recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**המתקפה על שגרירות סעודיה בח'רטום** הייתה פיגוע טרור שביצעו מחבלים פלסטינים מארגון ספטמבר השחור בתחילת מרץ 1973 בח'רטום, בירת סודאן. המחבלים חטפו 10 דיפלומטים זרים שהתכנסו בשגרירות הסעודית בעיר ולאחר ניסיונות להשיג שחרור אסירים בארצות הברית וישראל שלא צלחו, שחררו המחבלים את הדיפלומטים הערביים ורצחו את שגריר ארצות הברית וסגנו ואת שגריר בלגיה.

הפיגוע עורר זעזוע עמוק בעולם כולו, ואשמת תכנון הפיגוע הופנתה לארגון אש"ף ולעומד בראשו יאסר ערפאת.

החטיפה
------

הפיגוע התרחש ב-1 במרץ 1973, כאשר בחצר השגרירות הסעודית בח'רטום התקיימה מסיבת פרידה מסגן השגריר האמריקאי, ג'ורג' מור, שסיים אז את שירותו במדינה. במהלך המסיבה חדר למתחם השגרירות כלי רכב ובו מחבלים חמושים. המחבלים השתלטו ביריות על הדיפלומטים החוגגים, תוך כדי שהם פוצעים אחד מהדיפלומטים. לאחר מכן המחבלים ריכזו את הדיפלומטים, בהם שגריר ארצות הברית בסודאן קליאו נואל, סגנו ג'ורג' מור, שגרירי סעודיה ובלגיה, ודיפלומט ירדני, בבניין השגרירות, שם החזיקו בהם כבני ערובה. החוטפים הכו את בני הערובה והשפילו אותם.

החוטפים הציגו דרישות גבוהות לממשלות בעולם ובראשן שחרור אסירים, בהם סירחאן סירחאן (שרצח את רוברט קנדי וריצה עונש מאסר בארצות הברית), כל הנשים הפלסטיניות שהיו כלואות בישראל, מוחמד עודא (מראשי "ספטמבר השחור" שהיה עצור בירדן), וחברי ארגון באדר מיינהוף שהיו כלואים בגרמניה. נשיא ארצות הברית ריצ'רד ניקסון כינס מסיבת עיתונאים והודיע כי לא ייכנע למחבלים וסירב למלא את דרישותיהם.

ביום שלמחרת, משלא נענו דרישות המחבלים, נלקחו השגריר האמריקני נואל, סגנו מור והשגריר הבלגי למרתף הבניין ושם רצחו אותם המחבלים ביריות מטווח קצר, זאת כאשר על פי הוראה מפורשת שקיבלו ממפקדת אש"ף בביירות הם ירו תחילה ברגליהם של הקורבנות ולאחר מכן בבטנם על מנת להוסיף עליהם סבל, לאחר מכן שחררו המחבלים את הדיפלומטים הערביים שהיו מוחזקים בידם והסגירו עצמם לסודנים.

### תגובות

ארצות הברית האשימה את ארגון פת"ח במתקפה. בידי האמריקאים היו עדויות שהמחבלים באו מלוב במטוס של אש"ף, ושהרכב שהביא אותם לשגרירות נשא לוחית זיהוי של הנציגות הדיפלומטית של אש"ף בח'רטום. כמו כן בשדר שהגיע מביירות ושיועד למחבלים נשמעה דרישה להוצאתם להורג של החטופים. השדר נקלט בישראל והועבר לאמריקאים ושימש להוכחה כי הפלסטינים עמדו מאחוריה, האמריקאים דרשו מסודאן להטיל עונש מוות על המחבלים.

ממשלת סודאן הטילה אף היא את האחריות לפיגוע על ארגון פת"ח וברחובות ח'רטום נערכו הפגנות המוניות שקראו קריאות נגד ערפאת ואש"ף, גם רוב מדינות ערב הצטרפו לגינוי הרצח.

בסופו של דבר שניים מן המחבלים שוחררו מיד משום שלא נמצאו נגדם ראיות. ביוני 1974 נשפטו שישה מחבלים למאסרי עולם בעוון רצח הדיפלומטים אך 24 שעות לאחר מכן הם שוחררו בהיחבא והוטסו ללבנון.

זמן קצר לאחר מכן ערך צה"ל בביירות את מבצע אביב נעורים והרג כמה מראשי אש"ף. קיום המבצע התאפשר בין היתר משום שישראל חשה שלאחר הפיגוע בסודאן היא תזכה בגיבוי ממדינות העולם להכות בארגון הטרור.

הערות שוליים
------------

1. ↑  שגרירי ארה"ב, בלגיה, סעודיה וירדן בידי החוטפים בחארטום, דבר, 2 במרץ 1973
2. 1 2  מיכאל בר-זוהר וניסים משעל, **המוסד**, עמ' 180
3. ↑  מפגיני חרטום: ערפאת בוגד, דבר, 11 במרץ 1973
רונית רפאל
**רונית רפאל** (נולדה ב-6 במאי 1966), היא אשת עסקים הפעילה בתחום הקוסמטיקה והאסתטיקה. מייסדת רשת מרכזי היופי "רונית רפאל" והמותג הבינלאומי L.RAPHAEL.

ביוגרפיה
--------

רפאל נולדה וגדלה במושב פדיה, למשפחה בת 7 ילדים. 
למדה ארבע שנים בבית ספר עמל א' ברמלה.

את דרכה בתחום הקוסמטיקה החלה בגיל 18, כקוסמטיקאית במספרה, בעקבות טיפול קוסמטי בלתי מקצועי שגרם לכווייה כימית בפניה.

ב-1986, לאחר סיום שירותה הצבאי, הקימה בתל אביב את מכון הקוסמטיקה הראשון שלה, שהציע טיפולים קוסמטיים ומיטת שיזוף. ב-1998 נכנסה לתחום הניתוחים הפלסטיים.

רשת מרכזי היופי שהקימה, הנושאת את שמה, היא כיום הגדולה בתחומה בישראל, עם שישה סניפים ומחזור פעילות המוערך בעשרות מיליוני ש"ח בשנה. בנוסף, ב-2005 פתחה שני סניפים בשווייץ, תחת המותג הבינלאומי L.RAPHAEL.

ב-2009 נבחרו רפאל והמותג הבינלאומי שבבעלותה להיות הגורם הרשמי שהעניק את טיפולי היופי לכוכבי הקולנוע הבינלאומיים שהגיעו להשתתף בפסטיבל קאן. בשנים שלאחר מכן פתחה מכוני ספא תחת המותג שלה במלון "ארבע העונות" בפריז ובמלון היוקרה "מרטינס" בקאן. 

בשנת 2021 רכשה רונית רפאל את רשת סטודיו סי, רשת ישראלית שהוקמה בשנת 1990 ומתמחה במגוון חוגים ופעילויות ספורטיביות לנשים בתחום החיטוב, התעמלות אחרי לידה, כושר ודיאטה.

רפאל גרושה ואם לשלושה ילדים. הבן לי מנישואיה הראשונים וג'וליאן ושרה מנישואיה השניים ליונתן לייטרסדורף, אדריכל והבעלים של קרן ההון סיכון "אל קפיטל", שהחזיק יחד עמה במותג היופי L.RAPHAEL בז'נבה, שווייץ.

קישורים חיצוניים
----------------

* רונית רפאל באתר המותג "רונית רפאל"
* אסנת כותן, נכנסת לורידים - ריאיון עם רונית רפאל, באתר allcareers, ‏2 במאי 2007
* רונית צין-קרסנטי, פותחת עוד עונה, באתר כלכליסט, 1 באוגוסט 2010
* רוית נאור, יופי לה: רונית רפאל בדרך למלונות פאר באירופה, באתר nrg‏, 29 בנובמבר 2011
* מירב קריסטל, רונית רפאל פתחה ספא בקאן: "יזמית בנשמה", באתר ynet, 30 במרץ 2012
* אילנה שטוטלנד, חוות רונית: ביקור בספא החדש של רונית רפאל בקאן, באתר nrg‏, 31 במרץ 2012
* ניר קיפניס, רונית רפאל: "הצלחתי בזכות הוריי שבנו אצלי ביטחון עצמי", באתר גלובס, 13 באפריל 2013
* רותה קופפר, רונית רפאל: "הדימוי של אחת מחוג הסילון לגמרי לא נכון. להצלחה יש מחיר", באתר כלכליסט, 2 ביולי 2018
* ערן גפן, ‏"הייתי בדיכאון בקורונה, זה הדבר היחיד שהוציא אותי מזה": רונית רפאל על רכישת סטודיו סי, באתר גלובס, 28 בספטמבר 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  ענת ביין, ‏ראובני פרידן זכה בתקציב רונית רפאל בהיקף של עד 1.5 מיליון דולר, באתר גלובס, 30 בנובמבר 2004
2. ↑  רחלי מימון, רונית רפאל כובשת את פסטיבל קאן, באתר "יופי", 12 במאי 2009
3. ↑  "אחרי ששיפרה את ההצעה, רונית רפאל תרכוש את סטודיו סי תמורת כ-1.1 מיליון שקל". *TheMarker*. נבדק ב-2021-08-16.
4. ↑  רונית רפאל: "כל בוקר אני קמה למלחמה, לא ל'איזה כיף, אני אבלה היום ביאכטה'", באתר MSN
**רוני בוסאני** (נולד ב-25 בנובמבר 1956) הוא כדורסלן עבר ומאמן כדורסל ישראלי, ששיחק ואימן בקבוצות בכירות בליגת העל הישראלית ובנבחרות ישראל. משמש פרשן כדורסל בתקשורת.

