recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**גבריאל (גבי) כנען** (1936–1998) היה רופא ישראלי, ששימש מנהל בית חולים זיו ומנהל בית חולים פוריה. כקצין ורופא צבאי בצה"ל, עוטר בעיטור העוז על פועלו במלחמת יום הכיפורים.

ביוגרפיה
--------

כנען (במקור כהנסקי) שירת בחטיבת הצנחנים ולחם עימה במלחמת סיני. בשירות המילואים שירת בחטיבה 55 ובמלחמת ששת הימים השתתף במערכה על ירושלים.

ב-1960 החל בלימודי רפואה באוניברסיטת בזל בשווייץ. לאחר הלימודים התמחה בקרדיולוגיה בקליפורניה ובמכון הלב של טקסס ביוסטון. ב-1973 חזר לישראל ועבד בבית החולים תל-השומר.

במלחמת יום הכיפורים לחם כרופא גדודי של גדוד 66 בחטיבה 55. על פועלו עוטר בעיטור העוז.

> 
> תיאור המעשה: סרן ד"ר גבריאל כנען שימש כרופא גדודי בכוח שהיה נצור בבניין בעיר סואץ. ד"ר גבריאל כנען ארגן והפעיל את ה-תאג"ד ביעילות רבה, כשהוא מהווה הרוח החיה בתוך המבנה הנצור - נלחם בכוח מצרי שניסה לחדור לבניין ושימש כמפקד בנוסף לתפקידו כרופא. במעשיו אלה הוכיח אומץ-לב, תושייה וכושר-מנהיגות. על מעשה זה הוענק לו : עיטור העוז אייר תשל"ה מאי 1975, מרדכי גור, רב אלוף, ראש המטה הכללי
> 
> 
> 
> — עיטור העוז לגבריאל כנען
> 

לאחר המלחמה היה פעיל בתנועת המחאה "ישראל שלנו" יחד עם אסא קדמוני, מוטי אשכנזי ויוחאי בן נון.

ב-1977 מונה למנהל המחלקה הכירורגית בבית החולים רבקה זיו. ב-1980 מונה למנהל בית חולים פוריה. ב-1984 מונה במקביל גם למנהל בפועל של בית חולים זיו ובספטמבר 1988 מונה למנהל קבוע של בית חולים זיו.

תלונות על אי סדרים בניהול בית החולים, הובילו לחקירה בגין פעילותו. ב-1993 הוגש נגדו כתב אישום בשש עבירות של מרמה והפרת אמונים בתאגיד, סחיטה באיומים, שימוש לרעה בסמכותו, קבלת דבר במרמה וקבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות. ב-1998 הורשע בבית משפט השלום בטבריה בארבע עבירות של מרמה והפרת אמונים, קבלת דבר במרמה וקבלת דבר במרמה בנסיבות מחמירות. בעקבות ההרשעה שם קץ לחייו והובא למנוחות בקיבוץ גינוסר. אחותו הגישה ערעור לאחר מותו בשמו, לאחר שבית המשפט המחוזי פסק באופן תקדימי שקרובי משפחתו של מורשע שמת יוכלו להגיש ערעור בשמו. ב-2001 זוכה ידי בית המשפט המחוזי בחיפה ממרבית האישומים שבגינם הורשע, והותרה על כנה הרשעה בגין קבלת 2,600 שקל עבור העסקת אשתו במשרת פסיכולוגית בבית החולים.

חיים אישיים
-----------

כנען היה נשוי לנורית כנען-קדר, בניהם הם הפילוסוף חגי כנען והמוזיקאי יונתן כנען. לאחר גירושיהם נישא שנית לדורית ולזוג בת. על שמו קרויה ספריה רפואית בבית החולים פוריה.

קישורים חיצוניים
----------------

* גבריאל כנען, באתר הגבורה
* שירות "הארץ", ד"ר גבי כנען / רקע, באתר הארץ, 14 ביוני 2001
* ד"ר גבי כנען, שהתאבד לאחר הרשעתו, זוכה מרוב האישומים, באתר TheMarker‏, 14 ביוני 2001
* ד"ר גבי כנען, שהתאבד לאחר שהורשע - זוכה במחוזי מרוב האישומים, באתר גלובס, 14 ביוני 2001
* עמי סלנט, מה הרג את הרופא ד"ר גבי כנען ?, באתר "חיים של אחרים"
**צליל-חן זקס** (נולדה ב-20 בנובמבר 1985) היא שחקנית ישראלית, במאית ומורה לתיאטרון.

ביוגרפיה
--------

צליל-חן זקס נולדה וגדלה בראשון לציון. היא הקטנה מבין ארבע אחיות. במשך שנים רבות למדה קלרינט וניגנה בתזמורת הנוער הייצוגית של ראשון לציון, ובגיל 13 הצטרפה ל"תיאטרון ראשון בצוותא 2" – קבוצת תיאטרון בהנחייתה ובימויה של דבורה מילר, בה שיחקה במשך שמונה שנים (2006-1998).

בצה"ל שירתה זקס כטכנאית שידור ושדרנית בגלגלצ (2004-2006), ולאחר שחרורה שידרה ב-99FM וברדיו תל אביב.
אחרי שנת לימודים במרכז לאימפרוביזציה בהנחיית אלונה פרץ החלה צליל-חן את לימודי המשחק בבית הספר למשחק של סמינר הקיבוצים (2010-2007). בין מוריה היו טטיאנה קנליס-אולייר, יהושע סובול, יענקל'ה יעקובסון, מיכל בת-אדם, גליה פרדקין, אבי הדרי ומנהל בית הספר איציק ויינגרטן.

במהלך שנת הלימודים האחרונה שיחקה, בין השאר, בהצגות "סינדרום ירושלים", מאת ובבימוי יהושע סובול, שהמשיכה לרוץ בתיאטרון תמונע, ו"היצור" על פי שלום עליכם ובבימוי ירון אדלשטיין וטל ברנר. ההצגה, שבה שיחקה זקס בתפקיד הראשי של ילדה מוכת שיתוק מוחין, המשיכה לרוץ לאחר מכן בתיאטרון צוותא וזכתה בפרס קיפוד הזהב בקטגוריית הבימוי. הפקת הסיום שלה בסמינר, "הנער מסביליה" בבימוי טטיאנה קנליס-אולייר, הוצגה בתיאטרון המדיטק.

ב-2011 טסה עם ההצגה "המזוודה של חנה" של תיאטרון הנפש לפסטיבל תרבות יהודית בפראג. בימים אלה משחקת בהצגה "מי שם?" של עידן זילברשטיין בתיאטרון תמונע, בתפקיד הזונה.

ביוני 2012 טסה זקס לפסטיבל ISDF בשפילד, אנגליה, עם ההצגה "טוב" של ססיל פיליפ טיילור, בבימוי סיוון הנדלסמן. ההצגה, שהחלה את דרכה בסמינר הקיבוצים, מספרת על תהליך ההתקרנפות של פרופסור לספרות גרמנית בזמן עליית הנאצים לשלטון. זקס משחקת את אמו, את אשתו ואת המאהבת שלו.
בפסטיבל, שהתקיים כחלק מאירועי האולימפיאדה, זכתה זקס בפרס השופטים לשחקנית הטובה ביותר. שחקני ההצגה זכו בצל"ש על תפקידיהם ובפרס ה-"Spirit award".

כיום (2020) זקס מלמדת במגמת התיאטרון בחטיבת רעות לאמנויות בחיפה ובמקומות נוספים.

חיים אישיים
-----------

בן זוגה של צליל-חן הוא השחקן יולי סקר מתגוררים בתל אביב ולהם שני ילדים.

תפקידים
-------

### תיאטרון

| הצגה | תיאטרון | מחזאי | במאי | תפקיד |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| טוב | פסטיבל NSDF 2012, שפילד | ססיל פיליפ טיילור | סיוון הנדלסמן | האם, הלן ואן |
| מי שם? | תיאטרון תמונע | עידן זילברשטיין | עידן זילברשטיין | זונה |
| אמת או חובה | עמותת קול הילד |  | מוריה בן אבות | שירה |
| המזוודה של חנה | תיאטרון הנפש | אמיל שר, על-פי ספרה של קארן לוין | האוורד ריפ | מאיקו |
| הנער מסביליה | מדיטק | טטיאנה קנליס אולייר | טטיאנה קנליס אולייר | רמדיוס |
| היצור | צוותא | עיבוד של ירון אדלשטיין וטל ברנר לשלום עליכם | ירון אדלשטיין וטל ברנר | היצור |
| סינדרום ירושלים | תיאטרון תמונע | יהושע סובול | יהושע סובול | מספר 15 |

### אינטרנט

* "UNDO" – סדרת אינטרנט של "וואלה!"
* "גולי, כך וצבי" – סדרת סרטונים לילדים באינטרנט

שדרנית ברדיו
------------

* 2009-2008 רדיו תל אביב
* 2008-2007 רדיו 99
* 2006-2004 גלגלצ

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **צליל-חן זקס** |

* ירח טל, המחזה "מי שם" – שפני ניסיונות במחזאות פסאודו-מודרנית, באתר הארץ, 20 ביוני 2012
* שרית פוקס, יצור המוני: על "היצור", באתר nrg מעריב, 6 בנובמבר 2010
* מרב יודילוביץ', סמינר הקיבוצים כבש את פסטיבל שפילד, באתר ynet, 4 ביולי 2012
* צליל-חן זקס, ברשת החברתית פייסבוק

* צליל-חן זקס, ברשת החברתית LinkedIn
**אמנון לב** (3 במרץ 1930 - 22 במרץ 2017) היה קצין צה"ל ששירת בחיל החימוש. בעל עיטור העוז על פועלו במלחמת יום הכיפורים.

