בית המדרש בסדיגורה
פנים בית הכנסת של החסידות
ביתו של הרבי מסדיגורה
**חסידות סדיגורה** היא חצר חסידית מבית רוז'ין שנוסדה בעיירה סדיגורה שבחבל בוקובינה. היא אחת מהחסידויות שהוקמו על ידי צאצאיו של רבי ישראל מרוז'ין שהתיישב בסדיגורה לאחר בריחתו מרוסיה הצארית.

היסטוריה
--------

בשנת תר"ב (1842) הגיע רבי ישראל פרידמן (רוז'ין) לעיירה סדיגורה שהשתייכה אז לאימפריה האוסטרית והקים שם מחדש את חצרו. לאחר פטירתו בג' בחשוון תרי"א, מילא את מקומו בנו הבכור הרב שלום יוסף פרידמן, אולם הוא נפטר עשרה חודשים בלבד לאחר מכן. לאחר פטירתו החל לכהן בסדיגורה רבי אברהם יעקב פרידמן, בנו השני של רבי ישראל מרוז'ין. הוא נחשב כאדמו"ר הראשון בשושלת סדיגורה ומכונה בחסידות "האדמו"ר הזקן".

בניו של רבי שלום יוסף היו רבי יצחק פרידמן (בוהוש), אבי שושלת בוהוש, ורבי מנחם נחום דב בער פרידמן (ר' נחום בער'ניו) מסדיגורה.

רבי נחום בער'ניו נולד בשנת תר"ג. אחר שהתייתם גדל אצל דודו רבי יצחק. נשא את בת דודו רבי אברהם יעקב. התפרסם בדיבורו החריף והקצר. נפטר בכ"ז באב תרמ"ג. חתנו היה רבי משה יהודה לייב פרידמן מפשקאן. בנו היה רבי שלום יוסף פרידמן (תרל"א-כ' באב תרפ"ז), אדמו"ר במילניצא. רבי שלום יוסף נשא בזיווג ראשון את בתו של (דודו ובן דודו של אביו) רבי ישראל מסדיגורה ובזיווג שני את בתו של רבי מרדכי יוסף טברסקי מזלטיפולי.

הדור הראשון
-----------

רבי אברהם יעקב כיהן 32 שנים בסדיגורה ונחשב לממלא מקום המרכזי של אביו. במהלך השנים עזבו אחיו את חצר סדיגורה ופתחו חצרות משלהם, אף הם במרחב האימפריה האוסטרית, בגליציה וברומניה. הוא היה חתנו של רבי אהרן פרלוב, ה"בית אהרן" מקרלין.

בניו הגדולים של רבי אברהם יעקב היו רבי אשר ורבי שלמה. רבי אשר היה מאורס לבתו של רבי צבי הירש מרימנוב אך נפטר טרם נישואיהם. אחיו רבי שלמה'ניו (י"א בתשרי תר"ד - כ' בטבת תרמ"א) התארס עם ארוסת אחיו ונישא לה בשנת תרי"ח. אחרי חמש עשרה שנים שלא נולדו להם ילדים התגרשו. נישא בשנית לבת דודו רבי דוד הלפרין, חתנו של רבי ישראל מרוז'ין. הוא וגיסו ובן דודו רבי נחום בער'ניו היו מיועדים להנהיג את העדה ובחיי רבי אברהם יעקב התקבצו תחתם אברכים אך הם נפטרו בחייו. בנותיו של רבי שלמה היו: חוה לאה שנישאה לרבי נחום מרדכי פרידמן בנו של (בן דודו וגיסו של אביה), רבי ישראל פרידמן מצ'ורטקוב ומרים שנישאה לבן דודה רבי ישראל פרידמן מבויאן לייפציג.

