בורג' א-סלאם במפת הקרן לחקר ארץ ישראל משנת 1880. מסומן El Burj משמאל למטה למלבן האדום של "חיפה החדשה"
בורג' א-סלאם בציור מסִדרת ארץ ישראל הציורית בעריכת צ'ארלס וילסון, 1881
**בורג' א-סלאם** (מבצר השלום, נקרא גם בורג' אבו סלאם, ובקיצור הבורג' או אל בורג') הייתה מצודה שנבנתה על ידי דאהר אל-עומר בשנת 1762 כמצודת מגן על העיר החדשה שנבנתה על ידו בחיפה.

היסטוריה
--------

בשנת 1761 הרס אל עומר את חיפה העתיקה ששכנה על יד שכונת בת גלים של היום. הוא העביר את העיר דרומה (בעיר התחתית אזור קריית הממשלה של היום) וקרא לה "אל-עמארה אל-ג'דידה" שפירושו היישוב החדש. להגנת העיר בנה סביבה חומה ועל רכס שנישא מעל העיר והשקיף עליה, בנה מצודה בת שתי קומות. בסיס המצודה היה בעל צורה של מלבן. מקום המבצר היה מדרום לעיר החדשה, בקצהו הצפוני של "גן הזיכרון" של היום הנמצא מצפון לרחוב חסן שוקרי, מול בניין עיריית חיפה. המצודה צוידה בתותחים. כדי להגיע אל המצודה נסללה אליה דרך מהעיר. הדרך נקראה במשך שנים "הבורג" עד ששמה שונה ל"רחוב מעלה השחרור".

ב-20 במרץ 1799 כבש צבא נפוליאון את חיפה בדרכו לכבוש את עכו. באמצע מרץ 1799 לפני כיבוש העיר, הורה אחמד אל-ג'זאר, מושל צפון ארץ ישראל, להוציא את התותחים מהמצודה ולהעבירם לעכו. נוכח התקדמותו המהירה של צבא נפוליאון, לא הספיקו העות'מאנים להוציא מהמצודה כ-20,000 מנות צנימים ומנות אורז שהוחזקו בה ושימשו את הצבא הצרפתי. התותחים לא הוחזרו לבורג' לאחר כישלון המצור על עכו.

בסוף שנת 1831 נכבשה חיפה על ידי אבראהים פאשא. הוא כונן בה את מפקדתו במסגרת הכנותיו לכיבוש עכו. הכנותיו כללו שיפוץ ביצורי העיר במסגרתם הוצבו מחדש תותחים בבורג'. איברהים פשה שלט בעיר עד שנת 1840. ב-16 בספטמבר 1840 הופגזה חיפה על ידי פריגטות בריטיות ועות'מאניות. בעקבות ההפגזה נטשו החיילים המצרים את עמדותיהם על החוף. ב-18 בספטמבר נחתה על החוף יחידה צבאית בריטית. במהלך הקרב על העיר נפגע הבורג' כתוצאה מההפגזות, שהוציאו אותו ואת חמשת תותחיו מכלל שימוש, והמבנה חדל מלשמש כמצודה המגינה על העיר. שרידי הפגזים מהתקפת הבריטים נותרו באזור הבורג' ובחיפה במשך שנים רבות.

בשנת 1862 בנו אנשי הקהילה היוונית-קתולית בחיפה את כנסיית א-סיידה. על פי המסופר, הכנסייה נבנתה מאבני הבורג'.

בסוף התקופה העות'מאנית הוחזרו תותחים אל שרידי מצודת הבורג' כדי שישמשו להודיע על תחילת חג הרמדאן.

המצודה נתנה את שמה לאזור. במשך שנים רבות נקרא אזור המצודה "אזור הבורג'" או "אדמת הבורג'" וכך הוא הופיע גם בכתבות עיתונאיות. ממערב לבניין עיריית חיפה התפתחה עם השנים שכונה שנקראה "שכונת אל-בורג'" שתושביה היו ערבים אמידים נוצרים ומוסלמים.

בשנות ה-40 של המאה ה-20 עדיין ניתן היה לראות את שרידי הבורג' במקומם. בחודש פברואר 1950 החליטה עיריית חיפה לבנות מצבת זיכרון וגן בשטח הבורג'. בעת הכשרת השטח להקמת גן הזיכרון בשנות ה-50 נעלמו שרידי המצודה. "גן הזיכרון" נפתח בחודש מאי 1953.

גלריית תמונות
-------------

|  |
| --- |
| * הדפס אבן צבעוני של דייוויד רוברטס, חיפה מבט לעבר הכרמל, צויר ב־24 באפריל 1839. על ההר מצודת הבורג', מתחת חיפה החדשההדפס אבן צבעוני של דייוויד רוברטס, חיפה מבט לעבר הכרמל, צויר ב־24 באפריל 1839. על ההר מצודת הבורג', מתחת חיפה החדשה
* המצודה על רכס ההר מעל "חיפה החדשה". תחריט נחושת משנת 1801 של קופר ויליאמס. אוסף המוזיאון הימי הלאומיהמצודה על רכס ההר מעל "חיפה החדשה". תחריט נחושת משנת 1801 של קופר ויליאמס. אוסף המוזיאון הימי הלאומי
* הקצה הצפוני של גן הזיכרון, במקום בו עמדה המצודה, משקיפה על העיר התחתית של חיפההקצה הצפוני של גן הזיכרון, במקום בו עמדה המצודה, משקיפה על העיר התחתית של חיפה
* שאיבת מים מבאר בפינת הרחובות הבורג' (היום מעלה השחרור) וסטנטון (היום שיבת ציון). צולם בשנת 1934 שאיבת מים מבאר בפינת הרחובות הבורג' (היום מעלה השחרור) וסטנטון (היום שיבת ציון). צולם בשנת 1934
* כיכר אל-בורג' בצומת הרחובות מעלה השחרור ושיבת ציון. צולם בשנת 2014כיכר אל-בורג' בצומת הרחובות מעלה השחרור ושיבת ציון. צולם בשנת 2014
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  גם על פי מפות גוטליב שומאכר.
2. ↑  בספרו של אלכס כרמל (**תולדות חיפה בימי הטורקים**, הוצאת יד בן צבי 1969, עמ' 96) נכתב שהכנסייה הוקמה בשנת 1859. על פי הכתובת מעל שער הכניסה הראשי, הכנסייה הוקמה בשנת 1862
3. ↑  מפת חיפה (באנגלית), 1917 עם סימון מגדל בורג' א סלאם, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור
4. ↑  חיפה - בניינים למשרדי הממשלה, דבר, 28 בדצמבר 1925, המאורעות בחיפה, דבר, 3 בספטמבר 1929
5. ↑  וליד כרכבי, **היכל עיריית חיפה**, העמותה לתולדות חיפה, 2007
6. ↑  מצבת זכרון לחללי חיפה, דבר, 17 בפברואר 1950
7. ↑  אלכס כרמל, **חיפה בימי הטורקים**, הוצאת יד בן צבי, 1969, עמ' 56, 65, 79, 86
8. ↑  נחנך "גן הזכרון" בחיפה, דבר, 19 במאי 1953