ביוגרפיה
--------

לב נולד בביתניה וגדל בכפר ויתקין, בנם של יהודית ויצחק לב ממייסדי המושב. ב-1947 הצטרף לפלי"ם ושירת בפלוגת הנמל בחיפה. הוא השתתף בפעולות הפלי"ם בניסיון שנכשל לפוצץ שני גשרים על נהר הליטני שבלבנון, ובפעולה לאיתור מקום מתאים לנחיתת חבלנים שיפוצצו גשר במטרה לעכב את התקדמות צבא מצרים במהלך מלחמת העצמאות. לאחר כישלון הפעולות עבר לשרת כסמל חימוש בגדוד הפשיטה (גדוד 89) של חטיבה 8. במלחמת סיני שימש סמל חימוש בכוח שריון. במלחמת ששת הימים שירת כקצין חימוש גדודי בחטיבת אגרוף הברזל שלחמה בחזית הדרום.

במלחמת יום הכיפורים שירת כקצין החימוש של גדוד 61 בחטיבת אגרוף הברזל. על פועלו במלחמה עוטר בעיטור העוז. הוא קצין החימוש היחיד שעוטר בעיטור זה.

תיאור המעשה:

> 
> ביום י"ג בתשרי התשל"ד (9 באוקטובר 1973), בשעות הערב, כאשר חלק גדול של טנקי הגדוד היו בלתי כשירים, ביצע סרן אמנון לב, קצין החימוש הגדודי, החלפות קנים וחלקים אחרים כשהוא מעביר תותחים וחלקים תקינים מטנקים שנפגעו לטנקים אחרים שנפגעו - וזאת ללא כלי עבודה מתאימים. מט"ו בתשרי התשל"ד (11 באוקטובר 1973) עסק בחילוץ טנקים שנפגעו והחזירם לכושרם - וזאת, לעיתים, תחת אש כבדה. הוא ואנשי החימוש שלו החזירו לכושר, בפרק זמן קצר ביותר, כארבעים טנקים. בכ"ג בתשרי התשל"ד (19 באוקטובר 1973), בבוקר, יצא סרן אמנון לב עם שריונית החימוש לחלץ פצועים באזור אום באטינה. הוא עבר את קו העמדות הקדמי של הטנקים כדי לחלץ פצועים מטנק בוער בשטח פתוח - ואז נפגעה השריונית שלו. בשלב מסוים של המלחמה, כאשר רוב מפקדי הגדוד נפגעו, פיקד על הגדוד למשך מספר שעות וזאת למרות חוסר הכשרה מתאימה. כל אלה עשה סרן אמנון לב חרף פציעתו (נפצע ביום י"ג בתשרי התשל"ד, 9 באוקטובר 1973 ,ו"ברח" מבית החולים), וכל שירותו ביחידה זו נעשה בהתנדבות, כי עבר את גיל השירות ביחידה קרבית. במעשיו אלה גילה תושייה מעל הרגיל, יזמה, אומץ לב ומסירות.
> 
> 
> 
> — תיאור עיטור העוז
> 

לב היה בעל משק חקלאי בכפר ויתקין. היה נשוי ואב שני ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* אמנון לב, מעבר לגבול ההכרה, באתר ynet, 5 באוקטובר 2003
* זיכרונותיו של אמנון לב באתר הפלי"ם
* סרן אמנון לב באתר עמותת חיל הטכנולוגיה והאחזקה
* החקלאי שתיקן עשרות טנקים תחת אש, באתר הארץ, 30 במרץ 2017
* אמנון לב באתר הפלמ"ח
* על אמנון לב באתר יד לשריון
* חימוש סיפורו של רס"ן אמנון לב, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 17:06)

הערות שוליים
------------
אבן גולל שנמצאה באתר
גומחות קבורה באחת המערות
פריחת כלניות במתחם המערות (פברואר 2010)
**מערות אפקה** הן ריכוז של מערות קבורה שומרוניות עתיקות, שנחצבו בסלע הכורכר בפארק אקולוגי גלילות, צמוד ממערב לנתיבי איילון, צפונית לשכונת רמת אביב ג', ודרומית-מזרחית למסוף חברת פי גלילות. אתר המערות התגלה ב-1951 בעת עבודות הקמת מסילת החוף, ונחקר על ידי הארכאולוג יעקב קפלן. המקום נחקר שוב במסגרת חפירות הצלה ב-1989 עם סלילת נתיבי איילון. במקום יש גם ריכוז מרשים של גאופיטים, בין היתר אירוס הארגמן, כלנית מצויה, סתוונית היורה, עירית גדולה, צבעונים, חרציות ואחרים. האתר נמצא על גבולן של תל אביב ורמת השרון, והוא היה מאוים על ידי תוכניות בנייה מזה שנים רבות, עד להקמת הפארק.

הממצאים
-------

במקום שכן אתר קבורה שומרוני ששימש את ח'ירבת על עורה, אתר ארכאולוגי מהתקופה הרומית והביזנטית השוכן בסמוך לכפר הירוק, כ-200 מטרים מזרח לנתיבי איילון. בית הקברות היה פעיל החל במאה ה-2, אך בעיקר מהמאה ה-4 ועד תחילת המאה ה-6. השימוש במקום פסק עם כישלון מרד השומרונים בהנהגת יוליאנוס בן צבר בשנת 529. יש הסבורים כי המקום שימש לקבורת נוצרים.

בחפירה הראשונות התגלו שבע מערות. בכל אחת מהן מוליכות מדרגות אל חצר שלאורך קירותיה נחצבו ספסלי ישיבה. מהחצר מוביל פתח אל אולם הקבורה העשוי מכוכים שבהם הונחו ארונות הקבורה. בקברים נמצאו ממצאים רבים הכוללים כלים שונים ומטבעות מהמאה ה-4 ומהמאה ה-5. עוד נמצאו במקום אבנים ששימשו לחסימת פתחי הגישה אל הקברים וקמע מארד שעליו פסוקים בכתב שומרוני.

החפירות שנערכו ב-1989 חשפו שמונה מערות נוספות ובהן נרות, סירים וכלים נוספים, טבעות, ריכוז של מאה מטבעות וממצאים רבים נוספים. ממצא ייחודי הוא מטבע מקיסריה הרומית מהמאה ה-3 אשר שימש כתליון. במקום תעלות שנועדו לגלילת האבנים שחסמו את פתחי הכניסה לקברים.

עוד התגלה במקום בור ובו עצמות בהמות וחמורים, ונראה שזהו שריד לנוהג קדום לקבור בהמות בית בסמוך לבית קברות לבני אדם.

ראו גם
------

* בית הכנסת השומרוני בתל קסילה
* פארק אקולוגי גלילות

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מערות אפקה** בוויקישיתוף
* מסמך מקיף אודות המערות
* המערות באתר iNature
* מערות אפקה באתר SYT (ארכיון האינטרנט)
* קברים עתיקים בפי גלילות (ynet)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד נמרוד בוסו, אושרה תוכנית הענק: 10,000 דירות בין תל אביב לרמת השרון, באתר TheMarker‏, 17 ביולי 2017
2. ↑  אתר למנויים בלבד נטע אחיטוב, כמעט לבדו, הצליח אדם אחד להציל את השטח הפראי האחרון בתל אביב, באתר הארץ, 13 באפריל 2021
3. ↑  דיון על זהות המערות
פירוש נוסף ערך זה עוסק בסוג של יונק. אם התכוונתם למושג מתחום הריגול, ראו חפרפרת (ריגול).

תילי חפרפרות בדנמרק.
**חפרפרת** (שם מדעי: *Talpa*) היא יונק ממשפחת החפרפרתיים בסדרת אוכלי החרקים בעל כושר חפירה מפותח - במשך דקה אחת היא מסוגלת לחפור באדמה רכה תעלה שאורכה יותר ממטר.

בישראל אין חפרפרות כלל. לעיתים מבלבלים בין החפרפרת לבין החולד. המקור לבלבול היא העובדה ששני בעלי החיים שוכנים מתחת לאדמה ושניהם עיוורים, אך למעט דמיון זה, אין כל קשר ביניהם.

מאפיינים
--------

לחפרפרת לרוב פרווה חומה ועבה. היא שוכנת מתחת לפני הקרקע וממעטת לצאת מעליהם, ומשום כך איבדה את יכולת הראייה כמעט לחלוטין, שכן עיניה קטנות מאוד. במהלך חייה היא בונה מערכת מסועפת של מחילות.

במקום עיניה, החפרפרת משתמשת באפה ובאוזניה על מנת למצוא את מזונה. חוש הריח של החפרפרת מאפשר לה לא רק לזהות את טיבו של מקור הריח, אלא גם לאתר את מקומו בצורה מדויקת. לחפרפרת יש שני נחיריים, שבכל אחד מהם קולטני ריח, המעבירים אותות למוחה. המוח של החפרפרת מסוגל לעבד את האות המגיע מכל נחיר כדי לזהות במדויק את הכיוון שממנו מגיע הריח. אפה הרגיש מסוגל להתחקות אחר דרכו של השלשול, מזונה העיקרי, באדמה. החפרפרות משוטטות במנהרותיהן ללא הרף ומחפשות שלשולים, תולעים ובעלי חיים זעירים אחרים למאכל. החפרפרת מסוגלת לאכול ביום אחד מזון כמשקל גופה, ולכן היא נאלצת לחפש מזון מדי שעות אחדות.

