recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**הולכת שבעה** הוא סרט ישראלי מסוגת קומדיה רומנטית משנת 2016 בכתיבה, הפקה ובימוי של טומי לנג, עם מיקי קם ורוברט הניג בתפקידים הראשיים.

הסיפור הוא על גבר אלמן ואשה גרושה בני 60 פלוס שנתקלים זה בזו במקרה בטיול על שביל ישראל בנגב שכל אחד מגיע לשם מסיבות טראגיות שלו והמפגש הזה מוליד חברות חדשה ולא מתוכננת.

זו השתתפותו הרביעית של רוברט הניג בסרטיו של טומי לנג לאחר טייארה, זוג או פרד ופטר השלישי שבכולם הוא משחק אלמן.

רוב הצילומים נעשו בנגב - עבדת, עין עבדת וגן לאומי קבר בן-גוריון.

תקציר העלילה
------------

אלה אדלר (מיקי קם) היא שחקנית ותיקה ומפורסמת שמתכננת עם שכנתה תמי טיול בשביל ישראל בנגב.

אלה היא גרושה ואם למיכל (ליאור בסון) בת 29 שעובדת כמדריכת החלקה על גלגיליות.

ממש ביום היציאה, נהרגת תמי בתאונה במעלית הבית שצונחת פתאום. אלה שקועה בצער, מחליטה להתנתק מהכול ולצאת לטיול המתוכנן עם התיקים שלה ושל תמי במקום להיות נוכחת בהלוויה ולהשתתף בשבעה. היא לא מעדכנת את מיכל וגם לא את הסוכנת שלה, ציפי (ציפי מייזלר).

גבי (רוברט הניג) הוא אלמן מאשתו דניאלה ונוהג להגיע מדי שנה לעבדת שם נפגשו לראשונה. לגבי יש בן, אמיר (עומרי אשין) בן 33.

גבי ואלה נפגשים באמצע המדבר. הוא נצמד אליה ואיכשהו גם היא אליו, והם ממשיכים את הטיול יחד. בהתחלה יש ביניהם זרות וניכור, עליו מתעקשת אלה לשמור, אבל אט אט גם היא מתרככת וכך נולדת קרבה ונוצרת אינטימיות בין השניים. במהלך המסע נוצרים מצבים משעשעים כמו עיסוי שמקבלת אלה מנטאשה (הלנה חייט) במדבר.

מיכל מחפשת אחרי אמה ומוצאת בבית את מפת הטיול ומחליטה לנסוע דרומה. אמיר חוזר מטיול ברומניה ומחליט לחפש את אביו במקום הידוע בנגב בו גבי מתייחד עם זכר אשתו המנוחה.

השניים יורדים למדבר במקביל לחפש את הוריהם ונפגשים במקרה מבלי לדעת שההורים אף הם יחד. עם הזמן מתפתחת ידידות ביניהם. לבסוף הם נפגשים עם אלה וגבי ונוצר קשר מורכב בין מיכל ואלה. מיכל רוצה לעזוב ואמיר מצטרף אליה ושניהם משאירים את ההורים להמשך מסעם בנגב.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| רוברט הניג | גבי | אלמן |
| מיקי קם | אלה אדלר | שחקנית |
| ליאור בסון | מיכל |  |
| עומרי אשין | אמיר |  |
| מעיין אליאסי | שוטרת |  |
| ציפי מייזלר | ציפי | סוכנת |
| הלנה חייט | נטאשה | מעסה |
|

קישורים חיצוניים
----------------

* "הולכת שבעה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* קדימון להולכת שבעה, באתר יוטיוב
* מאחורי הקלעים של הולכת שבעה, באתר יוטיוב
* הולכת שבעה, בספר הקולנוע הישראלי
* הולכת שבעה, באתר אישים
* הולכת שבעה, באתר "הבמה"
* יעקב בר-און, ‏הבמאי שיוצא כנגד האקדמיה: "זיבול אחד גדול, הזלזול מצביע על הרמה", באתר מעריב אונליין, 1 בנובמבר 2017
**אדמונד מקמילן** (באנגלית: **Edmund McMillen**;‏ נולד ב-2 במרץ 1980) הוא מעצב משחקי וידאו שידוע בעיקר בזכות עבודתו על המשחקים העצמאיים: Super Meat Boy, עקדת יצחק והרימייק שלו. מקמילן הופיע בסרט הדוקומנטרי משחקים עצמאיים: הסרט, שהציג את חייהם של מספר מפתחים עצמאיים במהלך הפיתוח של שלושה משחקים עצמאיים גדולים: Super Meat Boy של אדמונד מקמילן וטומי רפנס, FEZ של פיל פיש ו-Braid של ג'ונתן בלו.

ביוגרפיה
--------

מקמילן נולד בסנטה קרוס, קליפורניה, ארצות הברית. בילדותו עסק רבות בציור והתמקד בעיקר במפלצות. את מרבית ילדותו בילה עם סבתו שהיוותה את מקור התמיכה העיקרי שלו. סבתו אספה את ציוריו וניתן לראותם במשחק The Basement Collection אותו יצר מקמילן אשר יצא לאור ב-2012.

העיסוק הגרפי הראשוני של מקמילן היה ביצירת קומיקס עצמאי. הוא פרסם מספר חוברות בכיכובו של Meat Boy - הדמות הראשית במשחק Meat Boy שיצא באוקטובר 2008 ובמשחק ההמשך שהצליח מאוד Super Meat Boy כקידום מכירות למשחקים. משחק ההמשך יצא לקונסולת המשחקים Xbox 360 ולמחשב אישי. מקמילן גם פיתח את המשחקים עטורי הפרסים: Gish, Aether, The Binding of Isaac ו-Coil.
Gish זכה בפרס "משחק ההרפתקאות של השנה" ו"המשחק העצמאי של השנה" ב-2004. Coil היה מועמד לפרס בקטגוריית חדשנות בפסטיבל משחקים עצמאיים ה-2009. מקמילן היה האומן והאנימטור המקורי של המשחק Braid לפני שהתפקיד עבר לדייוויד הלמן. Braid זכה בפרס על חדשנות ב-2006 לפני שיצא ובמספר פרסים נוספים ב-2008 כולל פרסים על משחק הפלטפורמה הטוב ביותר והמשחק המקורי שניתן להורדה הטוב ביותר על ידי אתר Gamespot. המשחק Aether זכה לתשבחות בפסטיבל IndieCade ב-2009.

מקמילן ושותפו טומי רפנס הקימו את Team Meat - חברה למשחקי וידאו עצמאיים. באוקטובר 2008 יצא המשחק Meat Boy לאור. משחק ההמשך Super Meat Boy הופץ לשירות ה– "Live Arcade" של קונסולת המשחקים Xbox 360 ב– 20 באוקטובר 2010 ודרך Valve ב-30 בנובמבר 2010. המשחק היה אמור לצאת גם בקונסולת המשחקים נינטנדו Wii, אבל העניין נזנח. בגלל חוסר העניין של חברת סוני, חתמו Team Meat על חוזה המונע מהמשחק לצאת לפלייסטיישן 3. המשחק זכה להצלחה מסחררת שהתעלתה על זו של המשחק המקורי Meat Boy. בעקבות כך אמר טומי רפנס "הרגשנו שעשינו זאת... בפעם הראשונה."

### חייו האישיים

מקמילן נשוי לדניאל מקמילן, לה הציע נישואין בכנס משחקים עצמאיים כאשר עלה לבמה בזמן שהמשחק Gish זכה בפרס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אדמונד מקמילן** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של אדמונד מקמילן
* אדמונד מקמילן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* אדמונד מקמילן, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb170012645 (data)
* ISNI: 0000 0004 5552 9948
* VIAF: 244144783123038212729
* WorldCat: viaf-244144783123038212729

 |
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "צליאק".
חיטה בשדה**אלרגיה לחיטה** היא תגובה חיסונית שלילית לחיטה המתאפיינת בכאבי בטן, אנמיה, פריחה והפרעות עיכול. היא אינה נחשבת רגישות לגלוטן או צליאק.

האלרגיה לחיטה כלולה בקבוצת האלרגיות למזון, המתבטאת בשחרור קיצוני של נוגדני  igE המסייעים לתאי הפיטום (mast cells) לייצר עודף היסטמין, הגורם לתגובה אלרגית. לתופעה זו אין טיפול. לכן, אנשים הסובלים ממנה ומבקשים להימנע מתגובה אלרגית צריכים להימנע לחלוטין מצריכת חיטה.

תסמינים
-------

בדומה לשאר אלרגיות המזון, לאלרגיה לחיטה מספר תסמינים הפוגעים במערכות שונות בגוף, ואלו עלולים לפגוע באיכות החיים של החולה. בין תסמינים אלה ניתן למצוא נפיחות המובילה לכאבי בטן, שלשולים, בחילות, תסמונת המעי הרגיז, עצירות, סקרואילאיטיס (sacroiliitis) ,דיברטיקוליטיס, הפרעות קשב וריכוז, אוטיזם, דיכאון, אנמיה, מיגרנות, וכיבים בפה.

בנוסף, אלרגיה לחיטה עלולה לגרום לבעיות עוריות, כגון אטופיק דרמטיטיס, סרפדת (אורטיקריה), אקזמה ופסוריאזיס, וכן לבעיות בדרכי הנשימה כגון אסתמה, נזלת אלרגית, הפרעות בקצב הלב ושיעול לא מוסבר.

דרכי אבחון
----------

לאחר שמופיעים מספר תסמינים אופייניים, וקיים חשש לאלרגיה או לרגישות למזון כלשהו, נהוג לבצע בדיקות דם לצורך איתור נוגדנים ספציפיים הקשורים לתגובה האלרגית. בדיקה אופיינית נוספת היא תבחין עורי לאבחון אלרגיה.

