**דלקות מפרקים** הן קבוצת מחלות הכוללות נזק למפרקי הגוף. דלקות מפרקים נחשבות לגורם המוביל לנכות קשה באוכלוסייה המבוגרת מ-65 אך תוקפות גם צעירים, ילדים ותינוקות בני יומם.

מחלות הגורמות לדלקת מפרקים יכולות להיות מחלות אוטואימוניות כדוגמת פסוריאזיס, מחלות על רקע שקיעת גבישים במפרקים ומחלות זיהומיות שונות לרבות דלקת מפרקים זיהומית. דלקת מפרקים ניוונית יכולה להתפתח בעקבות טראומה גופנית או זיהום במפרק או על רקע גנטי, שימוש מרובה במפרק או גיל מבוגר.

דלקות מפרקים מסווגות לפי מספר המפרקים ומיקום המפרקים המעורבים בדלקת. החלוקה הראשונה היא לדלקת מפרקים הפוגעת במפרק אחד (**מונוארתריטיס**, monoarticular Arthritis) לעומת דלקת מפרקים הפוגעת במספר מפרקים (**פוליארתריטיס**, Polyarticular Arthritis).

דלקות מפרקים הפוגעות במספר מפרקים מסווגות בשנית לכאלו הפוגעות בארבעה מפרקים או פחות של הגפיים (Peripheral oligoarticular), לדלקות מפרקים הפוגעות ביותר מארבעה מפרקים של הגפיים (Peripheral polyarticular) ולדלקות מפרקים הפוגעות גם בעמוד השדרה (Peripheral with axial involvement).

סוגים נפוצים
------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. 
כמאתיים מחלות יכולות לגרום לדלקת מפרקים בצורות שונות.

ההופעות הנפוצות ביותר של דלקת מפרקים הן:

* **דלקת מפרקים ניוונית** (osteoarthritis), מופיעה בכ-50% מהאוכלוסייה מעל גיל 60[דרוש מקור]
* **דלקת מפרקים שיגרונית** (rheumatoid arthritis). מופיעה בכ-1% מהאוכלוסייה, מתפרצת בגילאים צעירים יותר

### סוגים נוספים

* **דלקת מפרקים אידיפאופטית של גיל הילדות** (Juvenile idiopathic arthritis). מופיעה בכ - 0.05% מהאוכלוסייה מתחת לגיל 16
* **דלקת חוליות מקשחת** (AS – Ankylosing Spondylitis)
* **דלקות מפרקים משולבות** (המפרקים הפריפריים בשילוב עמוד השדרה) מסוג SpA spondyloarthropathy,

כגון: **דלקת מפרקים פסוריאטית** (PsA – Psoriatic Arthritis), הנגרמת בעקבות מחלת הפסוריאזיס

* **דלקת מפרקים בברך**

אבחון
-----

באבחון כאב מפרקי מבדילים בין כאב הנובע מהמפרק לכאב הנובע ממבנים אחרים ובין כאב דלקתי לכאב אחר.

אבחון דלקת מפרקים מתחיל בלקיחת **אנמנזה** מקיפה המבררת את סוגי התסמינים, חומרת וזמן הופעתם ומיקומם. תסמינים שכיחים בדלקות מפרקים הם כאב, נוקשות מפרקית, עייפות וחוסר יציבות מפרקית. ניתוח מאפייני התסמינים מאפשר להגיע לאבחון הבעיה, למשל כאבים חמורים המופיעים תוך מספר שעות במפרק אחד היכולים להעיד על שיגדון או כאבים המחמירים במאמץ ומוקלים במנוחה המעידים על בעיה מכנית (כמו דלקת מפרקים ניוונית).

ה**בדיקה הפיזיקלית** כוללת את המפרקים הכאובים וכן מחפשת אחר סימנים אחרים (כמו חום ופריחה) היכולים להעיד על בעיה סיסטמית. בבדיקת המפרקים תרים אחרי סימנים שונים כמו סימני דלקת (נפיחות, אדמומיות, חום מקומי ורגישות), שינויים מבניים במפרקים ובסמוך להם וכן מעריכים את טווחי התנועה האקטיבים והפסיבים של המפרקים ואיכותם. זיהוי קרפטציות (תחושת או רעשי חיכוך מחוספס מהמפרק) למשל יכול להקל בזיהוי מבנה פגוע במפרק.

