נשיא ארה"ב ג'ורג' בוש וראש ממשלת הודו מנמוהאן סינג מחליפים לחיצות ידיים בניו דלהי ב-2 במרץ 2006.
**הסכם הגרעין בין ארצות הברית והודו** נחתם במסגרת הצהרה משותפת ב-18 ביולי 2005 של ראש ממשלת הודו, מנמוהאן סינג, ונשיא ארצות הברית , ג'ורג' וו. בוש, במסגרתה הסכימה הודו להפריד בין מתקני הגרעין האזרחיים והצבאיים שלה ולהציב את כל מתקני הגרעין האזרחיים שלה. תחת פיקוח מלא של הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית (סבא"א), ובתמורה הסכימה ארצות הברית לפעול לשיתוף פעולה גרעיני אזרחי *מלא* עם הודו. מימוש ההסכם והשלמתו הסופית נמשך יותר משלוש שנים, שכן הוא היה צריך לעבור מספר שלבים מורכבים, כולל תיקון החוק בארה"ב, במיוחד חוק האנרגיה האטומית משנת 1954, מימוש תוכנית הפרדה בין הפעילות האזרחית והצבאית של תוהנית הגרעין של הודו, הסכם הודו-סבא"א והענקת פטור להודו על ידי קבוצת ספקי הגרעין, קרטל בקרת יצוא שנוצר בעיקר בתגובה לניסוי הגרעיני הראשון של הודו ב-1974. במתכונתה הסופית, העסקה מעמידה תחת אמצעי פיקוח קבועים מתקנים גרעיניים שהודו זיהתה כ"אזרחים" ומאפשרת שיתוף פעולה גרעיני אזרחי רחב, תוך אי הכללה של העברת ציוד וטכנולוגיות "רגישות", לרבות פריטי העשרה אזרחיים ועיבוד מחדש אפילו במסגרת סבא"א. ב-18 באוגוסט 2008 אישרה את ההסכם מועצת הנגידים של סבא"א, וב-2 בפברואר 2009 חתמה הודו על הסכם פיקוח עם סבא"א. 

העסקה נתפסת כקו פרשת מים ביחסי ארה"ב-הודו ומציגה היבט חדש למאמצי אי-הפצה בינלאומיים. ב-1 באוגוסט 2008 אישרה סבא"א את הסכם ההגנה עם הודו, שלאחריו פנתה ארצות הברית לקבוצת ספקי הגרעין (NSG), על מנת לתת להודו אפשרות להתחיל בסחר גרעיני אזרחי. קבוצת ספקי הגרעין, הכוללת 48 מדינות, העניק את הפטור להודו ב-6 בספטמבר 2008, שאיפשר לה לרכוש טכנולוגיה גרעינית אזרחית ודלק גרעיני ממדינות אלו ללא הגבלה. יישום הפטור הפך את הודו למדינה היחידה עם נשק גרעיני שאינה צד באמנה למניעת הפצת נשק גרעיני (NPT) אך עדיין רשאית לבצע סחר גרעיני אזרחי עם שאר העולם.

בית הנבחרים האמריקאי העביר את הצעת החוק לאישור העסקה ב-28 בספטמבר 2008. יומיים לאחר מכן, הודו וצרפת חתמו על הסכם גרעין דומה שהפך את צרפת למדינה הראשונה שיש לה הסכם כזה עם הודו. ב-1 באוקטובר 2008, הסנאט האמריקאי אישר גם את הסכם הגרעין האזרחי המאפשר להודו לרכוש דלק גרעיני וטכנולוגיה מארצות הברית. הנשיא ג'ורג' וו. בוש, חתם על החקיקה, שאושרה על ידי הקונגרס האמריקני, לחוק, הנקרא כעת **חוק שיתוף הפעולה הגרעיני של ארצות הברית-הודו ושיפור אי-הפצה**, ב-8 באוקטובר 2008. ההסכם הסופי נחתם על ידי שר החוץ ההודי דאז פראנב מוחרג'י ומזכירת המדינה קונדוליזה רייס, ב-10 באוקטובר.

