recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**פדרו וינטר** (בצרפתית: **Pedro Winter**; נולד ב-21 באפריל 1975), הידוע גם בשם הבמה **ביזי פי** (**Busy P**), הוא מפיק מוזיקלי, די ג'יי, בעל חברת תקליטים ומנהל אמנים צרפתי. הוא ניהל את דאפט פאנק מ-1996 עד 2008, וב-2003 ייסד את חברת התקליטים המוזיקה האלקטרונית אד באנגר רקורדס בה החתים את ג'אסטיס, ברייקבוט, קסיוס, מר אויזו, די ג'יי מהדי ועוד.

חיים וקריירה
------------

וינטר נולד ב-21 באפריל 1975 בפריז, צרפת. הוא גדל תחת השפעת הבי מטאל, היפ הופ ורוק שמאוחר יותר הופיעו במוזיקה שלו, לדבריו הלהקה האהובה עליו בכל הזמנים היא הביסטי בויז. הוא גילה את המוזיקה האלקטרונית בשנת 1992 עם אחיו, תומאס וינטר. זמן קצר לאחר מכן, הוא החל לתקלט בבר What's Up וארגן את האירועים Hype ב-Folies Pigalle ולאחר מכן ב-Smoker The Palace עם דייוויד גטה.

בשנת 1996, כשהיה סטודנט למשפטים, פגש פדרו את תומא בנגלטר וגי-מנואל דה הומם-קריסטו. הצמד המפורסם דאפט פאנק ביקשו ממנו להיות המנהל שלהם והוא נעתר.

בשנת 2002 הקים את Headbangers Entertainment באמצעותו ניהל אמנים שונים ביניהם קסיוס, קוסמו ויטלי, תומאס וינטר ובוג ודי ג'יי מהדי. שנה לאחר מכן, וינטר ייסד את חברת התקליטים אד באנגר רקורדס, חטיבת מוזיקה שהחתימה תחילה את מר פלאש עם האלבום "Radar Rider", אחר כך החתימה את ג'אסטיס, אחריה סבסטיאן ב-2004, ובהמשך את Uffie, די ג'יי מהדי, מר אויזו ועוד. ב-2008 הוא הפסיק לנהל את דאפט פאנק כדי להתמקד בלייבל שלו ובקריירה המוזיקלית שלו בתור ביזי פי.

באלבום הבכורה של פיניקס, United, וינטר הופיע על סינתיסייזר בשיר "Funky Squaredance". סינגל הרמיקס שלו לשיר "What's Your Name Again" של פנסי היה להיט מועדונים עם יציאתו. הקליפ לשיר נוצר שוב תחת חברת התקליטים אד באנגר רקורדס.

### חיים אישיים

פדרו היה נשוי לנדג' וינטר, מנהלת יחסי הציבור של הבוטיק הפריזאי קולט. אחיו, תומאס ווינטר, סולן אינדי ואלקטרו האוס, הוא בעל חנות קעקועים לשעבר.

דיסקוגרפיה
----------

### מיני-אלבומים

* 2004: Limit Ed
* 2007: Rainbow Man
* 2007: The Headbangers
* 2008: Pedrophilia
* 2013: Still Busy
* 2017: Genie
* 2021: Track of Time

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פדרו וינטר** בוויקישיתוף
* פדרו וינטר, ברשת החברתית פייסבוק
* פדרו וינטר, באתר ספוטיפיי
* פדרו וינטר, באתר AllMusic (באנגלית)
* פדרו וינטר, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* פדרו וינטר, באתר דיזר
* פדרו וינטר, באתר Discogs (באנגלית)
* פדרו וינטר, באתר Songkick (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מרטין ג'יימס, **French Connections: From Discotheque to Discovery**, 2003, עמ' 268, ISBN 1-86074-449-4
2. ↑  A Farewell From inthemix: Thanks For All The Memories, Junkee, ‏2018-10-31 (באנגלית אמריקאית)
3. ↑  Elias Leight, Ed Banger Records at 15: Pedro Winter Looks Back on the Pioneering French Dance Label, Rolling Stone, ‏2018-11-27 (באנגלית אמריקאית)
4. ↑  United, Discogs
5. ↑  "Busy P Biography"
6. ↑  Eightyeightdc Fashion Blog » Fashion is as fashion does…, web.archive.org, ‏2007-09-28
7. ↑  Par Le 8 novembre 2012 à 12h40, Scarlett Johansson se fait tatouer incognito à Paris, leparisien.fr, ‏2012-11-08 (ב־)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb159114526 (data)
* ISNI: 0000 0000 0479 0530
* MusicBrainz: c0a2df15-289e-4dbc-a110-904b439bd36c
* SUDOC: 158027086
* VIAF: 20017564
* WorldCat: viaf-20017564

 |
**ג'ונת'ן היוורד** (באנגלית: **Jonathon Heyward**; נולד ב-1992) הוא מנצח וצ'לן אמריקאי. משנת 2016 היה עוזר המנצח של תזמורת האלה ומנהל מוזיקלי של תזמורת הנוער האלה. הוא היה המנצח הראשי של הפילהרמונית של צפון מערב גרמניה משנת 2021. בשנת 2022 הודיעה תזמורת בולטימור כי מינתה את היוורד למנהל המוזיקלי הבא שלה.

ביוגרפיה
--------

הייוורד גדל בדרום קרולינה, ארצות הברית, במשפחה ללא חשיפה למוזיקה קלאסית; אביו התגורר בהארלם, ולאמו היו הורים מרוסיה ויוגוסלביה. הוא הוכשר לראשונה כצ'לן, ולמד נגינה בצ'לו אצל טימותי אומאלי. ההזדמנות הראשונה שלו לניצוח בפומבי התקיימה ב-2009 במסגרת תזמורת הנוער של פסטיבל מוצרט בדרום צ'ארלסטון למוזיקה קאמרית.