מיון
----

* סוג **חפרפרת** (*Talpa*)
	+ מין חפרפרת אלטאי (*Talpa altaica)*
	+ מין חפרפרת עיוורת (*Talpa caeca)*
	+ מין חפרפרת קווקזית (*Talpa caucasica)*
	+ מין חפרפרת אירופאית (חפרפרת מצויה; *Talpa europae*)
	+ מין חפרפרת האב דוד (*Talpa davidiana)*
	+ מין חפרפרת לבנטית (*Talpa levantis)*
	+ מין חפרפרת ספרדית (*Talpa occidentalis)*
	+ מין חפרפרת רומית (*Talpa romana)*
	+ מין חפרפרת בלקנית (*Talpa stankovici)*

ראו גם
------

* חפרפרת ככובת אף
* חולד ארצישראלי
* חולד

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **חפרפרת** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **חפרפרת** |
| ויקימינים טקסונומיה בוויקימינים: **Talpa** |

* חפרפרת, באתר ITIS (באנגלית)
* חפרפרת, באתר NCBI (באנגלית)
* חפרפרת, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* חפרפרת, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* חפרפרת, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "מתחת לאדמה"
2. ↑  ליאור שמיר, חדשות המדע, גליליאו (כתב עת),גיליון 176, אפריל 2013, עמוד 12-13
**רותם ארליך** (נולד ב-10 באפריל 1969) הוא כדורסלן עבר ישראלי. שיחק בעמדת הרכז, גובהו 1.80 מטר.

ביוגרפיה
--------

רותם ארליך נולד ברמת השרון. למד בתיכון רוטברג ברמת השרון, וזכה פעמיים עם נבחרת הכדורסל של התיכון באליפות לבתי ספר תיכוניים, בקבוצה בה שיחק גם נדב הנפלד. באליפות העולם לתיכונים זכתה הקבוצה במקומות השני והשלישי במהלך שתי עונות.

גדל במחלקת הנוער של רמת השרון. בעונת 1987/88 הצטרף להפועל תל אביב. בעונה שלאחר מכן שיחק בקבוצת נעוריו א.ס. רמת השרון, ששיחקה אז בליגה הארצית השנייה. בתום העונה עלתה הקבוצה לליגה הלאומית. ארליך המשיך בקבוצה שתי עונות נוספות, ובתום עונת 1991/92 ירדה הקבוצה ליגה. לאחר שעזב את רמת השרון בשנת 1992 הוא חתם בבני הרצליה. בעונת 1994/95 הוא זכה עם הקבוצה בגביע המדינה. בעונה זו רשם 9.3 נקודות למשחק, ו-3.1 אסיסטים בממוצע. ב-1995 חתם ב הפועל אילת, ועונה לאחר מכן הצטרף למכבי רעננה. את עונת 1996/97 סיים עם ממוצע של 6.8 נקודות למשחק ו-5.2 אסיסטים, ואת עונת 1997/98 סיים עם ממוצע 5.5 נקודות ו-3.6 אסיסטים. בשתי העונות הראשונות בהן שיחק ברעננה, סיימה הקבוצה במקום השני בליגה הסדירה והגיעה לחצי גמר הפלייאוף. במהלך העונה השלישית שלו בקבוצה, עבר למכבי גבעת שמואל. שיחק גם במכבי ראשון לציון, הפועל חולון ובאליצור אשקלון. בעונת 2001/02 חזר לשחק בראשון לציון, ובסיום העונה הודיע על פרישתו ממשחק, בעקבות פציעות חוזרות בקרסול. ארליך קלע בליגה הראשונה 2208 נקודות.

ארליך היה חבר בנבחרת הנוער ובנבחרת ישראל בכדורסל, נודע כמוסר אסיסטים מצטיין.

בשנת 2007 שימש כעוזר המאמן עדי אזולאי במכבי ראשון לציון.

כיום (2017) ארליך משמש כמאמן אישי בכדורסל ופרשן טלוויזיה. בנו עמית ארליך הוא שחקן בני הרצליה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רותם ארליך** בוויקישיתוף
* חגי סגל, "אני מרגיש שההיסטוריה חוזרת", באתר nrg‏, 8 בפברואר 2007
* קינן ראובני, רוץ ילד רוץ, באתר הארץ, 15 במרץ 2007
* אבירם שקד, הגארד שומר על המסורת, באתר מודיעין ניוז, ‏11 בספטמבר 2014

הערות שוליים
------------

1. ↑  כדורסל תיכונים: רוטברג - מטרו-ווסט, באתר הארץ, 9 באוקטובר 2002
2. ↑  סטטיסטיקה אישית, באתר מנהלת ליגת העל
3. ↑  יצחק ויסהוף, רותם ארליך החליט לפרוש: "הפציעות הכריעו אותי", באתר ynet, 31 ביולי 2002
4. ↑  סגל מכבי רעננה 1996 - 1997, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל
5. ↑  רותם ארליך עוזב את מכבי ראשון לציון, באתר nrg, באתר nrg מעריב, 14 ביוני 2007
**ראות אטמוספירית** היא המרחק שממנו ניתן להבחין בעצם בולט בעין בלתי מזוינת (ללא עזרת מכשירים). באופן מדויק יותר, ישנן מספר הגדרות שונות לראות אשר מגדירות את מאפייני העצם ותנאי המדידה. הראות משתנה באופן חד בתנאי מזג אוויר שונים, וגם כתלות בגובה מעל פני הים, אזור גאוגרפי, וזיהום אוויר. הראות מוגדרת עבור אורכי גל בתחום האור הנראה בלבד, כפי שניתן להבין מהגדרת המושג.

ראות של 23 ק"מ בגובה פני הים נחשבת לטובה. ראות בערפל כבד יכולה להיות מטרים בודדים עד עשרות מטרים. באוויר נקי במיוחד כמו בקוטב הדרומי או הרים גבוהים הראות יכולה להגיע ל-70 ק"מ ויותר.

הגדרות
------

קיימות מספר הגדרות שונות, אשר יתנו תוצאה שונה במקצת במדידת הראות. בכל המקרים הראות מתייחסת למרחק אופקי, שכן הראות גדלה עם הגובה וגם עם זווית קו הראייה. בנוסף, מכיוון שהראות היא גודל אשר מתייחס לתגובת העין האנושית לאור, היא מוגדרת לאור נראה בלבד, ואם הגלאי שאיתו מבוצעת המדידה הוא בעל תגובה שונה מהעין האנושית אז צריך לנרמל את תגובת הגלאי בתגובת העין. 

בנוסף יש לציין שהראות אמורה להיות תכונה של האטמוספירה בלבד, אולם בתנאי תאורה שונים (למשל אור מונוכרומטי באורכי גל שונים, או אור מנורה לעומת אור השמש) ערך הראות יהיה אחר, ולכן לצורך השוואה יש למדוד את הראות בתנאי תאורה שווים, או לנרמל את התוצאה בתאורה יחד עם תגובת הגלאי (או העין).

הגדרות:

* המרחק (בתאורה מסוימת קבועה) שבו הניגודיות (קונטרסט) של עצם לעומת סביבתו יורדת ל-2% מערכה של הניגודיות כאשר הצופה קרוב מאוד לעצם. הגדרה זו נפוצה באלקטרואופטיקה.
* הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית (ICAO) מגדיר ראות כמרחק המרבי בו ניתן להבחין ולזהות עצם שחור (בגודל מתאים) על רקע לבן. גודל מתאים הוא גודל מספיק כך שכושר ההפרדה של העין אינו מהווה מגבלה.
* הגדרה נוספת של ICAO היא: המרחק הגדול ביותר בו ניתן להבחין בתאורה בעוצמה של 1000 קנדלה על רקע חשוך.

הקשר בין ראות ובליעה אטמוספירית
-------------------------------

תכונת החומר הקובעת את הראות היא מקדם הבליעה. ניתן לקשר ביניהם באמצעות נוסחאות, כאשר מקדם הבליעה הוא אחד משני גדלים פיזיקליים בעלי הגדרות שונות.
עבור מקדם הבליעה ליחידת אורך {\displaystyle a}:
השינוי בעוצמת הקרינה {\displaystyle I} ליחידת מרחק הוא

{\displaystyle I'=-aI}
ופתרון המשוואה נותן את תלות העוצמה במרחק

{\displaystyle I=I\_{0}e^{-ax}}.
אם נחפש את המרחק שבו העוצמה שווה ל-2% מערכה ההתחלתי, נקבל:

{\displaystyle 0.02I\_{0}=I\_{0}e^{-ax}}
ולכן

{\displaystyle x\_{visibility}={\frac {3.912}{a}}},
כאשר היחידות של הראות תלויות ביחידות בהן נתון מקדם הבליעה.

מקדם הבליעה של מקדם השבירה (החלק המדומה) הוא {\displaystyle \kappa }, והוא קשור למקדם הבליעה ליחידת אורך באמצעות:

{\displaystyle a=2\kappa {\frac {2\pi }{\lambda \_{0}}}},
כאשר {\displaystyle \lambda \_{0}} הוא אורך הגל בריק.