טיפול באלרגיה
-------------

לאלרגיה זו אין תרופה, לכן הסובלים ממנה בדרגה חמורה צריכים להימנע באופן מוחלט מחיטה, ולעיתים אף מגלוטן בכלל (הגלוטן נמצא גם בשעורה, שיפון, כוסמין ושיבולת שועל). התנהגות כזו תמנע את הופעת התסמינים.

בקרב האנשים הסובלים מאלרגיה לחיטה בדרגה פחות חמורה, ניתן להסתפק בהימנעות מצריכת חיטה לפני פעילות גופנית, משתיית אלכוהול, מנטילת תרופות מקבוצת NSAIDS (כמו אדוויל, נורופן ואספירין) מפני שאלו מגרים את ההיסטמין הגורם להתעוררות האלרגיה. בשאר הזמן יוכלו לצרוך חיטה ומוצרי חיטה במידה מועטה.

ההבדלים בין אלרגיה לחיטה, רגישות לגלוטן ומחלת הצליאק
----------------------------------------------------

על אף הדמיון הרב בין האלרגיה לחיטה, הרגישות לגלוטן ומחלת הצליאק, קיימים מספר הבדלים בין תופעות אלה:

אצל אנשים שאלרגיים לחיטה, מופיעה תגובה אלרגית לחומרים שונים המצויים בחיטה, ולאו דווקא לחלבון הגלוטן. לעומת זאת, אצל הסובלים מרגישות לגלוטן, תופיע תגובה לכל מוצר המכיל את החלבון גלוטן. מכיוון שחלבון זה מצוי לא רק במוצרי חיטה, אלא במוצרים משיפון, משעורה ומדגנים נוספים - כל המוצרים הללו יגרמו לתופעות דומות לצליאק עבור אנשים אלה.

המרכיב בגלוטן שנקרא גליאדין גורם למחלת הצליאק. צליאק היא מחלה אוטואימונית (כשל של המערכת החיסונית בזיהוי גורם זר, הגורם למערכת זו לתקוף את הגוף עצמו). המחלה פוגעת בעיקר במעי הדק. לעומת הצליאק, הרגישות לגלוטן והאלרגיה לחיטה אינן מחלות אוטואימוניות, אלא תגובות יתר של מערכות החיסון בגוף לחומרים שונים בסביבה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלרגיה לחיטה, באתר אלרגיה - פורטל האלרגיה של ישראל
2. ↑  אלרגיה למזון (Food allergy), באתר infomed, על סמך האנציקלופדיה הישראלית לרפואה, הוצאת ידיעות ספרים, 2007
3. 1 2 3  פטריק הולפורד וד"ר ג'יימס בריילי, האם אתם אלרגיים לחיטה ולגלוטן?, באתר פוקוס - ספרים לבריאות
4. 1 2  צליאק (דגנת), אלרגיה לחיטה, רגישות לגלוטן – מה ההבדל, באתר המערך הגסטרו-כירורגי, המרכז הרפואי שערי צדק ירושלים (ארכיון)

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**יומן מסע** הוא אלבום האולפן התשיעי של הזמר אביב גפן.

האלבום יצא בספטמבר 2000 והוא כולל את הלהיטים "עורי עור" ו"יומן מסע", בדואט עם אריק איינשטיין. באלבום מארח גפן גם את הזמר שלום חנוך בשיר "חצר המלך". במהדורה מאוחרת של האלבום צורף השיר "גשם כבד עומד ליפול", גרסת כיסוי לשירו של בוב דילן, "A Hard Rain's a-Gonna Fall" מ-1962. השיר תורגם על ידי יהונתן גפן שאף משתתף בו.

אלבום זה היה האחרון בו גפן שיתף פעולה עם משה לוי כמפיק מוזיקלי.

סגנון ומסרים
------------

באלבום בא לידי ביטוי קו מאופק יותר של גפן, לעומת הצווחות והדיסטורשנים שהיו נהוגים באלבומיו הקודמים. ניתן להבחין באלבום בחיבתו של גפן לבלדות רכות בשיר "מגיע לך יותר", שבו בולטת נגינת הפסנתר. עם זאת, נושאים בהם עסק גפן בעבר, כצבא, אבדון ומוות, שבים גם באלבום זה. באופן כללי, יש באלבום עידון מוזיקלי, כאשר הרגש לא מתבטא בצווחות אלא במילים ובמנגינה.

מרבית השירים באלבום בעלי מבניות טקסטואלית ואורך ממוצע (כשלוש עד ארבע דקות), אך ישנם יוצאים מן הכלל: "הכּל נרשם" הוא שיר קצר בן פחות משתי דקות המכיל רעיונות מכמה וכמה שירים באלבום. ניתן לראות בשיר, שבמפתיע זכה לקליפ, חלק מן השיר "יומן מסע". בנוסף, בשיר "צלקות" מופר עיקרון המבניות כאשר הבית השני אורכו כחצי מאורך הבית הראשון.

אמצעי שגפן ממעט להשתמש בו מופיע באלבום - הקלטות ממקורות חיצוניים: בשיר "מטוסים", בפתיחה ואל תוך הבית הראשון, נשמעת קריאה במערכת כריזה בנמל תעופה.

הגיטרות, התופים והקלידים באלבום בעלי צליל רך יחסית לגפן. ב"צלקות", התופים מנגנים מקצב מהיר יותר מהאחרים באלבום. ב"הסתכלו לשמיים" ישנם קטעי גיטרה בעלי צליל מעט יותר רועש מבשאר השירים בדיסק. פרט לאלו, לא ניתן להבחין מחריגות מיוחדות.

הצלחת האלבום
------------

האלבום יצא לחנויות בתחילת ספטמבר 2000 והגיע למעמד אלבום זהב (20,000 עותקים) פחות מחודש מיום צאתו, ובהמשך הגיע למעמד אלבום פלטינה (40,000 עותקים).

הסינגלים אשר ליוו את יציאת האלבום היו: "עורי עור", "יומן מסע" (דואט עם אריק איינשטיין), "צלקות", "אקדחים שלופים" ו"גשם כבד עומד ליפול". בשלב מאוחר יותר יצא הסינגל "תמונה לשעת ערביים", שלא זכה להשמעות רבות. לשיר "עורי עור" הופק קליפ שהורכב מקטעי וידאו אשר תואמים את תוכן השיר. אמן הקומיקס ניר מטרסו יצר קליפ מונפש לשיר "צלקות" (שנכלל מאוחר יותר במארז המשולש של אלבום ההופעה "Live").

רשימת רצועות
------------


| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | עורי עור | 4:15 |
| 2. | מטוסים | 3:52 |
| 3. | חצר המלך | 4:29 |
| 4. | צלקות | 4:02 |
| 5. | אקדחים שלופים | 3:48 |
| 6. | למיואשים יש רק גורל | 3:36 |
| 7. | תמונה לשעת ערביים | 4:34 |
| 8. | הסתכלי לשמיים | 3:33 |
| 9. | מגיע לך יותר | 2:33 |
| 10. | יומן מסע | 3:38 |
| 11. | הכל נרשם | 1:28 |
| 12. | גשם כבד עומד ליפול | 4:02 |
| **משך כולל:** | **43:56** |

קישורים חיצוניים
----------------


| אביב גפן |
| --- |
| אלבומי אולפן | זה רק אור הירח (1992) • עכשיו מעונן (1993) • אביב גפן III‏ (1994) • שומקום (1995) • המכתב (1996) • חלולים (1998) • לילות לבנים (1999) • יומן מסע (2000) • ממנטו מורי (2002) • עם הזמן (2006) • Aviv Geffen‏ (2009) • פסיפס (2012) • סדקים (2014) |
| אלבומי הופעה | Live‏ (2008) • עכשיו מעונן (2011) |
| אלבומי אוסף | ירח מלא – האוסף (1997) • רק שירי אהבה (2007) |
| סינגלים שלא נכללו באלבומים | רוקנרול (1999) • הילד של כולנו (2008) • אור קטן בלב (2009) |
| עם בלאקפילד | Blackfield‏ (2004) • Blackfield II‏ (2007) • Welcome to My DNA‏ (2011) • Blackfield IV‏ (2013) • Blackfield V ‏(2017) • For the Music ‏ (2020) |
**דין הַפְנֶר** (נולדה ב-18 באוגוסט 1996) היא שחקנית, ישראלית.

ביוגרפיה
--------

דין הפנר נולדה לרוברט ואריאלה, רופאים, ולה אחות ואח הקטנים ממנה. למדה במגמת תיאטרון בתיכון בליך ברמת גן. הפנר שירתה בצבא ההגנה לישראל בין השנים 2015–2017.

קריירה
------

בשנת 2005, לקחה חלק בפסטיגל גיבורי על, כילדת פסטיגל לצד אושרי כהן, יעל בר זוהר והראל סקעת. לאחר מכן השתתפה במספר פרסומות, והבולטת ביותר הייתה ל"טבעול" עם ענת וקסמן כשהייתה בת עשר בלבד.

ב-2015, קיבלה תפקיד אורח בסדרת הנוער של ערוץ דיסני "כוכב הצפון", בתפקיד עדן.

בשנת 2016 החלה לגלם את אמילי, אחד מהתפקידים הראשיים בעונה השישית של סדרת הנוער "ראש גדול" שעלתה לשידור ב-1 בינואר 2017 ושודרה ב-KidZ. באותה שנה השתתפה בסדרה "רון" בתור "שני הצעירה".