הדור השני
---------

לאחר פטירת רבי אברהם יעקב בשנת תרמ"ג החלו לכהן בסדיגורה שניים מבניו, רבי יצחק פרידמן מבויאן, ה"פחד יצחק" ורבי **ישראל פרידמן מסדיגורה** ה"אור ישראל". לאחר מספר שנים במסגרת חלוקת הירושה, עזב רבי יצחק את סדיגורה ועבר לעיר בויאן בה הקים את חסידות בויאן ורבי ישראל נשאר בסדיגורה וממנו המשיכה חסידות סדיגורה. נפטר בשנת תרס"ז.

הדור השלישי
-----------

* רבי **אהרן פרידמן**, ה"קדושת אהרן". נולד בי"ב בתשרי תרל"ז. רוב חסידי אביו נסעו אליו, אך הוא נפטר שש שנים אחרי פטירת אביו, בי"ט בתשרי תרע"ג. היה חתנו של רבי שלום יוסף בנו של רבי מרדכי פייבוש פרידמן מהוסיאטין. בתקופתו נוסדה ישיבה בסדיגורה בשם "אור התורה". בראשות הישיבה עמדו האחים הרבנים רפאל, אליעזר ואברהם קיטגורוצקי.
* רבי **אברהם יעקב מסדיגורה (השני)** ה"אביר יעקב" (נולד בח' באב תרמ"ד), חתן בן דודם של אביו ואמו רבי יצחק מאיר מקופיטשניץ, מונה גם הוא לאדמו"ר אחר פטירת אביו. הקים ישיבה בסדיגורה, עם אחיו רבי שלמה חיים. בסוף ימיו התגורר בתל אביב. נפטר בה' בטבת תשכ"א, ונטמן בבית העלמין נחלת יצחק שבגבעתיים.
* רבי **שלמה חיים פרידמן**, שהיה מכונה "ר' שלמה'ניו" (נולד בא' בסיון תרמ"ז), חתנו של רבי שמואל הורנשטיין מראדומישלא, כיהן גם הוא כאדמו"ר, אך לאחר שעבר לווינה בימי מלחמת העולם הראשונה, העדיף לעסוק בפעילות ציבורית למען הפליטים ולטובת יישוב ארץ ישראל ולא המשיך באדמו"רות במובן הרגיל והמקובל אלא בדרך ייחודית. היה שותף בהקמת ההסתדרות החסידית-ציונית, "אגודת יישוב ארץ ישראל" שהסתפחה לאחר כמה שנים למזרחי, ואת הקמתה הוביל ר' חיים מאיר יחיאל שפירא מדרוהוביץ' והיה שותף לה גם ר' יעקב פרידמן מהוסיאטין. לאחר השואה התגורר אף הוא בתל אביב והמשיך בפעילות ענפה ובהצלת יתומים יהודיים בארצות אירופה. פרסם מאמרי הגות רבים. נפטר בכ"ו באב תשל"ב ונטמן בבית העלמין נחלת יצחק שבגבעתיים. קובץ ממאמריו שפרסם בעיתון הצופה קובצו על ידי בני משפחתו בשם "דברים בעיתם". ספר אחר, של דברי תורה שהשמיע בישראל ומחוצה לה, יצא לאור בשם "חיי שלמה" בשנת תשס"ו.

שני בנים נוספים של רבי ישראל כיהנו כאדמו"רים:

* רבי **יצחק** האדמו"ר מרימנוב (ב' בחשוון תרמ"ו - י"א בכסלו תרפ"ה). נישא לשרה דבורה בתו של רבי אשר ישעיהו הורוביץ, חתנו של רבי יוסף מרימנוב. בשנת תרע"ג, החל לכהן ברימנוב. בפרוץ מלחמת העולם הראשונה נמלט לווינה. בתחילת שנת תרפ"ד ביקר בארצות הברית, לבקשת חסידי סדיגורה שם, ובחודש סיוון עבר לגור בניו יורק, אך כעבור מספר חודשים כאשר הכין לחזור לוינה ביום כ' בכסלו, נפטר מדלקת ריאות.
* רבי **שלום יוסף** האדמו"ר מסדיגורה-צ'רנוביץ (י"ג בטבת תרל"ט - י"ח בשבט תרפ"ג) חתנו של בן דודם של אביו ואמו רבי ברוך מויז'ניץ.
* חתנו-אחיינו רבי יצחק מרדכי שפירא האדמו"ר מגוואדז'יץ.