קישורים חיצוניים
----------------

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007541427205171
* GND: 4181179-3
* NKC: ph307635

 |
צבעוני שקוף
זחל צבעוני שקוף בהרי ירושלים
גלמי צבעוני שקוף
ביצי צבעוני שקוף
**צבעוני שקוף** (שם מדעי: **Archon apollinus**, אנגלית: **False Apollo**) הוא מין של פרפר מתת-משפחת הצבעוניים (Parnassiinae).

המין מצוי במרכז ומזרח אירופה ועד למערב אסיה, בין היתר ביוון, טורקיה, עיראק, סוריה, ישראל ולבנון. כמו פרפרים אחרים במשפחה, כולל המין ארבעה או חמישה תת-מינים. מין דומה מבחינה מורפולוגית, *Archon apollinaris* הופרד לאחרונה ונמצא סימפטרי ומבודד מבחינה רבייה.

מראה
----

גודלו בינוני ומוטת כנפיו מגיעה עד 55 מילימטרים. כנפי הפרפר הקדמיות בעלות מראה שקוף מעט בשל מיעוט הקשקשים שעליהן - תכונה הבולטת יותר בקרב זכרים ופרטים מבוגרים. תכונה זו היא ייחודית למין בקרב פרפרי ישראל דבר המקל על זיהויו. לנקבה מראה כהה יותר. על כנפיו האחוריות כתמים בצבעי כחול ואדום.

לזחלים צבע שחור עם נקודות אדומות - מראה המקל על זיהויים. הגולם בצבע חום וגודלו כ-20 מילמטרים.

התנהגות
-------

זחלי הפרפר ניזונים מצמחי הספלול, בעיקר ספלול קטן אך גם סלול השדה, ספלול הגליל וספלול ססגוני. צמחי הספלול מופיעים לאחר הגשמים הראשונים. את הביצים שגודלם כ-0.8 מילימטרים וצבען ירקרק-צהוב מטילות הנקבות על גבי העלים או גבעולי הצמח כביצים בודדות או בקבוצות קטנות. הביצים משחירות לקראת הבקיעה. בשלב הראשון תופרים לעצמם הזחלים מחסה מעלים מקופלים ועם התפתחותם הם נוטשים אותו.

בוגרים ניתן לראות בישראל בין נובמבר לאפריל ובחרמון עד תחילת הקיץ. הבוגרים בוקעים מהגלמים כעשרה חודשים לאחר ההתגלמות בקרקע ולעיתים אף יותר. הפרפרים נוטים לנוח בכנפיים פרושות על הקרקע על מנת להתחמם. לפרפרים הזכרים נטייה טריטוריאלית לגרש פרפרים אחרים משטחם, ובכלל זאת גם פרפרים אחרים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צבעוני שקוף** בוויקישיתוף
* צבעוני שקוף Archon apollinus - חרקים - עולם קטן בגדול, באתר חרקים - עולם קטן בגדול, ‏10 באוגוסט 2014

הערות שוליים
------------

1. 1 2  פרפרי ארץ ישראל, עוז בן יהודה
2. 1 2 3  צבעוני שקוף Archon apollinus - חרקים - עולם קטן בגדול, באתר חרקים - עולם קטן בגדול, ‏10 באוגוסט 2014
3. ↑  מגדיר פרפרי הארץ
**עגור שחור-הצוואר** (שם מדעי: ***Grus nigricollis***, ידוע גם כ**עגור טיבטי**) הוא מין בגודל בינוני של עגור מהסוג *Grus*.

מאפיינים
--------

זהו עגור לבנבן-אפור עם ראש שחור, נקודת כתר אדומה על הראש, נקודת עור לבנה באחורי עיניו. הזכר והנקבה דומים. אורכו כ-139 ס"מ, מוטת כנפיו היא כ-2.35 מטרים ומשקלו כ-5.5 ק"ג.

העגורים שחורי-הצוואר ניזונים מפקעות גומאיים, שורשי צמחים, שלשולים, חרקים וחסרי חוליות אחרים. הם ניזונים לעיתים גם משעורה, שיבולת-שועל וכוסמת, ועלולים לפעמים גם לאכול תפוחי אדמה, גזרים ולפתות שהם חופרים מהקרקע.

העגורים שחורי-הצוואר מחפשים את מזונם על הקרקע בקבוצות קטנות, בדרך כלל כשאחד מהפרטים משמש כזקיף. חיפוש המזון לוקח כ-75% מזמנם של העגורים, כשזמני השיא מתרחשים מוקדם בבוקר ובאחר-הצהריים המאוחרים; בחיפושים אלה העגורים יכולים לעבור מרחק של קילומטרים ספורים ביום.

האוכלוסייה המוערכת של המין היא בין 8,800 ל-11,000 פרטים. האיום העיקרי להישרדותו הוא אובדן בתי הגידול שלו. גם פתיחת עמק לדאק לתיירים השפיעה על אוכלוסיית המין ישירות. העגור שחור-הצוואר מוגן בסין, הודו ובהוטן.

העגור שחור-הצוואר מסווג כפגיע על ידי איגוד השימור העולמי ורשום בנספח הראשון והשני באמנת וושינגטון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עגור שחור-צוואר** בוויקישיתוף
* עגור שחור-צוואר, באתר ITIS (באנגלית)
* עגור שחור-צוואר, באתר NCBI (באנגלית)
* עגור שחור-צוואר, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* עגור שחור-צוואר, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* עגור שחור-צוואר, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  עגור שחור-צוואר באתר הרשימה האדומה של IUCN

| עגוריים |
| --- |
| עגור | עגור אפור • עגור חן • עגור סיבירי • עגור ברולגה • עגור אדום-ראש • עגור לבן-עורף • עגור כחול • עגור הכתם • עגור שחור-צוואר • עגור יפני • עגור קנדי • עגור אמריקאי |  |
| עגור כתר | עגור כתר לבן-לחיים • עגור כתר אדום-לחיים |
| עגור כרבלתי (סוג ומין יחיד) | עגור כרבלתי |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007283263505171

 |
**פניניית החושן** (שם מדעי: *Acryllium vulturinum*) היא עוף קרקע אפריקני ממשפחת הפניניתיים והמין היחיד בסוגה.

מאפיינים
--------

פניניית החושן מקננת יציבה בצפון-מזרח אפריקה, מצפון אתיופיה דרך קניה ולתוך הקצה הצפוני של טנזניה.
היא מזדווגת בבתי-גידול יבשים ופתוחים עם שיחים ועצים מפוזרים, כמו סוואנה או דשא פתוח. פנינית זו בדרך-כלל מטילה 4-8 ביצים בצבע קרם בדשא הגבוה.

פניניית החושן היא עוף גדול (61-71 ס"מ) עם גוף עגול וראש קטן. היא ארוכה יותר בצוואר, ברגליים ובזנב מפניניות אחרות. לפרטים בוגרים פנים כחולות עירומות וצוואר שחור, ולמרות שלכל הפניניות האחרות פנים נקיות מנוצות, מין זה דומה מאוד לנשר בגלל הצוואר הארוך והעירום והראש הקירח. הצוואר הרזה יוצא מתוך "גלימה" של נוצות צוואר לבנות וכחולות. החזה בצבע כחול קובלט, כששאר נוצות הגוף שחורות, ומנוקדות ומפוספסות בלבן. הכנפיים מעוגלות וקצרות, והזנב ארוך יותר משאר הפניניות.

הזוויגים דומים, למרות שהנקבה בדרך-כלל קטנה במקצת מן הזכר ודורבנותיה בשורש כף הרגל יותר קטנים. הצעירים הם ברובם חומים-אפורים, עם חזה כחול כהה יותר ונוצות צוואר קצרות יותר.

פניניית החושן היא מין חברותי, שיוצר להקות של בדרך כלל 25 עופות מחוץ לעונת ההזדווגות. מזונן העיקרי הוא זרעים וחסרי-חוליות קטנים. פנינית זו היא יבשתית, וכשהיא מבוהלת היא תרוץ יותר מאשר תעוף. חוץ מסביבת המחיה הפתוחה, היא נוטה להסתתר, ונחה בעצים. היא קוראת קריאות צ'ינק-צ'ינק-צ'ינק-צ'ינק-צ'ינק רמות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פניניית החושן** בוויקישיתוף
* פניניית החושן, באתר ITIS (באנגלית)
* פניניית החושן, באתר NCBI (באנגלית)
* פניניית החושן, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* פניניית החושן, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* פניניית החושן, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  פניניית החושן באתר הרשימה האדומה של IUCN

  
שגיאות פרמטריות בתבנית:תמונות מרובות   
פרמטרים ריקים [ ללא גבול ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

פניניית חושן בשביפניניית חושן בקניה
**קיילה האן** (באנגלית: **Kayla Han**; נולדה ב-31 במאי 2008) היא שחיינית אמריקאית, זוכת מדליית ארד באליפות העולם (דוחה 2024) במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי משולב.

ביוגרפיה
--------

האן נולדה בבריאה שבקליפורניה, ארצות הברית.

### 2022

#### סגנית אלופת הפאן פסיפיק לנוער

באליפות הפאן פסיפיק לנוער שנערכה באוגוסט בהונולולו שבהוואי, ארצות הברית זכתה במדליית כסף במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:43.60 דקות.

### 2023

#### אלופת עולם לנוער

באליפות העולם לנוער שנערכה בספטמבר בנתניה שבישראל זכתה במדליית זהב במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:29.66 דקות.