ביוגרפיה
--------

נולד בתל אביב לזוג עולים מתימן, למד בבית ספר "בלפור". שירת בצה"ל בגדוד קשר אמ"ן.  

כשהיה בן 17 שיחק בסרט "עיניים גדולות" בבימויו ובכיכובו של אורי זוהר, לצד אריק איינשטיין.

במקביל להיותו שחקן כדורסל ומאמן, הוא עובד בבנק דיסקונט בתחום שוק ההון. היה אחד מנציגיו של הבנק כמבצע במסחר הפומבי בבורסה לניירות ערך.

נכון לשנת 2018 הוא מנהל מדור ניהול תיקים בבנק.

מתגורר בראשון לציון עם בת זוגו ספיר, ולו שלושה ילדים.

### כדורסל - קריירת המשחק

בגיל 11 הצטרף לקבוצת הילדים של מכבי תל אביב, ושיחק שם בכל קבוצות שלבי המעבר: ילדים, נערים, נוער, מכבי דרום ובוגרים. בעונת 1978/79 שיחק בקבוצת הבוגרים של מכבי תל אביב תחת המאמן רלף קליין, לצד השחקנים מיקי ברקוביץ', מוטי ארואסטי, אולסי פרי ועוד. בוסאני זכה עמה באליפות הליגה ובגביע המדינה.  

ממכבי תל אביב עבר לשחק בקבוצות נוספות כגון מכבי רמת גן לצדו של דורון ג'מצ'י, הפועל רמת גן ביחד עם סטיב קפלן, אביגדור מוסקוביץ' ועוד, ובמכבי ראשון לציון ביחד עם מיקי ברקוביץ' וחיים זלוטיקמן.

בעונת 1990–1991 היה הקלע הטוב בליגה, עם 55.3 אחוזי קליעה משלוש נקודות, 90 אחוזי קליעה מהעונשין ו-69 אחוזי קליעה משתי נקודות.

### קריירת האימון בליגת העל

עם פרישתו כשחקן פעיל בסיום עונת 1992/3 שימש עוזר מאמן של משה ויינקרץ בקבוצת מכבי ראשון לציון, ובעונה לאחר מכן היה עוזרו של פיני גרשון, ואז שוב אימן תחת ויינקרנץ.

בעונת 1995/96 מונה למאמן ראשי במכבי ראשון לציון; בעונת 1997/98 שימש מאמן ראשי באליצור גבעת שמואל; בעונת 1998/99 היה מאמן ראשי בהפועל תל אביב; בעונת 2000/01 היה מאמן ראשי במכבי ראשון לציון; בעונות 2004 עד 2006 שימש מאמן ראשי בא"ס רמת השרון; בעונת 2006/07 היה מאמן ראשי בעירוני אשקלון, והיה המאמן הראשון בארץ שזכה בגביע ווינר; בעונת 2007/08 היה מאמן ראשי בעירוני נהריה, והגיע עם הקבוצה לפיינל פור; בעונת 2012/13 חזר לאמן את מכבי ראשון לציון. בשנת 2013, טרם פתיחת העונה, הודיע על התפטרותו רצונו להפסיק לאמן.

### קריירת האימון בנבחרות ישראל

בשנים 1999–2005 שימש בוסאני מאמן ראשי של נבחרת ישראל עד גיל 16 (קדטים), ולקח חלק בארבע אליפויות אירוע לנוער. בשנים אלו היה שותף בגידול שחקנים, כגון עומרי כספי, גל מקל, יוגב אוחיון, אבי בן שימול, שון דניאל ועוד.   

בשנים 2007–2009 היה עוזר מאמן של צביקה שרף בנבחרת הלאומית של ישראל, במהלכן שותף בשתי אליפויות אירופה.  

בשנים 2009–2011 היה מאמן ראשי של הנבחרת האולימפית של ישראל. השתתף עם הנבחרת באוניברסיאדה שנערכה בסין בשנת 2011.

קישורים חיצוניים
----------------

* אור שקדי‏, בוסאני: "התרשמנו מהיכולות הפיזיות של אודיאוקוסה", באתר וואלה!‏, 20 באוגוסט 2013
* בוסאני, רוני - מקורזל ובלי פוני, כדורסלע, נלקח ב-7 באוקטובר 2018.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד עירד צפריר, "היה לי אפרו. זה היה לגיטימי אז", באתר הארץ, 6 באוקטובר 2013
2. ↑  מנהלת ליגת העל בכדורסל - שיאים, באתר מנהלת הליגה, ‏נלקח ב-7 באוקטובר 2018
3. ↑  שי לוי, ‏רוני בוסאני חתם בעירוני נהריה עד לתום העונה, באתר ONE‏, 7 באפריל 2008
4. ↑  יצחק ויסהוף, רוני בוסאני מונה למאמן מכבי ראשל"צ, באתר Nrg, ‏31 בדצמבר 2012
5. ↑  רוני בוסאני הודיע במפתיע על התפטרותו ממכבי ראשל"צ, באתר וואלה!‏, 2 באוקטובר 2013
6. ↑  הנבחרת האולימפית ניצחה את הונגריה באוניברסיאדה, באתר וואלה!‏, 13 באוגוסט 2011
|  |
| --- |
| **ערך מחפש מקורות** |
| רובו של ערך זה אינו כולל מקורות או הערות שוליים, וככל הנראה, הקיימים אינם מספקים. 
אנא עזרו לשפר את אמינות הערך באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הערך בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.אם אתם סבורים כי ניתן להסיר את התבנית, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |

**עלי אסלאן** (בערבית: **علي أصلان**; נולד ב-1932) הוא קצין ופוליטיקאי סורי, אשר כיהן בין היתר בתור מפקד הדיוויזיה החמישית במהלך מלחמת יום הכיפורים וראש המטה הכללי של צבא סוריה בשנים 1998–2002.

קריירה צבאית
------------

אסלאן נולד בשנת 1932 בלטקיה למשפחה ממוצא עלווית, בדומה למשפחת אל-אסד גם הם היו חלק משבט הקלבייה. בשנת 1956 התגייס אסלאן לצבא הסורי, הוא הוכשר באקדמיה הצבאית בחומס ואף המשיך את הכשרתו בברית המועצות. באוקטובר 1966 קיבל אסלאן פיקוד על החטיבה ה-8, בנובמבר 1970 הקריירה הצבאית שלו זינקה קדימה לאחר שתמך בהפיכה הצבאית שהביאה לעלייתו לשלטון של חאפז אל-אסד. הוא מונה למפקד הדיוויזיה הראשונה ולאחר מכן כיהן כקצין המבצעים במטה הכללי הסורי. במהלך מלחמת יום הכיפורים פיקד אסלאן על הדיוויזיה החמישית שהצליחה לפרוץ את מערך ההגנה הישראלי בדרום רמת הגולן, כשהוא מוביל אותה עד נפח במרכז הרמה ואזור אל-על בדרום.

בין השנים 1976–1979 עמד אלסלאן בראש הכוחות הצבאיים בלבנון, לאחר מכן קיבל את הפיקוד על הקורפוס השני וקודם לדרגת 'פריק' (רב-אלוף) ביולי 1984. החל משנת 1989 כיהן אסלאם כסגן ראש המטה הכללי וב-5 ביולי 1998 מונה לראש המטה הכללי כשהוא מחליף את קודמו בתפקיד חיכמת שיהאבי. בשנת 2000 לאחר מותו של הנשיא חאפז, אסלאן היה אחד מבין תשעת חברי האספה שניהלה את המדינה בתקופת המעבר, הוא גם הפך לחבר במפלגת הבעת' הסורית והיה מתומכיו של הנשיא החדש בשאר אל-אסד (בנו של חאפז). למרות זאת, בינואר 2002 הוא הוחלף בתפקיד ראש המטה הכללי כחלק מרענון שורות הצבא על ידי בשאר, כאשר חסן עלי טורקמאני קיבל את המשרה. אסלאן כיהן מספר שנים בתור היועץ הצבאי לנשיא ובשנת 2005 פרש ממפלגת הבעת', מהשירות הביטחוני ומהחיים הפוליטיים.
**חוק איסור הכחשת השואה, התשמ"ו-1986** אושר בכנסת האחת עשרה ב-8 ביולי 1986, וקובע עונש למי שמכחיש את פשעי הנאצים ועוזריהם או מפרסם דברי אהדה לפשעים אלה. החוק נחקק ביוזמת חבר הכנסת אלעזר גרנות, ולא עבר שינוי כלשהו מאז שאושר.

עיקרי החוק
----------

החוק קובע עונש מאסר חמש שנים למי ש"מפרסם, בכתב או בעל פה, דברים המכחישים את המעשים שבוצעו בתקופת השלטון הנאצי ושהם פשעים כלפי העם היהודי או פשעים כלפי האנושות, או ממעיטים את ממדיהם, בכוונה להגן על מבצעי הפשעים הללו או להביע להם אהדה או הזדהות" (סעיף 2 לחוק). סעיף זה נועד למנוע צורות שונות של הכחשת השואה כמו כפירה בהשמדת היהודים בידי הנאצים. על פי החוק, לטעון[דרושה הבהרה] שממדי השואה היו קטנים מהידוע.

בנוסף קובע החוק עונש מאסר חמש שנים למי ש"מפרסם, בכתב או בעל פה, דברים של שבח, אהדה או הזדהות למעשים שנעשו בתקופת השלטון הנאצי ושהם פשעים כלפי העם היהודי או פשעים כלפי האנושות" (סעיף 3 לחוק).

