**אביגדור קהלני** (נולד ב-16 ביוני 1944) הוא איש צבא ופוליטיקאי ישראלי שכיהן כחבר הכנסת מטעם מפלגת העבודה והדרך השלישית (שאותה הקים ועמד בראשה) וכן השר לביטחון לאומי כיהן כיו"ר האגודה למען החייל, כסגן ראש העיר תל אביב וכראש האגף הביטחוני-חברתי במשרד הביטחון. בעל עיטור הגבורה ממלחמת יום הכיפורים, עיטור המופת ממלחמת ששת הימים, ועיטור הנשיא על תרומתו למדינת ישראל, ונמנה עם מדליקי המשואות ביום העצמאות ה-75.

ביוגרפיה
--------

קהלני נולד, גדל והתחנך בנס ציונה. בנם של שרה ומשה קהלני שעלו בילדותם מעדן שבתימן. בנעוריו למד באורט יפו במגמת מכניקה.

בשנת 1962 התגייס לצה"ל לחיל השריון בחטיבה 7, ועבר בה את כל המסלול עד תפקיד מפקד החטיבה. הוא החל כלוחם בגדוד 82, סיים את קורס מפקדי טנקים כחניך מצטיין, ובאביב 1963 יצא לקורס קצינים בבה"ד 1 ממנו הודח. מפקדיו בחיל, שהכירו את יכולותיו, החליטו למרות זאת להוציאו לקורס קציני-שריון (קק"ש) אותו סיים בהצלחה, וקיבל דרגת ממ"ק (ממלא מקום קצין). לאחר הקורס שובץ כמפקד מחלקה בגדוד 82. רק לאחר ביקורו בגדוד של שמואל איל, ראש מינהל הסגל, הוענקה לקהלני דרגת סגן-משנה, ובכך היה לקצין השריון היחיד בצה"ל שלא סיים את הקורס הכלל-צה"לי בבה"ד 1. ב-1964 יצא עם משלחת חיל השריון לגרמניה לקלוט את ראשוני טנקי הפטון בצה"ל.

במלחמת ששת הימים פיקד על פלוגת טנקי פטון בגדוד 79 המחודש, שלחמה בצפון סיני ובין היתר בקרב הג'יראדי שם נפצע קשה. קהלני סבל מכוויות בכ-60% משטח גופו, אושפז למשך כשנה, ועבר 12 ניתוחים פלסטיים. על לחימתו בקרב הוענק לו צל"ש, שמאוחר יותר הומר לעיטור המופת.

> 
> תיאור המעשה: ביום ה-5 ביוני 1967 פיקד סגן אביגדור קהלני על פלוגת טנקים. במהלך הלחימה על מערכי חאן-יונס, רפיח, שייח' זוויד ואל ג'ירדי הסתער בראש פלוגתו. כאשר נפגע הטנק שלו בפגיעה ישירה, החליף טנק והמשיך בלחימה. בהמשך הקרב על מערך אל ג'ירדי נפגע ונפצע אנושות.
> 
> 
> 
> — עיטור המופת לאביגדור קהלני
> 

סיפורו של קהלני במלחמה הונצח בספרו של שבתי טבת "חשופים בצריח", כחלק מתיאור מהלכי הקרבות של החטיבה במלחמה.

לאחר צאתו מבית החולים מונה למפקד מדור תותחנות בבית הספר לשריון, תפקיד בו כיהן במשך שנתיים ולא השתתף במלחמת ההתשה. קהלני סיים לימודים במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה ומונה לסגן מפקד גדוד 77 של חטיבה 7.

אביגדור קהלני במהלך מלחמת יום הכיפורים
במלחמת יום הכיפורים היה קהלני מפקד גדוד 77. החטיבה בפיקודו של אביגדור בן-גל נקראה לתגבר את רמת הגולן ערב המלחמה, והגדוד של קהלני נלחם בקרבות קשים באזור שקיבל לאחר המלחמה את השם "עמק הבכא". קהלני הצליח לארגן טנקים מיחידות שונות, והוביל אותם לקרבות בלימה נגד הסורים שהיו בעדיפות מספרית (150 טנקים ישראליים כנגד 470 טנקים סוריים). באחד המקרים השמיד לבדו שלושה טנקים סורים שהיו במרחק 50 מטרים בלבד מהטנק שלו. כוח הטנקים בפיקודו הצליח לכבוש מחדש את העמדות השולטות והשמיד מאות טנקים סוריים (כ־300 במספר). על חלקו בקרבות מכריעים אלה הוענק לו, במאי 1975, עיטור הגבורה.