הייוורד למד ניצוח בקונסרבטוריון של בוסטון אצל אנדרו אלטנבך, ולאחר מכן היה עוזר מנצח הן במחלקת האופרה של הקונסרבטוריון והן בשיתוף הפעולה באופרה של בוסטון, שם עבד על הפקות של "לה בוהם" של פוצ'יני, "חליל הקסם" של מוצרט ו"האנס מלוקרטיה" של בריטן. הוא השלים לימודי תואר שני באקדמיה המלכותית למוזיקה בלונדון עם סיאן אדוארדס ב-2016.

הייוורד היה עוזר מנצח בחברת האופרה של המפסטד גארדן משנת 2013. הוא זכה בתחרות בזאנסון הבינלאומית לשנת 2015 למנצחים צעירים. כשעזב את האקדמיה, הוא הפך לעוזר המנצח של תזמורת האלה, ומנהל מוזיקלי של תזמורת הנוער האלה. הוא היה המנצח הראשי של הפילהרמונית של צפון מערב גרמניה משנת 2021.

הוא ניצח על תזמורת הנוער הלאומית של בריטניה ברויאל אלברט הול בלונדון בקונצרט של הפרומס ב-2021 ביצירה חדשה של לורה ג'ורד, הקונצ'רטו השני לכינור של פרוקופייב עם הסולנית ניקולה בנדטי, והסימפוניה השלישית של בטהובן. המבקר של "הגרדיאן" ציין כי הוא הוביל "מהזיכרון - ביצוע מהיר וחסר פחד של סימפוניה אירואיקה של בטהובן, שבו אקורדים חזקים התפוצצו, חוזרים כמו זיקוקים בכיפת האולם, והקטעים השקטים ביותר בקושי נרשמו. זה היה חומר שופע ומלהיב".

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ג'ונת'ן היוורד

* ג'ונת'ן היוורד, באתר MusicBrainz (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: c7604231-e3d4-499b-9d5b-71d1c5f5d6dc

 |
**ג'ייקוב קרופ** (באנגלית: **Jacob Krop**; נולד ב-4 ביוני 2001) הוא אתלט קנייתי, סגן אלוף עולם (יוג'ין 2022) בריצת 5000 מטר.

ביוגרפיה
--------

קרופ נולד בקניה.

### 2019

#### סגן אלוף אפריקה עד גיל 20

באליפות אפריקה עד גיל 20 שנערכה באפריל באביג'אן שבחוף השנהב זכה במדליית כסף בריצת 5000 מטר בתוצאה של 13:14.44 דקות.

באליפות העולם שנערכה באוקטובר בדוחה שבקטר סיים במקום שישי בריצת 5000 מטר בשיא אישי חדש של 13:03.08 דקות.

### 2022

באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בבלגרד שבסרביה סיים במקום חמישי בריצת 3000 מטר בתוצאה של 7:43.26 דקות.

#### סגן אלוף עולם

באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית, זכה במדליית כסף בריצת 5000 מטר בתוצאה של 13:09.98 דקות, אחרי יקוב אינגבריגטסן מנורווגיה (13:09.24 דקות) ולפני אוסקר צ'לימו מאוגנדה (13:10.20 דקות).

#### מדליית ארד במשחקי חבר העמים הבריטי

במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו באוגוסט בברמינגהאם שבממלכה המאוחדת זכה במדליית ארד בריצת 5000 מטר בתוצאה של 13:08.48 דקות.

### 2023

#### מדליית ארד באליפות עולם

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה זכה במדליית ארד בריצת 5000 מטר בתוצאה של 13:12.28 דקות, אחרי יקוב אינגבריגטסן (13:11.30 דקות) ומוחמד כתיר מספרד (13:11.44 דקות).

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* ריצת 3000 מטר: 7:30.07 דקות (2021)
* ריצת 5000 מטר: 12:45.71 דקות (2022)

### אולם

* ריצת 3000 מטר: 7:31.35 דקות (2021)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ייקוב קרופ** בוויקישיתוף

* ג'ייקוב קרופ, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 14808798

 |
**חיל השימור האזרחי** (באנגלית: **Civilian Conservation Corps** בראשי תיבות **CCC**) היה גוף ממשלתי שהוקם ביוזמת נשיא ארצות הברית פרנקלין דלאנו רוזוולט ועוגן בחוק ב-31 במרץ 1933, בשיאו של השפל הגדול ובמסגרת הניו דיל. במסגרת התוכנית, נערים למשפחות מובטלות ועניות הופנו לעבודה במחנות בשמורות טבע ובאזורים בלתי מפותחים ברחבי המדינה. הצבא היה הגוף היחידי שהיה מסוגל להתארגן במהירות למערכת היסעים וניהול פרויקט כזה. הנערים נאספו בנקודות איסוף של הצבא, הולבשו מדים צבאיים והתגוררו במחנות בניהול צבאי, אבל המסגרת לא הייתה מסגרת צבאית. המדינה שילמה לנערים $30 בשבוע, שמתוכם $25 הועברו למשפחותיהם על מנת שלא יסבלו חרפת רעב. התוכנית הופעלה בכל מדינות ארצות הברית ובכמה טריטוריות. הממשל קבע תקרה של 600,000 נערים בשנה, במסגרת המפעל.