לעומת זאת נקבע בחוק כי פרסום דין וחשבון נכון והוגן על נושא הפשעים המתוארים בחוק הזה לא יראה כעבירה בתנאי שלא נעשה מתוך כוונה להביע אהדה או הזדהות עם מבצעי הפשעים (סעיף 4 בחוק).

כתב אישום על עבירות לפי חוק זה יוגש רק בידי היועץ המשפטי לממשלה או בהסכמתו (סעיף 5 לחוק).

עבירות לפי חוק זה נמנות עם הרשימה המצומצמת של עבירות שניתן להעמיד לדין בגינן בישראל, גם אם נעשו מחוץ לישראל (סעיף 13 לחוק העונשין).

נכון לשנת 2023, מעולם לא הורשע אדם בעבירה על חוק זה.

הצעה לתיקון החוק ב-2018
-----------------------

בשנת 2018 נחקק בפולין חוק שקבע עונש של עד שלוש שנות מאסר, לאדם שייחס לפולנים אשמה, או אחריות משותפת באשמה, לפשעים נגד האנושות, ובתוך כך נגד העם היהודי, שבוצעו בזמן מלחמת העולם השנייה תחת הכיבוש הגרמני של פולין. החוק מחריג דברים שייאמרו או ייכתבו במסגרת מדעית או אמנותית. למרות עניין החרגת אחריות הפולנים, החוק הפולני אוסר על הכחשת השואה, ומגדיר עבירה זו כעבירה שדינה עד שלוש שנות מאסר.

בתגובה, הוגשה הצעה, על ידי קבוצה גדולה של חברי הכנסת, לתיקון חוק איסור הכחשת השואה, המדגישה שהחוק מתייחס לפשעים שנעשו על ידי הנאצים ועוזריהם – מדינות הציר וחלקים באוכלוסיית עמי אירופה בהם גם פולנים – והענקת הגנה משפטית בגין כל תביעה שתוגש נגד ניצולי השואה ואנשי חינוך שהטילו אחריות על מבצעי השואה. הצעת החוק גרמה להידרדרות ביחסי ישראל–פולין בשל העובדה שמטרתה הייתה להתנגד לחוק הפולני,[דרוש מקור] ולא עברה את שלב הדיון המוקדם.

חוקים מקבילים במדינות אחרות
---------------------------

הכחשת השואה היא עבירה פלילית, שעונשה קנס ומאסר, גם בצרפת, בגרמניה, באוסטריה, בספרד ובבלגיה ואסורה בעקיפין במדינות נוספות.

קישורים חיצוניים
----------------

* חוק איסור הכחשת השואה, תשמ"ו–1986, בספר החוקים הפתוח
* היסטוריית החקיקה של חוק איסור הכחשת השואה, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת

הערות שוליים
------------

1. ↑  חוק איסור הכחשת השואה, התשמ"ו-1986, ס"ח 1187 מ-16 ביולי 1986
2. ↑  סעיף 4 בחוק
3. ↑  פולין העבירה חוק שמטיל מאסר על מי שיאשים אותה באחריות לשואה, באתר מעריב אונליין, 27 בינואר 2018
4. ↑   שלבי החקיקה של הצעת חוק הגנה מפני הכחשת השואה (תיקוני חקיקה), התשע"ח-2018, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
5. ↑  אריק בנדר, ‏הצעת חוק: עונש מאסר יוטל על מכחישי מעורבות הפולנים בשואה, באתר מעריב אונליין, 31 בינואר 2018
**אנה איגומנובה** (באנגלית: **Anna Igumnova**; ‏1889 – 1985) הייתה דוקטור לכימיה, מחסידי אומות העולם, שהצילה במלחמת העולם השנייה אם ובת ממוות בידי הנאצים.

קורות חיים
----------

נולדה ברוסיה למשפחה אריסטוקרטית.

בשנת 1917 איגומנובה ובעלה שהו בחופשה באירופה כאשר פרצה מהפכת אוקטובר, ולכן נבצר מהם לשוב מהחופשה לביתם ברוסיה. איגומנובה סיימה את לימודיה בברלין וקיבלה תואר דוקטור בכימיה. תואר זה הוביל אותה ואת משפחתה לסלובקיה כדי לעבוד במכון מחקרי בתחום.

איגומנובה הייתה אם לשני ילדים. בשנות ה-30 עברה אנה להתגורר בעיירת הספא המפורסמת פיישטיאני שבסלובקיה, ושם עבדה במכון מחקר בתחום הכימיה.

פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים
--------------------------------

במכון המחקר עבדה עמה אישה יהודייה בשם אליס וינטר מבית טאדילך מברטיסלבה שהצטרפה למכון בשנת 1942. עבודתה במכון הייתה סודית וכללה בין היתר כתיבת מרשם למחלת פרקים. עבודתה זו זיכתה אותה במסמכים שהגדירו אותה כחריגה. וינטר הייתה אם לילדה בת 11 ששמה אריקה, ולילדה נוספת בשם קתרין שגרה בחלק אחר של המדינה עם אחותה של וינטר. בסוף אוגוסט בשנת 1939 הגיע בעלה של וינטר אל אנגליה לאחר שעזב את ברטיסלבה, כך הייתה אמורה לעשות שאר משפחתה אך אפשרות זו נבצרה מהם בגלל פרוץ מלחמת העולם השנייה וסגירת גבולות סלובקיה.

גרמניה כבשה את סלובקיה בתום המרד הסלובקי ולכן ב-30 בספטמבר 1944, כשקרבו הכוחות הסובייטיים לגבולות המדינה, התחדש גירושם של יהודי סלובקיה. איגומנובה, שהייתה עדה לגירוש מקרוב, החליטה לא להיות אדישה ולפעול להצלתם.

איגומנובה החליטה להציל את מכרתה אליס, ואת בתה אריקה, והחביאה אותן בחדר בבית מלון נטוש. בחדר הייתה אמבטיה שקועה ובה התחבאו וינטר ובתה במהלך היום מתוך חשש שיראו אותן דרך החלונות השבורים בחדר. את צרכיהן כגון אוכל, מים, ספרים וחדשות הייתה מספקת להן איגומנובה כל לילה. לאחר 3 חודשים בהן שהו הבנות במסתור הן הועברו על ידי איגומנובה להרים, ושם הצטרפה אליס לפרטיזנים והבת אריקה עברה להתגורר אצל משפחת איכרים. שהסכימה לקבלה תמורת תשלום. את התשלום סיפקה אנה כל שבועיים מכספים שהעבירו לה חבריה היהודים.

לאחר המלחמה
-----------

איגומנובה הצליחה במשימתה לשמור על שתי הבנות מפני הנאצים והביאה לאיחודה של אליס עם בנותיה, לאחר שבאפריל 1945 נכנס הצבא האדום לסלובקיה ושיחרר את היהודים באזור. בשנת 1946 היגרה אליס עם שתי בנותיה לארצות הברית. אך המשיכה לשמור על קשר עם איגומנובה עד למותה בשנות ה-80.

הכרה והנצחה
-----------

ב-19 באוקטובר 2010 הוכרה איגומנובה כחסידת אומות העולם. טקס הענקת המדליה התקיים בשגרירות ישראל בברטיסלבה, בנוכחותם של קרובי המשפחה של איגומנובה. שמה של איגומנובה נחקק בקיר הכבוד בגן חסידי אמות העולם ביד ושם.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Anna Igumnova, Yad Vashem
2. 1 2  A Prescription for Rescue, international fellowship of christian and jews
3. ↑  מכתב מאת יד ושם לאריקה חסן. מתוך תיק חסידת אומות עולם מספר 11413.
הרב טוביה בהרי"ר במרכז עם ישראל קולס וישראל קלרטג ב־24 במרץ 1977
הרב **טוביה בהרי"ר** (30 בנובמבר 1936, ט"ז בכסלו ה'תרצ"ז – 11 בפברואר 2023, כ' בשבט ה'תשפ"ג) היה הרב הראשי האשכנזי של נשר בין השנים 1973–2008.

קורות חיים
----------

בהרי"ר נולד בתל אביב לאברהם ישראל בהרי"ר. למד בישיבת היישוב החדש בתל אביב בשנים 1950–1953, ואחר כך בשנים 1953–1959 בישיבת סלבודקה בבני ברק. בהרי"ר התחתן בשנת 1959 ונולדו לו שמונה ילדים. 

כיהן כרב הראשי האשכנזי של נשר בשנים 1973–2008 בחלק מהזמן המקביל לרב מרדכי בר מוחא ששימש כרבה הספרדי הראשי של העיר נשר. בזמן כהונתו התגורר בתל חנן. בית הכנסת המרכזי שבו שימש היה "אוהל קדושים", שכן ברחוב הפועל במרכז תל חנן (היום רחוב הרב מרדכי בר מוחא). הוא הקים כולל הפועל בשטח בית הכנסת. לאחר שעזב את כהונתו כרב המשיך להתגורר בנשר, ובשנת 2013 עזב את נשר ועבר להתגורר בבני ברק.