> 
> תיאור המעשה: סא"ל אביגדור קהלני פיקד על גדוד-טנקים בקרבות מלחמת יום הכפורים ברמת-הגולן. במשך 4 ימי-הבלימה, עד 9 אוק' 1973, פעל בגזרת קוניטרה והר חרמונית. ב-9 אוק' 1973 גדל מספר המפקדים והטנקים שנפגעו ברמת-הגולן, וחלק מהעמדות נכבשו על-ידי האויב הסורי, שהגיע למרחק של עשרות מטרים בלבד מכוחותינו. סא"ל אביגדור קהלני נשלח מאזור אחר של הגזרה עם קומץ טנקים, להחליף יחידה אשר נלחמה כל הלילה ונאלצה למלא תחמושת ולהתארגן מחדש. הוא מונה למפקד הגזרה, והוטל עליו לפקד על שארית הטנקים שנותרו באזור. סא"ל קהלני נע בראש הכוח, כשהוא נתקל ב-4 טנקים סוריים, ממרחק של כמה עשרות מטרים, והשמידם. אז ארגן את כל הטנקים שנשארו בגזרה ואשר היו שייכים ליחידות שונות וזאת תוך לחץ רצוף והתקדמות כוח סורי בעדיפות מכרעת. סא"ל קהלני, בכושר מנהיגותו ואישיותו, נתן דוגמה אישית לחייליו, שהיו על סף שבירה. הוא הסתער ראשון, עם עוד אחד מהמפקדים הכפופים לו, על האויב הסורי. הכוח כולו נע אחריו והצליח לכבוש מחדש את העמדות הסוריות השולטות, שהוו עמדות-מפתח לגזרה כולה. לאחר כיבושן של עמדות הירי מחדש - הושמד הכוח הסורי, שמנה עשרות טנקים, וההתקפה האחרונה על רמת הגולן נשברה. במעשיו אלה מנע את פריצת החזית בגזרה הצפונית של רמת-הגולן. סא"ל קהלני גילה מנהיגות מופלאה וגבורה אישית בקרב קשה ומסובך, אשר תוצאותיו שינו את פני המערכה ברמת-הגולן. על מעשה זה הוענק לו: עיטור הגבורה אייר תשל"ה מאי 1975, שמעון פרס, שר הבטחון
> 
> 
> 
> — עיטור הגבורה לאביגדור קהלני
> 

 במלחמה זו שכל קהלני את אחיו, עמנואל (שזכה לעיטור המופת), ואת גיסו, אילן שמעיה. קהלני לא קיבל את ההודעה על כך עד תום הקרבות. לאחר המלחמה פרסם קהלני את ספרו, "**עֹז 77**", המתאר את ימי הקרבות הקשים שעבר עם לוחמיו, וזכה לאהדה נרחבת בציבור.

לאחר מלחמת יום הכיפורים מונה קהלני לסגן מפקד בית הספר לשריון ואחר כך למפקד מתקן האימונים בצאלים, שבתקופתו התרחב להכשרה ולאימון יחידות מחילות שדה נוספים ושינה שמו לבאלי"ש (בסיס אימונים ליחידות השדה). בסוף 1975 התמנה קהלני למפקד חטיבה 7 תפקיד בו כיהן עד אוקטובר 1977. בתחילת 1980 מונה למפקד אוגדת מילואים משוריינת (כיום אוגדת הבשן) ולאחר שנתיים קיבל את הפיקוד על עוצבת געש, והוביל אותה במלחמת שלום הגליל. לאחר המלחמה מונה למפקד המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה וסגן מפקד מפקדת חילות השדה. סיים את שירותו הצבאי בדרגת תת-אלוף בשנת 1989.

קהלני הוא בוגר המכללה לביטחון לאומי.