הדור הרביעי
-----------

לאחר פטירתו של רבי אהרן, התמנה בנו יחידו רבי **מרדכי שלום יוסף פרידמן** מסדיגורה כאדמו"ר בגיל 16 בסדיגורה לצד דודיו. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה עבר לווינה, יחד עם שאר אדמו"רי שושלת רוז'ין. בשנת תרפ"ג (1923) הקים את ישיבת "משיבת נפש" בפשמישל. בראשות הישיבה עמדו הרב שבתי סגל, הרב שמשון פוגלמן והרב צבי וייצנר. בין בוגרי הישיבה היו הרב אפרים ויינברגר (לימים רב שכונת יד אליהו) והרב הלל ברוקנטל (לימים רב היישוב חפץ חיים). בהמשך פתח סניף לישיבה ביוזפוב בראשות רב העיר הרב שמעון פרזונצ'בסקי, שהיה מחסידיו. בסניף זה למדו 40 בחורים. חלק גדול מתלמידי הישיבה פנו בהמשך לישיבת חכמי לובלין. הוא שלח את חסידיו לארץ ישראל, והם פתחו בה מספר בתי כנסת.

בשנת תרצ"ד עבר להתגורר בפשמישל, שבה התגוררו רבים מחסידיו. באדר תרצ"ט (1939) עלה לארץ והתיישב בתל אביב. מדברי תורתו ערכו את סדרת הספרים "כנסת מרדכי". כבר בצעירותו היה חבר מועצת גדולי התורה ונשיא קרן התורה של אגודת ישראל. נפטר בכ"ט בניסן תשל"ט ונטמן בבית העלמין נחלת יצחק שבגבעתיים.

הדור החמישי
-----------

טיש בבית המדרש בבני ברק, ג' בחשוון תשע"א, 2010
רבי **אברהם יעקב פרידמן**, בנו של רבי מרדכי שלום יוסף שימש כאדמו"ר אחרי פטירת אביו. נולד בה' באלול תרפ"ח (1928) בווינה ועבר עמו לפשמישל ולניו-יורק. לאחר שאביו עלה לארץ ישראל, היה רבה של הקהילה שהקים ולאחר מספר שנים עלה גם הוא. העביר את מרכז החסידות לבני ברק, שבה התגורר בשנים האחרונות, בדירה שבמבנה בית המדרש הגדול שבמרכז החסידות. כיהן כחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל. דברי תורתו כונסו בספר "עקבי אבירים". נפטר בי"ט בטבת תשע"ג (1 בינואר 2013) ונטמן בבית העלמין נחלת יצחק שבגבעתיים.

הדור השישי
----------

בנו היחיד של רבי אברהם יעקב, הרב **ישראל משה פרידמן**, הוכתר כממלא מקומו. בחיי אביו כיהן כרב בית הכנסת אור ישראל של חסידי סדיגורה בלונדון שבאנגליה וכרבה של קהילת סדיגורה בעולם. הרב ישראל משה היה חתנו של הנגיד הויז'ניצאי מלונדון, חיים משה פלדמן. גם הוא כאביו, כיהן כחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל. האדמו"ר נפטר בכ"א באב תש"ף בגיל 64, לאחר שחלה בסרטן הלבלב, ונטמן ליד אביו בבית העלמין נחלת יצחק בגבעתיים.

הדור השביעי
-----------

עם פטירתו של רבי ישראל משה פרצה מחלוקת בין חסידי סדיגורה לגבי מה היא צוואתו בנוגע להמשך השושלת. הרבי הורה בצוואתו שבנו החמישי רבי **יצחק יהושע העשיל** יוכתר כאדמו"ר מסדיגורה.