נפטר במרכז רפואי מעיני הישועה בבני ברק ב-11 בפברואר 2023, כ' בשבט ה'תשפ"ג.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טוביה בהרי"ר** בוויקישיתוף
* אבל בעולם הרבנות: רבה של נשר הלך לעולמו באתר בחדרי חרדים, משה ויסברג 11 בפברואר 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  על פי מנחם מליק, שם המשפחה הוא ראשי תיבות של "בן הרב יהושע ראביצער" (רוביק רוזנטל,הנזיר המילונאי בעקבות הערבית הפלסטינית).
פירוש נוסף ערך זה עוסק באתר אינטרנט בנושא משחקים ישנים. אם התכוונתם לסדרת ספרי לימוד בהיסטוריה, ראו מסע אל העבר (ספרי לימוד).

**מסע אל העבר** הוא אתר אינטרנט ישראלי, שהוקם בשנת 2001 ומציע להורדה משחקי וידאו ישנים ו-Abandonware מישראל ומהעולם בעלי ערך נוסטלגי.

אודות
-----

לצד משחקים להורדה, הוא כולל קישורים למשחקים ישנים ברשת, וכן מידע רב בנושא, כגון סריקות של חוברות הדרכה ועטיפות דיסקים, ריכוז צ'יטים, פורום, סיקור משחקים, פתרונות לשלבים, וכן מדריכי הפעלה של תוכנות להרצת משחקים ישנים כמו DOSBox.

האתר נוסד ב-17 באוגוסט 2001, לדברי עורכי האתר, מתוך מטרה "לשמר את העולם שהלך ונעלם" של משחקים נוסטלגיים.

העיצוב המקורי של האתר (2001-2004)
הדגש באתר הוא על משחקים ישראליים (מקוריים ומתורגמים), כאשר טווח התאריכים של המשחקים המוצעים באתר הוא בקירוב שנות ה-80 ושנות ה-90 של המאה ה-20. נכון למרץ 2020, האתר כולל 404 משחקים מפיתוח ישראלי, ו-1,089 משחקים בסך הכול.

בכל עמוד של משחק, ישנו סיקור הכולל פרטים כמו שם החברה המפתחת והחברה המפיצה, שנת ההוצאה, צילומי מסך, וכן לעיתים ציון עורכי האתר וציון הגולשים, הסבר בשפה חופשית על מאפייני ומהלך המשחק, כמו גם טיפים ועזרה טכנית. עבור חלק מהמשחקים ניתן למצוא גם סריקות של פרסומות המשחק, וכן ישנה באתר "פינת קטלוגים ופרסומות", בה ניתן גם לצפות בקטלוגים ישנים של משחקי מחשב. בנוסף ישנה פינה אינטראקטיבית בשם "פינת תקליטורי האוסף" שמאפשרת לחיצה על תפריטים של אוספי משחקים שיצאו בישראל, והפניה לדפי המשחקים המתאימים.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מסע אל העבר

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אודות "מסע אל העבר", באתר מסע אל העבר
**צביה מרגליות** (נולדה ב-1 במאי 1983) היא משוררת, מחזאית, שחקנית ואמנית ספוקן וורד. כלת פרס תרבות יהודית ע"ש אורי אורבך לשנת ה'תשפ"ג.

ביוגרפיה
--------

נולדה בשנת תשמ"ג בפתח תקווה לאיש העסקים עמיחי גרנביץ ולדבורה קרניאל, מורה לפיזיקה. בתיכון למדה באולפנית בני עקיבא תל אביב, ולאחר מכן שירתה במסגרת שירות לאומי במשך שנה בעיר נתיבות. אחרי שנת לימוד במדרשה ליהדות 'אורות עציון' שבגבעת וושינגטון, למדה באוניברסיטת בר-אילן לתואר ראשון במדעי המדינה וספרות, וסיימה בהצטיינות יתרה. במקביל למדה תסריטאות בבית ספר מעלה בירושלים. עם סיום התואר עברה לגור בירושלים והחלה לעבוד ביד בן צבי כמדריכת טיולים. במקביל, למדה משחק במכינה של ניסן נתיב. לאחר מכן, פנתה ללימודי משחק בתוכנית מלאה בסמינר הקיבוצים בתל אביב. אחרי שנה  פרשה, בגלל הקושי לשלב את הלימודים עם אורח חייה הדתי.

לאחר פרישתה עברה קורס מורי דרך, הוסמכה, והחלה להתמחות בתיאטרון שטח, ובסיורים במסגרת עבודתה כתבה מחזות היסטוריים לאתרי תיירות שונים.

סמוך לנישואיה, החלה מרגליות לעסוק בספוקן וורד - היינו כתיבת קטעי שירה מדוברת, וביצועם על במות שונות. ב-2012 זכתה מרגליות באליפות הארץ בשירה מדוברת של "פואטרי סלאם ישראל". עם עליית קרנו של הספוקן וורד בישראל, זכתה מרגליות להכרה ציבורית כאחת האמניות הבולטות בתחום, על הבמה ובסרטוני היוטיוב, והשתתפה עם מופעי יחיד בפסטיבלים שונים. ב-2015 זכתה בפרס שרת התרבות למשוררים בתחילת דרכם. ב-2016 החלה להשתתף בתוכניתו של גיא זוהר "היום שהיה" בערוץ 10 - שם הגישה קטעי סאטירה על ענייני דיומא במסגרת הפינה "המועדון". במקביל היא מסתובבת ברחבי הארץ עם מופע יחיד של שירה מדוברת – "מילים נטו". ב-2017 החלה ללמד כתיבה לבמה בבית אורי צבי גרינברג ובמכללת אמונה. בשנת 2023 זכתה בפרס תרבות יהודית ע"ש אורי אורבך בתחום התיאטרון. 

מרגליות חיה ויוצרת בירושלים, נשואה לרועי מרגליות, מאייר, בוגר בית הספר בצלאל ובעל סטודיו עצמאי בירושלים, ואם לחמישה ילדים.

פרסים
-----

* מלגת הצטיינות של אוניברסיטת בר-אילן - 2004
* מלגת הצטיינות לסטודנטים של קרן וולף - 2005
* אלופת הארץ בתחרויות ה"פואטרי סלאם" - 2012
* פרס שרת התרבות למשוררים בתחילת דרכם - 2015
* פרס תרבות יהודית ע"ש אורי אורבך בתחום התיאטרון - 2022

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צביה מרגליות** בוויקישיתוף
* צביה מרגליות, ברשת החברתית פייסבוק
* צביה מרגליות, סרטונים בערוץ היוטיוב
* צביה מרגליות מתראיינת אצל ירון לונדון בתוכנית לונדון וקירשנבוים, יוטיוב.
* עניין אישי והפעם עם צביה מרגליות, ראיון בעיתון בשבע.
* צביה מרגליות, הזוכה הדתייה בתחרות ספוקן-וורד בתל אביב, אתר הארץ.
* צביה מרגליות כוכבת ספוקן וורד דתיה, כלכליסט.
* קול של ה' אחר: הספוקן וורד הדתי של צביה מרגליות, טיים אאוט.
* אומנית הספוקן וורד הדתייה והתרנגול שנטבח במטבח, אתר וואלה.
* חדר החדשות - ריאיון עם צביה מרגליות, יוטיוב.
* מסה על צורה ותוכן דף הפייסבוק של פואטרי סלאם ישראל.
* קטע שירה על ההתנתקות מגוש קטיף יוטיוב מתוך "היום שהיה" חדשות ערוץ 10.
* קמפיין "טרמפ לחץ" לעידוד ההתיישבות במגדלים פייסבוק
* האתר של צביה מרגליות לסיורי תיאטרון בירושלים
* הזכיה של צביה מרגליות בפרס הממשלתי ע"ש אורי אורבך לתרבות יהודית בתחום התיאטרון לשנת 2023 ערוץ 7
**בס קטן-לוע** (שם מדעי: ***Micropterus dolomieu***) הוא מין של דג טורף ממשפחת החמנוניים המכונה בשם העממי בס.

מאפיינים
--------

דג זה קרוב למין בס גדול-לוע והוא חי במקווי מים מתוקים במזרח אמריקה הצפונית שבין מפרץ הדסון, האגמים הגדולים, נהר סנט לורנס ולאורך יובלי המיסיסיפי, אך גם הובא באופן לא חוקי למקווי מים ממוזגים עד קרים בקנדה וארצות הברית כמין פולש תחרותי. הוא יכול להתקיים במים קרירים יותר מהבס גדול-הלוע.

זהו דג בינוני באורך מרבי של 69 ס"מ ומשקל של 5.4 ק"ג. הוא בעל מבנה מוארך עם שרירי זנב וחזה חזקים ולסתות רחבות בעלות שיניים חדות. צבעו בין חום זית או זהוב ועד חום כהה בגב כשהבטן צהבהבה עם פסים אנכיים כהים או כתמים לאורך הגוף, כשהראש מפוספס בפסים אופקיים
חומים כהים. הפנים בהירות יחסית והעיניים בעלות גוון אדום עז.

זהו דג טורף שרירי המצוי רק במים מתוקים ברחבי נהרות גדולים, אגמים, ביצות רחבות, מאגרי מים שונים ובריכות. לרוב הוא מתקיים סמוך לקרקעית ובסביבת סלעים וצמחייה קרקעית. הדג אינו יכול לשכון בנהרות מזוהמים, מה שגורם להימצאותו לרמז על צלילות ובריאות המים. בעונת הרבייה הזכר בונה קן מתחת לאבנים או חצץ והנקבה מטילה בו עד 21,100 ביצים, עליהן שומר הזכר בקן לבדו.