קריירה ציבורית ופוליטית
-----------------------

אביגדור קהלני בפסטיבל מתגייסים של האגודה למען החייל
### תפקידים ייצוגיים והעלאת יהודי תימן האחרונים

לאחר שחרורו מצה"ל מונה קהלני ליו"ר רשת בתי הספר "עמל". היה גם יו"ר ידידי קרן לב"י ויו"ר ועדת ההנצחה לחיל השריון. מונה על ידי ראש הממשלה יצחק שמיר לתאם את הפעילות הגלויה במאמצים להעלאת יהודי תימן, המאמצים החלו לשאת פרי ב-1992 ובשנים הבאות עלו לישראל כמה מאות יהודים.

### חבר הכנסת, סגן ראש העיר תל אביב, ומפלגת הדרך השלישית

ב-1992 נבחר לכהן כחבר הכנסת מטעם מפלגת העבודה בכנסת ה־13. היה חבר בוועדת החוץ והביטחון ובוועדת החינוך. בהצבעה בכנסת בספטמבר 1993 הוא תמך בהסכם אוסלו. בבחירות לרשויות המקומיות ב-1993, התמודד מטעם מפלגת העבודה על ראשות עיריית תל אביב, אך הפסיד לרוני מילוא שעמד בראש רשימה על מפלגתית. כיהן כסגן ראש העיר וכראש מנהל החינוך בעירייה עד 1996.

ב-1995 היה ממקימי תנועת "הדרך השלישית", תחילה כזרם ניצי בתוך מפלגת העבודה, ולאחר מכן פרש ממפלגת העבודה יחד עם עמנואל זיסמן, והשניים הקימו את "הדרך השלישית" כמפלגת מרכז שקהלני עמד בראשה בבחירות לכנסת ה־14, במאי 1996. עיקר מצעה היה התנגדות לנסיגה מרמת הגולן, שבאותה תקופה עמדה על הפרק על רקע המשא-ומתן עם סוריה, והשארת גושי התנחלויות עיקריים ביהודה ושומרון בתוואי "תוכנית אלון". רשימתו זכתה ב-4 מנדטים, ונכנסה לממשלה בראשות בנימין נתניהו עם קהלני בתפקיד השר לביטחון פנים. הוא כיהן בתפקיד זה מיוני 1996 ועד סיום כהונת ממשלת נתניהו ב-1999.

בבחירות לכנסת החמש עשרה, שהתקיימו ב-17 במאי 1999, התמודד קהלני שוב בראש "הדרך השלישית", אך המפלגה לא עברה את אחוז החסימה.

### זיכויו מאשמת סיוע לנמרודי ומשיבוש מהלכי משפט

בשנת 2000 התברר שעופר נמרודי ועיתונו "מעריב" עסקו בהאזנות סתר לעיתונאי ידיעות אחרונות וגנבו מידע עיתונאי. קהלני נחקר על ידי המשטרה בחשד שקיבל טובות הנאה מנמרודי. בתקשורת נחשף כי המשטרה ביצעה האזנות סתר לקווי הטלפון בבית קהלני ובמשרדו תוך חריגה מהצו שניתן לה, ותמללה גם שיחות פרטיות שערכו בני ביתו. קהלני הואשם במשפטו בגילוי מידע סודי על שלבי החקירה נגד עופר נמרודי, בעבירה של הפרת אמונים, ובשיבוש הליכי חקירה ושיבוש הליכי משפט - אך במרץ 2001 זוכה על ידי השופט עודד אליגון, בבית משפט השלום, שפסק שקהלני פטור מלהשיב לאשמה, תוך שהוא מותח ביקורת חריפה על הפרקליטות.

לאחר זיכויו, תקף קהלני במסיבת עיתונאים את ניצב משה מזרחי, שכיהן בתקופת חקירתו כראש יאחב"ל, וטען כי מזרחי פעל משיקולים זרים. לעומתו טענה הפרקליטות שהשופט אליגון זיכה את קהלני תוך התנהלות שאינה ראויה.