נערים מחיל השימור האזרחי בעבודה על דרך חדשה. צולם בשנת 1933
התוכנית נחשבת לאחת המוצלחות ביותר במסגרת הניו דיל ובמסגרת ממשלתית כלשהי. הנערים בנו דרכים ומחנות בכל פארק לאומי וטייבו אדמות בשטחים מוכי בצורת ויערות. בנוסף חלקם קיבל חינוך אותו חסרו בשל הצורך לפרנס את משפחתם ואף למדו מקצוע עתידי. כ-3.5 מיליון נערים שותפו בתוכנית. באוגוסט 1935, בשיא התוכנית, שותפו בה כ-506,000 נערים ב-2,650 מחנות. הוצאות הממשל על התוכנית נאמדו ב-$3 מיליארד.

קרוב ל-8,000 נערים מתו במהלך עבודתם במחנות מסיבות שונות. האסון הכבד ביותר אירע כאשר ההוריקן של יום העבודה 1935, החזק ביותר שנמדד אי פעם, פגע במחנה ותיקי מלחמה באיי הקיז בדרום פלורידה. הרוחות העזות, שנשבו במהירות של מעל 300 קמ"ש ניתקו גשרים וקווי רכבת ומנעו הגשת סיוע. באסון נמנו 282 הרוגים ונעדרים ו-106 פצועים.

התוכנית הופסקה ב-1942, זמן קצר לאחר המתקפה על פרל הארבור ב-7 בדצמבר 1941, כאשר רוב הנערים גויסו למלחמה.

הישגים משמעותיים
----------------

* משך התוכנית: 5 באפריל 1933 - 30 ביוני  1942
* מספר משתתפים: 3,463,766 נערים, 2,876,638 ותיקי קרבות, אינדיאנים וצעירים. כ-12 עד 15 מיליון איש נהנו מהתוכנית
* אנאלפביתים שלמדו קרוא וכתוב: 40,000
* מספר מחנות: 4,500. בממוצע 1,643 מחנות אוישו כל שנה
* עלות התוכנית: $3 מיליארד, מתוכם כ-$660 מיליון הועברו למשפחות. עלות ממוצעת לעובד הייתה כ-$1,000
* דרכים שנסללו: 200,000 ק"מ. 21,000 ק"מ שבילים רגליים
* קווי טלפון שנמתחו: 143,000 ק"מ
* הגנה מפני סחף: 160 מיליון דונם.
* הגנה על גדות נחלים ואגמים: 127 מיליון מ"ר
* פארקי מדינה שפותחו: 800 ובהם שטח של 200,000 דונם לקמפינג
* אתרים היסטוריים ששוקמו: 3,980
* עצים שנטעו: 2 עד 3 מיליארד

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חיל השימור האזרחי** בוויקישיתוף
* חיל השימור האזרחי, ברשת החברתית Goodreads
* ההיסטוריה של חיל השימור האזרחי
* נתונים סטטיסטיים על הצלחת התוכנית
* חיל השימור האזרחי, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| השפל הגדול |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| הרקע לשפל הגדול • תקופת הובר • ניו דיל |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007259596905171
* BnF: cb11724294m (data)
* GND: 253639-0
* ISNI: 0000 0001 2155 5636
* LCCN: n79099497
* SNAC: w6qz62p2
* SUDOC: 083542876
* ULAN: 500250512
* VcBA: 494/56886
* VIAF: 128994499
* WorldCat: lccn-n79099497

 |
**רומח** (באנגלית: **AccuLAR-122**) היא רקטה מונחית (רקטה שהוסבה לטיל) מתוצרת תעש מערכות (ומ-2018 אלביט מערכות יבשה), הנמצאת בשירות המערך הרקטי של חיל התותחנים של צה"ל. מטרתה לאפשר סיוע באש מדויק לכוחות היבשה ללא תלות בחיל האוויר, ובפרט, לאפשר ירי סלקטיבי מדויק מאוד לעבר מטרות בלוחמה בשטח בנוי.

מאפיינים
--------

ה"רומח" היא רקטה מונחית (כלומר, רקטה שהוסבה לטיל) בעלת טווח של עד 35 קילומטר ודיוק של 5 מטר. את ה"רומח" ניתן לשגר מתוך משגר רקטות M-270 MLRS "המנתץ" או ממשגר רקטות "להב" המבוסס על ה-PULS של תעש מערכות. משגר "המנתץ" יכול לשאת שני מארזי "רומח" כאשר כל מארז (נקרא גם "פוד" או "כוורת") כולל 18 זבילים, כך שבסך הכל יכול משגר "מנתץ" לשאת 36 רקטות "רומח". כמו כן ניתן לשלב מארזים של סוגי רקטות שונים (למשל: מארז אחד של רקטות "רומח" ומארז שני של רקטות מתקנות מסלול), דבר המגביר את מגוון היכולות והשימושים של "המנתץ".

ה"רומח" מבוסס על רקטת כידון קסום 160 מ"מ של תעש מערכות שהותאמה לשיגור ממשגר רקטות M-270 MLRS "המנתץ" שמשמש את צה"ל.

שימוש מבצעי
-----------

ה"רומח" נקלט בחיל התותחנים של צה"ל בסוף 2014 ובשנת 2016 הסתיימה הטמעתו במערך הרקטי של חיל התותחנים. ב-2019 נקלטה בצה"ל גרסה משודרגת של ה"רומח". 

ב-11 באוקטובר 2023, במסגרת מלחמת חרבות ברזל, שיגר גדוד 334 של חטיבת האש 282 רקטת "רומח" לעבר מטרה צבאית של חמאס בעזה, שפגעה ברמת דיוק גבוהה.

לאחר תחילת התמרון הקרקעי ב-26 באוקטובר, חיל התותחנים שיגר למעלה מ-100 רקטות "רומח" כדי לסייע לכוחות היבשה ולהשמיד עמדות נ"ט וחוליות נ"ט שהתמקמו על גגות המבנים.