זהו דג טורף כוחני התוקף טרף ממארב תת-מיימי. בעוד הצעירים מתבססים על זואופלנקטון וזחלי חרקי מים, הבוגרים יותר ניזונים ממיני סרטנאים עד לסרטני נהרות, חרקים, דגים קטנים ודו-חיים מימיים. הם גם אינם בוחלים בקניבליזם של צעירי בסים אחרים, אם כי לא מצאצאיהם עצמם.

למעשה דג זה כל כך תוקפני שבעודו מין פולש הוא יכול לפגוע באוכלוסיית הדגה המקומית ולהדיח דגים אחרים עד למצב של הכחדה. הדג גם מגודל לדיג ספורט והוא מאוד פופולרי לכך לאורך קנדה וארצות הברית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בס קטן-לוע** בוויקישיתוף
* בס קטן-לוע, באתר ITIS (באנגלית)
* בס קטן-לוע, באתר NCBI (באנגלית)
* בס קטן-לוע, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* בס קטן-לוע, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* בס קטן-לוע, באתר FishBase (באנגלית)
* בס קטן-לוע, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  בס קטן-לוע באתר הרשימה האדומה של IUCN
**עידו פליישר** (נולד ב-27 בינואר 1998) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הסנטר בקבוצת אליצור שומרון מליגה הלאומית בכדורסל.

ביוגרפיה
--------

פליישר, אשר נולד בישראל וגדל בהרצליה, הוא בנו של כדורסלן העבר עופר פליישר.

קריירה
------

פליישר החל את פעילותו במועדון הכדורסל של בני הרצליה. בכיתה ט' עבר לשחק במחלקת הנוער של הפועל תל אביב ובכיתה י' עבר לשחק באקדמיה של וינגייט. בכיתה י"א עבר לאקדמיה של מכבי תל אביב. בעונת 2015/2016 תחת המאמן אורן אהרוני זכה עם קבוצתו בדאבל של גביע ואליפות ישראל לנוער.
בתום לימודי התיכון נסע לארצות הברית לשחק באוניברסיטת הוואי במנואה (אנ'), שם שיחק בין השנים 2016–2018. עם חזרתו לארץ בקיץ 2018, חתם בקבוצת מכבי אשדוד באר טוביה. בתום העונה בקיץ 2019 חתם לשנתיים בקבוצת הפועל גלבוע גליל. לקראת עונת 2020/21 עבר פליישר לשחק בקבוצת מכבי ראשון לציון. במהלך העונה לא הרבה לשחק ושותף ב-17 משחקים כ-4.4 דק' בממוצע למשחק והעמיד 1.5 נק'.
לקראת עונת 2021/22 חתם באליצור עירוני נתניה מליגה הלאומית בכדורסל, בעונה זו שותף ב-32 משחקים והעמיד ממוצעים של 8.5 נק' ו-6.8 ריבאונדים ב-21.7 דק'.

לקראת עונת 2022/23 חתם באליצור שומרון

### בנבחרות הלאומיות

פליישר, היה חלק מהסגל של כל נבחרות ישראל הצעירות.
בקיץ 2014 שיחק בטורניר אליפות אירופה עד גיל 16 שנערך במקדוניה. הנבחרת הפסידה בגמר למונטנגרו אולם הבטיחה את עליתה לדרג א'. בטורניר קלע 8.4 נקודות וקלט 7.5 ריבואנדים בממוצע למשחק.
בשנת 2016 תחת המאמן דן שמיר השתתף בטורניר אליפות אירופה עד גיל 20 שנערך בהלסינקי. בהמשך אותה שנה לא השתתף בטורניר אליפות אירופה עד גיל 18 שנערך בטורקיה, משום שלא קיבל שחרור מהמכללה בה החל לשחק.
ביולי 2018 זכה עם נבחרת העתודה של ישראל בכדורסל תחת מאמן הנבחרת אריאל בית הלחמי באליפות אירופה בכדורסל עד גיל 20 שנערכה בגרמניה.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר פיב"א
* פרופיל, באתר היורוליג
* פרופיל השחקן באתר איגוד הכדורסל בישראל
* פרופיל השחקן באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל

הערות שוליים
------------

1. ↑  עובר למכללות: סנטר העתודה עידו פליישר מצטרף לאוניברסיטת הוואי, באתר Walla, ‏28 באוגוסט, 2016
2. ↑  יעקב מאיר, מכבי אשדוד: עידו פליישר וטולפסן חתמו, באתר ישראל היום, ‏1 באוגוסט, 2018
3. ↑  עמרי מנהיים, עידו פליישר חתם לשנתיים בגלבוע/גליל, באתר ynet, 11 ביולי, 2019
4. ↑  רועי כהן, עידו פליישר חתם במכבי ראשון לציון, באתר ספורט5, ‏17 באוגוסט, 2020
5. ↑  כדורסל: נבחרת הקדטים של ישראל הפסידה בגמר דרג ב', באתר Walla, ‏30 באוגוסט, 2014
6. ↑  ברק חקלאי, נבחרת הנוער תאלץ להסתדר באליפות אירופה ללא עידו פליישר, באתר ynet, 30 בנובמבר, 2016
7. ↑  ״זכינו על אדמת גרמניה, זה דבר שמסמל משהו עבורנו", באתר sports rabbi, ‏4 במאי, 2020
**קששוב** (בפולנית: **Krzeszów**, ביידיש: **קרעשעוו**) הוא כפר במחוז ניסקו שבפרובינציית פודקרפצקיה בפולין, על גדת נהר סן, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

תולדות היישוב
-------------

קששוב נזכר מהמאה ה-17 כיישוב בבעלות משפחת זמויסקי, ובשנת 1640 הוענקו לו זכויות עיר. עם הנחת קו מסילת ברזל בסמוך ליישוב במחצית השנייה של המאה ה-19, החל הכפר לגדול, והוקמו בו מספר מפעלים קטנים.

יהודי קששוב
-----------

שער בית הקברות היהודי בקששוב.
בית הקברות היהודי בקששוב.
התיעוד הראשון לישיבת יהודים ביישוב הוא מהמאה ה-16, ובאמצע המאה ה-17 נחרבה הקהילה במקום בפרעות ת"ח ות"ט. במהלך המאה ה-18 חודשה הקהילה ביישוב, ובשנים אלה הוקמו במקום בית כנסת ובית עלמין. בסוף המאה ה-19 הגיע מספר יהודי היישוב לשיא.

בין מלחמות העולם התקיימה בכפר פעילות ציונית, והתגוררו בו כמה מאות יהודים. היישוב נזכר בסיפוריו של יצחק בשביס-זינגר.

### בשואה

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה הופצץ היישוב בידי הגרמנים, ורבים מיהודיו נמלטו ממנו. באמצע ספטמבר 1939 נכנסו ליישוב חיילי הצבא האדום, אך אלו מסרו אותו לידי הגרמנים כעבור מספר ימים, בהתאם להסכם ריבנטרופ מולוטוב.

עם כניסת הגרמנים ליישוב, הוטלו על יהודיו עבודות כפייה, והובאו אליו כמה מאות יהודים נוספים. ב-2 בנובמבר 1942 רוכזו כ-600 היהודים שנותרו ביישוב בכיכר המרכזית בו, תוך ירי בילדים, בקשישים ובחולים במהלך האקציה, ושילוח יתר היהודים באותו היום למחנה ההשמדה בלז'ץ.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קששוב** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קששוב
* קששוב באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* "קששוב", באתר השטעטל הווירטואלי
* "קששוב", באתר JewishGen (באנגלית)
**רור** (בגרמנית: **Rur** או **Roer**) הוא נהר גדול הזורם במדינות בלגיה, גרמניה והולנד, אם כי 90 אחוז ממסלול הנהר הוא בגרמניה.

היסטוריה
--------

משנת 1795 עד 1814 היה האזור חלק מצרפת, בימי הרפובליקה הצרפתית הראשונה עד הקיסרות הראשונה, מה שנתן את לו את שמו הצרפתי, מחוז (departement) הרור.

הרור ייצג חזית חשובה[דרושה הבהרה] בהתקדמותה של בעלות הברית לכיוון גרמניה בסוף מלחמת העולם השנייה. אזור מבוצר המכונה **משולש הרור**, שהוקם על ידי הערים רורמונד וסיטארד שבהולנד והיינסברג שבגרמניה, היה זירה לקרבות כבדים בתחילת 1945.

בין 16 בדצמבר 1944 ל-23 בפברואר 1945, לא הצליחו חיילי הארמייה התשיעית של ארצות הברית להתקדם ברחבי הכפרים שבאזור, מכיוון שהכוחות הגרמניים שלטו בסכרים הסמוכים לנהר באזור היער הצפוף של הוה-וון[דרושה הבהרה]. פירוש הדבר, שכוחות הציר עלולים היו לפוצץ את הסכרים, לשחרר כמות מים גדולה, ובכך למנוע מהארמייה התשיעית להתקדם, ולעצור את תקיפת בעלות הברית. בסופו של דבר, התקיפה הנגדית הוצפה[דרושה הבהרה] והמהנדסים הגרמנים, בתמיכת הפגזות מהאוויר וארטילריה, שחררו הגרמנים את הסכרים.[דרושה הבהרה] עם דעיכת השיטפון, כוחות בעלות הברית חצו את הרור ברפסודות בשעות המוקדמות של 23 בפברואר 1945.