החל מ-2017 משחקת דין תפקיד מרכזי בסדרת הנוער "כפולה" במשך חמש עונות, לצד נועה קירל, תובל שפיר ועומר דרור בתפקיד גאיה סבן - זמרת פופ וכוכבת מפורסמת, המתחרה בזמרת נועה קירל. הסדרה עלתה לשידור ב־1 בינואר 2018 בערוץ KidZ בחברות הלוויין Yes ו־HOT. לסדרה הופק מופע בהיכל מנורה מבטחים בת״א ב-2018, בו לקחה הפנר חלק מרכזי. לקראת עלייתה של העונה השלישית, נודע כי הפנר הולכת להנחות את התוכנית "כפולות" ביחד עם ריף נאמן, מעין תוכנית בידור המסכמת את אירועי השבוע בכפולה ובהשתתפות השחקנים מהסדרה.

בשנת 2018 השתתפה בתפקיד אורח בסדרה הקומית "טרנינג" וגם בתפקיד אורח בסדרת הפשע מלכות.

בשנת 2019 שיחקה את ״בייבי״ בקומדיה "זה לא הגיל".

השתתפה בתפקיד אורח בסדרה ״מורובוט״ בו שיחקה את עצמה.

החל מדצמבר 2019 משתתפת בסדרה ״אחותי קפצה כיתה" בתור ״זוהר איציק״.

משנת 2020 לוקחת חלק בסדרה "אבא מטפלת". לסדרה כיום שש עונות והסדרה נגמרה. 
באותה שנה החלה להנחות בתוכנית "דין ואנג'ל" שמשודרת בערוץ דיסני ישראל יחד עם אנג'ל ברנס.

בשנת 2020 החלה דין הפנר ללמוד משחק במסלול הלימודים המלא ב"בית הספר למשחק" של יורם לוינשטיין. משך המסלול כשלוש שנים.

בשנת 2021 נודע כי דין הפנר תצטרף לעונה השלישית של הסדרה "פלמ"ח", בתפקיד המלכה אליזבת בצעירותה.

חיים אישיים
-----------

הפנר הייתה בזוגיות עם השחקן טל גרושקה, אך במאי 2023 נפרדו השניים.

פרסים ומועמדויות
----------------

| שנה | פרס | קטגוריה | פרויקט | תוצאה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2022 | פרסי נבחרי השנה של פרוגי | שחקנית ראשית בסדרת נוער | אבא מטפלת | **מועמדות** |

קישורים חיצוניים
----------------

* דין הפנר, ברשת החברתית פייסבוק
* דין הפנר, ברשת החברתית אינסטגרם
* דין הפנר, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* דין הפנר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* דין הפנר, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* משה אבוטבול, דין הפנר חולמת על "ארץ נהדרת" והנחיה עם אסי עזר, פרוגי, 23 בפברואר 2020
* שיר זיו, משה בן שמחון, דין הפנר: "נפגעתי כבר מבחורים, אבל אני יודעת שעדיין לא נשבר לי הלב", באתר ישראל היום, 7 בנובמבר 2019
**יוגב מלכה** (נולד ב-3 בספטמבר 1999) הוא מטפס ישראלי, פיינליסט העונה הרביעית וזוכה העונה החמישית של "נינג'ה ישראל", בה הוכתר כנינג'ה (אנ') ה-20 בעולם, והשני בישראל, אחרי יובל שמלא.

ביוגרפיה
--------

מלכה גדל והתחנך בקריית אתא, בן הזקונים להוריו, ולו שלוש אחיות גדולות.

בילדותו החל לעסוק באיגרוף שם למד משמעת עצמית. לקראת השירות הצבאי הכין את עצמו לגיבוש ליחידת דובדבן אבל בשל קרע בשריר עבר לתפקיד אחר וסיים את שירותו כראש מדור קרב מגע בבא"ח צנחנים. במהלך השירות החל לטפס ובנה בבסיס מסלול נינג'ה מאולתר.

קריירה
------

בשנת 2021, תוך כדי שירותו הצבאי השתתף בעונה השלישית של "נינג'ה ישראל". מלכה לא צלח את המוקדמות ונפל במכשול החבית המתגלגלת שהיה המכשול הרביעי בצד A באותו מקצה.

בשנת 2022, בעונה הרביעית של התוכנית נינג'ה ישראל, סיים במקום השני לאחר שטיפס את "הר המידוריאמה" ב-29 שניות, אחרי יובל שמלא שקבע תוצאה של 26 שניות והוכתר לנינג'ה הישראלי הראשון וה-16 בעולם.

בשנת 2023, בעונה החמישית של התוכנית נינג'ה ישראל, ניצח את העונה, ואף השווה את שיא העולם שבו מחזיק רנה קסלי (גר') הגרמני, כאשר סיים לטפס את המידוריאמה ב-22 שניות. באותה שנה פיתח והשיק אפליקציית אימונים בשם "Power Ninja" שמעניקה למתאמנים תוכניות אימון אישיות.

בשנת 2023 מלכה התחרה בעונה השנייה של תוכנית המציאות "רוקדים עם כוכבים" לצד הרקדנית ג'וליה שחר בקשת 12. השניים הודחו בהדחה העשירית, חזרו לנבחרת המאוחדת לאחר ניצחונם בפרק גלגל ההצלה מבין הזוגות שהודחו, והודחו סופית בהדחה החמש עשרה.

מלכה מתגורר בקריית אתא.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוגב מלכה** בוויקישיתוף
* יוגב מלכה, ברשת החברתית אינסטגרם
* יוגב מלכה, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* ערן שטרן, פרק 134 - לא מוותר - יוגב מלכה, באתר soundcloud
* רפאל הידן, ‏סודות הבריאות של יוגב מלכה, באתר ‏מאקו‏, 25 בפברואר 2022
* יפעת הללי אברהם, ‏דמעות של אהבה, באתר ‏מאקו‏

הערות שוליים
------------

1. ↑   יוגב מלכה בחצי גמר נינג'ה 2023, סרטון באתר יוטיוב, ב־10 השניות הראשונות מוצג פרופיל המתמודד ובו: גיל, מגורים, עיסוק, גובה, משקל ודירוג המתמודד בתוכנית
2. ↑  דסק קשת 12, ‏שיא עולמי: יוגב מלכה זכה בתואר הנינג'ה הישראלי השני וה-20 בעולם, באתר ‏מאקו‏, 3 באפריל 2023
3. 1 2  אדי גל, הנינג'ה יוגב מלכה מקרית אתא: "ניצחתי את עצמי, את השדים שלי", באתר mynet‏ קריות, 1 באפריל 2022
4. ↑  תומר מלמד, ‏"אין מתמודד שהתאמן לעונה הזאת כמוני", באתר ‏מאקו‏, 14 בדצמבר 2021
5. ↑  ענת שקד, יוגב מלכה מסיים במקום השני את גמר נינג׳ה ישראל: "מלחמת חיי", ניווט חיפה קריות, 6 במרץ 2022
6. 1 2  תומר מלמד, ‏"רציתי לצבוט את עצמי, לבדוק אם זה אמיתי. עד עכשיו אני לא מעכל", באתר ‏מאקו‏, 4 באפריל 2023
7. ↑   שהפכה לבת זוגו.ערן סויסה, נחשף: הליהוק האחרון שסוגר את נבחרת הסלבס של "רוקדים עם כוכבים", באתר ישראל היום, 21 בפברואר 2023
**אולכסנדר אולכסנדרוביץ' פיחאליונוק** (באוקראינית: **Олександр Олександрович Піхальонок**; נולד ב-7 במאי 1997 בדונצק שבאוקראינה) הוא כדורגלן אוקראיני המשחק בעמדת הקשר בקבוצת דניפרו-1 מליגת העל האוקראינית ובנבחרת אוקראינה.

קריירת מועדונים
---------------

פיחאליונוק גדל במחלקת הנוער של שחטאר דונצק. ב-31 במאי 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בתיקו 1-1 נגד אולקסנדריה במסגרת ליגת העל האוקראינית לעונת 2016/2017. בסך הכל ערך שבע הופעות ליגה במדי המועדון.

ב-13 בפברואר 2018 הושאל פיחאליונוק למשך עונה וחצי למריופול מליגת העל האוקראינית. הוא ערך 36 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע חמישה שערים.

ב-2 באוקטובר 2020 הושאל פיחאליונוק למשך עונה אחת לדניפרו-1 מליגת העל האוקראינית. במהלך תקופת ההשאלה ערך 14 הופעות ליגה, ולאחריה חתם על חוזה קבוע במועדון.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-8 ביוני 2022 ערך פיחאליונוק את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אוקראינה, בניצחון 1-0 על נבחרת אירלנד במסגרת ליגת האומות 2022/2023.

תארים
-----

שחטאר דונצק
* אליפות אוקראינה (2): 2016/2017, 2019/2020

קישורים חיצוניים
----------------

* אולכסנדר פיחאליונוק, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"אולכסנדר פיחאליונוק"**.
**פִימוֹזִיס** (Phimosis) מתאר מצב שבו לא ניתן להפשיל את העורלה מעבר לעטרה. ישנם שני סוגים של פימוזיס: פימוזיס פיזיולוגי המאפיין פעוטות וכן פימוזיס פתולוגי המתפתח לרוב בבגרות. בעוד שפימוזיס פיזיולוגי אינו מצריך טיפול פימוזיס פתולוגי מחייב לרוב התערבות רפואית.

פימוזיס פיזיולוגי
-----------------

מרבית הבנים נולדים כאשר העורלה מחוברת לעטרה באמצעות קרום ולכן היא אינה ניתנת להפשלה. במהלך השנים הראשונות לחיים הקרום המחבר בין העורלה לעטרה נעלם עד אשר ניתן להפשיל את העורלה מעבר לכל העטרה. פימוזיס פיזיולוגי אינו מצריך התייחסות רפואית. הפשלה כפויה של העורלה יכולה להזיק לפין היילוד ולהוביל לכאב ובמקרים קשים לפימוזיס פתולוגי. יש הסוברים שתפקיד הפימוזיס הפיזיולוגי להגן על פין התינוק ופתח השופכה במהלך ההיריון ובילדות. ילדים נימולים סובלים משכיחות גבוהה יותר של היצרות השופכה וייתכן שזו קשורה למניעת המצב הטבעי של פימוזיס פיזיולוגי.