הפוד השמאלי הוא מארז המדמה 18 רקטות רומח לעומת הפוד הימני המדמה 6 רקטות רמ"ם (רקטה מתקנת מסלול)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רומח** בוויקישיתוף
* בנובמבר: מערך ה"רומח" ייקלט בתותחנים, IsraelDefense, יולי 2014
* שי לוי, ‏אש ותנועה: כך תיראה המלחמה הבאה. פרויקט מיוחד, באתר ‏מאקו‏, 26 בדצמבר 2013
* אמיר בוחבוט‏, רקטת העתיד של צה"ל: "כוח אש לטווח דמיוני", באתר וואלה!‏, 17 במאי 2014
* תותחני העתיד, אתר new-techonline.com
* יואב זיתון, תיעוד בלעדי: הרקטה החדשה של צה"ל בפעולה, באתר ynet, 12 במאי 2015
* יואב זיתון, כוח האש החדש של צה"ל: 18 רקטות בדקה, באתר ynet, 6 באפריל 2016
* מידע ותמונות על רקטת ה"רומח", פורום צבא וביטחון בפרש
* הרקטה החדשה של גדוד המילואים בפעולה, אתר צה"ל, 9 בנובמבר 2017
* מירב בראל, מערכת אתר צה"ל, הצצה לתרגיל הראשון של חטיבת האש, ותיעוד הרקטה המשודרגת בפעולה, באתר צה"ל, 10 בדצמבר 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑   תקיפה כזו לא נעשתה כבר 17 שנה. זה הסיפור מאחוריה, באתר צה"ל, 11 באוקטובר 2023;  
טל לב רם, ‏לראשונה מאז 2006: רקטת רומח הופעלה ושוגרה לעבר אתר צבאי של חמאס | צפו, באתר מעריב אונליין, 11 באוקטובר 2023
2. ↑  יואב זיתון, ניזונים ממנות קרב, ישנים בטנקים: האגרוף הקרקעי במעוזי חמאס ברצועה, באתר ynet, 1 בנובמבר 2023.
פירוש נוסף ערך זה עוסק בתקליטן ומפיק מוזיקלי. אם התכוונתם לשחקנית, ראו גל מלכה (שחקנית).

**גל מלכה** (נולד ב-29 בספטמבר 1992) הוא תקליטן, מפיק מוזיקלי, פזמונאי ומלחין ישראלי.

ביוגרפיה
--------

מלכה נולד בכרמיאל בשנת 1992, והחל ליצור מוזיקה בגיל 12. בגיל 15 החל לתקלט במועדונים.

בשנת 2015 פרץ מלכה לתודעה, כשהוציא את הלהיט "בא לה לרקוד", יחד עם הראפר סטטיק. השיר הגיע למקום ה-33 במצעד ההשמעות ברדיו השנתי שערכה חברת המוזיקה מדיה פורסט, ולמקום ה-21 במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ ו-ynet, ואף סומן על ידי גופי תקשורת שונים כפריצה של סוגות ההיפ הופ והרגאטון אל המיינסטרים הישראלי. בעקבות הצלחתו של השיר, בשנת 2016 חימם את הופעתו של הזמר הג'מייקני שון פול בהיכל מנורה מבטחים.

בשנת 2017 נבחר לחמם את הופעתו של הזמר דדי יאנקי בישראל, והוציא לכבוד האירוע את הסינגל "Mamita", יחד עם הראפר הספרדי ג'וני אנג'ל, אותו ביצעו השניים בהופעה. ביוני 2017, הוציא יחד עם הקומיקאים דניאל אסייג ועדי אלון את הסינגל "מתחיל הקיץ".

במרץ 2018 הוציא יחד עם הלהקות הצבאיות גרסת כיסוי לשיר "אין לך מה לדאוג", שהגיע למקום ה-25 במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ ואתר ynet לשנת תשע"ח. בשנת 2019 הוציא יחד עם הזמר מוטי טקה את השיר "ילדה של סטורי".

בפברואר 2020 הוציא יחד עם הזמר השוודי אלחנרדרו רייס (אנ') את השיר "Mi Nena", כחלק מפרויקט בינלאומי בשם "Malka". עוד באותה השנה, הפיק גרסת כיסוי לשיר "ימים טובים" בביצוע סאבלימינל, האולטראס, כיתריה, גד אלבז ורן שפיר, לרגל יום העצמאות ה-72. הגרסה הגיעה למקום השלישי במצעד ההשמעות ברדיו של חברת מדיה פורסט.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גל מלכה** בוויקישיתוף

* גל מלכה, באתר ספוטיפיי

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  עומרית לב ארי אביאל, מלך הרגאטון הישראלי מבעיר את הקיץ, באתר nrg‏, 26 ביוני 2017
2. ↑  המצעד הישראלי השנתי, באתר מדיה פורסט, השירים הכי מושמעים - ישראלי - 2015
3. ↑  המצעד הישראלי השנתי של גלגלצ ו-ynet, באתר "פזמונט"
4. ↑  אפשר לנשום לרווחה: שלושה מיליון צופים איתרו להיט רגאטון ישראלי, באתר ‏מאקו‏, 27 באוגוסט 2015
5. ↑  מיטל שבח, ‏איך "ברבי" כבש את ישראל?, באתר ‏מאקו‏, 10 בפברואר 2016
6. ↑  שי להב, מצאנו את הנוסחה המנצחת לפופ ישראלי, באתר ynet, 28 ביוני 2016
7. ↑  נחשפו מופעי החימום של שון פול בישראל, באתר ‏מאקו‏, 9 בדצמבר 2015
8. ↑  הילה סלמן, דדי יאנקי בישראל: "נתן את השואו הראוי", באתר פרוגי, 30 ביוני 2017
9. ↑  "מתחיל הקיץ": צפו בשיר החדש של דניאל אסייג, באתר וואלה!‏, 25 ביוני 2017
10. ↑  עמי פרידמן, אתם בחרתם: "שני משוגעים" של עומר אדם הוא שיר השנה, באתר ynet, 6 בספטמבר 2018
11. ↑  דודי פטימר, ‏משה פרץ וליאור נרקיס בישלו להיט, לואי עלי אכזב ואנה זק פספסה, באתר מעריב אונליין, 24 באפריל 2019
12. ↑  ירון רוולסצ'י, ‏חולם בספרדית, באתר ‏מאקו‏, 28 בפברואר 2020
13. ↑  "אנשים נזכרו שצריך לשטוף ידיים כל 15 דק, אני חי ככה מאז שאני זוכר את עצמי", באתר ‏מאקו‏, 18 במאי 2020
14. ↑  המצעד השבועי, שבוע 19, 2020, באתר מדיה פורסט ישראל

