**ארנולד בקלין** (בגרמנית: **Arnold Böcklin**‏; 16 באוקטובר 1827 – 16 בינואר 1901) היה צייר סימבוליסטי שווייצרי, חבר הזצסיון הווינאי.

קורות חיים
----------

הוא נולד בבזל. אביו, כריסטיאן פרידריך בקלין (נולד ב-1802), נולד ממשפחה ותיקה משפהאוזן ועסק בסחר בדי משי. אמו, אורסולה ליפה, הייתה ילידת אותה עיר. ארנולד למד באקדמיה של דיסלדורף בניהולו של שירמר, שירמר, שזיהה בו סטודנט בעל הבטחה יוצאת דופן, שלח אותו לאנטוורפן ובריסל, שם העתיק את עבודותיהם של הציירים הפלמיים והולנדים. מאוחר יותר בקלין נסע לפריז, עבד במוזיאון הלובר וצייר כמה נופים.

לאחר ששירת בצבא, יצא בקלין לרומא במרץ 1850. המראות הרבים של רומא היוו גירוי חזק עבורו. השפעות חדשות אלה הביאו דמויות אלגוריות ומיתולוגיות לציוריו. בשנת 1856 שב למינכן ונשאר שם ארבע שנים.

ארוסתו הראשונה נפטרה צעירה וברומא הוא התחתן עם אנג'לה רוזה לורנצה פאסוצ'י בשנת 1853. לזוג נולדו ארבעה עשר ילדים, אך חמישה נפטרו בילדותם ושלושה נוספים נפטרו לפני בקלין. הוא עצמו כמעט מת בטיפוס הבטן בשנת 1859.

קריירה
------

לאחר שהציג את "הפארק הגדול", אחת מיצירותיו המוקדמות ביותר, בו טיפל במיתולוגיה עתיקה. לתקופה זו שייכים גם הציורים ״נימפה וסאטיר״, "נוף הרואי" (ציד דיאנה), שניהם בשנת 1858, וסאפו (1859). עבודות אלה, שנדונו רבות, בנוסף להמלצתו של פרנץ פון לנבאך, זיכו אותו בתפקיד פרופסור באקדמיה של וויימר. הוא החזיק במשרה במשך שנתיים, וצייר את "וונוס" ואת "האהבה", "דיוקנו של לנבאך", ואת "קתרין הקדושה".

הוא חזר לרומא בין השנים 1862 ל-1866, ושם נתן דרור ליצירתו בדיוקנה של אמה בקלין, וב"אנקורית במדבר "(1863), "בית מרזח רומאי ווילה על שפת הים" (1864). הוא חזר לבזל בשנת 1866 כדי לסיים את ציורי הקיר שלו בגלריה. שם, מלבד כמה פורטרטים, הוא צייר את "המגדלנה עם ישו" (1868), את "המוזה של אנקראון" (1869) ואת "הטירה והלוחמים" (1871). כמו כן צייר את דיוקנו העצמי, "כאשר המוות מנגן בכינור" (1872). לאחר שובו למינכן, הציג את "קרב הקנטאורים", "נוף עם פרשים" (1875). בין השנים 1876–1885 עבד בקלין בפירנצה. בתקופה זו הוא התיידד עם קרל מיכאל היידר.

בין 1886 ל-1892 התיישב בציריך, ולאחר מכן התגורר בסן דומניקו, ליד פירנצה.

בקלין נפטר ב-16 בינואר 1901 בפיזולה. הוא קבור ב Cimitero degli Allori שבפרבר הדרומי של פירנצה, איטליה.

סמליות
------

בהשפעת הרומנטיקה, השימוש הסמלי של בקלין בדימויים שמקורם במיתולוגיה ובאגדה חופף לעיתים קרובות עם האסתטיקה של הפרה-רפאליטים. רבים מציוריו הם פרשנויות דמיוניות של העולם הקלאסי, או מתארים נושאים מיתולוגיים במסגרות הכוללות אדריכלות קלאסית, ולעיתים קרובות בוחנים אלגורית מוות ותמותה בהקשר של עולם מוזר ופנטזיה.

ארנולד בקלין, אי המתים
בקלין ידוע בעיקר בזכות חמש הגרסאות שלו (שצוירו בין השנים 1880–1886) ל"אי המתים", המתאר בחלקו את בית הקברות האנגלי, בפירנצה, שהיה קרוב לסטודיו שלו ושם נקברה בתו התינוקת מריה. גרסה מוקדמת של הציור הוזמנה על ידי מאדאם ברנה, אלמנה שרצתה ציור באווירה מיסטית.

מורשת
-----

בקלין השפיע על ג'ורג'ו דה קיריקו, וציירים סוריאליסטים אחרים כמו מקס ארנסט וסלבדור דאלי. כשנשאל מרסל דושאן מי היה הצייר האהוב עליו, הוא ציין את ארנולד בקלין כבעל השפעה רבה על אמנותו. האם דושאן היה רציני בקביעה זו עדיין מתנהל ויכוח.

כמה מיצירותיו הן חלק מאוסף מוזיאון קונסט מוזיאון בזל והוצגו שם.

"אי המתים" השפיע גם בתחום המוזיקה, וכמה מלחינים קיבלו השראה ממנו ביניהם גוסטב מאהלר וסרגיי רחמנינוב.

גם אדולף היטלר היה ידוע באהבתו ליצירותיו, והחזיק ברשותו 11 ציורים של בקלין.

גלריה
-----

* השקט של היערהשקט של היער
* טריטון ונרידטריטון ונריד
* קנטור ונימפאהקנטור ונימפאה
* הולדת וונוסהולדת וונוס
* ביםבים
* משחק הגליםמשחק הגלים
* פאן עם ילדיםפאן עם ילדים
* אלוהים מראה את גן עדןאלוהים מראה את גן עדן
* אי החייםאי החיים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארנולד בקלין** בוויקישיתוף
* ארנולד בקלין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* כתבי ארנולד בקלין בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
* ארנולד בקלין, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Frantz, Henri (1911). "Böcklin, Arnold". In Chisholm, Hugh (ed.). Encyclopædia Britannica. 4 (11th ed.). Cambridge University Press. pp. 107–108. This cites:
2. ↑  Arnold Böcklin Biography, Life & Quotes, The Art Story
3. ↑  Böcklin, Arnold - SIKART Dictionary and database, www.sikart.ch
4. ↑  Burroughs, Bryson. "The Island of the Dead by Arnold Böcklin." *The Metropolitan Museum of Art Bulletin*, Vol. 21, No. 6 (Jun. 1926), pp. 146–148.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007300372105171
* BIBSYS: 90522227
* BNE: XX1387675
* BnF: cb12101980t (data)
* CANTIC: a1914023x
* CiNii: DA03321758
* GND: 118512374
* HDS: 021878
* ICCU: RAVV027981
* ISNI: 0000 0001 1060 5810
* KulturNav: 1403598e-f4bb-431f-bd5b-0093f1b41969
* LCCN: n50010065
* LNB: 000160821
* MusicBrainz: 349e3c66-d3f3-4c3e-98fa-c6f9806c8dc2
* NDL: 00433657
* NGV: 849
* NKC: ola2002153393
* NLA: 35019767
* NLP: A12353425
* NTA: 070322856
* RERO: 02-A003063883
* RKD: 9487
* SELIBR: 180032
* SIKART: 4022825
* SNAC: w6z049kc
* SUDOC: 029380723
* Trove: 794070
* ULAN: 500016466
* VcBA: 495/106045
* VIAF: 46789876
* WorldCat: lccn-n50010065

 |