פרקליטות המדינה בהנהגתה של פרקליטת המדינה עדנה ארבל ערערה על פסק הדין לבית המשפט המחוזי בראשותה של השופטת דבורה ברלינר, וזה ביטל את פסק הדין, מתחו ביקורת חריפה על השופט אל-יגון, והחזיר את הדיון לבית משפט השלום, על מנת שקהלני ישיב לאשמה. קהלני זוכה גם בפעם השנייה בבית משפט השלום, ביולי 2002. השופט דוד רוזן זיכה אותו משלוש העבירות בהן הואשם: שיבוש מהלכי משפט, הפרת אמונים וגילוי בהפרת חובה.
עדנה ארבל ביקשה לערער לעליון אולם היועמ"ש אליקים רובינשטיין סירב בפעם הזו.[דרוש מקור]

### תפקידים ציבוריים וייצוגיים

ב-2002 התמודד בבחירות המקדימות לרשימת הליכוד לקראת הבחירות לכנסת השש עשרה הוא הוצב במקום ה-41 ברשימת הליכוד, אך זו זכתה ב-38 מנדטים והוא לא נבחר לכנסת. בינואר 2006, לאחר התפטרותו מהכנסת של צחי הנגבי, שעבר לקדימה, הגיע תורו של קהלני להיכנס לכנסת, אך הוא בחר להתפטר מרשימת המועמדים ולא להצטרף לכנסת.

מנובמבר 2004 ועד נובמבר 2007 שימש קהלני כראש האגף הביטחוני-חברתי במשרד הביטחון. אגף חדש שהוקם על ידי שר הביטחון שאול מופז והופקד על ביצוע מדיניות שר הביטחון בנושא ההתיישבות הביטחונית והכוונת הנוער להתיישבות וכן על משימות לאומיות, במיוחד לגבי נוער לפני גיוס. במסגרת פעילותו באגף, קהלני יזם סיורים שנקראים "יום בעקבות לוחמים", במסגרתם עשרות אלפי בני נוער מסיירים באתרי קרבות, משוחחים עם לוחמים שהשתתפו באותם קרבות ובסופו של יום צופים בתרגיל אש. במסגרת זאת, הרצה בפני בני נוער במצפה 77 (אתר ההנצחה לזכר הנופלים בקרב עמק הבכא משם יש תצפית לעבר שטח הקרב עליו פיקד במסירות). עם זאת, מהלכים כמו צמצום פעילות הנח"ל, קבלת המלצתה של ועדה שהקים - לסגור את הגדנ"ע קליעה, והתמקדות חלק מסיורי "יום בעקבות לוחמים" בקרבות בהשתתפותו, עוררו נגדו מחאה.
  
לקראת סוף 2006 יואל מרשק היה מועמד להחליפו בתפקיד, לאור החלטה של שר הביטחון עמיר פרץ לפני הפריימריז במפלגת העבודה. ההחלטה עוררה את התנגדותם של מספר חברי כנסת ובהם שלום שמחון, הניאה את פרץ מלעשות כן.

מנובמבר 2007 שימש יו"ר האגודה למען החייל, עד שחדל לכהן בתפקיד בנובמבר 2015. במהלך כהונתו הוביל קהלני מהלך לצמצום הוצאות האגודה והשקעות נרחבות במתקני האגודה.

בינואר 2014 הודיע על כוונתו להתמודד במירוץ לנשיאות מדינת ישראל, אך לבסוף לא התמודד.

בשנת 2018 הוענק לו תואר יקיר העיר תל אביב-יפו.

בשנת 2019 הודיע קהלני על תמיכתו במפלגת "הימין החדש" לקראת הבחירות לכנסת ה-21.

בשנת 2020 הצטרף לתנועת "הביטחוניסטים", שקוראת לספח את שטחי יהודה ושומרון.

בשנת 2023 נבחר להדליק משואה בטקס הדלקת המשואות בהר הרצל.

### בספרות ובתקשורת

על פועלו במלחמת ששת הימים נכתב בהרחבה בספר חשופים בצריח.

בשנת 1975 קהלני כתב את זכרונותיו מהקרב בעמק הבכא בספר **עֹז 77**, בהוצאת שוקן.