רקע כללי
--------

לצדדים לאמנה למניעת הפצת נשק גרעיני יש זכות מוכרת לגישה לשימושים אזרחיים של אנרגיה גרעינית וחובה לשתף פעולה בטכנולוגיה גרעינית אזרחית. בנפרד, קבוצת ספקי הגרעין הסכימה על קווים מנחים ליצוא גרעיני, לרבות כורים ודלק. הנחיות אלו מתנות יצוא כזה בהגבלות מקיפות של הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית, שנועדו לוודא שאנרגיה גרעינית אינה מוסטת משימוש בדרכי שלום לתוכניות נשק. אף רק הודו, ישראל ופקיסטן לא חתמו על האמנה, הודו טוענת שבמקום להתייחס למטרה המרכזית של אי-הפצה אוניברסלית ומקיפה, האמנה יוצרת מועדון בלעדי של "בעלי נשק גרעיני" ומתעקשת על תוכנית פעולה מקיפה לפירוק נשק גרעיני גלובלי.

בהנהגת ארה"ב, מספר מדינות הקימו קבוצה לא רשמית, קבוצת ספקי הגרעין (NSG), לשליטה בייצוא של חומרים גרעיניים, ציוד וטכנולוגיה. כתוצאה מכך, הודו נותרה מחוץ לסדר הגרעיני הבינלאומי, מה שאילץ את הודו לפתח משאבים משלה עבור כל שלב במחזור הדלק הגרעיני וייצור החשמל

בהתחשב בעובדה שהודו מחזיקה ברזרבות של כ-80,000–112,369 טון אורניום,להודו יש די והותר חומר בקיע כדי לספק את תוכנית הנשק הגרעיני שלה, וגם יכולת ייצור פלוטוניום.

עם זאת, מכיוון שכמות הדלק הגרעיני הנדרשת למגזר ייצור החשמל גדולה בהרבה מזו הנדרשת לשמירה על תוכנית נשק גרעיני, ומכיוון שהעתודה המשוערת של אורניום בהודו מהווה רק 1% ממאגרי האורניום המוכרים בעולם, מגבלות יצוא האורניום השפיעה בעיקר על יכולת ייצור הכוח הגרעיני ההודי. ספציפית, הסנקציות של אתגרו את התוכניות ארוכות הטווח של הודו להרחיב את יכולת ייצור החשמל מכוח גרעיני, מהתפוקה שלה של כ-4GWe (חשמל GigaWatt) לתפוקה של 20GWe עד 2020.

הודו הייתה כפופה לסנקציות בינלאומיות לאחר הניסויים הגרעיניים שלה במאי 1998. עם זאת, בשל גודל הכלכלה ההודית והמגזר המקומי הגדול יחסית שלה, לסנקציות אלו הייתה השפעה מועטה על הודו, כאשר צמיחת התמ"ג ההודי גדלה מ-4.8% בשנים 1997–1998 (לפני הסנקציות) ל-6.6% (במהלך הסנקציות) ב- 1998–1999. כתוצאה מכך, בסוף 2001 החליט ממשל בוש לבטל את כל הסנקציות על הודו. למרות שהודו השיגה את יעדיה האסטרטגיים מניסויי הגרעין בפוקראן ב-1998, היא המשיכה למצוא את תוכנית הגרעין האזרחית שלה מבודדת ברמה בינלאומית.

ראו גם
------

* תוכנית הגרעין של הודו
* הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית

קישורים חיצוניים
----------------

* סומיני סנגופטה, ארה"ב להודו: שיתוף הפעולה ייפגע אם לא יאושר הסכם גרעיני, באתר הארץ, 5 בנובמבר 2007
* רויטרס‏, אושר הסכם הגרעין בין הודו לארצות הברית, באתר וואלה!‏, 2 באוגוסט 2008

הערות שוליים
------------

1. 1 2  ראובן פדהצור, חיבוק גרעיני, באתר הארץ, 29 באפריל 2007
2. ↑  ניו דלהי (ד-פ-א), בוש: ארה"ב תסייע להודו לפתח גרעין למטרות שלום, באתר הארץ, 2 במרץ 2006
3. ↑  ניו דלהי (רויטרס), הסכם הגרעין עם ארה"ב מאיים על יציבותה של הממשלה בהודו, באתר הארץ, 24 באוגוסט 2007
4. ↑  יוסי מלמן, הוסר החרם על מכירת ידע גרעיני להודו, באתר הארץ, 8 בספטמבר 2008
5. ↑  סוכנויות הידיעות, צרפת והודו חתמו על הסכם גרעיני, באתר הארץ, 2 באוקטובר 2008
6. ↑  רויטר (לונדון), ל-B מדינות נשק גרעיני ללא פיקוח בינלאומי, חדשות, 6 בנובמבר 1988
7. ↑  ראובן פדהצור, נתיב הגרעין ההודי, באתר הארץ, 7 במרץ 2006