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007375558205171

 |
Merimowich Mendaleגלויה עם תמונה שלו ששלח מנחם מרימוביץ אל דודיו ב-1943
**מנחם (מנדל'ה) מרימוביץ'** (1916 – 12 במאי 1945) היה כדורגלן יהודי, יליד קפריסין, ששיחק בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי.

קורות חיים
----------

מרימוביץ' יליד מרגו, קפריסין עלה עם משפחתו ב-1927. שיחק במכבי תל אביב כרץ שמאלי, והיה אחד משחקני ההרכב בשנות ה-30. ב-1936 היה שותף לנסיעה של הקבוצה לארצות הברית ונחשב ממצטייני המסע. בעקבות הצטיינותו במשחקים בארצות הברית, קיבל מרימוביץ' הצעה לחתום בקבוצה משיקגו, אך סרב. ב-1938 עבר מרימוביץ' לקבוצת הכדורגל של עובדי הרכבת בקהיר שבמצרים. ב-1939 חזר למכבי תל אביב, והיה שותף לנסיעה לאוסטרליה. במהלך השהייה באוסטרליה קיבל הצעה לחתום בקבוצת הכדורגל של פרת' המקומית, ונשאר שם. בתחילת שנות ה-40 מרימוביץ' היה שחקן בקבוצת המכבים שהייתה בעיר פרת' באוסטרליה המערבית והיה כחלק משמעותי מאוד בקבוצה. במהלך מלחמת העולם השנייה גויס לצבא אוסטרליה יחד עם אברהם בית הלוי ונשלח לגינאה החדשה לקרבות נגד היפנים. ב-12 במאי 1945 הוא נהרג במהלך הקרבות, ונקבר שם. במהלך השנים ניסו להעלות את עצמותיו לקבורה בישראל, אך ללא הצלחה.

לזכותו 2 הופעות בנבחרת ארץ ישראל בצמד המשחקים נגד נבחרת יוון ב-1938 במסגרת מוקדמות גביע העולם 1938.

אחיו היה השחקן והמאמן יוסף (יוסל'ה) מרימוביץ'.

תארים
-----

**אליפויות: 2**

* 1936, 1937

**גביעי מדינה: 1**

* 1932/1933

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* מנחם מרימוביץ' באתר "יזכור"

הערות שוליים
------------

1. ↑  סאנדיי טיימס, first round of the Charity Cup, TROVE, אחת ההוכחות לכך שמרימוביץ' שיחק בקבוצת המכבים באוסטרליה, ‏19 במאי 1940
2. ↑  מכבי ארצישראלי נפל בחזית ניו־גינאה, הַבֹּקֶר, 24 במאי 1945
הר הוד שבמדינת אורגון ותמונת ראי שלו המשתקפת באגם שלמרגלותיו.
דוגמה לשתי מולקולות כיראליות, אמנם שתי המולקולות הן תמונת ראי אחת של השנייה, אך תפקודן יכול להיות שונה לחלוטין.
**תמונת ראי** של חפץ היא חפץ זהה לו בצורתו, אך הפוך, בדומה להשתקפות בראי של החפץ המקורי.

ציור של פרפר בעל סימטריית מראה: חלקו הימני של הפרפר הוא תמונת ראי של חלקו השמאלי
תמונת ראי של חפץ סימטרי, שנלקחת במקביל לציר הסימטריה שלו, תיתן עותק זהה לחלוטין לחפץ המקורי, אך תמונת ראי של חפץ שאינו סימטרי (או של חפץ סימטרי שנלקחת לא במקביל לציר הסימטריה שלו) נותנת עותק שונה מהעותק המקורי, אם כי דומה לו.

היחס "תמונת ראי" הוא יחס סימטרי, כלומר אם עצם a הוא תמונת ראי של עצם b, אז עצם b הוא תמונת ראי של עצם a.

בגוף האדם ישנם איברים אחדים המהווים תמונת ראי זה של זה, למשל הידיים (ובפרט כפות הידיים והרגליים (ובפרט כפות הרגליים).

בגאומטריה, משולש ותמונת הראי שלו הם משולשים חופפים (ובהכללה: מצולע ותמונת הראי שלו הם מצולעים חופפים). הפעולה של יצירת תמונת ראי של מישור ביחס לישר קרויה שיקוף. אפשר להגדיר גם שיקוף של מרחבים מממד גדול יותר. השיקוף היא פעולה הופכת אוריינטציה.