בשנות ה-2000 יצא ההיסטוריון הצבאי גרשון בר-כוכבא בסדרת הרצאות על מקומו של קהלני כסיפור גבורה יהודית, ועל הקרב בעמק הבכא אותו חקר במסגרת מורשת קרב שהיה צריך להגיש בעת לימודיו בבית הספר לפיקוד ומטה (פו"מ).

ב-2006 הפיק וביים קהלני סרט תיעודי על קרב עמק הבכא. שניים משיריו הולחנו ובוצעו על ידי אביהו מדינה: "אני נשבע לך" ו"את לי הבית" ושירו "ברכי נפשי" הולחן על ידי סגיב כהן ובוצע על ידי ציון גולן.

חיים אישיים
-----------

קהלני הוא בעל תואר ראשון בהיסטוריה כללית מאוניברסיטת תל אביב ותואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה, נשוי לדליה ואב לשלושה ילדים. במשך שנים התגורר בנס ציונה עיר הולדתו. כיום מתגורר בתל אביב.

באוגוסט 2021 נדבק בחיידק טורף, ובמשך כמה שבועות נאבק על חייו. בנובמבר 2021 חנך רחוב על שמו בדימונה.

תפקידים נוספים
--------------

בנוסף לתפקידיו הרשמיים, משמש קהלני בתפקידים נוספים, אותם הוא ממלא בהתנדבות. בין תפקידים אלו, הוא חבר בוועדות הבאות:

* יו"ר ועדת הנצחה של עמותת השריון.
* חבר ועדת גורן - הוועדה הציבורית לבחינת זכאות לסיוע מאגף השיקום.
* חבר בהנהלת אתר ההנצחה יד לשריון.
* חבר ועדת פרס מוסקוביץ' לציונות.
* יו"ר עמותת מעט"ף - המרכז הישראלי לחילופי תרבות עממית ופולקלור
* חבר הוועד המנהל של מרכז מורשת מנחם בגין

ספריו
-----

* **עֹז 77** (על חוויותיו מקרבות הבלימה ברמת הגולן במלחמת יום הכיפורים), שוקן, 1975 - זוכה פרס יצחק שדה לספרות צבאית לשנת 1977
* **דרך לוחם** (אוטוביוגרפיה), הוצאת סטימצקי, 1989
* **בכוח האמת** (תיאור מאבקו המשפטי), הוצאת סטימצקי
* **אני נשבע לך** (סדרת ראיונות בגלי צה"ל שערך קהלני עם לוחמי מלחמת יום הכיפורים במלאת 30 שנה למלחמה), הוצאת כתר, 2003
* **את לי הבית**, הוצאת ידיעות ספרים, 2009 (ספר שירים)
* **מנהיגות במעגלי החיים**, הוצאה לאור עוז 77, 2018

בתרבות
------

השיר "הבלדה על אביגדור" נכתב עליו על ידי גדעון אונה.

קישורים חיצוניים
----------------

* אודות אביגדור קהלני - האתר הרשמי
* הפעילות העיקרית של האגף הביטחוני-חברתי

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **אביגדור קהלני** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אביגדור קהלני** |
* 