### 2024

#### מדליית ארד באליפות העולם

באליפות העולם שנערכה בפברואר בדוחה שבקטר זכתה במדליית ארד במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי משולב, לאחר ששחתה בשלב המוקדמות של המשחה. בנוסף, סיימה במקום 13 במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:47.12 דקות, במקום 15 במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 8:40.36 דקות, ובמקום 17 במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 16:35.02 דקות. במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי סיימה במקום 11 בתוצאה של 8:01.97 דקות.

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

קישורים חיצוניים
----------------
**אמיר מח'ול** (בערבית: **أمير مخول**; נולד ב-19 ביוני 1958) הוא איש ציבור מהנהגת הציבור הערבי ישראלי, מנכ"ל ארגון אתיג'אה - עמותת הגג המאגדת את כל העמותות של החברה האזרחית הערבית בישראל ועומד בראש ועדת החירויות של ועדת המעקב העליונה של ערביי ישראל. מח'ול הורשע בריגול עבור חזבאללה ונידון על כך לתשע שנות מאסר בפועל.

ריגול לטובת חזבאללה
-------------------

בתחילת מאי 2010, מספר ימים לאחר מעצרו של ד"ר עומר סעיד מכפר כנא, נעצר מח'ול על ידי השב"כ. נגד מח'ול וסעיד הוגש כתב אישום המייחס למח'ול ריגול חמור והעברת מידע על שני מתקנים ביטחוניים לידי סוכן של חזבאללה. במשך 12 יום לאחר מעצרו נמנעה ממח'ול פגישה עם עורך דינו והוא אף התלונן כי עונה בחקירתו. במהלך חקירתו הודה מח'ול כי בשנת 2008 נפגש בדנמרק עם מפעיל סוכנים של חזבאללה והסכים לאסוף מודיעין בישראל עבור חזבאללה, אולם לאחר הגשת כתב האישום טען שההודאה נמסרה תחת לחץ. ב-27 באוקטובר 2010 הודה מח'ול בבית המשפט, במסגרת עסקת טיעון, בעבירות ריגול וריגול חמור, מגע עם סוכן חוץ וקשירת קשר לסייע לאויב. ב-30 בינואר 2011 נגזרו על מח'ול 9 שנות מאסר בפועל ושנה אחת של מאסר על תנאי לעבירה דומה.
ב-5 במאי 2019 שוחרר מהכלא.

חיים אישיים והשכלה
------------------

מח'ול נשוי ואב ל-2, גר בחיפה. למד באוניברסיטת חיפה והורחק מהאוניברסיטה לסמסטר לאחר שלא נענה לדרישת הדיקן לעבור להפגין במקום אחר. אחיו, עיסאם מח'ול, שימש כחבר הכנסת מטעם סיעת חד"ש וסיעת חד"ש-תע"ל.

קישורים חיצוניים
----------------

* אמיר מח'ול, הנכבה שלנו היא המגילה שלכם, 15 במאי 2005
* הפרשה החדשה: אמיר מח'ול חשוד בריגול, באתר ynet, 10 במאי 2010
* פרקליטי אמיר מח'ול: מותש בריאותית מהחקירות, באתר ynet, 18 במאי 2010

הערות שוליים
------------

1. ↑  Palestinian human rights activist jailed in Israel
2. ↑  עולה חשש שסיבת כליאתו של מח'ול היא פעולתו למען זכויות האדם של האוכלוסייה הפלסטינית בישראל
3. ↑  סנגוריו של מח'ול טוענים שעונה בחקירתו, באתר הארץ, 21 במאי 2010
4. ↑  ג'קי חורי, עמוס הראל ואלי אשכנזי, אישום: אמיר מח'ול סיפק מידע על בסיסי צה"ל לחזבאללה, באתר הארץ, 27 במאי 2010
5. ↑  אחיה ראב"ד, אמיר מח'ול הורשע בריגול ובמגע עם סוכן זר, באתר ynet, 27 באוקטובר 2010
6. ↑  חגי עינב, 9 שנות מאסר לאמיר מח'ול על ריגול לחיזבאללה, באתר ynet, 30 בינואר 2011
7. ↑  שני סטודנטים ערביים באוניברסיטת חיפה הורחקו לסמסטר אחד, דבר, 9 ביולי 1980
**קוניור השמש** (שם מדעי: *Aratinga solstitialis*) הוא מין עוף ממשפחת התוכיים החי ביערות הגשם הטרופיים של אמריקה הדרומית והמרכזית. בית הגידול הטבעי שלו הוא ביערות גשם על גדות נהרות בעיקר ברוריימה שבברזיל, סורינאם, גינאה הצרפתית וגיאנה. נצפה גם בוונצואלה ובבוליביה.

קוניור השמש מגיע לאורך 30 ס"מ ולמשקל 110 גרם בממוצע. תוחלת חייו בשבי היא כ-15–30 שנה. הזכר והנקבה דומים בגודל ובמראה וניתן להבדיל ביניהם באמצעות בדיקת דם. הם בעלי פנים כתומות עזות עם נוצות גוף צהובות, מקור שחור וכנפיים ונוצות זנב ירוקות עם חלק כחול באמצעם. בטבע קל מאוד להחליף בינו לבין תוכים אחרים מסוגו כ-*Aratinga jandaya* ו-*Aratinga maculata*, אך בעל נוצות לא מנוקדות על הכנפיים. הוא דומה שטחית גם לקוניור זהוב. לתוכים הצעירים ישנן נוצות ירוקות בעיקר, וחזה כתום רווי. צבעי המינים בשבי יכולים להיות גם בצבעי צהוב, כתום ואדום על ראשם וגבם.

רבייה
-----

קוניור השמש מגיע לבגרות בגיל שנה וחצי. לפני ההזדווגות הזכר והנקבה יטפחו ויאכילו אחד את השני. ההזדווגות נמשכת עד שלוש דקות. לפני ההטלה בטנה של הנקבה גדלה בצורה ניכרת. בהטלה ממוצעת מטילה הנקבה בין 4 ל-5 ביצים. הדגירה נמשכת כ-24 ימים, ובמהלכם מאכיל הזכר את הנקבה ומגן על הקן מפני טורפים. הקוניורים מעדיפים תאי הטלה לחים וחשוכים, בעצים חלולים בגודל הוא 30 ס"מ על 30 ס"מ עם גובה של 40 ס"מ לערך.

אופי והתנהגות
-------------

הקוניור הוא תוכי שובב, סקרן, עליז ואקטיבי. הוא נקשר בקלות לבעליו. אוהב ליטופים ומשחקים. בהגיעם לבגרות הם הופכים רעשנים. בין הזכרים לנקבות ישנם הבדלים התנהגותיים. הנקבות יתחברו בדרך כלל לבעלים ממין זכר והזכרים יתחברו לבעלים ממין נקבה. בנוסף, הזכרים תוקפניים יותר כלפי זרים, בדרך כלל, והרבה יותר מגוננים מהנקבות. תוכיי קוניור השמש אינם מדברים.

מצב בטבע
--------

קוניור השמש חי בלהקות, כל להקה מונה בין 4 ל-35 פרטים. בעונת הרבייה הם מתפצלים לזוגות. לרוב, הקוניורים אינם נצפים על פני הקרקע והם מעדיפים לשהות על עצים גבוהים הרחק מטורפיהם.

איומים
------

מצב השימור של קוניור זה מוגדר בסכנת הכחדה עקב כריתת יערות הגשם והמסחר הגדל והולך בו כחיית מחמד. הצייד של תוכי זה אסור על-פי חוק באזורים בהם הוא חי.

תזונה
-----

קוניור השמש ניזון מזרעים, פירות שונים - בעיקר מסברס, עלים קטנים, ניצני פרחים, צוף וחרקים. בעונת הרבייה צורך יותר חלבון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קוניור השמש** בוויקישיתוף
* קוניור השמש, באתר ITIS (באנגלית)
* קוניור השמש, באתר NCBI (באנגלית)
* קוניור השמש, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* קוניור השמש, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* קוניור השמש, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* קוניור השמש, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  קוניור השמש באתר הרשימה האדומה של IUCN
סופיה רון-מוריה
**סופיה רון-מוריה** (נולדה בשנת 1967) היא עורכת דין עיתונאית, כתבת פוליטית, פובליציסטית וסופרת ישראלית.

ביוגרפיה
--------

נולדה בלנינגרד. בגיל שש עשרה התקרבה ליהדות והייתה פעילה במחתרת יהודית וציונית. בשנת 1988 עלתה ביחד עם אמה לארץ ונקלטה במרכז קליטה במבשרת ציון. לאחר מכן עברה לגור בקריית ארבע ובחברון.

בשנות ה-90 החלה את הקריירה העיתונאית שלה ככתבת פוליטית בעיתון הדובר רוסית "וסטי". בשנת 1998 הוציאה את ספרה הראשון "נעבור את פרעה" בשפה הרוסית. השר לשעבר יוסי שריד הגיש תביעת דיבה נגדה עקב דמיון בינו לבין אחת הדמויות בספר המוצגת באור שלילי, אך לבסוף הסיר את תביעתו בטרם התמנותו לשר. באותה שנה היא נבחרה לאשת השנה בתחום התקשורת של העיתון "וסטי". לאחר מכן החלה לעבוד ככתבת פוליטית בעיתון "מקור ראשון". בשנת 2009 הוציאה לאור את ספרה הראשון בעברית "החתן העשירי". בשנים האחרונות החלה לכתוב מאמרים פובליציסטים באתר "nrg" ובעיתון "מעריב".