מנגד, הרבנית ורוב משפחת הרבי טוענים שהרבי הורה ששלושת בניו יכהנו כאדמורי"ם. לקראת סיום ימי השבעה חתמו כל בני המשפחה על הסכם ועל מכתב לקהל החסידים, את הכרעת הרבנית ואת טענתה שימונו 3 אדמורי"ם. הבן הגדול, רבי מרדכי שלום יוסף, מונה לאדמו"ר מסדיגורה-ירושלים, הבן השלישי, רבי אהרן דב בער, מונה לאדמו"ר מסדיגורה-לונדון, והבן החמישי, רבי יצחק יהושע העשיל לאדמו"ר מסדיגורה בני ברק. 

לאחר שנתיים מפטירת רבי ישראל משה, הגישו קבוצת החסידים מבני ברק בקשה לקיום צוואה, והרבנית הגישה לבית המשפט התנגדות פורמלית לצוואה, כאשר לטענתה הבן רבי יצחק יהושע העשיל ומקורביו ניצלו את מצבו הרפואי של האב, והחתימו אותו בשעה שהיה במצב רפואי קשה ביותר, תוך שימוש בלחצים ואיומים קשים.

נכד אחר של רבי אברהם יעקב, הרב בנציון נחום מאיר שארף (חתנו של הרב טייטלבוים מסאסוב) מכהן כאדמו"ר בשכונת איירמונט שליד מונסי בניו יורק ובית מדרשו נושא את השם 'עקבי אבירים' סאדיגורא ע"ש זקנו האדמו"ר.[דרוש מקור]

כמו כן אחיו הרב מרדכי שלום יוסף שארף פתח בית מדרש בשכונת לייקווד הנושא את השם 'קהל אור ישראל רוז'ין'.

החסידות בארץ ישראל
------------------

תלמוד תורה סדיגורא ברחוב יחזקאל בירושלים
בית הכנסת סדיגורא ברחוב שמואל הנביא בירושלים.
שורשי החסידות בארץ ישראל החלו כשרבי ישראל מרוז'ין קנה שטח בעיר העתיקה, לבניית בית הכנסת תפארת ישראל. הוא קנה את זכות ההדלקה בל"ג בעומר בקבר רבי שמעון בר יוחאי ועמד בנשיאות כולל ווהלין. רבי ישראל החזיק באזרחות טורקית. בית כנסת נוסף היה בצפת. לאחר פטירת רבי אברהם יעקב מסדיגורה, בנו של רבי ישראל, הפכו רוב חסידי סדיגורה בארץ ישראל לחסידי בנו, רבי יצחק פרידמן מבויאן, שעמד בנשיאות כולל ווהלין.

בשנת תרפ"ה החל רבי מרדכי שלום יוסף מסדיגורה לשלוח חסידים לארץ ישראל על מנת שיפתחו את היישוב והתעסוקה. בשנת תרצ"ג הוא ביקר בארץ וערך סיור במושבות ובקיבוצים. בחזרתו לגליציה, שלח קבוצת חסידים מטורקה לארץ ישראל, והם התיישבו בנתניה בה פתחו בית חסידים. חסידו אליעזר אלטמן פתח ברחוב רבי עקיבא בבני ברק בית כנסת שהיה מהראשונים בעיר. כמו כן הוא שלח מחסידיו למחנה ישראל.

כאמור, שניים מבניו של רבי ישראל מסדיגורה, רבי אברהם יעקב ורבי שלמה חיים, ברחו מווינה לאחר האנשלוס והתיישבו בתל אביב. רבי אברהם יעקב פתח בית כנסת ברחוב נחמני במרכז העיר. לאחר פטירתו נכשלו מאבקים משפטיים לשמר את המקום, ובית המדרש עבר למבנה בית הספר ברחוב אוליפנט. עומד בראשו הרב מרדכי אוירבך, רב קהילת "אביר יעקב".