ב-1960 וב-1970 זיהמה עופרת שמקורה בכריית פחם את חלקו הצפוני של הנהר בצורה קשה. לא ניתן היה לאכול דגים מהנהר וגם היה מסוכן לשחות בנהר. פתיתי קצף רעילים הציפו באופן קבוע חלקים מהנהר שבאזור רורמונד. לאחר סגירת המכרות, הטיפול בשפכים בגרמניה ובהולנד השתפר מאוד. רק החלק התחתון של הנהר עדיין מזוהם מעט. כיום, המים בחלקו העליון של הנהר נקיים כל כך, עד כי טרוטה ויותר מ-30 מיני דגים חזרו להימצא בנהר. בשנת 2004, לאחר היעדרות של 125 שנה, חזר דג האלתית (סלמון) לרור.

גאוגרפיה
--------

הרור זורם תחילה באזור הביצות הגבוהות (אנ'), בסמוך לפסגה הגבוהה בבלגיה, סיניה דה בוטרנז' (אנ') בגובה 696 מטר, בגובה של 660 מטר מעל פני הים. מדרום למונשאו הוא זורם לגרמניה, דרך נורדריין-וסטפאליה. הנהר זורם גם דרך החלק הצפוני של הרי אייפל. לאחר 39 ק"מ הוא מתאחד עם מאגר רור, האגם המלאכותי השני בגודלו בגרמניה. לאחר כ-160 ק"מ הוא זורם להולנד, וכשהוא מגיע לנקודת ה-170 הקילומטרים מתחילתו, הוא מתחבר לנהר המז שבעיר רורמונד.

הנתיבים הגדולים של הרור עוברים בערים הגרמניות היינסברג, היקלהופן, ליניך, ייליך, דירן, נידגן, היימבאך, וברורמונד שבהולנד.

הרור ליד הוקלהובן

הרור ליד הוקלהובן

קישורים חיצוניים
----------------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל גרמניה** |

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רור** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  FLUSSGEBIETE NRW, FLUSSGEBIETE NRW (בגרמנית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007546428705171
* GND: 4105123-3
* LCCN: sh88004166
* VIAF: 135898208
* WorldCat: lccn-no2004082932

 |
**יחזקאל חזום** (30 בנובמבר 1946 – 21 במרץ 2023) היה כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ בהפועל תל אביב ובנבחרת ישראל.

קריירה
------

חזום נולד בעיראק ובגיל צעיר עלה לישראל עם משפחתו, גדל ביפו והחל לשחק כדורגל בגיל תשע במחלקת הנוער של הפועל תל אביב. כשהיה בן 17 עלה לקבוצה הבוגרת של המועדון, וערך את הופעת הבכורה שלו בדרבי נגד מכבי תל אביב. ב-20 ביוני 1964 הבקיע את שער הבכורה שלו בהפועל תל אביב, במשחק מול מכבי פתח תקווה.

בעונת 1965/1966, תחת הדרכתו של המאמן דוד שווייצר, זכה חזום עם הפועל תל אביב באליפות, לצידם של שייע פייגנבוים, דוד פרימו, שבי בן ברוך ודני בורסוק, בני דורו, וגדעון טיש הוותיק. חזום הצעיר כבש 7 שערי ליגה בעונה זו, כולל צמד בניצחון 3–2 על מכבי פתח תקווה במחזור ה-23. בעונה שלאחר מכן זכה חזום עם הקבוצה בליגת האלופות האסייתית (1967), אף על פי שנפצע כחודש לפני משחק הגמר ולא שותף בו.

בעונת 1968/1969, תחת הדרכתו של רחביה רוזנבוים, זכה עם הקבוצה באליפות נוספת, כשלצידו מככבים יעקב רחמינוביץ', שמעון בן יהונתן, ג'ורג' בורבה ורוני קלדרון. בעונה זו כבש חזום 8 שערים. בעונה שלאחר מכן כבש צמד כשהפועל תל אביב שחזרה את הניצחון הגבוה ביותר שלה בליגה, 8–0 מול הפועל באר שבע. ב-1970 שוב העפילה הפועל תל אביב לגמר ליגת האלופות האסייתית (1970), והפעם חזום פתח בהרכב הקבוצה במשחק הגמר מול טאג' קלאב האיראנית, ואף כבש שער יתרון לזכות הפועל תל אביב, אך לבסוף ניצחו האיראנים 1–2. בשנת 1972 זכה עם הקבוצה בגביע המדינה אחרי ניצחון 1–0 על הפועל ירושלים במשחק הגמר. חזום כבש 3 שערים במשחקי הגביע באותה עונה, כולל שער בחצי הגמר מול מכבי חיפה.

חזום שיחק בהפועל תל אביב עד שנת 1977, ובסך הכל הופיע ב-324 משחקי ליגה במדי הקבוצה. חזום הוא סגן מלך השערים של הפועל תל אביב בכל הזמנים, שני רק לשייע פייגנבוים, עם 97 שערים בליגה ובסך הכל 135 שערים בכל המסגרות. לאחר שעזב את הקבוצה שימש כמאמן-שחקן במספר קבוצות בליגות הנמוכות, ולאחר מכן גם שימש למשך עונה אחת כעוזרו של מאמן הפועל תל אביב דוד שווייצר.

חזום הלך לעולמו ב-21 במרץ 2023 בגיל 76.

### נבחרת ישראל

לזכותו של חזום 9 הופעות במדי נבחרת ישראל. ב-10 בנובמבר 1965 הופיע לראשונה במדי הנבחרת, במשחק מול נבחרת בלגיה באצטדיון רמת גן, במסגרת מוקדמות מונדיאל 1966. חזום היה גם בסגל נבחרת ישראל במונדיאל 1970, בפעם היחידה בה העפילה הנבחרת לטורניר. ב-26 במאי 1973 ערך את הופעתו האחרונה בנבחרת, במשחק מול נבחרת יפן בסיאול, במסגרת מוקדמות מונדיאל 1974.

תארים
-----

הפועל תל אביב
* אליפות: 1965/1966, 1968/1969
* גביע המדינה: 1971/1972
* אליפות אסיה לקבוצות: 1967

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams
* יחזקאל חזום, באתר מורשת הפועל

הערות שוליים
------------

1. ↑  אגדת הפועל ת"א יחזקאל חזום הלך לעולמו, באתר ספורט 5, ‏21 במרץ 2023

| **נבחרת ישראל – מונדיאל 1970** |
| --- |
| 1 ויסוקר • 
2 בר • 
3 בלו • 
4 פרימו • 
5 רוזן • 
6 רוזנטל • 
7 שום • 
8 שפיגל • 
9 פייגנבוים • 
10 שפיגלר • 
11 בורבה • 
12 שווגר •
13 חזום • 
14 רום •
15 טלבי •
16 וולך •
17 בן רימוז' •
18 רומנו •
19 שורוק •
20 קרקו •
21 המאירי •
22 נוסובסקי •
מאמן: שפר | ישראלישראל |
**ניבאלדו בטיסטה סנטנה** (בפורטוגזית: **Nivaldo Batista Santana**, נולד ב-23 ביוני 1980), המוכר כ**ניבאלדו**, הוא כדורגלן עבר ברזילאי ששיחק בעמדת הבלם.

קריירה
------

ניבאלדו גדל במחלקת הנוער של קבוצת פלומיננזה, ולאחר מספר שנים בהן שיחק בקבוצות רבות במולדתו ברזיל, עבר בשנת 2006 לקבוצה הפורטוגלית בלננשש, שם היה שחקן הרכב קבוע, ועזר לקבוצה לסיים במקום החמישי ולהעפיל לגביע אופ"א.

בשנת 2007 עבר לקבוצה הצרפתית סנט אטיין עבור 3 מיליון אירו, אך לא הצליח למצוא את מקומו בהרכב הקבוצה, והושאל לקבוצה אום סלאל מקטר.

ביוני 2009 עבר לשחק בקבוצה הספרדית ריאל ואיאדוליד, ובתום העונה, לאחר תום חוזהו, הגיע לישראל ועבר לשחק במכבי תל אביב בהעברה חופשית.

בתום שנתיים מאכזבות בישראל, חזר ניבאלדו לשחק בליגת העל הפורטוגזית, כאשר חתם בשורות ריו אבה. בעונתו הראשונה בקבוצה ערך 20 הופעות, אך לאחר מכן לא שיחק יותר בקבוצה, ובפברואר 2014 שוחרר מהמועדון.

ב-8 ביולי 2014 חזר ניבאלדו לישראל וחתם לעונה אחת במכבי יבנה מהליגה הלאומית. ב-6 בינואר 2016 חתם ניבאלדו לעונה וחצי במ.ס. אשדוד. ב-19 בדצמבר 2016 חתם ניבאלדו בהפועל קטמון ירושלים מהליגה הלאומית.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  "בוא לריו: ניבאלדו חתם בריו אבה הפורטוגלית", באתר ONE,‏ 6 ביולי 2012
2. ↑  לאומית: ניבאלדו מצטרף להפועל קטמון, באתר וואלה!‏, 19 בדצמבר 2016
חזית בית הכנסת במירון, לפני שנת 1899
בית הכנסת כפי שצויר בשנת 1875 על ידי משלחת של סקר ארץ ישראל המערבית בראשות קלוד קונדר
**בית הכנסת העתיק במירון** מצוי על גבעה בסמוך לקבר רבי שמעון בר יוחאי ומירון הקדומה, ובסמוך למושב מירון.

אתר בית הכנסת נסקר במסגרת סקר ארץ ישראל המערבית שהתקיים בשנת 1875 על ידי משלחת של הקרן לחקר ארץ ישראל בראשות קלוד קונדר. החפירה הראשונה באתר נערכה בשנת 1905 על ידי היינריך קוהל וקרל וטצינגר במסגרת הסקר המקיף שלהם על בתי הכנסת בגליל.