ב-2 בדצמבר 2014, עם פתיחתה הלא-רשמית של מערכת הבחירות לכנסת העשרים הודיעה רון-מוריה על כוונתה להתמודד בפריימריז לרשימת הבית היהודי, אך לא הגיעה למקום ריאלי ולא שובצה ברשימה הסופית שהוגשה לוועדת הבחירות המרכזית. בתחילת 2019 יצא ספרה "להרוג את בת שבע" בהוצאת ספרי צמרת, העוסק בעורכת דין צעירה המתמודדת בפריימריז.

רון-מוריה היא אם לשלושה בנים. היא הייתה נשואה ליוחאי רון ולאחר מכן ליעקב מוריה. יעקב נפטר ב-2008.

ב-2014 נישאה בשלישית לבני לוין. תושבת ירושלים.

רון-מוריה הייתה מועמדת לכנסת ה-24 מטעם מפלגת תקווה חדשה בה שובצה במקום ה-25.

קישורים חיצוניים
----------------

* סופיה רון-מוריה, הטורים באתר nrg
* הילה רגב, בחירתה של סופיה, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 28 באוקטובר 2009
* לילי גלילי, בימין הקיצוני קוראים לסופרת ולכתבת הפוליטית של "מקור ראשון", סופיה רון-פוריה, שמאלנית, באתר הארץ, 10 בדצמבר 2009
* יצחק טסלר, שליפות עם סופיה רון-מוריה, באתר nrg‏, 8 בדצמבר 2009
* סופיה רון-מוריה, דף שער בספרייה הלאומית
* סופיה רון-מוריה, ברשת החברתית פייסבוק

הערות שוליים
------------

1. ↑  סופיה רון מוריה הודיעה על כוונתה להתמודד בבחירות לבית היהודי, באתר "סרוגים", 2 בדצמבר 2014
2. ↑  בנצי רובין, אוריאל בארי, ‏רשמית: כך נראית רשימת תקווה חדשה לכנסת, באתר "סרוגים", 3 בפברואר 2021

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007301790905171
* LCCN: no2009180573
* VIAF: 103026184
* WorldCat (עם VIAF): 103026184

 |
**מרק (מרדכי) שטיינר** (באנגלית: **Mark Steiner**; ‏6 במאי 1942 – 6 באפריל 2020) היה פרופסור במחלקה לפילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים, התמחה בפילוסופיה של המדע ובפרט בפילוסופיה של המתמטיקה.

ביוגרפיה
--------

שטיינר למד את תאריו הראשונים באוניברסיטת אוקספורד ובאוניברסיטת קולומביה, וקיבל תואר דוקטור מאוניברסיטת פרינסטון בשנת 1972. לאחר מכן שימש כמרצה בכיר באוניברסיטת קולומביה ובשנת 1977 החל לשמש כמרצה בכיר באוניברסיטה העברית. שש שנים לאחר מכן התמנה לפרופסור חבר, ובשנת 1998 מונה לפרופסור מן המניין.

במהלך התפרצות נגיף הקורונה בישראל נדבק שטיינר בנגיף הקורנה ונפטר ב-6 באפריל מסיבוכי המחלה במרכז הרפואי שערי צדק בגיל 77.

משפחה
-----

אחיו של שטיינר, ריצ'רד שטיינר (אנ'), הוא פרופסור ללשונות שמיות בישיבה יוניברסיטי.

פעילות אקדמית
-------------

שטיינר היה עורך של כתב העת "עיון". בשנת 2012, לכבוד הגיעו לגיל 70, יצא לאור לכבודו גיליון מיוחד של "עיון" שכותרתו "Mathematical knowledge and its applications : in honor of Mark Steiner", בעריכתם של ימימה בן-מנחם, ליאו קורי וקרל פוזי.

ערך וכתב מבוא להוצאה בעברית של "מסכת על טבע האדם" מאת דייוויד יום. ידוע בשל ספרו "The Applicability of Mathematics as a Philosophical Problem", שבו ניסה להסביר את התועלת ההיסטורית שבשימוש במתמטיקה בתחום הפיזיקה, כמעין המשך למאמרו המפורסם של יוג'ין ויגנר "The Unreasonable Effectiveness of Mathematics in the Natural Sciences". שטיינר חיבר גם את הספר "Mathematical Knowledge".

ספריו
-----

* Mathematical knowledge, Cornell University Press, 1975
* The Applicability of Mathematics as a Philosophical Problem, Harvard University Press, 1998

קישורים חיצוניים
----------------

* מרק שטיינר, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
* Works by Mark Steiner, PhilPapers

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑  יעל פרידסון, אילנה קוריאל ואדיר ינקו, פרופ' לפילוסופיה ודיירת שביעית ממשען נפטרו מקורונה, באתר ynet, 6 באפריל 2020
3. ↑  מרק שטיינר, מבוא ל"מסכת על טבע האדם", באתר הוצאת שלם
4. ↑  William A. Dembski, The Last Magic: Review of The Applicability of Mathematics as a Philosophical Problem by Mark Steiner (Harvard University Press, 1999), **Books & Culture** 5, no. 4, July 1, 1999

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007268368305171
* BnF: cb12846806c (data)
* GND: 1065347618
* ISNI: 0000 0003 6675 2275
* LCCN: n98023634
* MGP: 111422
* NTA: 070066809
* SUDOC: 07519564X
* VIAF: 232873936
* WorldCat: lccn-n98023634

 |
חברת **פנדה** (בפינית: **Panda Oy**) היא חברת ממתקים פינית שבסיסה ב-Vajakoski, יובסקילה. 

מאפיינים

החברה נוסדה בשנת 1920 על ידי SOK (Suomen Osuuskauppojen Keskuskunta) (ארגון שיתופי קמעונאי פיני עם משרדו הראשי בהלסינקי). פנדה ידועה במוצרי השוש והשוקולד שלה.

בשנת 2005 נמכרה החברה ל-Felix Abba, שהיא חלק מקבוצת Orkla הנורווגית.

היסטוריה
--------

### שלבי ההתחלה

SOK הקימה את פנדה ב-1920. השם אז היה פשוט מפעל הממתקים של SOK. ב-1929 עבר המפעל כדי להתרחב והמפעל החדש נבנה ליד מפעל המרגרינה של החברה. בשנים הראשונות מבחר המוצרים כלל רק ממתקים קשים וריבה. ייצור השוקולד החל בבניין החדש, ובעשור שלאחר מכן החלו לייצר ליקריץ. בשנות מלחמת העולם השנייה צומצם מבחר המוצרים, ובסוף 1942 היו זמינים רק מרמלדת גזר, אך בתקופת המחסור גם זה הלך כמו "לחמניות חמות". לאחר המלחמה הרגולציה הקשתה על ייצור הממתקים, אך בשנות החמישים גם זה נעשה קל יותר והתעשייה החלה לצמוח במהירות. 

  

שנות ה-60

השימוש בפנדה בתור לוגו החל משנות ה-50 על חפיסת השוקולד Panda Pop, שעל העטיפה צויר דוב פנדה מסוגנן. מאוחר יותר, הפנדה הפכה לסמל של המפעל כולו והשם שונה ב-1961 ל-Panda Suklaatehdas. ב-1969, ליד מפעל המרגרינה והממתקים הישן, הושלם מבנה מפעל חדש רק לייצור שוקולד. היצוא החל באותו עשור כשהחל המפעל לייצא ליקריץ לארצות הברית.

שנות ה-90-70

בשנות ה-70 ושנות ה-80, מגוון המוצרים גדל. למבחר נוספו גם ממתקי ליקרים וגם חטיפי שוקולד ומוצרים ישנים שופרו וחודשו. בשנת 1988 התנתקה החברה מ-SOK כחברה עצמאית, כאשר הנהלת המפעל קנתה אותה מ-SOK לעצמה, אך המיתון הוריד את הפריון של הענף כולו. החברה החלה למכור את ממתקי פנדה בחנויות שאינן מקבוצת SOK.

בשנת 1995, פנדה נמכרה לבעלות נורווגית, אך הנהלת המפעל קנתה את החברה חזרה לבעלות פינית בשנת 2000.

 אתר מפעל פנדה בוואיאקוסקי .

הערות שוליים
------------

קישורים חיצוניים
----------------



1. ↑  "Panda teki maailman pisimmän lakun". *yle.fi* (בפינית). Yle. 9 בנובמבר 2010. נבדק ב-5 באוקטובר 2013. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  Vehmanen, Jukka (27 במאי 2005). "Felix Abba haukkasi nopeasti kasvaneen Pandan omistukseensa". *ts.fi* (בפינית). TS-Yhtymä. נבדק ב-5 באוקטובר 2013. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  "Panda Suklaatehdas SOK Vaajakoski". *VAKKA-arkistotietokanta*. Arkistolaitos. אורכב מ-המקור ב-2013-12-31. נבדק ב-2013-02-22.
4. ↑  "Historia". Panda Oy. נבדק ב-2013-02-22.
**נשמה יתרה** היא מושג יהודי קבלי, לפיו בכניסת שבת נוספת כביכול באדם נשמה למשך כל השבת עד יציאתה. 

לדעת רש"י בעקבות תוספת נשמה זו, האדם יכול לאכול בשבת יותר מאשר בדרך כלל, ואין נפשו קצה עליו.

בספרות הקבלה והחסידות מבואר שהנשמה היתרה גורמת להרגשת התעלות רוחנית, לשומרי השבת.

