סר **סידני רוברט נולאן** (באנגלית: **Sidney Robert Nolan**; ‏22 באפריל 1917 – 28 בנובמבר 1992) היה צייר אוסטרלי מודרניסט, ואחד הציירים הבולטים במדינתו במאה ה-20.

ציוריו עסקו בסיפורים אוסטרליים אודות אובדן, כישלון ונפילה בשבי, ובדמויות כאליזה פרייזר שנצלה מטביעת אוניה ונשבתה בידי אבוריג'ינים,
ומגלי הארצות ויליאם ג'ון ויליס ורוברט או'הרה בורק, שמצאו את מותם בסיוריהם ביבשת.
ציוריו המפורסמים ביותר עסקו בפורע החוק נד קלי וכנופייתו, והאירועים שהובילו לתפיסתו והוצאתו להורג,
וסייעו להפוך את קלי לדמות משמעותית בתרבות האוסטרלית. הציור "נד קלי" מ-1946 הוא אחד הציורים המפורסמים באוסטרליה.

נולאן זכה בתואר אבירות, אות מסדר ההצטיינות, היה עמית במסדר אוסטרליה
וחבר-עמית באקדמיה המלכותית לאמנויות.

חיים אישיים
-----------

נולאן נולד במלבורן, הגדול מבין ארבעה אחים במשפחה ממוצא אירי.

ב-1938 נשא לאישה את אלזיבת פטרסון, ובשנת 1941 נולדה בתם אמלדה. זמן קצר לאחר מכן בני הזוג התגרשו.

בשנת 1942 התגייס לצבא, ובעת שירותו איבד בתאונה את קצות שתיים מאצבעות יד שמאל. בשנת 1944 יצא לחופשה,
ומחשש שישלח לחזית לא חזר והוכרז כנפקד. בשנת 1946 שוחרר שלא בנוכחותו עקב התנהגותו.
נולאן חי אז מספר שנים במלבורן תחת השם הבדוי רוברט מוריי.

בשנת 1948 נישא לסינתיה הנסן, אחותו של ג'ון ריד, ואימץ את בתה ג'ינקס.

קריירה
------

נולאן למד ב-"National Gallery of Victoria" ("הגלריה הלאומית של ויקטוריה",
מוזיאון לאומנות במלבורן) בשנים 1934–1936, אך הרבה להיעדר מלימודיו. במקום שהה זמן רב בספריה הציבורית הסמוכה,
שם קרא ספרים אודות אומנות ושירה מודרניסטיים, וגיבש את הרעיון של כוחו של החיבור בין מיתוס והיסטוריה.

משנת 1938 הוא נתמך על ידי בני הזוג סאנדיי וג'ון ריד, שהקימו מוסד הידוע היום בשם "Heide Musuem of Modern Art" ("מוזיאון היידה לאומנות מודרנית")
במלבורן, והיה לנקודת מפגש של אומנים מודרניסטיים.
בשנת 1944 אייר את גיליון כתב העת "Angry Penguins" (פינגווינים כועסים) שהוקדש למשורר המודרניסט ארן מאלי.
על אף שבמהרה התברר שארן מאלי אינו קיים, אלא שמדובר במתיחה ספרותית שנועדה ללגלג על השירה המודרנית, המשיך נולאן
לצייר בהשראת השירים של מאלי, ואף טען שהם שיחקו תפקיד משמעותי ביצירות אחרות.
בשנת 1945, זמן קצר אחרי שברח מהצבא, החל בסדרת ציוריו אודות פורע החוק נד קלי, בהם הוצג בשריונו השחור.
הציורים היו מבוססים על קריאה קפדנית של מסמכים היסטוריים, מכתביו של קלי, וכן זכרונותיו של נולאן עצמו
מסיפוריו של סבו שהשתתף במרדפים אחרי כנופייתו של קלי.

בשנת 1947 עזב את מלבורן, ויצא למסע בצפון קווינסלנד והאי פרייזר, שם צייר סדרה היסטורית נוספת אודות
אליזה פרייזר, שנסחפה לאי הקרוי על שמה כשספינתה "טירת סטירלינג" טבעה בחופים הסמוכים.
בשנת 1948 ביקר במכרות ליד מאונט איסה וצייר את מנהל המכרה על רקע תמונת נוף.
אז נסע למרכז אוסטרליה, והחל לפתח עניין במגלי הארצות ויליס ויליאם ג'ון ויליס ורוברט או'הרה בורק.
בשנת 1951 עזב עם משפחתו ללונדון, ובשנים שלאחר מכן הוסיף לסדרת ציורי נד קלי.
בשנת 1955 עבר לגור באי הידרה שביוון, והחל לחקור בציוריו את מלחמת טרויה ומערכת גליפולי והקשר ביניהם.
בשנים שלאחר מכן הוסיף לשאוב השראה ממסעות במקומות שונים, ביניהם ארצות הברית, סין ואנטארקטיקה.

החל משנת 1960 החל לזכות להכרה גוברת בהולכת. הוא זכה בדוקטורט לשם כבוד מכמה אוניברסיטאות, וכן לחברויות באגודות שונות.
בשנת 1981 זכה בתואר אבירות, בשנת 1983 באות מסדר ההצטיינות,
בשנת 1988 היה לעמית במסדר אוסטרליה ובשנת 1991 חבר-עמית באקדמיה המלכותית לאמנויות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סידני נולאן** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של סידני נולאן
* סידני נולאן, פרופיל אמן, הגלריה לאומנות של ניו סאות' ויילס (אנגלית).
* סידני נולאן, ביוגרפיה, בית האופרה המלכותית, קובנט גארדן (אנגלית).
* סר סידני נולאן, ביוגרפיה, מילון האוסטרלי לביוגרפיות, מאת ננסי ד. ה. אנדרהיל (אנגלית).
* סידני נולאן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* סידני נולאן, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ארן מאלי: מבוא, דייוויד רייני (אנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007266051105171
* AAG: 780
* ADB: nolan-sir-sidney-robert-sid-17826
* AGSA: 3471
* BIBSYS: 3040570
* BNE: XX5577333
* BnF: cb14975454z (data)
* DAAO: sir-sidney-robert-nolan
* GND: 118786369
* ISNI: 0000 0000 8103 4341
* KulturNav: b7ab6c8f-4e1c-48b0-a6ba-683e94737347
* LCCN: n50005329
* NGV: 1997
* NKC: jo20211109523
* NLA: 35389480
* NTA: 070852669
* PIC: 336270
* RERO: 02-A011879446
* RKD: 59804
* SNAC: w6z89pj4
* SUDOC: 030133629
* TePapa: 1701
* Trove: 511479
* ULAN: 500028209
* VcBA: 495/146654
* VIAF: 24700387
* WorldCat: lccn-n50005329

 |