פימוזיס פתולוגי
---------------

פימוזיס פתולוגי קורה על פי רוב במבוגרים או בילדים שאצלם העורלה צרה או הדוקה מדי ואינה ניתנת להפשלה. בפימוזיס העורלה יוצרת טבעת סביב הפין, ולא מאפשרת את נסיגת העורלה שהכרחית ליציאת הפין לצורך זקפה מלאה וכן לשם שמירה על היגיינה של הפין. לחלופין, במידה ונוצרת זקפה, עלול הפין שיצא מהעורלה להילחץ על ידה, ובמקרים קיצוניים לגרום ליצירת נמק. פימוזיס עשוי להיות תופעה טבעית או להתפתח באופן משני למחלות עור, דלקות או כתוצאה מהצטלקות ולייפת, למשל בעקבות הפשלה כפויה של העורלה ביילוד. רוב מקרי הפימוזיס ניתנים לריפוי באמצעות טיפול תומך ותרופות או באמצעות ניתוח העורלה. מקרים קיצוניים של פימוזיס שלא נפתרים בטיפול שמרני מחייבים התערבות של מילה כירורגית.

מקור המונח פימוזיס מיוונית (φῑμός - phimos - חסם).

טיפול
-----

1. המתנה עד גיל ההתבגרות. לעיתים ההיפרדות של העורלה מהעטרה נשלמת רק בגיל זה.
2. טיפול במשחה כגון betamethasone. משחה זו מכילה סטרואידים ומשווקת בישראל בשמות מסחריים שונים, במרשם רופא בלבד. המשחה נוסתה רבות ולא ידוע על תופעות לוואי מיוחדות. הצלחת הטיפול נעה בין 70%-90% במחקרים שונים.
3. טיפול במשחת אסטרוגן עד אשר ניתן למשוך את העורלה לאחור ולחשוף את העטרה. הניסיון בטיפול זה קטן יותר, ושיעור ההצלחה כ-87%, אך תועדה תופעת לוואי של הגדלת שדיים.
4. קיימים גם מספר סוגים של ניתוחים משמרי עורלה. מדובר בחתכים קטנים מאוד המרחיבים את פתח העורלה מבלי לפגוע בתפקודה.
5. ניתוח מילה.

מסופר על המלך הצרפתי לואי ה-16 שגם הוא סבל מפימוזיס, שגרם לאין-אונות, ושכתוצאה מכך לא יכול היה לממש את נישואיו למארי אנטואנט במשך שבע שנים, עד שאזר אומץ וביצע את הניתוח.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **פימוזיס** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **פימוזיס** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007543510105171
* NKC: ph922679

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**לאון צֶ'לֵבִּי חָרַבוֹן** (בבולגרית: **Леон Челеби Харавон**;‏ 21 באוקטובר 1921, קיוסטנדיל, ממלכת בולגריה – 7 ביוני 1944, נובו סלו, מחוז פרניק, ממלכת בולגריה) היה פרטיזן יהודי, חבר המפלגה הקומוניסטית של בולגריה, אשר נלכד בידי המשטרה הבולגרית, עונה למוות והושלך בשטח פתוח לידי הכפר נובו סלו, טרף לחיות בר. בספטמבר 1944, לאחר ההפיכה שהובילה חזית המולדת הבולגרית אותרו שרידי גופתו והובאו לקבורה בסופיה. גילו הצעיר ונסיבות מותו הפכו את לאון לאחד מסמלי התנגדות הנוער למשטר הפרו-פאשיסטי בבולגריה.

ביוגרפיה
--------

לאון חרבון נולד בקיוסטנדיל לצ'לבי ובוקה ולמד בבית הספר היסודי בעירו. בהמשך, היגרה המשפחה לבירה סופיה ולאון שהתייתם מאביו, עבד לפרנסת המשפחה. ב-1943 נשלח לאון לעבודות כפייה ליד בלגואבגרד וחבר לכוחות הפרטיזנים. בהמשך, הגיע לקיוסטנדיל שם שהו בני משפחתו אשר גורשו מסופיה. בקיוסטנדיל הצטרף לחטיבת פרטיזנים שהורכבה מבני העיר סופיה. במאי 1944 במהלך חבלה בקווי חשמל נלכד על ידי המשטרה הבולגרית כשהוא פצוע. לאון חרבון עבר עינויים פיזיים קשים במיוחד, אך סירב להסגיר את חבריו. לאחר שנכשלו השוטרים בחילוץ המידע בדבר חבריו לקבוצת הפרטיזנים, הועבר לכפר נובו סלו הסמוך לעיר ראדומיר, שם נסקל באבנים על ידי כפריים מקומיים בהנחיית המשטרה והושאר בשטח כשהוא פצוע קשה ונטרף על ידי חיות בר. לפי גרסה אחרת נרצח לאון בידי השוטרים וגופתו הושלכה בשטח פתוח. המשטרה אסרה על תושבי הכפר לקבור אותו וגופתו נותרה טרף לחיות בר. לאחר שנרצח לאון, גורשה משפחתו למחנה הריכוז קאייליקה אשר סמוך לפלבן.

לאחר שחרור בולגריה אותרו שרידי גופתו של לאון, על ידי דודו איזק חרבון והוא הובא לקבורה בהלוויה ממלכתית בסופיה. בבולגריה הוקם בית דין מיוחד לשפיטת ראשי המשטר המלוכני ומנגנוני הביטחון ובמסגרת זו נשפט והוצא להורג קצין המשטרה אשר בין היתר היה אחראי לרציחתו של לאון חרבון. במעמד ההוצאה להורג נכחו בני משפחתו של לאון.

הנצחתו
------

נסיבות מותו הקשות של לאון השפיעו על הלכי הרוח של הנוער הבולגרי ונכנסו לנרטיב המאבק לשחרור בולגריה מעול המשטר הפרו-פאשיסטי. לאון הונצח בבלדה שכתב המשורר הבולגרי הצעיר חריסטו אוסוגובסקי (בולגרית: Христо Осоговски) באחת מיצירותיו הראשונות. הבלדה פורסמה בעיתון היהודי "אברייסקי וסטי" בסופיה והפכה את לאון לסמל התנגדותם הפעילה של הצעירים הבולגריים ככלל והיהודים בפרט לשלטון הפרו-פאשיסטי.

"רוח עזה שורקת, מרעידה האילן  
אני חי ומת מזה שבועיים  
על אדמה מושלגת ועירומה  
קופא בזוהר כוכבים חיוורים  
  
בלילה קר זה, פעמיים גוועתי,  
אך המוות לא פרש עלי כנפיו.  
חירות אדירה לשחר מוליכתני,   
לחיות בבתים, עננים ושירים."

קישורים חיצוניים
----------------

* לאון חרבון, באתר יד ושם
* לאון חרבון, באתר thepartisan.org

הערות שוליים
------------

1. ↑  עדות בת דודתו סוניה בכר שנמסרה ליד ושם.
2. ↑  Evrey zaginali v antifashiskata borba. Sofia, na evreite v N.R. Bulgaria, 1958‏, בהוצאת הקונסיסטוריה היהודית של בולגריה, ספריית מוזיאון בית הכנסת בסופיה.
3. ↑  רבקה גרון, **סיפור חיי ופועלי**, חולון, 2008.
4. ↑  מתוך: חריסטו אוסוגובסקי, **בלדה לליאון**, "אברייסקי וסטי", סופיה, 1945. תרגום: אלברט בני.

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"לאון חרבון"**.
פירוש נוסף ערך זה עוסק באדמו"ר מרישא. אם התכוונתם לרבי אלעזר מליז'נסק, ראו אלעזר ויסבלום (ליז'נסק).
**רבי אלעזר ויסבלום** (**רבי אלעזר ריישער**, תקצ"ט, 1839 - ט"ו בתמוז תר"ע, 1910), היה אדמו"ר גליציאני צאצא של רבי אלימלך מליז'ענסק.

ביוגרפיה
--------

בנו של רבי אלימלך מרודניק. בגיל 11 התייתם מהוריו. גדל אצל רבי דוד מדינוב. לאחר שנה נסע לצאנז והתחבב על רבי חיים מצאנז. 

נישא לבריינדל בתו של רבי דוד הלברשטאם מקשאנוב בנו של רבי חיים מצאנז. בשנת תרל"ו, לאחר פטירת חותנו היגר לבוקוואסק שם כיהן ברבנות העיר והחל לנהוג באדמו"רות. עם זמן התלקטו סביבו רבים מחסידי גליציה והונגריה, חלקם בעקבות מופתיו ורפואותיו. היה נוסע לרבי יחזקאל משינאווא. בהמשך כיהן תקופה קצרה בפשבורסק ובסוף ימיו התגורר בריישא. 

התאלמן ונישא בשנית לחיה בתו של הרב חיים יונה היילפרין אב"ד ריישא.

נקבר בסוקולוב. חיבר ספר בשם "משנה למלך" על התורה.

מסופר שהיה מנאץ את אמריקה אך עודד להגר אליה באמרו שיבוא יום ואנשים יבכו ליד הספינות שיתנו להם לנסוע לאמריקה. 

בתו היחידה קריינדל פינקל נולדה לו בגיל 60. נישאה לרבי שלמה בן רבי צבי הירש מרוזבדוב שמילא את מקומו. בתו, חתנו וארבעת נכדיו נרצחו בריישא בהושענה רבה שנת תש"ג.