* אביגדור קהלני, באתר הכנסת

* אביגדור קהלני, באתר כנסת פתוחה
* אביגדור קהלני (1944-), דף שער בספרייה הלאומית
* אביגדור בן גל משוחח, במהלך קרב עמק הבכא, עם אביגדור קהלני ברשת הקשר החטיבתית, אתר יוטיוב של ארכיון צה"ל
* יום הכיפורים ההוא - אביגדור קהלני חינוכית 23 ביוטיוב
* סרטונים חיים שכאלה עם אביגדור קהלני, הערוץ הראשון, 1975
* סדרת כתבות בת 4 חלקים על קרב עמק הבכא, בו מילא קהלני תפקיד מרכזי. מאת אורי מילשטיין, פורסמה בדבר השבוע לכבוד עשור למלחמת יום הכיפורים: קרבות, דבר, 16 בספטמבר 1983, מן האש מי הוציא את הערמונים, דבר, 23 בספטמבר 1983, יותר מי יתעקש, דבר, 30 בספטמבר 1983, ההכרעה, דבר, 7 באוקטובר 1983
* אריאל כהנא, הקרב הקשה בחייו, באתר ערוץ 7, 28 בנובמבר 2003
* ליטל בית-יוסף, שיר אחרי מלחמה, באתר nrg‏, 11 ביולי 2009
* עפרה לקס, לוחם למען הלוחמים, באתר ערוץ 7, 5 במאי 2011
* אריק בנדר, חטיבה 188 נגד קהלני: "גרף את תהילתנו", באתר nrg‏, 30 בספטמבר 2013
* שעה אישית עם אביגדור קהלני בתוכנית "שעה של אנשים". מגישים: אסף פאסי ואבי קראוס, רדיו גלי ישראל, 19 ביוני 2014
* אייל לוי, ראיון: קהלני חושף את הטראומה שכמעט שיתקה אותו בקרב, מעריב השבוע, ‏ 24 ביוני 2014
* אייל לוי, ‏טנק מלא: אביגדור קהלני מסרב להפסיק לשרת את המדינה, באתר מעריב אונליין, 16 באוקטובר 2015
* רפי רשף בתכנית ראיונות אחד על אחד עם אביגדור קהלני, אינטימי: "ראיתי את המוות הרבה מאוד פעמים" , באתר nana10‏, 8 בינואר 2017
* שרי מקובר-בליקוב, ‏"אני הולך עם אקדח בכיס, כי אני לא סומך על המדינה שתציל אותי": אביגדור קהלני מדבר, באתר מעריב אונליין, 30 בספטמבר 2022
* מה קורה פה? עם אלדד יניב | פרק 7: אביגדור קהלני - בגלל ביבי אתם מסרבים להגן עליי?, סרטון בערוץ "מה קורה פה? עם אלדד יניב", באתר יוטיוב (אורך: 01:00:35)
* שרי מקובר-בליקוב, ‏על המחדל המדיני של "השבת השחורה" ותפקוד הממשלה: אביגדור קהלני בראיון מיוחד למעריב, באתר מעריב אונליין, 20 באוקטובר 2023
* אביגדור קהלני, באתר "50 שנה למלחמת יום הכיפורים" של ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון

מאמרים פרי עטו;

* כיבוש הבופור, מערכות 413, יולי 2007, עמ' 40–41
* ותיקים בצה"ל: ללמד, לא ללעוג, באתר ישראל היום, 6 באוגוסט 2012
* לא מאוחר לומר לדדו: זכאי אתה, באתר ישראל היום, 8 בדצמבר 2013
* "בגללו הפכתי ללוחם": טור פרידה מאריק שרון, באתר וואלה!‏, 11 בינואר 2014
* האיש שאף פעם לא רצה לעצור, באתר ישראל היום, 12 בינואר 2014
* גדעון אונה - הבלדה על אביגדור, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 04:43)