בכימיה, שתי מולקלות שהן תמונת ראי זו של זו קרויות אננטיומרים. לאננטיומרים, בניגוד לאיזומרים אחרים, תכונות פיזיקליות זהות: הם רותחים וניתכים באותה הטמפרטורה, יש להם צפיפות זהה, וכן הלאה. מצב זה נובע מכך שהגורמים הקובעים את התכונות הפיזיקליות, כמו הקשרים הכימיים בין אטומי האננטיומרים, מיקום האטומים, אורכי הקשרים, הזוויות וכן הלאה, זהים לגמרי. הבדל בין אננטיומרים מתקיים בהשפעתם על אור מקוטב, תופעה המכונה פעילות אופטית. כאשר מקרינים תמיסה של אננטיומר נקי באור מקוטב מישורית (אור שעובר דרך מסנן אופטי מיוחד המאפשר רק לקרניים במישור מסוים לעבור), המרכזים הכיראליים במולקולות מסיטים את האור לכיוון מסוים. שני אננטיומרים שונים מסיטים את האור באותה הזווית בדיוק, אך בכיוון ההפוך.

תוכנה לעיבוד תמונה, כולל "צייר" הבסיסית, כוללות פונקציות ליצירת תמונת ראי אופקית ותמונת ראי אנכית של התמונה המקורית, למשל לקחת תמונה של אדם המביט ימינה ולהפוך אותה לתמונה שבה הוא מביט שמאלה. הפעלה כפולה של הפונקציה תמונת ראי אופקית על תמונה נתונה מחזירה את התמונה למצבה המקורי, כלומר פונקציה זו היא פונקציה הופכית של עצמה. היכול ליצור ראי של תמונה שימושית, למשל, ליצרני רכב, כך שתמונה של מכונית שבה ההגה בצד שמאל תשמש, לאחר יצירת תמונת ראי שלה, כאילו זו מכונית שבה ההגה בצד ימין, ובכך נחסך הצורך לצלם סט כפול של תמונות. 

כתב ראי על אמבולנס
בחזית רכבי חירום, כגון אמבולנס או רכב כיבוי אש נכתב לעיתים מאפיין זה של הרכב בכתב ראי, כדי שנהג הנוסע לפני רכב החירום ורואה אותו בראי שבמכוניתו יקרא אותו ככתב רגיל ויפנה את הדרך.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תמונת ראי** בוויקישיתוף

* Andrew Carson, Why do mirrors reverse images left to right? Why not up and down?
* Fun With Mirror Images, amoeba crunch / blog, 25 April 2008
* Why do mirrors flip horizontally (but not vertically)?
* Michael C. Corballis, Much ado about mirrors, Psychonomic Bulletin & Review volume 7, pages 163–169 (2000)

הערות שוליים
------------

1. ↑  תמונת ראי, באתר MathWorld (באנגלית)
**דיאנה ואקטיון** (באיטלקית: **Diana e Atteone**) הוא ציור שמן של הצייר טיציאן, שצויר בין השנים 1556–1559. היצירה מוצגת לחלופין בגלריה הלאומית בלונדון ובגלריה הלאומית של סקוטלנד באדינבורו.

הסיפור המיתולוגי
----------------

סיפורם של דיאנה ואקטיון מתואר בספר השלישי של השיר האפי מטמורפוזות מאת המשורר הרומי אובידיוס. הציור מתאר את הרגע בו הצייד אקטיון רואה בטעות, במערומיה, את האלה דיאנה (מקבילתה הרומית של האלה היוונית ארטמיס, אלת הבתולות והצייד אשר שמרה בקנאות על בתוליה וכל מי שפגע בטהרתה פגש סוף אלים). כעונש היא הופכת אותו לאייל והוא נטרף בידי כלבי הציד שלו.

היסטוריה
--------

הציור הוא אחד מסדרה בת שישה ציורים שהוזמנו על ידי פליפה השני, מלך ספרד ואשר טיציאן כינה poesie (פיוטים). הציור סופק בין השנים 1556–1559.

הציור נותר באוסף המלכות הספרדי עד 1704, אז פליפה החמישי, מלך ספרד העביר אותו לשגריר צרפת. הוא נרכש עד מהרה על ידי פיליפ השני, דוכס אורליאן, אחיינו של לואי הארבעה עשר, מלך צרפת, עבור "אוסף אורליאן" בפריז. בשנת 1791, לאחר המהפכה הצרפתית, נמכר אוסף אורליאן לסוחר בבריסל על ידי לואי פיליפ השני, דוכס אורליאן.

חלקו הגדול של אוסף אורליאן, כולל ציור זה ודיאנה וקליסטו, נקנה בשנת 1798 על ידי תעשיין בריטי. מאוחר יותר נרכשו שני הציורים על ידי משפחת אצולה בריטית והוצגו באחוזת המשפחה בלונדון. הם נרכשו במשותף על ידי הגלריה הלאומית בלונדון והגלריה הלאומית של סקוטלנד בשנת 2008, ומיועדים להצגה ברוטציה בת חמש שנים בין שני המוזיאונים.

תיאור היצירה
------------

דיאנה מוצגת לובשת כתר ועליו ירח סהר בצד ימין של הציור. אקטיון נראה משמאל כשלידו אחד מכלבי הציד שלו. הוא מסיט וילון קטיפה אדום, פעולה אשר חורצת את גורלו למרות שהוא חף מפשע. הנימפות רוחצות במעיין הנובע ממזרקה מלאכותית ומציגות מגוון תגובות ותנוחות עירום. אחת מהן נראית מאחורי עמוד אשר בקודקודו ראש אייל, רמז לבאות. במרכז, ליד הנימפות שיושבות בבסיס המזרקה, בולט לעין אגרטל ונציאני (אנ') מתקופתו של טיציאן.

לצידה של דיאנה נראית שפחה שחורה, המספקת ניגודיות לדיאנה הבהירה. הפירוט שבו טיציאן מתאר את דמותה מעיד על שימוש בדוגמנית חיה. בדיקות בקרני רנטגן העלו שבמקור צוירה נימפה לבנה, והוספת האישה השחורה נועדה להגדיל עוד יותר את גיוון הדמויות וכן כדי להדגיש את תפקידה השונה מזה של הנימפות.