בשנות ה-2000 נפתחה "קרן תולדות אלעזר" לזכרו. הקרן מחזיקה שני כוללים בשם "תולדות אלעזר" בירושלים, וקופת צדקה שתומכת בצאצאי רבי אלימלך מליז'נסק.

לקריאה נוספת
------------

* הרב יוסף נפתלי וגשל, **י"ג אורות** (חלק ב') - סיפורים מרבי יעקב לייזר מפשעווארסק, תשנ"ד.
* מאיר וונדר, **אנציקלופדיה לחכמי גליציה**.

קישורים חיצוניים
----------------

* אשכול אודותיו בפורום האידי "אידישע וועלט פארומס".
* כתבה אודות קרן תולדות אלעזר, אתר JDN.
**המשוטט** הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2010 בכתיבה ובימוי של אבישי סיון, עם עמרי פירר ועלי נאסר בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על תלמיד ישיבה, ילד יחיד להורים חוזרים בתשובה, שמוצא מפלט למחשבותיו בשיטוטיו דרך בתי כנסת, חדרי מיון וסמטאות נטושות. מרבית הסרט מתאר את שיטוטיו, כמעט ללא דיאלוג.

הסרט הוצג בפסטיבל קאן 2010 (מסגרת "שבועיים של במאים") ובפסטיבל הקולנוע הבינלאומי בוורשה 2010.

הסרט זכה בפרס על סרט הביכורים (אבישי סיון) ועל הצילום (שי גולדמן) בפסטיבל הקולנוע ירושלים 2010.

תקציר העלילה
------------

יצחק (עמרי פירר) הוא בחור ישיבה בן 19, בן יחיד להורים ששחזרו בתשובה. בערב שבת הוא חש בכאבים עזים במתנו. אביו נתן (עלי נאסר) מוביל אותו למונית שנוסעת לבית חולים בעוד הוא הולך ברגל.

בבדיקות מתגלה כי הוא סובל מאבני כליה וכי עליו לשתות הרבה. הרופא (רמי ברוך) מגלה לו כי יש לו וריקוצלה על האשך וכי עליו לעבור ניתוח להסרתו היות שזה פוגע בפוריות שלו.

הדבר מגביר את מצוקתו הנפשית של יצחק. הוא מרבה להיעדר מהישיבה. הוא גם מגלה כי אביו היה בעבר עבריין וכי אמו הייתה שוטרת שבעבר עזרה לו ואז הם חזרו ביחד בתשובה והתחתנו. יצחק הולך לכותל המערבי ומטמין בין האבנים פתק עליו כתב לאלוהים שלא יכעס על אביו...

יצחק עובר בדיקת זרע ואחר כך מנותח בבית החולים. כעת אביו מחפש לו שידוך. הוא נפגש עם המשודכת (רינת מטטוב), קונה לה גלידה אך הם כמעט לא מוציאים מילה כל הפגישה.

יצחק מיואש, הוא לובש בגדים חילוניים ופוגש בזונה מזדקנת (עדי קפלן) אך הוא לא מוכן להשתמש בקונדום והיא מגרשת אותו.

הוא ממשיך לשוטט בסמטאות ונתקל בבחורה שתוייה או מסוממת (תמי ברק), שמדדה בקושי והוא עוזר לה לעלות לדירתה ושם כופה את עצמו עליה במה שנראה כמו אונס. הוא נבהל וממהר למשטרה כדי להסגיר את עצמו אבל היומנאי (צחי גראד) עסוק מידי ולא מתפנה לטפל בו. יצחק חוזר אבל וחפוי ראש לבית הוריו.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| עמרי פירר | יצחק |  |
| עלי נאסר | נתן |  |
| רונית פלד | תמרה | האמא |
| רינת מטטוב | משודכת |  |
| רמי ברוך | רופא |  |
| שני בן חיים | דפנה |  |
| איתמר גלוקסמן | אליעזר | בחור ישיבה |
| צחי גראד | מארק | שוטר |
| עדי קפלן | זונה |  |
| תמי ברק | בליינית |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* "המשוטט", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "המשוטט", באתר ספר הקולנוע הישראלי
* "המשוטט", באתר אידיבי
* "המשוטט", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* המשוטט, בארכיון הסרטים הישראלי
* המשוטט, בספר הקולנוע הישראלי
* המשוטט, באתר אידיבי.
* נירית אנדרמן, "המשוטט" של אבישי סיון: סיפור שנגמר בקאן, באתר הארץ, 31 במאי 2010
פירוש נוסף ערך זה עוסק במחזמר יידי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו מגילה (פירושונים).
**המגילה** הוא מחזמר לפי **מגילה לידער** ("שירי המגילה") של המשורר היידי איציק מאנגר, שהועלה לראשונה בישראל במועדון החמאם בבימויו של שמואל בונים וזכה להצלחה רבה.

בונים ראה לראשונה את מאנגר במועדון לתרבות יהודית בפריז. מאנגר פתח במונולוג ביידיש וביכה את גורל התיאטרון היידי, שחקניו וקהלו. בונים חזר ארצה ושקע בספרי השירה והפרוזה של מאנגר. הוא ניצל את ההזדמנות שמאנגר ביקר בארץ, ולאחר בקשות חוזרות נתן לו את הרשות להמחיז ולביים את "שירי המגילה".

בונים בחר להציג את המגילה בנוסח הפורים שפיל. פעם בשנה, בפורים, היו בחורי ישיבה ושוליות של בעלי מלאכה מתחפשים ומשחקים בדרך היתולית מעשיות מהתנ"ך כמו מגילת אסתר, עקידת יצחק, מכירת יוסף ועוד. שחקני פורים אלה היו עוברים מבית לבית, משעשעים את הקהל ומקבלים בתמורה מאכלים ומזומנים.

מאנגר העביר את גיבורי מגילת אסתר אל עיירה במזרח אירופה. אל הדמויות במגילה הוסיף את שוליית החייטים פסטריגתא (פאסטריגאָסע) והחייט הזקן פנפתא (פאנפאָסע). הוא התחיל לעבוד על המחזה עם שחקנים יודעי יידיש מהבמה העברית, אבל עד מהרה הגיע למסקנה כי את השחקנים המתאימים יש לחפש בין שחקני יידיש מקוריים.

באתו זמן ביקרה בארץ משפחת בורשטיין והופיעה בהצגה "דעם רבנ'ס זונדל" (בנו של הרב). הוא התרשם מהם ושכנע את בעלי החמאם חיים חפר ודן בן אמוץ לחתום עמם חוזים להפקת "המגילה". בהפקה השתתפו שישה שחקנים שגילמו מספר תפקידים:

שמואל בונים, מדגים לשחקנים תנועה אופיינית לו בחזרות להצגה "המגילה", 1965. מימין-מייק בורשטיין, שמואל בונים, ליליאן לוקס, פרלה מאנגר
* פסח בורשטיין - בתפקיד מרדכי ואחשוורוש
* ליליאן לוקס (אשתו של פסח) - בתפקיד ושתי וזרש
* מייק בורשטיין - בתפקיד פסטריגתא ופנפתא
* פרלה מאגר - בתפקיד אסתר
* זישא גולד - בתפקיד המן
* ברונו פינק - בתפקיד הקריין

בונים עיבד את השירים למחזה, חיים חפר חיבר קטעי קישור בעברית לקהל שאינו דובר את השפה, ודב זלצר חיבר את המוזיקה. את התפאורה עיצבה אודרי ברגנר.

ההצגה הראשונה הועלתה ביוני 1965. בשבועיים הראשונים נחלה ההצגה כישלון. קהל החמאם לא הגיע בגלל היידיש, והקהל שבא בגלל היידיש לא מצא את התיאטרון שהיה רגיל לו. רק לאחר שהוזמנו המבקרים וכתבו ביקורות נלהבות על ההצגה ובראשם חיים גמזו, החל הקהל לנהור להצגה והיא זכתה להצלחה עצומה. היא הוצגה בארץ 250 פעם ואחר כך בארצות הברית, אמריקה הדרומית ודרום אפריקה. ההצגה הועלתה בטלוויזיה הישראלית ובתיאטרון היידישפיל. ב-1976, המחזה הועלה בכיכובם של אברהם מור בתפקיד אחשוורוש, אפרת לביא בתפקיד אסתר המלכה, שלמה וישנסקי בתור ויזתא, ראובן שפר בתור המן, גדי יגיל בתור פסטריגתא ופנפתא, ונירה רבינוביץ' בתור ושתי וזרש.

ב-1983 הופק הסרט "המגילה 83" בבימויו של אילן אלדד.

קישורים חיצוניים
----------------

* עקיבא צימרמן, אחשוורוש ופסטריגתא החייט בשטייטעל, מקור ראשון, מוסף "שבת", 21 במרץ 2011
* איציק מאנגר-שירי המגילה
* המגילה בטלוויזיה וביידישפיל, באתר "עונג שבת"
* עידית זרטל, בורשטיין נפגש עם מאנגר, דבר, 5 באוגוסט 1965
* גרשון אלימור, שירי המגילה של איציק מאנגר-נוסח פורים שפיל, דבר, 30 ביולי 1965
* המגילה: האופרה העממית מאת איציק מאנגער 1976, הקלטת וידאו של רשות השידור
סמל החברה
מפה של מדיסון גרנט משנת 1916,
"התפלגות הגזעים של אירופה"  
מקרא: באדום - "גזע נורדי"; ירוק - "גזע אלפיני"; צהוב - "גזע ים-תיכוני"
**אננארבה**, בשמה המלא בגרמנית **Forschungsgemeinschaft Deutsches Ahnenerbe** (בעברית: קהילת המחקר למורשת האבות הגרמנית), הייתה חברה פסאודו-מדעית שהוקמה על ידי הממסד הנאצי במטרה "לחקור את המדע האינטלקטואלי הבראשיתי של מורשת האבות הגרמנית המודרנית", למצוא אישוש לתורת הגזע ולעליונות הגזע הארי עליהן מתבססות תאוריות הגזע הנאציות והאיגניקה הנאצית.