אחיינם, רבי מרדכי שלום יוסף, עלה גם הוא והתיישב בתל אביב. הוא פתח בית כנסת ברחוב בצלאל יפה, ובשובו לישראל בשנות ה-60 פתח אותו מחדש ברחוב פנקס.

בנו, רבי אברהם יעקב, שעמד בראש בית מדרשו בשכונת קראון הייטס בברוקלין, עלה גם הוא מאוחר יותר לארץ ועמד בראש ישיבת רוז'ין בבני ברק, כן רשת כוללים בירושלים ותל אביב. לאחר פטירת אביו כיהן במקומו בתל אביב ובהמשך העביר את מרכז החסידות לבני ברק. בתקופתו נפתחו קהילות גם במודיעין עילית, ביתר, אשדוד ואלעד, וכן ישיבה קטנה בירושלים (מלבד הישיבות בבני ברק שהקים בחיי אביו) ותלמודי תורה בבני ברק ובירושלים. קהילות נוספות מחוץ לישראל, קיימות בלונדון, אנטוורפן וניו יורק.

בתי כנסת נוספים של החסידות היו[דרושה הבהרה] בבני ברק (בהמשך היה משותף לחסידות בויאן עד הקמת בתי כנסת נפרדים), בחיפה, בנתניה, בצפת, בטבריה ובירושלים. החסידות מונה כיום כמה מאות משפחות, מלבד החסידים האדוקים ישנם מאות אוהדים בארץ ובעולם.

ניגוני סדיגורה
--------------

לחסידות סדיגורה יש מסורת של ניגונים מאבות החסידות כהמגיד ממזריטש ורבי ישראל מרוז'ין. בחצרות סדיגורה במזרח אירופה היו מספר מלחינים בהם יהושע רייזנר ("יהושע סקוורער"). החזן יוסף רוזנבלט שהשתייך לחסידות סדיגורה הלחין אף הוא ניגונים.

לאחר שיקומה של החסידות, בזמנו של האדמו"ר הקודם רבי אברהם יעקב, החלה גם התפתחות בנושא הנגינה בחסידות, והולחנו והופקו ניגונים רבים. החסידות הוציאה 2 תקליטי ניגונים, "הקם מלכות דוד" ו"רחם בחסדך". מלחין ומנצח המקהלה הוא פנחס ביכלר. בין הניגונים הבולטים בחסידות הוא "לא ימושו מפיך" שהולחן לכבוד הבר מצווה של האדמו"ר לימים, רבי מרדכי שלום יוסף, על ידי המלחין הבעלזאי, יחיאל שלמה קאליש ששימש באותה עת משגיח בישיבת סדיגורה.

גלריית תמונות
-------------

* רבי אברהם יעקב השני מסדיגורהרבי אברהם יעקב השני מסדיגורה
* רבי שלמה'ניו מסדיגורהרבי שלמה'ניו מסדיגורה
* רבי מרדכי שלום יוסף מסדיגורהרבי מרדכי שלום יוסף מסדיגורה
* רבי אברהם יעקב השלישי מסדיגורהרבי אברהם יעקב השלישי מסדיגורה
* רבי ישראל משה מסדיגורהרבי ישראל משה מסדיגורה
* רבי יצחק יהושע העשיל מסדיגורה עם אחיו רבי אהרן דב בער מסדיגורה-לונדוןרבי יצחק יהושע העשיל מסדיגורה עם אחיו רבי אהרן דב בער מסדיגורה-לונדון