תולדות היישוב
-------------

היישוב קיים מימי בית שני. לדעת החופר מאירס, המקום ננטש בשנת 360. לאחר נטישתו שימש המבנה כנקודת תצפית ליישוב שהתקיים במקום בימי הביניים.

את הקמת בית הכנסת ייחסו יהודים מימי הביניים לרבי שמעון בר יוחאי. הבניין עורר התפעלות של תיירים ונוסעים שביקרו בארץ ישראל, ומוזכר ברשימותיהם של מספר נוסעים מתקופה זו.

לאחר החפירות שבוצעו במקום חוזק המשקוף בתבניות מתכת.

תיאורו של בית הכנסת
-------------------

המבנה שממדיו 27מ' אורך על 13.5מ רוחב נחצב בתוך ההר. הקיר הצפוני של בית הכנסת הוא חצוב וניכר כי הגיע לגובה של המבנה. בתשתית של המבנה יש בליטות שהיו בסיס לאדני העמודים אשר החזיקו את גג בית הכנסת. בית הכנסת מכוון לירושלים, והוא המבנה הארוך מסוגו שנמצא בארץ עד כה. מקירותיו שרד בעיקר הקיר הדרומי, שבו 3 פתחים: פתח מרכזי, עם המשקוף הסדוק, ופתח נוסף, אשר שוחזר. בבית הכנסת המשקופים וכן הכרכובים מעליהם אינם מעוטרים בתבליטים. צבי אילן סבור כי זו תוצאה של מגמה לא להגזים בקישוט בית הכנסת ולא עדות למצבם הכלכלי של תושבי המקום, אשר השקיעו רבות בבניה של בית הכנסת. ארון הקודש היה כנראה ליד הפתח הראשי, ולא נמצאו לו שרידים.

הקמת בית הכנסת תוך השקעת מאמץ גדול בחציבת מבנה בשטח גדול יחסית מעידה על החשיבות הרבה שהעניקו תושבי מירון הקדומה לבית הכנסת

האגדה אודות המשקוף
------------------

ייחודו של בית הכנסת הוא באגדה כי אם משקופו ייפול- אות הוא לבואו הקרוב של משיח בן דוד. צבי אילן מייחס את האגדה ליהודים שביקרו במקום בימי הביניים.

לקריאה נוספת
------------

* צבי אילן, **בתי כנסת קדומים בארץ ישראל**, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 1991, עמ' 39–40
* דותן גורן, "רבות נפלאתי על הבניין ההוא", עת־מול, 225, יד יצחק בן-צבי, אוקטובר 2012, עמ' 6–9

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית הכנסת העתיק במירון** בוויקישיתוף
בית הכנסת העתיק במירון- שרידי בית כנסת עתיק בן אלפיים שנה שנבנה על ידי רבי שמעון בר יוחאי - רשב"י בית הכנסת העתיק במירון, סרטון באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  מקור: **מירון הקדומה - חמש עונות חפירה**, מתוך קדמוניות תשמ"א, עמ' 111–113
2. ↑  ישראל רוזנסון, 'זיכרון מירון', 2003, עמ' 60–63
3. ↑  יוסף ברסלבי, הידעת את הארץ, 1965, עמ' 221–222 (מצוטט אצל ישראל רוזנסון, לא נבדק במקור)
|  |
| --- |
| **יש לעדכן ערך זה**. |
| ייתכן שהמידע המצוי בדף זה אינו מעודכן, אתם מוזמנים לסייע ולעדכן את הערך. אם לדעתכם אין צורך בעדכון הערך, ניתן להסיר את התבנית. |

**מארקז היינס** (באנגלית: **Marquez Haynes**; נולד ב-19 בדצמבר 1986 באירווינג, ארצות הברית) הוא כדורסלן אמריקאי בעל אזרחות גאורגית המשחק בעמדת הרכז והקלעי בקבוצת רייר ונציה המשחקת בליגת העל האיטלקית בכדורסל. גובהו 1.91 מטרים.

קריירה
------

את תחילת דרכו עשה בבוסטון קולג' בשנים 2005–2007, שם שיתף פעולה עם שחקנה לשעבר של מכבי תל אביב, טייריס רייס. בשנים 2008–2010 המשיך במכללת טקסס ארלינגטון, כאשר בעונתו האחרונה בקבוצה זו הוא קלע 16.5 נקודות בממוצע למשחק וכמו כן שיפר את רוב הנתונים האישיים שלו בהשוואה לעונותיו הקודמות.

את תחילת דרכו בכדורסל האירופי, החל באלאן שאלון, מהליגה הראשונה בצרפת. 
כבר בעונה זו, היינס היה שותף לזכייתה של הקבוצה בפעם הראשונה בגביע הצרפתי, כאשר זו גברה על לימוז' במשחק הגמר בתוצאה 71:79.

בעונה שלאחר מכן, היינס עבר לגראן קנריה, מהליגה הספרדית הראשונה. בעונה זו היינס, עם ממוצע של 10.9 נקודות למשחק, סייע לקבוצתו להישאר בליגה כאשר זו סיימה במקום ה-14.

בעונת 2012/2013 היינס עבר לארטלנד דראגונס, מהליגה הגרמנית הראשונה, איתה זכה להגיע לשלב הפלייאוף, כאשר זו סיימה את עונתה הרגילה במקום השישי. במהלך עונה זו היינס קלע 12.2 נקודות בממוצע למשחק. 

בחלוף עונה נוספת, מארקז חתם בקבוצתה של אמפוריו ארמני מילאנו, שם שיחק מספר חודשים, בהם ירד בממוצע הדקות והנקודות שלו. עקב משברו הכלכלי של מועדון איטלקי אחר, מונטפסקי סיינה
, סוכם בין שני המועדונים על חילופי שחקנים. כחלק מהעסקה, מארקז היינס עבר למונטפסקי סיינה, בה קלע עד תום העונה 14.6 נקודות בממוצע למשחק, כשבשלב הפלייאוף בלט עם כ-19 נקודות בממוצע למשחק. דבר זה עזר לקבוצתו להגיע עד לשלב גמר הפלייאוף, בו הפסידה סיינה, לקבוצתו הקודמת של היינס, אמפוריו ארמני מילאנו בתוצאה 4:3. 

בשנת 2011 היינס קיבל אזרחות גאורגית, ושיחק עבורה ביורובאסקט 2011.

ביולי 2014 מארקז היינס חתם במכבי תל אביב לשנתיים.

ביולי 2015 חתם היינס בסאסרי האיטלקית, ובתחילת 2016 חתם בפנאתינייקוס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מארקז היינס** בוויקישיתוף
* מארקז היינס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר פיב"א
* פרופיל, באתר היורוליג
* פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית)
* פרופיל השחקן באתר היורוליג
* סרטון מאתר youtube הכולל מהלכים של מארקז היינס, סרטון באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑   דף השחקן באתר היורוליג
2. ↑  כתבה מאתר החדשות "ynet" על הצטרפותו של מארקז היינס למכבי תל אביב, מיום 13 ביולי 2014
3. ↑  דף השחקן באתר היורוליג
4. ↑  פרופיל השחקן מהאתר "DraftExpress"
5. ↑  דף הקבוצה אלאן שאלון באתר היורוליג
6. ↑  הליגה הספרדית בעונת 2011/2012 מאתר ויקיפדיה בשפה האנגלית
7. ↑  דף הקבוצה באתר ויקיפדיה בשפה הגרמנית
8. ↑   כתבה מאתר "ynet" לקראת מפגשה של מכבי תל אביב נגד ארמאני מילאנו
9. ↑   תור דעה מהאתר "my basket"
10. ↑  כתבה מהאתר "one" על גמר הפלייאוף של הליגה האיטלקית בכדורסל
11. ↑   כתבה מהאתר "yourfirstsports"
**דיון דמונד מאלט** (באנגלית: **Dayon Demond Mallet**; נולד ב-22 בפברואר 1978) הוא כדורסלן עבר אמריקאי ששיחק בעמדת הרכז.

קריירת המשחק
------------

לאחר סיום לימודיו התיכוניים בשנת 1998, החל מאלט לשחק במדי קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת מקניז סטייט. הוא שיחק בקבוצה עד לסיום עונת 2000/2001 עת נבחן בליגת הקיץ במדי דטרויט פיסטונס, והעמיד את עצמו לבחירה לדראפט ה-NBA, אך לא נבחר. 

לקראת עונת 2001/2002 חתם מאלט במדי קבוצת פאנטומס בראונשוויג מליגת העל הגרמנית בכדורסל. כבר בעונת הבכורה שלו שותף מאלט ב-35 משחקים בהם תרם 17.4 נקודות בממוצע. הוא המשיך לשחק במועדון במשך שלוש עונות, ובעונתו האחרונה במועדון, עונת 2003/2004 הוא קלע שיא קריירה של 21.7 נקודות למשחק, והוביל את בראונשוויג עד לחצי גמר הפלייאוף הגרמני, הישג השיא של המועדון. באותה העונה שיחקה הקבוצה לראשונה גם ביורוקאפ. מאלט, שתרם 18.3 נקודות, 3.7 אסיסטים ו-2.5 חטיפות לא הצליח למנוע מקבוצתו את המקום האחרון בבית, עם שני ניצחונות בלבד בעשרה משחקים. 