מקור
----

המקור למושג נשמה יתרה נמצא בתלמוד במסכת ביצה: 

> 
> אמר רבי שמעון בן לקיש: נשמה יתירה נותן הקב"ה באדם ערב שבת, ולמוצאי שבת נוטלין אותה הימנו, שנאמר: 'שבת וינפש', כיון ששבת - ווי, אבדה נפש"
> 
> 
> 
> — תלמוד בבלי, מסכת ביצה, דף ט"ז, עמוד א'
> 

זמן כניסת הנשמה יתרה, כפי הנראה מדברי הפוסקים הוא משעת כניסת שבת, או משעת קבלת שבת. אך יש שכתבו שכבר מחצות יום שישי נכנסת הנשמה יתרה.

בשערי תשובה כתב בשם תלמידי האר"י "שהנפש יתירה אין הולכת לגמרי עד אחר סעודות מוצאי שבת (=מלווה מלכה)" (שערי תשובה אורח חיים סימן ש).

מנהגים
------

יש נוהגים לקבל את הנשמה היתרה במחשבה, בשלושה שלבים בלילה (בשעת אמירת בואי כלה בפיוט לכה דודי - חלק הנפש, באמירת ברכו - חלק הרוח, ובברכת השכיבנו - חלק הנשמה) ובשלושה שלבים ביום (באמירת נשמת כל חי - חלק הנפש, במילים ה' שפתי תפתח שבתחילת תפילת העמידה - חלק הרוח, ובאמירת כתר בתפילת מוסף - חלק הנשמה).

ישנם גם המסבירים את מנהג הרחת הבשמים בהבדלה, כהמשכת הנשמה היתרה אל תוך יציאת השבת ולששת ימי השבוע, על ידי נשימת ריחה וזיכרונה של הנשמה היתרה ובכך המשכת אורה, ריחה וזיכרונה אל תוך יציאת השבת וששת ימי השבוע. בדומה לכך, כך גם מנהג מזיגת יין ההבדלה אל מחוץ לגביע, וכן מנהג הארת ציפורני כפות הידיים, שהן קצוות הגוף הפונים החוצה אל מלאכת החולין בששת הימים. וכך האדם ממשיך להיות מבושם מקדושת וברכת אור הנשמה היתרה. וכך נכתב במדרש שכל טוב "בשמים במוצאי שבת מצווה, מאי טעמא משום נשמה יתרה שניתנת באדם בערב שבת ובמוצאי שבת ניטלת הימנו".

גם מנהג סעודת המלווה מלכה, שהיא הסעודה הרביעית של שבת, מוסבר על ידי כמה מהמקובלים, כסעודה אחרונה עם הנשמה היתרה, רגע לפני שהיא עוזבת את הגוף.

ביום טוב
--------

לדעת רשב"ם אף ביום טוב ישנה נשמה יתרה, ולכך כאשר חל יום טוב במוצאי שבת אין לברך על הבשמים, מאחר שהנשמה היתרה אינה מסתלקת במוצאי שבת, אלא רק למחרת - במוצאי יום טוב.

אך בעלי התוספות כתבו להוכיח מכך שאין מברכים על הבשמים במוצאי יום טוב - שביום טוב אין נשמה יתרה.

קישורים חיצוניים
----------------

* יוסי אורנשטיין, נשמה יתרה, אתר ישיבת הר עציון
* הסבר על תוספת נר"ן בשבת מאת הרב יוסף אלנקווה באתר מורשת

הערות שוליים
------------

1. ↑  'יתרה' מתוך השורש י ת ר - נוסף.
2. ↑  ראו שו"ת ציץ אליעזר (חלק ז סימן מ"ט אות יא) בשם שו"ת פני אהרן.
3. ↑  פרי עץ חיים שער השבת פרק א'
4. ↑  ספר שמות פרק ט"ז.
5. ↑  רשב"ם, פסחים קב ב ד"ה ושמואל אמר.
6. ↑  תוספות פסחים קב ב.
**הטבע לא עושה קפיצות** (בלטינית: **Natura non facit saltus**) הוא עקרון בפילוסופיה של הטבע מימיו של אריסטו, ואולי אף קודם לכן. העקרון שימש כאבן-בניין להגות הפילוסופית של חוקרים ומדענים רבים לאורך ההיסטוריה. הרעיון מופיע כאקסיומה בכתביהם של גוטפריד לייבניץ וניוטון, מפתחי החשבון האינפיניטסימלי, וכמו כן שימש את צ'ארלס דרווין כעקרון מנחה בניתוח הברירה הטבעית בספרו "מוצא המינים". ניסוח העיקרון כפי-שהוא לקוח מספרו של קארולוס ליניאוס *Philosophia Botanica*.

על-פי העיקרון, אובייקטים בטבע ותכונותיהם משתנים בצורה הדרגתית ורציפה ולא באופן פתאומי ובדיד. בהקשרו המתמטי מאפשר עיקרון זה להניח כי הפונקציות והמשוואות המתארות מערכת טבעית כלשהי הן רציפות וגזירות. ההנחה כי חוקי הטבע מצייתים לעיקרון זה שלטה למעשה בפילוסופיה של המדע מהעת העתיקה ועד לפיתוח תורת הקוונטים במאה ה-20.

בהקשר הביולוגי שימש העיקרון על ידי דרווין ואחרים ככתב הגנה על רעיון האבולוציה, לפיו המגוון הביולוגי בעולם התפתח בהדרגתיות ותוך שינויים מינוריים מאב ביולוגי יחיד, משותף תחת מנגנון הברירה הטבעית. בדומה לפיזיקה, גם הביולוגיה ויתרה על דבקות רעיונית בעקרון, וזאת עם פיתוחן של תורות אבולוציה ביולוגית מודרניות ומושג המוטציה. מאחר שמבנה ה-DNA הוא בדיד בבסיסו, נתפסים כיום השינויים הביולוגיים היסודיים כבדידים אף הם, על-אף שמדובר על סדרי גודל מזעריים בלבד.

"Natura non facit saltum" הוא הציטוט המופיע בראש ספרו של אלפרד מרשל 'עקרונות הכלכלה'. מרשל, שהעריץ את הרברט ספנסר ומשנתו, עשה שימוש בציטוט הן כדי להצהיר על תמיכתו בחשיבה האבולוציונית והן כדי להדגיש את חשיבות החשבון האינפיניטסימלי ככלי אנליטי לניתוח בעיות כלכליות.

ניסוחים נוספים
--------------

* **Natura in operationibus suis non facit saltum** – הטבע בפעולתו איננו מתקדם בקפיצות. ניסוח משנת 1613.
* **Natura non saltum facit** – בנוסח זה עשה לייבניץ שימוש.
* **Die Natur macht keine Sprünge** – תרגום נפוץ של האמרה לגרמנית.

לעיתים מופיע הביטוי בנטייה **saltum** במקום **saltus** וזאת, בשל הופעה שונה ופשוטה יותר מבחינה תחבירית של צורת הנייטרלי של שם-העצם הלטיני saltus (קפיצה) בלטינית של ימי הביניים.

ראו גם
------

* פונקציה רציפה
* מתמטיקה בדידה
* מינהור קוונטי
* קפיצה (ביולוגיה)

הערות שוליים
------------

1. ↑  New Essays on Human Understanding, IV,16 ISBN 0-521-57660-1
לבוש מונגולי
רבים מתושבי מונגוליה חיים עדיין באופן מסורתי, לכן ניתן גם כיום לראות מאפיינים של תרבות הנוודים העתיקה במונגוליה המודרנית. מאפיינים מסורתיים אלו מתבטאים בכל תחומי התרבות - לדוגמה, כלי הנגינה מותאמים למסעות ארוכים. החוקרים חלוקים ביניהם האם התרבות הסינית השפיעה על המונגולית או להפך, אך ברור כי בין התרבויות הייתה קיימת אינטראקציה משמעותית.

לבוש
----

הלבוש המונגולי המסורתי נקרא דל (Deel), והוא גלימה ארוכה בעלת צווארון גבוה, המשמשת את המונגולים לעבודה היומיומית וגם לימי חג. לכל קבוצה אתנית במונגוליה דל משלה הנבדל בצבע, בחיתוך ובעיטורים.

לפני המהפכה, היה לכל מעמד חברתי במונגוליה דל משלו. האיכרים לבשו דל פשוט ללא עיטורים, הכוהנים לבשו דל צהוב וארוך בעל ברדס, ואילו האצילים התהדרו בדלים עשויים משי.

כיום, המונגולים העירוניים לבושים באופן מערבי, אך הדל עדיין נפוץ באזורים הכפריים.

מוזיקה
------

### מוזיקה מסורתית

המוזיקה המונגולית המסורתית נקראת חומאי (Khoomei) שפירושה "שירה גרונית". כמשתמע משמה, שירת החומי מופקת מעומקי גרונו של האמן, וזמרי חומי מנוסים מסוגלים להשמיע מנעד רחב של קולות בו זמנית.

סוג שירה אחר נקרא **אורטין דו** (Urtyn Duu) - כלומר, "שירים ארוכים". חלק משירים אלה מכילים למעלה מ-20,000 בתים, אותם צריכים הזמרים לשנן בעל פה. מרבית הנושאים לשירים נוגעים לאהבת המולדת ולנופיה של מונגוליה, או נושאי אהבה ומשפחה.

כלי הנגינה המונגולי המסורתי נקרא "מורין חור" (Morin Khuur), כלומר "כינור בעל ראש סוס". זהו כלי מיתר עשוי עץ, שראשו מגולף בצורת סוס ושני מיתריו עשויים שערות סוס.

