הביטוי טרה אינקוגניטה מתייחס לעיתים ליבשת הדמיונית בדרום טרה אוסטרליס כפי שניתן לראות במפה משנת 1564 (Theatrum Orbis Terrarum), פרי עבודתו של אברהם אורטליוס.

חלקים נרחבים באפריקה נותרו עם שם זה עד המאה תשע-עשרה. במהלך מאה זו, עם סיום המיפוי המלא של כדור הארץ, הביטוי *טרה אינקוגניטה* נעלם ממפות העולם. 

כיום הביטוי משמש בקרב קהיליות מחקריות שונות כמטפורה לתחומים בתוליים שעדיין לא נחקרו.

אריות ודרקונים
--------------

פלוטארכוס (חיי תסאוס) כותב כי "שגיאוגראפים דוחקים בקצוות החיצוניים של מפותיהם את חלקי הארץ הנעלמים מידיעתם בתוספת הערות "מה שנמצא מעבר מזה אינו אלא מדבר חול נטול מים ומלא חיות טרף" (תרגום הלוי עמ' 347). הרומאים נהגו לרשום על חלקי ארץ באפריקה שלא תוירו "כאן יש אריות" (בלטינית "HIC SVNT LEONES") ומנהג זה נמשך לתוך ימי הביניים.יש הסוברים שזו הייתה מטפורה לסכנה. בגלובוס האנט-לנוקס משנת 1510 מופיע הכיתוב "כאן יש דרקונים" בלטינית ("HIC SVNT DRACONES") על אזור בדרום-מזרח אסיה. מפות אחרות ציירו בשטחים לא נודעים חיות מיתולוגיות שונות, כמו דרקון ונחש עקלתון ללא כיתוב. עם זאת, אגדה אורבנית טוענת שהתיוג "כאן יש דרקונים" (באנגלית: **Here Be Dragons**) היה נפוץ במפות.

ראו גם
------

* תולה
**כנס כיסופים** (**The Jerusalem Conference for Jewish Writers and Poets - Kisufim**) הוא פסטיבל בין-לאומי לסופרים ומשוררים יהודים המתקיים במשכנות שאננים ובבית אבי חי בירושלים במתכונת דו-שנתית מאז שנת 2007, ביוזמתה ובניהולה של המשוררת חוה פנחס-כהן. 

בכל שנה מתרכז הכנס בנושא-על אחר, כשמטרתו היא לחבר בין סופרים יהודים הכותבים בחו"ל, ישראלים הכותבים בשפות זרות וישראלים הכותבים בעברית. בוועדת ההיגוי האמנותית חברים בין היתר מירון ח. איזקסון, פרופ' מנחם לורברבוים, פרופ' חביבה פדיה, עמיחי חסון, פרופ' מייקל קרמר, ד"ר דיתי רונן ופרופ' רומן כצמן.

לקראת הכנס מתפרסם ספר הכנס הכולל סיפורים קצרים, מאמרים ושירים של משתתפי פסטיבל בשפת המקור של הכותב ובתרגום לעברית. בנוסף במהלך הכנס מחולק פרס מתנאל לסופר ומשורר מבטיח, האחד ישראלי הכותב עברית והשני סופר או משורר יהודי הכותב באחת השפות הזרות.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר כנס כיסופים
* בשבוע הבא: כנס כיסופים לסופרים ומשוררים יהודים ייערך במשכנות שאננים, ישראל היום, 18 בנובמבר 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  כנס סופרים יהודים במשכנות שאננים, באתר ynet