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חסידות סדיגורה** בוויקישיתוף
* דוד קורן, בפארשפיל של סדיגורא, היית? • תמונות ווידאו, באתר בחדרי חרדים, 5 בדצמבר 2010
* אלי בן דוד, המוני חסידים חגגו אמש בשמחת נישואי נכד האדמו"ר מסאדיגורה • צפו, באתר JDN - חדשות, ‏2012-11-28
* אלי בן דוד, טיש יארצייט ראשון בסאדיגורה: האדמו"ר חבש קאלפיק לראשונה, באתר JDN - חדשות, ‏2013-04-10
* משחקי הכס - הגרסה החרדית | הרבנית שהפרה את צוואת בעלה וסופגת איומים על חייה, באתר YouTube, ‏13 באוגוסט 2021
* הרב אפרים זלמן גלינסקי, מלכות הגולה, באתר עיתון משפחה, ‏כ"א תמוז התשפ"א, 4 ביוני 2021
* חסידות סדיגורה, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  לשאר משפחת רבי אברהם יעקב ראו אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה (הראשון)
2. ↑  ראה אודותיו בכתבה ב"משפחה" (בקישורים חיצוניים)
3. ↑  שאול כהנא, הרבי מסדיגורה כתב: זה 'בני ממלא מקומי בתוקף ההנהגה', באתר כיכר השבת, ‏18.08.20  
שאול כהנא, הדרמה בסאדיגורה: הצוואה, ההסכם לפשרה - והמפריעים, באתר כיכר השבת, ‏17.08.20
4. ↑  תפנית בצוואה בסאדיגורה: הרבנית והדיינים הפכו את הקערה, באתר בחדרי חרדים, ‏2016-07-20
5. ↑  תפנית בצוואה בסאדיגורה: הרבנית והדיינים הפכו את הקערה, באתר בחדרי חרדים
6. ↑  גרינצייג, אבישי (2022-10-03). "מאבקי הירושה בחסידות הקטנה: הצעד החריף של הרבנית נגד בנה". *Globes*. נבדק ב-2024-02-06.