טיציאן ידוע בטיפול הנפלא שלו בצבעים והדבר מתבטא למשל בהשתקפויות על פני מי המעיין, או בניגודיות בין הוילון האדום אשר אקטיון מסיט, והצבע הכחול של השמיים. הנוף ברקע, מעבר להרים, נעשה תוך שימוש בפיגמנט אולטרמרין (העשוי מלפיס לזולי כתוש). זהו פיגמנט יקר אשר היה זמין לטיציאן עקב היותה של ונציה מרכז סחר גדול

ראו גם
------

* דיאנה וקליסטו

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דיאנה ואקטיון** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  
"Diana and Actaeon, Titian". הגלריה הלאומית בלונדון. (באנגלית)
2. ↑  
"ארטמיס • פירוט על האלה ארטמיס מהמיתולוגיה היוונית". *Greek Gods & Goddesses* (באנגלית אמריקאית).
3. ↑  
"Titian's 'poesie': The commission". The National Gallary. (באנגלית)
4. ↑  
 'Diana and Actaeon' and 'Diana and Callisto', סרטון בערוץ "הגלריה הלאומית בלונדון", באתר יוטיוב (אורך: 20:59) (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* Bildindex: 07700986

 |
**היינריך פאת** (בגרמנית: **Heinrich Fath**;‏ 9 במאי 1863 – 13 בפברואר 1929) היה גנרל בצבא האוסטרו-הונגרי אשר פיקד על כוחות צבאיים במלחמת העולם הראשונה.

ביוגרפיה
--------

### תחילת דרכו

פאת נולד ב-9 במאי 1863 בעיר קלאוזנבורג שהשתייכה אז לאימפריה האוסטרית. כיום שם העיר קלוז'-נאפוקה והיא נמצאת בתחומי רומניה המודרנית. הוא למד בבית ספר צבאי בטימישוארה ובמרץ 1880 התגייס כטוראי לצבא האוסטרו-הונגרי. בין 1884–1886 למד באקדמיה צבאית בווינה, ובאוקטובר 1886 הוצב במטה הבריגדה ה-49. בנובמבר של אותה שנה הועלה לדרגת לוטננט, ובפברואר 1889 הוצב במטה הדיוויזיה ה-2. במאי של אותה שנה קודם לדרגת האופטמן. בין 1890–1894 למד באקדמיה הצבאית הטרזיאנית בווינר נוישטאדט. בנובמבר 1894 מונה למפקד פלוגה בגדוד ה-76 אשר הוצב בשופרון. שנה לאחר מכן הוא קודם לדרגת מיור ומונה לראש מטה הדיוויזיה ה-14 אשר הוצבה בברטיסלבה. באוקטובר 1899 הועבר לפקד על הגדוד ה-2 ברגימנט היגרים ה-19. בינואר 1901 הועלה לדרגת אוברסט. בנובמבר 1902 הועבר לפקד על הרגימנט ה-28, במאי 1905 קודם לדרגת מגנרל מיור, בספטמבר 1907 מונה למפקד הבריגדה ה-60 ושנתיים לאחר מכן הועבר לפקד על הבריגדה ה-12. בינואר 1911 הועבר לפקד על הדיוויזיה ה-33, ובאפריל 1913 הוא הועלה לדרגת לוטננט פלדמרשל והועבר לפקד על הקורפוס השני אשר הוצב בווינה.

### מלחמת העולם הראשונה ואחריתו

 ערך מורחב – **מלחמת העולם הראשונה**  

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה באוגוסט 1914 היה פאת מפקד הקורפוס השני. הוא מונה להיות המושל הצבאי של וינה, וב-21 באוגוסט 1915 הוענקה לו דרגת כבוד של גנרל חיל הרגלים. בנובמבר של אותה שנה מונה למפקד קורפוס אשר נקרא "קורפוס פאת" לכבודו. מטה הקורפוס היה בווהלין, והוא נכלל במסגרת הארמייה הרביעית בפיקודו של יוזף פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה. הארמייה הייתה פרוסה בחזית המזרחית כחלק מקבוצת הארמיות לינסינגן בפיקודו של הגנרל הגרמני אלכסנדר פון לינסינגן. במאי 1916 הפכה דרגת הגנרל שלו לקבועה. ב-24 ביולי של אותה שנה פאת פיקד על כוחותיו בקרב קובל, שבו נבלמה מתקפת ברוסילוב. באוקטובר הפך קורפוס פאת להיות הקורפוס ה-22. בנובמבר 1916 הוא הוחלף בתפקיד ברודולף קראוס. הוא לא קיבל כוח חדש לפקד עליו עד סוף המלחמה, ופרש מהצבא בתחילת 1919. הוא נפטר בווינה ב-13 בפברואר 1929.

קישורים חיצוניים
----------------

* היינריך פאת (באנגלית)
* היינריך פאת (בגרמנית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 3429168740910979530005
* WorldCat (עם VIAF): 3429168740910979530005

 |
**שֵׁיח' שֻׁעְלֵה** היא כיפה הסמוכה לכפר א-נאקורה שבשומרון. הכיפה נמצאת בגובה 552 מטר מעל פני הים, מול התל של שומרון העתיקה. במקום שרידים של מבנה עתיק. מעל שער הכניסה למבנה נמצאת כתובת יוונית מהמאה ה-4 (התקופה הביזנטית בארץ ישראל) המספרת על הבניין המפואר שהוקם במקום לזכרו של אליהו הנביא:

"ישו המושל הגדול בעולם, עזור לסטפאן... אשר בנה את הבית הנהדר הזה לאליהו הנביא..."
אליהו הנביא מכונה בפי הערבים גם בשם "נביא האש". משמעות השם **שעלה**, "בעל השלהבת" בערבית, מרמזת למסורת המקומית המייחסת לכאן את אירוע האש שירדה ושרפה את שליחי אחזיה מלך ישראל שבאו אל אליהו הנביא.