היסטוריה
--------

החברה הוקמה ב-1 ביולי 1935 ומייסדיה היו היינריך הימלר, וולפרם סיברס, הרמן וירט, וריכרד ולטר דרה.
אנשי החברה עסקו במחקר אנתרופולוגי והיסטורי של "הגזע הארי". על מנת לבסס את המחקרים הם ערכו ניסיונות מדעיים ומסעות תיור ברחבי תבל במטרה לאסוף ממצאים שיוכיחו את התאוריה הנורדית, לפיה האוכלוסייה ממוצא נורדי (צפוני) שלטה פעם בעולם. בפועל, הם ביצעו ניתוחי גופות וחפירות ארכאולוגיות בארצות שונות על מנת לבסס את הרעיון הנאצי מבחינה מדעית.

המדענים ב"אננארבה" ביקשו לבסס את ההשערה בדבר המוצא הקדום של השבטים הגרמאנים. בספרה של התר פרינגל: "גזע הפורענות: המדענים של הימלר", היא כותבת אודות חברת "אננארבה" ומתארת את מסעותיהם של "המדענים של הימלר" למקומות כטיבט, הארצות הסקנדינביות, עיראק וחצי האי קרים. פרינגל עקבה אחרי הדיווחים והתיאורים מן המסעות, שנועדו לאשש את התיזה הארית, אישושים שחוקרי ה"אננארבה" מצאו כמעט בכל מקום. אחדים מהם הגיעו עד להרי ההימלאיה, באזור אשר לדעתם שלט בו גזע אדונים ארי. מדובר במקומות גאוגרפיים מוכרים בהם התגוררו, בימי קדם, שבטים הודיים ממוצא ארי. החוקרים הגיעו עד לאיים הקנריים, שבהם דימו אנשי האננארבה למצוא מומיות בלונדיניות.

לחוקרי החברה היה תפקיד בהוצאה לפועל של הפתרון הסופי לעם היהודי. "המכון למחקר מדעי צבאי" קיבל על עצמו, למשל, לערוך מחקר על הכחדת הרוח היהודית באמצעים ביולוגיים: "דעתי היא שהשמדתם המוחלטת של היהודים באירופה, ואף בעולם כולו במידת האפשר, לא תביא להכחדה מלאה של היסוד הרוחני של היהדות", כתב אחד החוקרים.
הפתרון המוצע, כותבת פרינגל, היה מחקר מדעי שיאתר את מקום הרוח היהודית, אם אפשר במסגרת הגוף, ויפעל להשמדתה המוחלטת. לכן נערך המכון במחנה ריכוז קטן, שאליו הביא אסירים מאושוויץ. לאחר רציחתם הוא פעל להסרה שיטתית של רקמות הגוף, לשם מחקר מדעי כביכול על הגולגולת והמוח. בהיותם עורכים ניסויים בבני אדם, בהם: ניסויים בעיקור כפוי, ניסויים בלחץ אוויר, ניסויים בקור מקפיא, ניסויים בצבע. אנשי האננארבה חיפשו דרכים להוכחת התועלת שלהם-עצמם בכל דרך אפשרית ובכל מחיר.

ראו גם
------

* גזע (אדם)
* גזענות
* תורת הגזע
* אאוגניקה
* מיסטיקה נאצית

לקריאה נוספת
------------

* התר פרינגל, **גזע הפורענות: המדענים של הימלר**, הוצאת עברית וכתר, תרגום: דפנה ברעם
* Zaffiri Gabriel, *Ahnenerbe, the Academy of sciences of the SS*, Nicholas Calabria Publisher, Pacts (ME), 2004

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר טקסט, התר פרינגל, "גזע הפורענות", פרק ראשון מהספר.
* ניצן ליבוביץ, האינטלקטואלים לא בגדו. הם פשוט האמינו במה שעשו, באתר הארץ, 17 בדצמבר 2007

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרינגל, עמ' 228.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007603726205171
* BnF: cb12742595v (data)
* GND: 1016863-1
* LCCN: n2005042005
* NKC: mzk2006318372
* SUDOC: 085511986
* VIAF: 159404750
* WorldCat (עם VIAF): 159404750

 |
**ולריה מתחתנת**, הוא סרט קולנוע ישראלי שעלה לאקרנים בשנת 2023 בכתיבה ובימויו של מיכל ויניק, עם לנה פרייפלד, יעקב זדה דניאל, דאשה טבורונוביץ' ואברהם שלום לוי בתפקידים הראשיים.

מיכל ויניק זכתה בפרס אופיר לתסריט המקורי הטוב ביותר בטקס פרסי אופיר לשנת 2022, שבו היו לסרט 14 מועמדויות לפרס אופיר - פרס אופיר לסרט העלילתי הטוב ביותר (מיכל ויניק), פרס אופיר לבמאי הטוב ביותר (מיכל ויניק) פרס אופיר לשחקן הראשי הטוב ביותר (יעקב זדה דניאל), פרס אופיר לשחקנית הראשית הטובה ביותר (לנה פרייפלד), פרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר (אברהם שלום דוד), פרס אופיר לליהוק הטוב ביותר (אורית אזולאי), פרס אופיר לפסקול הטוב ביותר (רונן נגל, אשי מילוא), פרס אופיר לעיצוב האמנותי הטוב ביותר (שונית אהרוני), פרס אופיר לאיפור הטוב ביותר (שונית גבע), פרס אופיר לעריכה הטובה ביותר (מאיה קניג), פרס אופיר למוזיקה המקורית הטובה ביותר (דפנה קינן), פרס אופיר לצילום הטוב ביותר (גיא רז), פרס אופיר לעיצוב התלבושות הטוב ביותר (מאיה ליבוביץ').

כן זכה הסרט בפרס הסרט והתסריט הטובים ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה וזכה לשבחים בפסטיבלים בוונציה, טורונטו, מיאמי, טאלין, ציריך, אנטליה ועוד.

הסרט עוסק בתופעת "הכלות מאוקראינה" - נשים אוקראיניות שמגיעות לישראל להינשא בנישואי תועלת לגברים ישראלים. הגברים מבקשים מפלט מהבדידות והצעירות האוקראיניות מחפשות דרך לברוח מהמצוקה הכלכלית בארצן.

תקציר העלילה
------------

כריסטינה (לנה פרייפלד) היא אזרחית אוקראינית שהתחתנה עם גבר ישראלי, מיכאל (יעקב זדה דניאל) וחיה איתו כבר ארבע שנים בישראל. לפרנסתה היא עובדת במכון יופי, חוסכת לטיפולי פוריות ואף רוצה לעבור גיור ולקבל אזרחות ישראלית.

מיכאל מתפרנס מהבאת כלות אוקראיניות לשם נישואין בישראל. הלקוח שלו כעת הוא איתן (אברהם שלום לוי) ששילם למיכאל 5,000 דולר עבור התיווך. הפעם הכלה המיועדת היא ולריה (דאשה טבורונוביץ'), אחותה הצעירה של כריסטינה.

כריסטינה ומיכאל מקבלים את דאשה בנתב"ג ומביאים אותה לדירתם הקטנה בבת ים, שם היא אמורה להיפגש עם איתן.

איתן נפגש עם ולריה והיא מוצאת חן בעיניו. הוא קונה לה סמרטפון ובאמצעותו הוא משוחח אתה. ולריה שקטה וכמעט אינה מגיבה. היא מסתכלת באחותה ומבינה שכריסטינה למעשה שבוייה בידי מיכאל, אין כאן אהבה וכי לפי רצונו היא יכולה להיות מגורשת בחזרה לאוקראינה.

היא מסתגרת בחדר הרחצה ומסרבת לצאת וזורקת את המפתח החוצה. מיכאל ואיתן מחפשים אותו לשווא בגשם שוטף. מיכאל מוכן לתת לאיתן אישה אחרת אך הוא מסרב.

לבסוף היא פותחת את הדלת, מיכאל קונה לה כרטיס בחזרה לאוקראינה וכריסטינה נפרדת ממנה בדמעות.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| לנה פרייפלד | כריסטינה |  |
| דאשה טבורונוביץ' | ולריה |  |
| יעקב זדה דניאל | מיכאל |  |
| אברהם שלום לוי | איתן |  |
| הילה סורג'ון פישר | אתי | אחותו של מיכאל |
| ויקטוריה קוזאק | קטיה | ידידה של כריסטינה |

קישורים חיצוניים
----------------

* "ולריה מתחתנת", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "ולריה מתחתנת", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* קדימון לולריה מתחתנת, באתר יוטיוב
* קטעים מולריה מתחתנת, באתר של אפי טריגר
* האביב של לנה, כתבה בכאן 11
* ולריה מתחתנת, בקרן הקולנוע הישראלי
* שמוליק דובדבני, "ולריה מתחתנת": כך עושים דרמה קאמרית אנושית ומהודקת, באתר ynet, 26 במרץ 2023
* אבנר שביט‏, זה הסרט הישראלי הכי טוב של האביב, ובכלל אחד הסרטים הטובים של הזמן האחרון, באתר וואלה!‏, 26 במרץ 2023
**אברהם תירוש** (25 בספטמבר 1937, כ"ה בתשרי תרצ"ז – 7 בינואר 2024, כ"ו בטבת תשפ"ד) היה עיתונאי ישראלי ששימש שנים רבות ככתב וכפובליציסט בעיתון "מעריב", ונמנה עם בכיריו. חתן פרס סוקולוב ופרס בני ברית.

ביוגרפיה
--------

אברהם תירוש נולד בתל אביב, בן ליוסף תירוש (וינר), איש הפועל המזרחי, ולאה (לבית הכהן), מוותיקות תנועת אמונה. הוריו עלו מביאליסטוק בשנות ה-30.