### מוזיקה מודרנית

כיום חשופים המונגולים יותר מבעבר לתרבות מערבית, בעיקר הצעירים באולן בטור. הרכבים מוזיקליים רבים במונגוליה מתאפיינים בהשפעה מערבית חזקה - זמרי סול, היפ הופ, רוק ולהקות בנים.

מחול
----

כמו במדינות בודהיסטיות רבות, הדת היא מרכיב עיקרי בריקודים המסורתיים במונגוליה. למעט התקופה הקומוניסטית במדינה בה הוצא מחוץ לחוק, ריקוד הטסאם הוא החשוב ביותר. מטרת הטסאם, בו לובשים המשתתפים מסכות, היא לגרש רוחות רעות.

ספורט
-----

תרבות הפנאי והספורט מתמקדת בענף ההיאבקות. כללי ההיאבקות המונגולית פשוטים, וקובעים כי מותר לעשות הכול, כל עוד שום חלק מהגוף פרט לרגליים או לידיים נגע באדמה. ב-11 ביולי בכל שנה נערך פסטיבל הנאדאם, בו נערכות תחרויות היאבקות וענפי ספורט אחרים. בנאדאם נערך גם מרוץ סוסים לילדים בגילאי 4–9, הנחשב לאחד הקשים בעולם.

מזון ושתייה
-----------

 ערך מורחב – **המטבח המונגולי**  

האוכל הוא חלק משמעותי בתרבות המונגולית. באופן מסורתי אוכלים המונגולים רק מוצרי חלב - יוגורט, גבינות וכדומה. בחורף אוכלים המונגולים כמעט אך ורק בשר, שמקורו מגוון ויכול להיות של כבשים וגם של סוסים וגמלים. את בשר הסוס אוכלים המונגולים בתחילת החורף מכיוון שהוא רווי שומנים. שני המאכלים המסורתיים הבולטים במונגוליה הם ה"בוז" (כיסוני בשר כבש מאודים) וה"חושור" (בוז מטוגן).

המשקה המסורתי של המונגולים הוא האיראג, העשוי מחלב סוסות מותסס ומכיל 4% אלכוהול. הגשת איראג לאורח היא סמל לכבוד. כמו כן, בהשפעת הרוסים, נפוצה מאוד הוודקה במונגוליה, במיוחד בטקסים דתיים.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **תרבות מונגוליה** |

* אמנות מונגולית
* שירת חומי
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה, העוסק בנמל תעופה באיים המלדיביים, עם הערך "נמל התעופה הבינלאומי וילנה", העוסק בנמל תעופה בוילנה, ליטא.

**נמל התעופה הבין-לאומי ולנה** (באנגלית: **Velana International Airport (VIA)**) הוא נמל התעופה הראשי ושער הכניסה המרכזי של האיים המלדיביים, הנמצא בצפון אטול מאלה (אנ') באזור הבירה מאלה.

היסטוריה
--------

נמל התעופה נפתח בתחילה ב-19 באוקטובר 1960 כמנחת קטן הבנוי על בסיס משטח פלדה ונקרא Hulhulé Airport, כאשר שימושו היה בעיקר למטרות צבאיות. הטיסה המסחרית הראשונה הייתה של אייר ציילון (Air Ceylon) ב-10 באפריל 1962 והטיסה הראשונה של מטוס השייך לאיים המלדיביים נחתה ב-9 באוקטובר 1974.

עם עליית התיירות שהחלה בשנת 1972 הייתה זקוקה המדינה לשדרוג של נמל התעופה, וב-11 בנובמבר 1981 שינתה את שמו ל"Malé International Airport". בשנת 1994 נפתחה החברה שמתפעלת את נמל התעופה (MACL) ומונתה ישירות על ידי נשיא האיים המלדיביים (אנ'). ב-26 ביולי 2011 שונה השם ל"Ibrahim Nasir International Airport" לזכרו של איברהים נאסיר (אנ') שהיה הנשיא השני של המלדיביים ומייסדו של נמל התעופה. ב-1 בינואר 2017 מותג נמל התעופה מחדש ושמו שונה ל-Velana International Airport על שם בית המשפחה של איברהים נאסיר וכחלק מהתוכנית הכלכלית האסטרטגית החדשה של הנשיא עבדולה יאמין.

מאפיינים כלליים
---------------

נמל התעופה נמצא בגובה 2 מטר מעל גובה פני הים ויש לו שני מסלולי אספלט. יש לו שלושה טרמינלים: לטיסות בינלאומית, לטיסות פנים ארציות וכן עבור מטוסים הנוחתים על המים.

משרדי חברת התעופה טרנס מלדיביאן איירוויז נמצאים כמו כן בתוך נמל התעופה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נמל התעופה הבין-לאומי ולנה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של נמל התעופה הבין-לאומי ולנה (באנגלית)
* טיסות למלדיביים – המדריך המלא, באתר "המדריך המלא - האיים המלדיביים".

הערות שוליים
------------

1. ↑  History, באתר  (נצפה ב-1 בנובמבר 2020)
2. ↑  Maldives’ main airport renamed ‘Velana International Airport’, באתר "Maldives Independent", December 27, 2016
**נמל התעופה הבינלאומי מאנאס** (באנגלית: **Manas International Airport**, בקירגיזית: **Манас эл аралык аэропорту**, ברוסית: **Международный Аэропорт Манас**) הוא נמל התעופה המרכזי של קירגיזסטן. הוא ממוקם 25 ק"מ צפונית-מערבית מעיר הבירה בישקק.

היסטוריה
--------

נמל התעופה נבנה במטרה להחליף את נמל התעופה הישן בבישקק שהיה ממוקם בדרום העיר. נמל התעופה קרוי על שם גיבור האפוס קירגיזי מאנאס, בהמלצת הסופר צ'ינגיז אייטמטוב.
המטוס הראשון נחת בנמל באוקטובר 1974 ונשא את אלכסיי קוסיגין על סיפונו. ב-4 במאי 1975 חברת אירופלוט הייתה הראשונה לתפעל טיסות סדירות מנמל התעופה לנמל התעופה הבין-לאומי מוסקבה-דומודדובו.

כשקיבלה קירגיזסטן את עצמאותה מברית המועצות ב-1991 החל נמל התעופה להיחלש, וזאת בשל הזנחתן של תשתיות נמל התעופה והזנחתם של כ-60 מטוסים מהתקופה הסובייטית אשר נותרו על הרמפה בקצהו המזרחי של הנמל למשך כמעט 10 שנים.

עם תחילת מבצע חירות מתמשכת, ביקשו ארצות הברית ושותפיה הקואליציוניים רשות מממשלת קירגיזסטן להשתמש בנמל התעופה כבסיס צבאי לפעולות באפגניסטן. כוחות הקואליציה הגיעו בסוף דצמבר 2001, ומיד לאחר מכן ראה נמל התעופה התרחבות חסרת תקדים של פעולות ומתקנים. מטוסים ישנים פונו כדי לתת את מקומם למטוסים של הכוחות הקואליציוניים. בנוסף, מחסן מטען גדול נבנה וכן כמה מתקני תחזוקה למטוסים. עיר אוהלים הוקמה ונפרסה מטרמינל הנוסעים עד לעבר הרחוב, עם מקום למעלה מ-2,000 חיילים. כוחות הצבא האמריקאי קראו לאתר "בסיס הטיסה גאנצי", על שם ראש מחלקת מכבי האש בניו יורק פיטר ג'יימס גאנצי הבן (אנ'), שנרצח בפיגועי 11 בספטמבר. מאוחר יותר, הוענק לבסיס שם רשמי – בסיס האוויר מאנאס. בשנת 2014 נסגר נמל התעופה ונמסר לידי רשויות קירגיזסטן.

ב-2004 נוספה רחבת חניה חדשה מול טרמינל הנוסעים כדי לפנות מקום למטוסי תובלה גדולים כגון מטוס הבואינג KC-135 סטרטוטנקר ומטוס הבואינג C-17 גלובמאסטר III.
בסביבות אותה התקופה, הרחיבה ושיפצה ממשלת קירגיזסטן את טרמינל הנוסעים. כמו כן, נפתחו כמה מסעדות, חנויות מזכרות וחנויות-ספרים. בנוסף, נפתחו מספרות למען החיילים המשרתים במקום.

ב-2007 עוצב ושופץ נמל התעופה מחדש. קוד היאט"א FRU נובע משמה הסובייטי של העיר בישקק שנקראה אז "פרונזה".

בשנת 2012 עברו בנמל התעופה 1,056,000 נוסעים.

ב-16 בינואר 2017 התרסק מטוס מטען מדגם בואינג 747-412F בטיסה 6491 מהונג קונג אל איסטנבול דרך בישקק, של חברת טוריקש איירליינס בסמוך לנמל התעופה הבין-לאומי מאנאס שהיה בדרכו אליו. 39 בני אדם נהרגו בתאונה (4 אנשי צוות ו-35 על הקרקע), בעקבות נחיתה כושלת בערפל.

יעדים
-----

נמל התעופה משרת 23 חברות תעופה למספר מדינות, בעיקר באזור חבר המדינות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נמל התעופה הבינלאומי מאנאס** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של נמל התעופה הבין-לאומי מאנאס

הערות שוליים
------------

1. ↑  מטוס טורקי התרסק על בתים: 37 נהרגו, באתר ynet, 16 בינואר 2017