| חצרות חסידיות |
| --- |
| שושלת מייסדי החסידות | **הבעל שם טוב**, בנו רבי צבי ונכדיו רבי ברוך ממז'יבוז' ורבי משה חיים אפרים מסאדילקוב. **המגיד ממעזריטש**, בנו רבי אברהם המלאך, בנו רבי שלום שכנא מפראהביטש |
| חסידויות במרחב הרוסי-ליטאי | **בית צ'רנוביל:** צ'רנוביל • קוריסטשוב • צ'ארקס • אוורוטש • מקארוב • טריסק • טולנא • סקווירא • רחמסטריווקא • שפיקוב • מחנובקה • הורניסטייפול • מאלין-ראדומישל • ברזנה • **חסידות חב"ד**: חב"ד ליובאוויטש • שלא שרדו: סטרשלה • קאפוסט • ליאדי • ניעז'ין • **בית קרלין-לכוביץ':** קרלין • לודמיר • לעכוויטש • קוברין • סלונים • קוידנוב • קוברין-ביאליסטוק • פינסק-קרלין • ברסלב • קוריץ-שיפיטובקה-סאלוויטא • קרסנה • אוסטרהא • סטפין • נישכיז (אוסטילה, קובלה) • אניפולי • ליניץ-מונסטריץ' • סאווראן • אליק • וולעדניק • אמדור • פרוסקורוב • קמינקא-מיראפאל • רשקוב • קאשיווקא - דויד הורודוק • לובושוב-יאנוב |
| חסידויות מזרח גליציה | **בית רוז'ין:** סדיגורה • צ'ורטקוב • הוסיאטין • בויאן • קופיטשניץ • אוז'ירן-בראדי • דרוהוביץ' • **בית זלוטשוב:** יאמפולה • ראדוויל • זברז' • זוויהל • קרמניץ • סקאליה • **בית פרמישלאן:** פרמישלאן • קאליש • גלינא • סאסוב (גזע ר' משה לייב) • קוסוב • אוזיראן-לשקביץ (גזע היושר דברי אמת) • סקאהל • יאריטשוב • סטרליסק • סטרטין • בעלזא (קארוב, סקאהל) • זידיטשויב-בורשטין • קומרנה • אלעסק-סטניסלב • סאסוב • ירוסלב • קמינקא • ברז'אן • בוטשאטש ('אשל אברהם') • סאמבור • נארול |
| חסידויות מערב גליציה | ליז'נסק • רימנוב • דינוב • בלאז'וב • **בית רופשיץ:** רופשיץ • גלגוב • לינסק • מעליץ • דז'יקוב • בארנוב • רוזבדוב • סטוטשין • **בית צאנז**: צאנז • שינאווא • קשאנוב • באבוב • גורליץ • ראצפרט • טשכויב • סטרופקוב • רודניק • ברדיוב • גריבוב • צאנז-קלויזנבורג • צאנז-ז'מיגראד • טשקאווע • • דומברובה • וישניצא • פשעווראסק |
| חסידויות פולין | אפטא-זינקוב-מז'יבוז' • **בית קוז'ניץ:** קוז'ניץ-מוגלניצא-גרודז'יסק • פיאסצנא • אוסטרובצא • לוקווע וולברוז' • **בית לובלין:** שושלת החוזה מלובלין, חנטשין • פשדבורז' • אפטא-וואלברום-וודיסלב • רדומסק-קרימילוב • רדושיץ • קראקא (גזע ה'מאור ושמש') • חלם (ר' נטע) • קוזמיר-מודז'יץ • לעלוב • קארוב • חלם • לנטשנה • אוז'רוב • וויליפולי • ליפסק • **בית פשיסחה:** ביאלא • פוריסוב-קאלושין • **בית וורקא:** וורקא • אמשינוב (אופלה) • אלכסנדר • סטריקוב • ראדזימין • נדרזין - סקרנביץ • **בית איזביצא:** איזביצה ראדזין • לובלין • מרקישוב • **בית קוצק:** קוצק (פילוב-סוקולוב-לומאז') • גור • טשכנוב • סוכטשוב • גוסטינין • פילץ • נובומינסק • זיכלין • ויסקוט-קרושנוביץ |
| חסידויות רומניה | **בית רוז'ין:** בוהוש • ליובה • שטפנשט • וסלוי • פשקאן • אדז'וד • **בית נדבורנא:** נדבורנה • קרעטשניף (ביטשקוב) • ראחוב • חוסט • נדבורנה באניה • פיטסבורג • בישטינא • סטרוז'ניץ (קליבלנד, מאשלוי) • טמשוואר-אראד (גזע ר' יוסף מבורשה) • זוטשקא (סטאניסלב) • **בית ויז'ניץ:** ויז'ניץ • ויז'ניץ מונסי • סרט ויז'ניץ • אנטניא • ווישווה • צ'רנוביץ'-דורוהוי (שושלת 'הבאר מים חיים') • שאץ • דעעש • פאלטישאן • בוצ'צ'ה-בוטושאן • סקולען • ריבניץ |
| חסידויות הונגריה | **בית אויהל - סיגט:** סיגט-סאטמאר (וואלווא, לימנוב, הוסאקוב, סארוואש) • ליסקא • ספינקא • טאהש • קוסון • פאפא • קאליב • קרעסטיר • מונקאטש • קאפיש • נאסויד • ביקסאד • האדאס-מאטסלקה •  חבורת שומר אמונים • ברגסז |
| חסידויות ארץ ישראל | רבי אשר פריינד • ערלוי • אשלג • מאקווא • דאראג • מטרסדורף • מישקולץ • **שומרי אמונים:** שומרי אמונים • תולדות אהרן • תולדות אברהם יצחק • מבקשי אמונה • **חסידויות ירושלמיות:** דושינסקיא • משכנות הרועים • קהל חסידי ירושלים • **חסידויות חדשות:** חסידות שבט הלוי • תורת חכם • נחלת יעקב |
| חסידויות ארצות הברית | בוסטון • אונגוואר • וויען • **חסידויות חדשות:** אמונת ישראל • תולדות יהודה סטוטשין • היכל התפילה • שערי תפילה |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007554984005171

 |