ויטמין D2
ויטמין D3
**ויטמין D** הוא קבוצה של חמש תרכובות מסיסות בשמן המסייעות למאזן תקין של משק הסידן והזרחן בגוף האדם. לוויטמין D מיוחסות השפעות מהותיות רבות, ומחקרים רבים מנסים לשפוך אור על מידת ההשפעה שלו ועל טיבה. קבוצת התרכובות התגלתה על ידי אלמר מקקולום בתחילת שנות ה-20 של המאה ה-20, והוא העניק להן את השם "ויטמין D".

ייצור ויטמין D
--------------

הגוף מסוגל להרכיב בעצמו חלק מהתרכובות, ואלה אינן נחשבות לוויטמין במובן הקלאסי של המונח, שכן ויטמין מוגדר על ידי רבים כחומר שהגוף אינו מסוגל לייצר ויש לצרוך אותו במזון, עובדה זו לא הייתה ידועה בעבר, והשם ויטמין D השתמר.
חמש התרכובות מסומנות מ-D1 עד D5 וההבדלים ביניהן מזעריים (הבדל של אטום מימן בודד או קשר קוולנטי כפול במקום יחיד, לדוגמה).

ככל שצבע העור בהיר יותר וככל שלא מקבלים כוויית שמש, תאי העור מסוגלים להפוך כולסטרול המצוי בעור לוויטמין D באמצעות חשיפה **ישירה** לקרינה על-סגולה (UV) מסוג UV-B (גל בינוני, להבדיל מ-UV-A ומ-UV-C). קרינה זו מסופקת על ידי השמש כשמדד קרינה אולטרה סגולה, המודד את חוזק קרינת השמש, נמצא מעל לרמה 3, כלומר למשך שעות מעטות בכל יום. לא ניתן להגיע למנת יתר של הוויטמין מחשיפה לשמש כיוון שהעור מפסיק לייצר את הוויטמין.

זווית השמש בשמים ועוצמת הקרינה הנגזרת ממנה תלויה בקו הרוחב הגאוגרפי, כיוון שהוא קובע עד כמה תסונן הקרינה על ידי האטמוספירה. באזור קו המשווה קרני השמש מגיעות לקרקע בזווית הקרובה ל־90 מעלות, כך שהן עוברות את המרחק הקצר ביותר דרך האטמוספירה, בעוד שבמקומות המתרחקים מקו המשווה זווית קרני השמש קטנה, במיוחד בחורף, והמרחק שהן עוברות באטמוספירה גדל. ואכן בארצות הרחוקות מקו המשווה קשה יותר לספק לגוף את כמות הוויטמין הדרושה באמצעות אור השמש בלבד; בארצות הצפון והדרום הרחוק הדבר כמעט ואינו אפשרי בחורף. מחלות הנגרמות כתוצאה מחוסר בוויטמין D אכן מתרחשות בתדירות גבוהה יותר באזורים אלו בחורף.

צבע העור משפיע על יעילות יצירת הוויטמין בחשיפה לקרינה על-סגולה בגלל המלנין, צבען התורם לצבע עור כהה, שחוסם את מרבית הקרינה העל-סגולה. חוסר בוויטמין D אכן נפוץ יותר אצל כהי-עור. באוסטרליה, למשל, שבה קיימת מודעות גבוהה לשימוש בתכשירי הגנה, עקב החור באוזון הנמצא מעל ליבשת זו והגורם לרמות גבוהות של קרינה על-סגולה, נפוצות יותר מחלות הנגרמות כתוצאה מחוסר בוויטמין D. ייתכן שהסיבה האבולוציונית שהעור של תושבי ארצות הרחוקות מקו המשווה, כגון מדינות סקנדינביה, הוא בהיר היא שכך מתאפשר ייצור הוויטמין גם בתנאי האור המועטים בחורף של אזורים אלו.

מחסור בוויטמין D
----------------

 ערך מורחב – **מחסור בוויטמין D**  

המחלה הנפוצה והידועה ביותר הנגרמת כתוצאה ממחסור בוויטמין D בילדים היא רככת (באנגלית: Rickets) ובמבוגרים דלדול עצם (באנגלית: Osteoporosis) ואוסטיאומלציה (באנגלית: Osteomalacia) האחת קשורה לבריחת סידן והשנייה מגלמת מצב בו העצם לא מתחדשת בצורה טובה, כתוצאה ממחסור חמור בוויטמין D, שתיהן מחלות מטבוליות נפוצות ביותר, הגורמות להתרככות של העצמות ולהתעקמותן.
בעבר הייתה הרככת מחלה שכיחה ביותר בכל העולם, בעיקר בילדים. שכיחותה במדינות המערב פחתה בשיעור ניכר עם הנהגת ההוספה של הוויטמין למזון. סקירת מטא אנליזה שנערכה בידי שירות הבריאות הלאומי הבריטי, הראתה שנטילת תוסף במקרה של מחסור ויטמין D בגיל מבוגר מפחיתה במעט את הסיכוי לתמותה.