תירוש השלים את לימודיו בבית הספר היסודי מוריה, בישיבה התיכונית "היישוב החדש" ובישיבת מרכז הרב, ושירת בצה"ל במסגרת הנח"ל.

קריירה
------

את דרכו העיתונאית הוא החל בכתיבה לעיתון בית הספר היסודי ולעלוני סניף תל אביב של בני עקיבא.

מגיל צעיר התחבב עליו התחום הפוליטי, בו עסק לימים רבות כעיתונאי. הוא נהג להמתין לנבחרי ציבור מחוץ לכנסת בתל אביב, כשפנקס בידו, בתקווה לקבל חתימות מחברי הכנסת. באחת הפעמים שוטר התנפל עליו בשעה שקרב למכוניתו של משה שרת, וקרע את הפנקס. חברי הכנסת התגייסו לתקן את העוול.

תירוש שימש ככתב מעריב בין השנים 1967 ל-2002. הוא התחיל את דרכו ככתב אזורי ובהמשך נשא בשורה ארוכה של תפקידים בעיתון: כתב לענייני עלייה וקליטה והעם, כתב ומראיין במוספי שבת, כתב פוליטי ופרלמנטרי, רכז הכתבים, ראש מערכת החדשות, ראש מערכת שבת, ממלא מקום עורך העיתון, סגן העורך, פובליציסט, כותב מאמרי מערכת ואומבודסמן. לאחר צאתו לגמלאות המשיך לכתוב בעיתון בתור פובליציסט עד ינואר 2022.

נוסף על עבודתו העיתונאית שימש כשליח לשכת הקשר נתיב בברית המועצות, וכיהן כחבר הנהלת ברית עברית עולמית.

פרסים והוקרה
------------

* פרס סוקולוב ב-1984 על תחקיר מקיף שכתב עם עמיתיו אבי בטלהיים ויעקב ארז, ואשר עסק במלחמת לבנון הראשונה (בה נפצע בנו, אילון).
* 2010 - פרס בני ברית למפעל חיים על תרומתו ליחסי ישראל ויהדות העולם.

חיים אישיים
-----------

תירוש היה נשוי לזהבה, גננת, מ-1959 עד לפטירתו. שניים מבניהם הם הרב אוהד תירוש והיזם אילון תירוש. היה סב לנכדים ולנינים. לאורך חייו התגורר בתל אביב, בקיבוץ סעד, באורנית, בחולון וברעננה.

נפטר בינואר 2024 ונטמן בבית העלמין החדש ברעננה.

קישורים חיצוניים
----------------

* טוריו של אברהם תירוש, באתר מעריב אונליין

הערות שוליים
------------

1. ↑  מצבת קברו של יוסף תירוש, באתר gravez
2. ↑  מודעה לרגל נישואיו של אברהם תירוש, באתר הצופה, ‏10 ביולי 1959
3. ↑  מצבת קברה של לאה תירוש, באתר gravez
4. 1 2 3  דביר עמר, אביו של הרב אוהד: הלך לעולמו העיתונאי אברהם תירוש, באתר ערוץ 7, ‏7 בינואר 2024
5. 1 2  יוסי אחימאיר, מנחם רהט, ‏פרידה מסגן עורך מעריב לשעבר, אברהם תירוש, שמעולם לא כשל, באתר מעריב אונליין, 9 בינואר 2024
6. ↑  ציוץ של העיתונאי עופר אדרת, ‏8 בינואר 2024
7. 1 2  ערן סויסה, אברהם תירוש ממעריב זכה בפרס בני ברית, באתר מעריב, ‏22 באפריל 2010
8. ↑  פרס סוקולוב - לארז, בטלהיים ותירוש מ"מעריב" ואיזק מ"דבר", באתר מעריב, ‏13 בספטמבר 1984
9. ↑  B’nai B’rith World Center Announces Winners of 2010 Award for Journalism Recognizing Excellence in Diaspora Reportage, B'nai B'rith, ‏22 באפריל 2010
10. ↑  אביבה לורי, יש להם כסף, אל תתביישו לבקש, באתר הארץ, 30 במרץ 2005

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007300661905171
* ISNI: 0000 0000 6697 049X
* LCCN: n79116633
* VIAF: 77597011
* WorldCat (עם VIAF): 77597011

 |
**The Stranger** הוא אלבום האולפן החמישי של הזמר האמריקאי היהודי בילי ג'ואל, שיצא לאור ב-29 בספטמבר 1977 על ידי קולומביה רקורדס. זה היה הראשון מבין אלבומיו של ג'ואל שהופק על ידי פיל ראמון, איתו עבד על חמישה אלבומים עוקבים.

אלבום האולפן הקודם של ג'ואל, Turnstiles, נמכר בצניעות והגיע למקום נמוך במצעד האמריקאי, מה שגרם לקולומביה לשקול לנטוש אותו אם האלבום הבא שלו לא יימכר. ג'ואל רצה שהאלבום החדש יכלול את להקת סיבוב ההופעות שלו, שהוקמה במהלך הפקת Turnstiles. הלהקה כללה את המתופף ליברטי דה ויטו, הבסיסט דאג סטגמאייר והסקסופוניסט/נגן העוגב ריצ'י קנאטה. הוא חיפש מפיק חדש, פנה תחילה למפיק הוותיק של הביטלס ג'ורג' מרטין לפני שנתקל בראמון, שאת שמו ראה באלבומים של אמנים אחרים כמו פול סיימון. ההקלטות נמשכו שלושה שבועות, בהשתתפות דה ויטו, סטגמאייר וקנאטה. נגני אולפן אחרים מילאו את מקומם כגיטריסטים בשירים שונים.

The Stranger, שבילה שישה שבועות במקום השני במצעד הבילבורד 200 האמריקאי, נחשב לפריצת הדרך הביקורתית והמסחרית של ג'ואל. ארבעה סינגלים שוחררו בארצות הברית, וכולם הפכו ללהיטים בטופ 40 במצעד בילבורד הוט 100: "Just the Way You Are" (מקום 3), "Movin' Out (Anthony's Song)", "She's Always a Woman" (שניהם במקום ה-17) ו-"Only the Good Die Young" (מקום 24). שירים אחרים, כמו "Scenes from an Italian Restaurant" ו-"Vienna", הפכו לעמודי התווך בקריירה שלו ומבוצעים לעיתים קרובות בהופעות החיות שלו. האלבום זכה בשני פרסים בטקס פרסי גראמי 1978: הקלטת השנה ושיר השנה עבור "Just the Way You Are". הוא נותר אלבום האוסף הנמכר ביותר שלו עד היום, ועקף את Bridge over Troubled Water של סיימון וגרפונקל והפך לאלבום הנמכר ביותר של קולומביה, עם יותר מ-10 מיליון יחידות שנמכרו ברחבי העולם. הרולינג סטון הכתיר אותו מאוחר יותר כאחד מ-500 האלבומים הגדולים בכל הזמנים. בשנת 2008, The Stranger נכנס להיכל התהילה של הגראמי.

קישורים חיצוניים
----------------

הערות שוליים
------------
**וסרמן איש הגשם** (או **וסרמן**) הוא סרט טלוויזיה ישראלי משנת 2007 בבימויה של עידית שחורי, עם יוסף כרמון, נעמה שפירא ועירית נתן בנדק בתפקידים הראשיים.

התסריט שנכתב על ידי דוד אקרמן הוא על ניצול שואה שהיה פעם דתי ואיבד את אמונתו באלוהים ובדת היהודית לאחר שמשפחתו הושמדה בשואה. מתוך חוסר ברירה הוא זועק לעזרת האל שיוריד גשם בשנת בצורת.

הצילומים נערכו במושבים מזור ורינתיה. הסרט הופק בעזרת רשת, קרן גשר לקולנוע רב תרבותי וקרן אביחי.

הסרט זכה בפרס הסרט הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בגירונה, ספרד (2006).

תקציר העלילה
------------

אברהם וסרמן (יוסף כרמון), הוא אלמן, ניצול שואה, חקלאי וחבר מושב ותיק. הוא בן למשפחה דתית שהושמדה בשואה, ועל כן הוא כועס על אלוהים ושונא כל דבר שקשור בדת. עם השנים שינה המושב שלו את פניו וכיום מתגוררים בו דתיים רבים.
תהליך זה לא מוצא חן בעיני אברהם והוא מתריס נגדו בכל הזדמנות בפני חברי המושב.

לאברהם שתי בנות. אחת מהן, נעמי (עירית נתן בנדק), נישאה לאמציה (אמנון וולף) בחור דתי וחזרה בתשובה. אברהם החשיב זאת כמרד נגדו וניתק עמה כל קשר, אף שהיא ממשיכה לגור עמו באותו מושב. בנה היחיד של נעמי, יונתן (אלון ליסי) הגיע לגיל ההתבגרות ומתחיל לגלות סימני זלזול בדת. הוא מתחבר ליהלי (שני בדין), חילונית. נעמי נבהלת מכיוון שויתרה על משפחתה למען הדת, והמשבר יוצר מתח בינה לבין בעלה לאחר שהיא רוצה לשלוח את יונתן לישיבה כדי שיתחזק בדת.

בתו השנייה של אברהם, עמליה (נעמה שפירא), נשארה נאמנה לו והמשיכה לגור עמו גם לאחר מות אמה. היא בקשר עם אורי (גולן אזולאי), בחור דתי נוסף מהמושב, אך חוששת להתחתן אתו כדי שאביה הזקן לא ייוותר לבדו.