לקראת עונת 2004/2005 נשאר מאלט בליגה הגרמנית ועבר לקבוצת ברוז במברג. הוא קלע 16.1 נקודות ב-42 משחקים בהם שותף, והוביל את במברג לאליפות הראשונה בתולדותיה. באותה העונה, הוא לקח עם הקבוצה חלק גם במשחקי היורוקאפ, הוא תרם 16.7 נקודות למשחק אך לא הצליח להעפיל עם קבוצתו מעבר לשלב הבתים הראשון.

לאחר עונה נוספת במדי במברג, בה לקח חלק לראשונה במשחקי היורוליג, עבר מאלט לתחנתו שהשלישית בגרמניה, ריינאנרג'י קלן. בקלן הוא שיחק במשך עונה אחת, ולקח חלק גם במשחקי היורוליג, ועזר לקבוצה לזכות בגביע הגרמני.

לאחר שש עונות בליגה הגרמנית, עזב מאלט את המדינה, והצטרף אל חובנטוד בדאלונה מליגת העל הספרדית לקראת עונת 2007/2008. בעונת הבכורה שלו בספרד, זכה מאלט עם הקבוצה בגביע המלך הספרדי וביורוקאפ. הוא שיחק בספרד במשך שתי עונות, ולאחריהן עבר לשחק במדי טלקום אנקרה הטורקית.

מאלט עבר לשחק בשורותיה של ספירו שרלרואה והוביל אותה לאליפות בלגיה בעונת 2010/2011. הוא פתח את העונה העוקבת בכושר משחק מצוין, ואף קלע שיא קריירה ביורוליג עם 18.9 נקודות למשחק בממוצע, בטרם עבר למכבי תל אביב בינואר 2012. באפריל אותה שנה קבוצת שרלרואה פנתה למכבי תל אביב וביקשה לשחרר לשורותיה את השחקן, כדי שיעזור לה עוד העונה במאבקי הפלייאוף בבלגיה. מכבי תל אביב נענתה לבקשה והשחקן חזר לבלגיה.

בסוף שנת 2017, הודיע מאלט שהוא פורש ממשחק פעיל והפך למאמן וסקאוט.

תארים והישגים
-------------

* עם ברוז במברג
	+ אליפות גרמניה: 2004/2005
* עם ריינאנרג'י קלן
	+ הגביע הגרמני: 2006/2007
* עם חובנטוד בדאלונה
	+ גביע המלך הספרדי: 2007/2008
	+ יורוקאפ: 2007/2008
* עם מכבי תל אביב
	+ גביע המדינה בכדורסל: 2011/2012

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **דמונד מאלט** |

* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר היורוליג
* פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית)
* דף השחקן באתר היורוליג.

הערות שוליים
------------

1. ↑  רשמית: דמונד מאלט שוחרר ממכבי תל אביב
2. ↑  איפה הם היום? המסעות של השחקנים הזרים במכבי ת*א - ספורט 5*, באתר Sport5.co.il - אתר ערוץ הספורט
**קיירי תומאס** (באנגלית: **Khyri Thomas**; נולד ב-8 במאי 1996) הוא כדורסלן אמריקאי שמשחק בעמדת הקלע בסן פבלו בורגוס.

קריירה
------

### דטרויט פיסטונס

בדראפט 2018 נבחר תומאס במקום ה-38 והקבוצה שבחרה בו הייתה פילדלפיה 76', לאחר שנבחר בדראפט הוא הועבר בטרייד לדטרויט תמורת שתי בחירות דראפט עתידיות בסיבוב השני. את משחקו הראשון הוא שיחק נגד אטלנטה הוקס ורשם שלוש נקודות בארבע דקות. באותה עונה תומאס העמיד ממוצעים של: 2.3 נקודות, 0.8 ריבאונדים ו-0.3 אסיסטים ב-7.5 דקות. בעונה זו הפיסטונס הגיעו עד לסיבוב הראשון בפלייאוף שם הפסידה 0-4 בסדרת הטוב משבעה למילווקי באקס תוך כדי שתומאס מעמיד ממוצעים של: 4.7 נקודות ו-0.7 ריבאונדים ב-5.0 דקות. בעונתו השנייה בקבוצה העמיד תומאס ממוצעים של: 2.1 נקודות, 0.4 אסיסטים ו-0.1 ריבאונדים. באותה עונה הפיסטונס סיימו במקום ה-13 במזרח עם 20 לעומת 46 הפסדים. בכל אותה עת היה חתום תומאס על חוזה כפול והוא שיחק גם בקבוצת ליגת הפיתוח של הפיסטונס שנקראת גרנד ראפידס דרייב.

### אוסטין ספרס

ב-20 בנובמבר 2020 עבר תומאס בטרייד לאטלאנטה הוקס זמן קצר לאחר מכן ההוקס ויתרו עליו והא חתם בסן אנטוניו ספרס. זמן קצר לאחר מכן הוא עבר לשחק בקבוצת ליגת הפיתוח של הספרס (אוסטין ספרס). באוסטין ספרס הוא העמיד ממוצעים של: 13.9 נקודות ו-3.4 ריבאונדים, בעוד הוא קולע ב-45.7 אחוז לשלוש עם 2.3 שלשות למשחק.

### יוסטון רוקטס

ב-7 במאי 2021 חתם תומאס ביוסטון רוקטס לעשרה ימים. בימים הראשונים שלו תומאס הספיק לשחק שני משחקים שבהם רשם: 21.5 נקודות בממוצע: במשחקו הראשון רשם תומאס 16 נקודות ובמשחקו השני הוא רשם: 27 נקודות (שיא קריירה), 5 ריבאונדים, 5 חטיפות, 3 אסיסטים ו-2 חסימות בהפסד 124-116 ליוטה ג'אז. לאחר שהסתיים החוזה הראשון הוא חתם על חוזה נוסף עד לסוף העונה.

### בילבאו באסקט

ב-24 בנובמבר 2021 תומאס חתם בבילבאו באסקט מליגת העל הספרדית בכדורסל.

### מכבי תל אביב

ב-10 בינואר 2022 תומאס חתם במכבי תל אביב מליגת העל ומהיורוליג.

קישורים חיצוניים
----------------

* קיירי תומאס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* קיירי תומאס, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Basketball-Reference
* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר ליגת ה-NBA
* פרופיל, באתר ESPN

* קיירי תומאס חתם רשמית במכבי תל אביב, באתר ערוץ הספורט, מאת רועי כהן.
* קיירי תומאס ברשת החברתית טוויטר.
* קיירי תומאס ברשת החברתית אינסטגרם.
**בן צבי אליאסי** הוא תת-אלוף (במילואים) שימש כמפקד משל"ט פיקוד העורף מחוז ירושלים וכיום מפקד צוות מג"דים בקורס בכירים בפקע"ר.

קריירה צבאית
------------

בן צבי התגייס לצה"ל בשנת 1983. במלחמת המפרץ הראשונה בשנת 1991 בהיותו בדרגת סגן, תיפקד כקצין חילוץ בבה"ד 16 ובשנת 1992 עבר לתפקיד רמ"ד אימונים בבה"ד.

בשנת 1993 פיקד על הקורס הראשון של קציני חילוץ, תפקיד שביצע עד המחזור השלישי. לאחר מכן, ביצע תפקיד של רמ"ד מפקדים בבה"ד 16.

בשנים 1994–1996 יצא לקורס פו"ם "ברק" ולאחר מכן בשנת 1996 תיפקד כקצין אג"ם במחוז דן.
באותה השנה (1996), הוענקה לו דרגת סא"ל ומונה לראש ענף אימון יחידות בבה"ד 16. במקביל לתפקיד זה, ביצע תפקיד משני כמג"ד חילוץ בגדוד מילואים 972 של מחוז המרכז בפיקוד העורף.

בשנת 2000, מונה לסגן מפקד מחוז מרכז, ולאחר מכן בשנת 2004, מונה לראש ענף בק"ן פיקודי. במקביל לתפקיד זה, פיקד בן צבי על גדוד מילואים אב"כ 7673 של מחוז ירושלים.
בשנת 2007 יצא לקורס במכללה לביטחון לאומי (מב"ל) ובשנת 2008 הוענקה לו דרגת אל"ם ומונה לרמ"ח תו"פ בפיקוד. במקביל לתפקיד זה, פיקד על מפקדת נפת שרון.
עם שיחרורו משירות קבע מצה"ל בשנת 2013, המשיך במסגרת שירות מילואים לבצע תפקידים נוספים כגון: מפקד צוות בקורס מ"פים וכמאמן רשויות גדולות.

בשנת 2019, הוענקה לבן צבי אליאסי דרגת תא"ל (במיל'.) ומונה למפקד קורס מג"דים של פיקוד העורף.

בשנת 2020, עקב משבר נגיף הקורונה מונה למפקד משל"ט מזרח ירושלים, בניסיון לצמצם את התפשטות הנגיף.

בן צבי אליאסי השתתף במשלחות סיוע צבאיות ברעידות אדמה שהתרחשו בהודו, טורקיה, יוון וטאבה.[דרוש מקור]
בנוסף, השתתף בן צבי במבצעי חילוץ בארץ כגון: בית הקפה במזרח ירושלים[דרוש מקור], אסון ורסאי, פיצוץ בלון הגז בחיפה[דרוש מקור], קריסת מבנה בראס אל עמוד שבמזרח ירושלים, קריסת מבנה ברמאללה (לאחר הסכמי אוסלו) פיצוץ בלון הגז בנתניה, פיצוץ בלון גז בשכונת התקווה, ראס אל עמוד, אסון הרכבת בבית יהושע, אולם כדורסל בבאר שבע.