**בדיקות** רלוונטיות נוספות הן בדיקות דם, הדמיות ושאיבת נוזל מהמפרק. בדם תרים אחרי גורמים שונים היכולים להצביע על מחלה סיסטמית או על דלקות מפרקים מסוימות. הדמיות יאפשרו זיהוי שינויים גרמיים כמו התגרמות רקמות רכות, שחיקה, הופעת ציסטות ואובדן מרווחים מפרקיים. שאיבת הנוזל הסינוביאלי מהמפרק מאפשרת לזהות נוכחות של נוזל עודף וכן לבדוק את הנוזל עצמו אחר סימנים כמו דימום או עכירות ואחר סימנים מעבדתיים שונים.
ואולם, כצפוי ממחלה אוטואימונית, בה הגוף תוקף את עצמו, יש כארבעים אחוז של חולים, להם תוצאות של מדדי הדלקת בבדיקות הדם - תקינות, ובפועל גופם מלא בדלקת פעילה.
דבר שמטעה רופאים רבים וגורם להם שלא לאבחן נכון את החולים בדלקות מפרקים עד שלעיתים, יש צורך בהחלפת מפרק ורק לאחר הוצאת המפרק שנאכל על ידי הדלקת מבפנים, מבינים שיש דלקת מפרקים פעילה ולא מטופלת/מרוסנת.

טיפול
-----

הטיפול בדלקת המפרקים תלוי באבחנה ומציאת הגורם לדלקת. טיפולים נפוצים בדלקות מפרקים כוללים ריפוי בעיסוק פיזיותרפיה ופעילות גופנית וכן תרופות שונות כולל כימותרפיות וביולוגיות, בהתאם לסוג, אופי ועוצמת הדלקת. יש הנעזרים בטיפולים מתחום הרפואה המשלימה, כטיפול משלים לשיפור התנועתיות ולקידום הפוגה דלקתית.
התרופות יכולות להיות מכוונות לתסמינים כמו משככי כאב, מדכאי דלקת שאינם סטרואידים (NSAID) וקורטיקוסטרואידים או מכוונות למחלות מסוימות כמו תרופות המדכאות את המערכת החיסונית (על ידי התערבות במרכיבי המערכת הגורמים לדלקת) או כאלו המפחיתות את רמת חומצת השתן בדם (לטיפול בשיגדון).
במקרים רבים, מדובר ב**מחלה כרונית**, שהטיפול בה מכוון להשגת האטה בקצב התפתחות המחלה, הפוגה זמנית בפעילותה או צמצום הפגיעה במפרקים, אשר לרוב בלתי הפיכה ועשויה להותיר את האדם עם מגבלות בתנועה. למעשה, הטיפול בדלקת נועד להשיג שימור או שיפור של אורח החיים והתפקודיות ודחייה ככל האפשר של הפגיעה האפשרית במפרקים.

במקרים מסוימים של פגיעה בלתי הפיכה במפרק וכפתרון אחרון, יש שמחליפים את המפרק הפגוע במפרק מלאכותי, במידה והדבר מתאפשר.

ראו גם
------

|  |  |
| --- | --- |
| * זאבת
* תסמונת רייטר
* המוכרומטוזיס
* דלקת מפרקים אידיופטית נעורים
 | * דלקת כבד
* פסוריאזיס
* שיגדון
* ציסטה בברך על שם בייקר
 |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דלקת מפרקים** בוויקישיתוף
* הערך "דלקת מפרקים", באתר ויקירפואה
* דלקת מפרקים, דף שער בספרייה הלאומית

* Approach to the Patient With Joint Disease, Merck Manual

* דלקת מפרקים (אורכב 25.06.2020 בארכיון Wayback Machine), אינפומד

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007294974805171
* BnF: cb11974483w (data)
* GND: 4068867-7
* LCCN: sh85008121
* NDL: 00564941
* NKC: ph118623

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.