השנה היא שנת בצורת קשה. אברהם שהשקיע את כל כספו בשדות רואה איך השקעתו יורדת לטמיון. הוא חייב כספים לוועד המושב וזקוק לחסדי שמים או לחסדי המושב על מנת שלא יאבד את שדהו, שכעת הוא כל עולמו. ועד המושב בראשות צדוק (שלום שמואלוב) מסכים לעזור לאברהם כספית, אך מתנה זאת בהשתתפותו בתפילה ציבורית מיוחדת לגשם שהוא מארגן. אברהם מסרב להגיע לתפילה בשל עקרונותיו.

מודד (יורם יוספסברג) מגיע למדוד את חלקת השדה של אברהם לפני הפינוי והוא מסלק אותו משם ומציב מחסומים לחלקה.

ביום הפינוי מגיעים שוטרים ודחפור. אברהם נמצא בחלקה עם אקדח טעון. הוא מתכוון להתאבד כי אין טעם לחייו בלי השדה. הוא מסתכל על השמים, פונה לאלוהים ואומר שהפעם ייקח אותו אליו. אז מתחיל לרדת גשם וכל בני המשפחה באים ומתחבקים אחד עם השני בגשם שוטף.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| יוסף כרמון | אברהם וסרמן | חקלאי |
| נעמה שפירא | עמליה וסרמן |  |
| עירית נתן בנדק | נעמי |  |
| אמנון וולף | אמציה |  |
| גולן אזולאי | אורי |  |
| אלון ליסי | יונתן |  |
| שני בדין | יהלי |  |
| שלום שמואלוב | צדוק | מזכיר המושב |
| יורם יוספסברג |  | מודד |

קישורים חיצוניים
----------------

* "וסרמן איש הגשם", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "וסרמן איש הגשם", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* קדימון לוסרמן איש הגשם, באתר יוטיוב
* וסרמן איש הגשם, באתר ארכיון הסרטים הישראלי
* וסרמן איש הגשם באתר "הבמה".
* וסרמן איש הגשם, באתר סינמטק תל אביב
* ניר קיפניס, ‏חשבון עם אלוהים, באתר גלובס, 16 באפריל 2007
"**כך ברא אותך הטבע**" הוא שיר אותו כתב והלחין ארז הלוי. השיר יצא בשנת 1984 באלבום "הלילה".

חשיבותו של השיר למאזינים רבים נעוצה בשילוב בין קולו הייחודי של הלוי, הלחן המעגלי והמילים שהמסר העיקרי שהן נושאות הוא קבלת העצמי.

תמות מרכזיות בשיר
-----------------

השיר נפתח בפנייה שהיא סוג של תשובה לאדם שאליו ממוען השיר – "כי כך ברא אותך הטבע". קביעה זאת מניחה את קיומה של עצמיות מהותנית כתוצר טבעי של הקיום. לאמירה המהותנית "ככה אתה כי ככה בראו אותך" מתווספת אמירה נוספת על היכולת לדמיון ולמחשבה חופשית. דמות הדובר בשיר מעודדת את שני ההיבטים הללו בקרב נמען השיר מתוך פניית בקשה: "תן לזה לגדול מהתחלה בבקשה" – אשר ניתן לראות בה קריאה לחזרה למקור הפנימי וצמיחה ממנו.

הבית השני של השיר מחזק את מוטיב הקושי של קבלת העצמי הפנימי. פנייתו של הדובר לא להילחם בעצמי ולא לנסות להשתנות מעידה על מתח ועל קושי בקבלת הזהות הפנימית המוביל לרצון בלתי אפשרי להשתנות.

כנגד זאת ניתן למצוא בשיר עידוד לקבלת העצמי מתוך הבנה שמי שאתה הוא מי שאתה אמור להיות, ואין כל מקום וכל צורך להשתנות.

יחסו של הלוי לשיר
-----------------

היבטים של מחאה כנגד מערך חברתי הפועל כנגד העצמי ניתן למצוא בפירוש שנתן הלוי לשיר, לרגל צאת אלבום מחווה לשיריו: "[...] השיר נכתב נגד ממסד באשר הוא. כל מי שרוצה למחות נגד מציאות אותה מנסים להכתיב מזדהה איתו. בקיץ שעבר הלכתי למאהל המחאה בשדרות רוטשילד, וחמישה חבר'ה עם גיטרות שרו את 'כך ברא אותך הטבע'". גם בריאיון למגזין הבמה חיזק הלוי את התפיסה שהשיר יוצא כנגד ציפיות החברה ואחרים מאיתנו: "[...] אנשים אמרו לי, 'דחילק, אתה תימני משעריים, מה זה הדבר הזה, מה זה השירים האלה, תעשה לנו מזרחית'. את 'כך ברא אותך הטבע' כתבתי בעצם כתגובה לדברים האלה שאמרו לי".

השיר בקהילת הלהט"ב
------------------

המסרים שמצויים בשיר המדבר בזכות הקבלה העצמית הפכו את השיר לאחד מהחביבים על הקהילה הלהט"בית. הבקשה לקבלת העצמי כדבר טבעי נתפסת כמסר מחזק שאימצו רבים בקהילה. במקרים רבים השיר, לצד שירים נוספים, משמש מעין המנון שמושמע כחלק מהמאבק לשוויון זכויות ולקבלת מי שנחשבים אחרים ושונים בחברה.

ביצועים שונים לשיר
------------------

עם השנים זכה השיר לכמה ביצועים נוספים. עם אלו ניתן למנות את זה של דודו טסה ואת זה של עברי לידר. כמו כן ביצוע של האמן החזותי פדי מרגי, משנת 2000, זכה להצלחה מינורית.

קישורים חיצוניים
----------------

* דויד פרץ, ניתוח השיר 'כך ברא אותך הטבע', באתר "תרבות•il"
* "כך ברא אותך הטבע", סרטון באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  טל פרי, ‏ארז הלוי: "עשיתי באלבום אחד מה שאמנים אחרים לא השיגו בעשור", באתר גלובס, 13 בנובמבר 2012
2. ↑  טל גורדון, הטבע של ארז הלוי, באתר הבמה, 30 ביוני 2008
**לאט** הוא אלבום של הפזמונאי והשחקן הישראלי יוסי בנאי. זהו אלבום האולפן האחרון שהוציא בנאי בחייו. הוא יצא ב-2001, חמש שנים לפני מותו.

הפקה
----

"לאט" כולל עשרה שירים שהולחנו בידי מספר מוזיקאים עבריים בולטים, ביניהם אחיינו של יוסי, אהוד בנאי, ובנו יובל בנאי. המוזיקאי יונתן בר גיורא שעבד עם בנאי גם על אלבומו הקודם, "פגישה לאין קץ - יוסי בנאי מגיש נתן אלתרמן", הפיק מוזיקלית ועיבד את האלבום הזה.

"העיר הזאת" נכתב על פי קונסטנדינוס קוואפיס ללחן של אהוד בנאי, אשר מלווה את דודו יוסי בקולות רקע. "אהובתי" הוא גרסת כיסוי לשיר של להקת משינה, בעיבוד למיתרים. "ציור של אהבה" הוא דואט עם ריטה, ללחן של יונתן בר גיורא, על פי פרלוד של שופן. "מכתבים ברוח", אחד משני הלחנים שתרם שלום חנוך לאלבום, הוא גם שמו של ספר שהוציא בנאי באותה השנה, וכן שמו של סרט דוקומנטרי בבימויו של רם לוי, המתאר בין השאר את העבודה על האלבום. "למות למען רעיון" הסאטירי, ללחן של יהודה פוליקר נכתב על פי ז'ורז' ברסנס ("למות למען רעיון כן זו ממש מצווה, אבל לאט למות לאט ובשיבה טובה"). עוד באלבום לחנים של ארקדי דוכין (הבלדה "אשה שלי"), אביב גפן (מילים ולחן של "אל תוך האור" ההמנוני, הסוגר את האלבום), לחנים נוספים של שלום חנוך ויונתן בר גיורא ("איך זה קורה" ו"אני גר מול המים") ואחד של אילן וירצברג לטקסט של נתן זך ("אין ענבים בגפן").

אחד משירי האלבום שאותו כתב ושר המבצע, "אני גר מול המים", הולחן מחדש בשנת 2007 על ידי ענבל סמדר, בוצע על ידי ריטה (כאשר מבנה הטקסט שונה במעט ללשון נקבה) ונכלל באלבומה "רמזים" משנת 2008.

בשנת 2016 יצא לרדיו השיר "אמרתי לך שיהיה כך - ולא האמנת" (יהודה עמיחי / יונתן בר גיורא). השיר הוקלט כסקיצה ב-2002, והושלם רק אחרי 14 שנים.

השיר צורף כרצועת בונוס לגרסה מחודשת של האלבום המקורי, שיצאה ב-2016.

רשימת השירים
------------

1. העיר הזאת (יוסי בנאי / אהוד בנאי)
2. מכתבים ברוח (יוסי בנאי / שלום חנוך)
3. אהובתי (יובל בנאי, אורלי זילברשץ-בנאי / משינה וראובן שפירא)
4. אישה שלי (יוסי בנאי / ארקדי דוכין)
5. למות למען רעיון (יוסי בנאי / יהודה פוליקר)
6. איך זה קורה (יוסי בנאי / שלום חנוך)
7. ציור של אהבה (רפי קינן / יונתן בר גיורא)
8. אין ענבים בגפן (נתן זך / אילן וירצברג)
9. אני גר מול המים (יוסי בנאי / יונתן בר גיורא)
10. אל תוך האור (אביב גפן)
11. אמרתי לך שיהיה כך ולא האמנת (יהודה עמיחי / יונתן בר גיורא) מופיע רק במהדורה המחודשת (2016)

קישורים חיצוניים
----------------

* יונתן בר גיורא‏, מכתבים ברוח: הסיפורים מאחורי אלבומו האחרון של יוסי בנאי, באתר וואלה!‏, 11 במאי 2016