במחקר שפורסם בירחון המדעי Science בשנת 2021 נמצא כי מחסור בויטמין D קשור לעלייה בסיכון להתמכרות לאופיואידים. בבני האדם עם מחסור בויטמין D, הסיכון להתמכר לאופיואידים היה גבוה יותר. בעכברים שקיבלו מורפיום, מחסור תזונתי בויטמין D גרם לפיתוח התנהגויות על המעידות על התמכרות חמורה יותר למורפיום, בהשוואה לעכברים עם רמה תקינה של ויטמין D. המנגנון המוצע להחמרת ההתמכרות לאופיואידים בהקשר של מחסור בויטמין D בבני אדם ובעכברים היא שבזמן מחסור בויטמין D, חשיפה לשמש הופכת לממכרת כדי לעודד חשיפה נוספת לשמש על מנת לשחזר רמה תקינה של ויטמין D. לכן, תחת מחסור בויטמין D, מערכת החיזוק של המוח רגישה יותר לאנדורפינים, ולכן רגישה יותר גם לאופיואידים - אך בניגוד לחשיפה לשמש, שימוש באופיואידים לא מעלה ריכוז ויטמין D בדם, ולכן יוצר מעגל התמכרות שלא קיים עם חשיפה לשמש, שכן חשיפה לשמש מגבילה את האופן הממכר של עצמה במנגנון משוב שלילי עקב העלאת רמת ויטמין D, שמפחית את רגישותה של מערכת החיזוק במוח לאנדורפינים ואופיואידים. 

בישראל נמצאה שכיחות גבוהה של חוסר בוויטמין D בקרב נשים חרדיות שחשיפת עורן לשמש מועטה עקב הלכות צניעות, ובקרב בחורי ישיבה חרדים.
במחקר שנערך בצה"ל נמצא ריבוי מקרי שברי מאמץ בקרב חיילים שלהם רמת ויטמין D נמוכה.

משרד הבריאות ממליץ על מתן ויטמין D3 לכלל התינוקות ללא קשר לסוג המזון שהם מקבלים, החל מהלידה ועד לתום השנה הראשונה לחייהם, בכמות של 400 יחב"ל (יחידות בינלאומיות) ליום. הסיבה היא כיוון שמומלץ שהתינוק לא ייחשף יותר מדי לשמש.

הוספת ויטמין D למזון
--------------------

במדינות רבות נוהגים להוסיף ויטמין D למוצרי מזון שונים. ויטמין D נמצא באופן טבעי במזונות מועטים בלבד ובכמות מועטה: בשמן דגים, בדגים עתירי-שומן (סלמון, סרדינים, צלופחים) ובמידה פחותה בביצים ובכבד עוף.

טיפול בתכשירי וויטמין D
-----------------------

בניגוד בולט להנחה המקובלת, טיפול במינון גבוה של ויטמין D גרם לעליה בנפילות ובשברים בנשים בסיכון שהשתתפו במחקר עם הקצאה אקראית בהשוואה לפלצבו. כח המשימה האמריקאי לרפואה מונעת עדכן באפריל 2018 את ההמלצה לגבי ויטמין D, סידן או תוסף-משולב למניעה ראשונית של שברים לאנשים הגרים בקהילה: מומלץ להימנע מתוספת יומית של עד 400 יחידות של ויטמין D ושל עד 1000 מ"ג סידן למניעה ראשונית של שברים בקרב נשים לאחר גיל המעבר - תוספת כזו עלולה לגרום לעליה בשכיחות אבני כליה וכלל לא הפחיתה סיכון לשברים בעצמות. מחקר שבחן תוצאות סך המחקרים על השפעת תוספי תזונה שונים על מחלות לב וכלי דם מצא כי תוספי ויטמין D וסידן העלו את הסיכון לשבץ מוחי בכ-17%.

למרות מחקרים המקשרים ויטמין D לחיזוק מערכת החיסון, סקירה משנת 2013 של שירות הבריאות הלאומי הבריטי בדקה את האפקטיביות של ויטמין D בהשוואה לטענות שיווקיות שונות המציגות אותו, לעיתים, כ"תרופת פלא" היכולה לרפא מגוון רחב של מחלות. מסקנות הסקירה היו שרבות מהטענות אינן נכונות, ושהחשיבות של תוספי ויטמין D משמעותית הרבה פחות לעומת קיום אורח חיים המאזן או מפריע לכמות הרצויה של הוויטמין בגוף.

תחקיר ניו-יורק טיימס מ-18.8.2018 מצביע על ד"ר מיכאל הוליק (Michael F. Holick) - שעל עבודותיו בוססו שיטות מדידה וטיפולים במחלות הקשורות בחסר ויטמין D, ושפיקח על המלצותיהם של מוסדות רפואיים ופעל להגברת תוספות בוויטמין D - כמי שקיבל תמיכה כספית מסיבית מחברות תרופות המייצרות קפסולות ויטמינים, מאחת המעבדות המסחריות הגדולות בארצות הברית ומיצרני מיטות-שיזוף.