הערות שוליים
------------

1. ↑  נועם (דבול) דביר, 40 שנה אחרי המלחמה: עיטור הנשיא לקהלני, באתר ynet, 12 בספטמבר 2013
2. ↑  עיטור המופת שהוענק לאביגדור קהלני, באתר "בעוז רוחם" של אגף כוח האדם בצה"ל
3. ↑  עיטור הגבורה שהוענק לאביגדור קהלני, באתר "בעוז רוחם" של אגף כוח האדם בצה"ל
4. ↑  שי פוגלמן, 30 שנה למלחמת לבנון כיבוש הבופור: הפקודה שלא הגיעה, באתר הארץ, 31 במאי 2012.
5. ↑  תא"ל קהלני מפקד פו"ם, דבר, 17 ביוני 1983
6. ↑  גיל קיסרי, לזכרו של שלמה גל, ידיעון המרכז למורשת המודיעין, דצמבר 1995
7. ↑  גדעון אלון, קהלני זוכה; השופט: האישום "בלון אוויר", באתר הארץ, 29 במרץ 2001
8. ↑  ורד לוביץ', "זיכוי קהלני מבוסס על נורמות התנהגות לא ראויות", באתר ynet, 9 ביולי 2001
9. ↑  צבי הראל, התביעה מערערת: זיכוי קהלני מבוסס על נורמות לא ראויות, באתר הארץ, 11 במאי 2001
10. ↑  בימ"ש השלום זיכה את קהלני מכל אשמה, באתר TheMarker‏, 31 ביולי 2002
11. ↑  ע"פ (ת"א) 70643/01 מדינת ישראל נגד אביגדור קהלני, ניתן ב-25 באוקטובר 2001
12. ↑  ת"פ (ת"א) 12121/00 מדינת ישראל נגד קהלני אביגדור, ניתן ב-31 ביולי 2002
13. ↑  גיא לשם, האגף החברתי של אביגדור קהלני, באתר הארץ, 9 בנובמבר 2006
14. ↑  אהוד אשרי, אין שביתה בעמק הבכא, באתר הארץ, 6 באוקטובר 2007
15. ↑  אמיר בוחבוט, גדנ"ע הקליעה בסכנת סגירה, באתר nrg‏, 8 בינואר 2007
16. ↑  "בעקבות לוחמים" להגברת המוטיבאציה לשירות בצה"ל, באתר גלובס, 20 בספטמבר 2007
17. ↑  שמחון נגד פרץ: לא להדחת קהלני, באתר גלובס, 10 בדצמבר 2006
18. ↑  פרסום שמות יקירי העיר תל אביב-יפו לשנת 2018 באתר "local"
19. ↑  בנט: "אביגדור קהלני תומך בימין החדש", באתר מעריב אונליין, 1 בינואר 2019
20. ↑  הודיה כריש חזוני, ‏"החבורה הזו בעד ביטחון ישראל, בלי אליטיזם", בעיתון מקור ראשון, 14 במאי 2020.
21. ↑  אסייג, קהלני, בלאט ומפקד דובדבן ישיאו משואה: "שאף אחד לא ישבש את הטקס", באתר ynet, 16 באפריל 2023
22. ↑  על הספר עוז 77 באתר הוצאת שוקן
23. ↑  גרשון בר כוכבא - גבורה יהודית בימים ההם בזמן הזה ערוץ ישיבת שבות ישראל (יוטיוב)
24. ↑  אמיר בוחבוט, קרב עמק הבכא, גרסת ה-D.V.D, באתר nrg‏, 30 בספטמבר 2006
25. ↑  מילות השיר "אני נשבע לך", באתר שירונט
26. ↑  מילות השיר "את לי הבית", באתר שירונט
27. ↑  מילים לשיר ברכי נפשי - ציון גולן, באתר שירונט
28. ↑  אטילה שומפלבי, ניר (שוקו) כהן, אביגדור קהלני: "מפחיד יותר בבית החולים מאשר מול טנקים סוריים", באתר ynet, 13 בספטמבר 2021
29. ↑  כבוד לגיבור ישראל: קהלני נרגש בטקס קריאת רחוב על שמו בדימונה, ברנז'ה ניוז, 17 בנובמבר 2021

| מפקדי המרכז הלאומי לאימונים ביבשה  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| יעקב בר • אריה קרן • אביגדור קהלני • נתן ניר • יואל גונן • יוסי פלד • דן ורדי • עמוס כץ • אמציה חן • עוזי בן יצחק • גיורא חייקה • יצחקי חן • רפי נוי • מאיר זמיר • אמי פלנט • משה יעלון • ניר גלילי • יפתח רון-טל • מאיר גחטן • דן ביטון • עוזי מוסקוביץ' • גיא צור • אבי אשכנזי • רוני נומה • מיקי אדלשטיין • מוני כץ • סער צור • נדב לוטן • דוד זיני • רומן גופמן • יעקב הלר |

 |

| מפקדי חטיבה 7  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| שלמה שמיר • בן דונקלמן • יוסף איתן • שמואל גודר • יצחק פונדק • אורי בן ארי • אהרון נחשון • דוד (דדו) אלעזר • ישראל טל (טליק) • אריה שחר (שוורצמן) • אברהם (ברן) אדן • הרצל שפיר • שלמה (צ'יץ') להט • שמואל גונן (גורודיש) • יעקב אבן • גבריאל עמיר • אביגדור (יאנוש) בן-גל • אורי אור • אביגדור קהלני • יוסי בן-חנן • נתי גולן • איתן קינן • מאיר זמיר • רפי נוי • אמי פלנט • אפרים לאור • דוביק טל (רוזנטל) • צבי גנדלמן • יצחק (חקי) הראל • גרשון הכהן • דן ביטון • שמואל רוזנטל • יעקב אייש • חלוצי רודוי • אייל זמיר • אמנון אשל • רועי אלקבץ • יעקב בנג'ו • עודד בסיוק • נדב לוטן • דן נוימן • רומן גופמן • אודי צור • יפתח נורקין • אלעד צורי |