עודף ויטמין D
-------------

עודף ויטמין D עלול לגרום לשלל מחלות. ויטמין D אף הוא מקבוצת הוויטמינים שעודף צריכתם מוביל להרעלת ויטמינים. עודף סידן בדם מעודד ייצור אבני כליות אשר עלול להוביל לכשל כלייתי, שקיעת סידן ברקמות השונות: כלי דם, כליות, לב, ריאות. תופעות נוספות: התייבשות, הקאות, ירידה במשקל ועצירות. במחלות מסוימות כמו מיאלומה או סרקוידוזיס, הרקמות החולות משפעלות את הוויטמין, ורמות גבוהות של ויטמין D בדם עשוי ללמדנו על הימצאותן של מחלות אלו.

גורם גידול פיברובלסטי-23 מופרש על ידי תאי עצם אוסטיאוציטים כתגובה לרמת ויטמין D גבוהה ופועל על הכליות להפחתת רמת הזרחן בדם על ידי הפרשתו בשתן.

ראו גם
------

* קלציטריול
* קלציטונין
* הורמון פאראתירואידי

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **ויטמין D** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ויטמין D** |

* שקד אשכנזי, הוויטמין של השמש, במדור "שאל את המומחה" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 29 ביולי 2017
* אשד לין, לעולם בעקבות השמש, במדור "מדע במבט-על" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 10 באוגוסט 2023
* סקירה על ויטמין D, באתר שירות הבריאות הלאומי (באנגלית)
* מחשבון הזמן הנצרך לחשיפה לשמש על מנת לספק את תצרוכת ויטמין D (באנגלית)
* ויטמין D, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ויטמין D, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  M. Jane Heinig, "Vitamin D and the Breastfed Infant: Controversies and Concerns", *Journal of Human Lactation*, Vol. 19, No. 3, 247-249 (2003)
2. ↑  Does vitamin D reduce mortality?, שירות הבריאות הלאומי
3. ↑  Vitamin D deficiency exacerbates UV/endorphin and opioid addiction, ירחון Science
4. ↑  Infomed.co.il, Infomed
5. 1 2  חכמים בשמש, האמנם?, באתר "ויטמין D", ‏נובמבר 2007
6. ↑  תלמידי ישיבה סובלים מחסר בויטמין D, באתר ערוץ 7, 28 באוקטובר 2008
7. ↑  סקר: הישראלים לא מכירים את ויטמין D, באתר BEOK
8. 1 2
9. ↑  Kerrie M. Sanders, Amanda L. Stuart, Elizabeth J. Williamson, Julie A. Simpson, Annual high-dose oral vitamin D and falls and fractures in older women: a randomized controlled trial, **JAMA** 303, 2010-05-12, עמ' 1815–1822 doi: 10.1001/jama.2010.594
10. ↑  Meera Viswanathan, Manny Coker-Schwimmer, Erin LeBlanc, Margaret Gourlay, Vitamin D, Calcium, or Combined Supplementation for the Primary Prevention of Fractures in Community-Dwelling Adults: Evidence Report and Systematic Review for the US Preventive Services Task Force, **JAMA** 319, 2018-04-17, עמ' 1600–1612 doi: 10.1001/jama.2017.21640
11. ↑  Safi U. Khan, Muhammad U. Khan, Haris Riaz, Shahul Valavoor, Effects of Nutritional Supplements and Dietary Interventions on Cardiovascular Outcomes: An Umbrella Review and Evidence Map, **Annals of Internal Medicine** 171, 08 06, 2019, עמ' 190–198 doi: 10.7326/M19-0341
12. ↑  עידו קיפר, האם ויטמין D מגן מקורונה?, במדור "יש מקום לספק" באתר של מכון דוידסון לחינוך מדעי, 4 באוגוסט 2020
13. ↑  Vitamin D: modulator of the immune system, sciencedirect
14. ↑  News analysis: Health claims about vitamin D examined, שירות הבריאות הלאומי
15. ↑  Szabo, Liz (2018-08-18). "Vitamin D, the Sunshine Supplement, Has Shadowy Money Behind It". *The New York Times* (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2018-12-19.

| ויטמינים |
| --- |
| ויטמינים מסיסים במים | ויטמין B1 (תיאמין) • ויטמין B2 (ריבופלאבין) • ויטמין B3 (ניאצין, ניקוטינאמיד) • ויטמין B5 (חומצה פנטוטנית) • ויטמין B6 (פירידוקסין, פירידוקסאמין) • ויטמין B7 (ביוטין) • ויטמין B9 (חומצה פולית) • ויטמין B12 (אדנוסילקובלמין, הידרוקסיקובלמין, מתילקובלמין, ציאנוקובלמין) • ויטמין C (חומצה אסקורבית) |
| ויטמינים מסיסים בשמן | ויטמין A • ויטמין D • ויטמין E (טוקופרול) • ויטמין K |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007543708105171
* LCCN: sh85143982
* NDL: 00560694
* NKC: ph280227
* SUDOC: 027364593

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.