 |

| מפקדי עוצבת געש  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אברהם יפה • צבי זמיר • עוזי נרקיס • אלעד פלד • שמואל גונן • רפאל איתן • אביגדור בן-גל • אמיר דרורי • אורי אור • אורי שגיא • עמרם מצנע • אביגדור קהלני • מתן וילנאי • יהודה פלד • נתי גולן • מאיר דגן • עמירם לוין • יצחק בריק • משה עברי-סוקניק • שי אביטל • בני לידור • צבי גנדלמן • אבי מזרחי • גרשון הכהן • אלי רייטר • סמי תורג'מן • אייל זמיר • תמיר הימן • יצחק תורג'מן • יעקב בנג'ו • אבי גיל • דן נוימן • דדו בר כליפא |

 |

| מפקדי המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| •אהרן יריב • יהודה פריהר • ישעיהו גביש • אברהם טמיר • מוטה גור • מנחם אבירם • משה פלד • קלמן מגן • מרדכי ציפורי • יעקב עקנין • דב תמרי • עמרם מצנע • אביגדור קהלני • יהודה פלד • עוזי לבצור • עמנואל הרט • יצחקי חן • יוסי רווה • משה צין • יעקב זיגדון • עמוס בן-אברהם • אבי אשכנזי • נעם תיבון • הראל כנפו • הרצי הלוי • רוני נומה • אופק בוכריס • אודי בן-מוחה • רפי מילוא • יניב אלאלוף |

 |

| שרי המשטרה ושרי ביטחון הפנים בממשלות ישראל |
| --- |
| שרי המשטרה | בכור-שלום שטרית • אליהו ששון • שלמה הלל • חיים בר-לב • רוני מילוא • משה שחל |  |
| שרים לביטחון הפנים | משה שחל • אביגדור קהלני • שלמה בן עמי • עוזי לנדאו • צחי הנגבי • גדעון עזרא • אבי דיכטר • יצחק אהרונוביץ' • יריב לוין • גלעד ארדן • אמיר אוחנה • עמר בר-לב |
| שרים לביטחון לאומי | איתמר בן גביר |

| מעוטרי עיטור הגבורה  |
| --- |
| מלחמת העצמאות(אות גיבור ישראל) | אברהם אביגדורוב • יוחאי בן-נון • אמיל בריג • סימן-טוב גנה • זרובבל הורביץ • צבי זיבל • בן ציון ליטנר • עמנואל לנדאו • אריה עצמוני • יזהר ערמוני • רון פלר • יאיר רחלי |
| פעולות התגמול | יעקב מזרחי • פנחס נוי • צבי עופר |
| מלחמת סיני | עוזי בר-צור • דן זיו • שלמה ניצני • יהודה קן-דרור |
| מלחמת ששת הימים | נתי גולן • משה דרימר • דניאל ורדון • אורי וייסלר • שאול ורדי • משה טל • יוסף לפר • איתן נאוה • בני ענבר • מרדכי פרידמן • גד רפן • דוד שירזי |
| מלחמת ההתשה | עמי אילון |
| מלחמת יום הכיפורים | עודד אמיר • גדעון גלעדי • צביקה גרינגולד • משה לוי • יובל נריה • שלמה ערמן • אסא קדמוני • אביגדור קהלני |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007263445405171
* BIBSYS: 90754932
* BnF: cb15554151w (data)
* ISNI: 0000 0001 1681 6280
* LCCN: n84090327
* NKC: xx0084077
* NTA: 23614829X
* SNAC: w6m97qj1
* SUDOC: 126028680
* VIAF: 85856058
* WorldCat: lccn-n84090327

 |