האירוע המדובר מתואר בספר מלכים ב':

> 
> וַיִּשְׁלַח אֵלָיו שַׂר-חֲמִשִּׁים, וַחֲמִשָּׁיו; וַיַּעַל אֵלָיו, וְהִנֵּה יֹשֵׁב עַל-רֹאשׁ הָהָר, וַיְדַבֵּר אֵלָיו, אִישׁ הָאֱלֹהִים הַמֶּלֶךְ דִּבֶּר רֵדָה. וַיַּעֲנֶה אֵלִיָּהוּ, וַיְדַבֵּר אֶל-שַׂר הַחֲמִשִּׁים, וְאִם-אִישׁ אֱלֹהִים אָנִי, תֵּרֶד אֵשׁ מִן-הַשָּׁמַיִם וְתֹאכַל אֹתְךָ וְאֶת-חֲמִשֶּׁיךָ; וַתֵּרֶד אֵשׁ מִן-הַשָּׁמַיִם, וַתֹּאכַל אֹתוֹ וְאֶת-חֲמִשָּׁיו.
> 
> 
> 
> — מלכים ב, א', ט'- י"ב
> 

פסגה סמוכה, הממוקמת ממזרח לשייח' שעלה, קרויה **זהרת א-שייח' שעלה** וגובהה 642 מ'.

* אולם המצודהאולם המצודה
* המשקוף עם הכתובת ביווניתהמשקוף עם הכתובת ביוונית
* שייח' שעלה - מבט כללישייח' שעלה - מבט כללי
* מבט משומרון העתיקה לעבר שייח' שעלה (התל משמאל). למטה ממנו הכפר א-נקורהמבט משומרון העתיקה לעבר שייח' שעלה (התל משמאל). למטה ממנו הכפר א-נקורה
* מבט על שומרון העתיקה, הגבעה הנמוכה מצד שמאל, ליד הכפר הערבי סבסטיהמבט על שומרון העתיקה, הגבעה הנמוכה מצד שמאל, ליד הכפר הערבי סבסטיה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שייח' שעלה** בוויקישיתוף
* חנן גרינווד, פגיעה בשרידים ודגל אש"ף מונף: **הושחת אתר מורשת ביו"ש**, באתר ישראל היום, 4 ביולי 2022, מתאר פגיעה באתר שייח' שעלה, כולל צילום אוויר מרחפן

הערות שוליים
------------

1. ↑  זאב וילנאי, **אריאל - אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל**, עם עובד, 1980.
2. ↑  זאב וילנאי, **אגדות ארץ ישראל** חלק א', קריית ספר, 1988: "מקום האש שירדה בימי אליהו הנביא", עמוד 349.
3. ↑  יהודה זיו, **תרמיל צד**, כתר, 1988, עמוד 258.
**הילדגרד קנייס ארנולד** (בגרמנית: **Hildegard Kniess Arnold**;‏ 8 בפברואר 1915 – 2 במאי 1997) הייתה פסיכולוגית גרמנייה. הצילה במהלך מלחמת העולם השנייה חמישה יהודים ממוות בידי הנאצים, והוכרה כחסידת אומות העולם על פועלה.

סיפור ההצלה
-----------

בשנים הראשונות של המלחמה, משפחת גולדשטיין (ההורים ארנסט והרטה ובתם אוולין שנולדה ב-1938), הצליחו להישאר בביתם בברלין. הם היו נתונים לכל ההגבלות האנטי היהודיות, וארנסט והרטה נאלצו לבצע עבודות כפייה. כאשר בתחילת 1943, אחרוני היהודים בברלין נעצרו וגורשו, החליטה המשפחה להסתתר. תחילה הם הסתתרו בעליית הגג של בית דירות שהיה בבעלות זוג יהודים קשישים, ארנסט ומרתה לואנט (Lewent). בני הזוג לואנט חששו מגילויים על ידי הנאצים, ולכן בנו מקום מסתור קטן בעליית הגג של הבניין, אליו הזמינו גם את משפחת גולדשטיין והעבירו את הבעלות על הבניין לחברם - עורך דין שאינו יהודי. לאחר כשישה שבועות, הגסטפו גילה את מקום המחבוא. בזמן שזוג הקשישים נעצרו, הם יצרו הסחה אשר אפשרה למשפחת גולדשטיין לברוח.

לאחר הבריחה, משפחת גולדשטיין נותרה ללא קורת גג. הם מצאו מקלט זמני אצל אחד מהלקוחות לשעבר של ארנסט, ולאחר מכן פנו להילדגרד קנייס (Hildegard Kniess) שהייתה חלק מרשת שעזרה ליהודים בזמן המלחמה. הילדגרד הייתה סטודנטית לפסיכולוגיה באוניברסיטה, תלמידה לשעבר של ד"ר אליזבת אבג, (הוכרה כחסידי אומות העולם ב-1967) שהודחה מהאוניברסיטה בשל עמדותיה האנטי נאציות.

למען הביטחון, המשפחה נפרדה. אוולין נשארה במשך זמן מה עם הילדגרד. לאחר זמן הוחלט כי אשה יחידה עם ילדה בת חמש בדירתה, עשויות למשוך יותר מדי תשומת לב וחשדנות. הוחלט לחפש עבורם מקום מסתור קבוע. אוולין נשלחה למזרח פרוסיה, שם הוסתרה על ידי אלפרד ופרידה בונק (Alfred and Frieda Bunke - הוכרו כחסידי אומות העולם בשנת 2009), ושם שהתה עד תום המלחמה.

הילדגרד מצאה מקומות מחבוא נפרדים עבור האמא והאבא. ארנסט גולדשטיין נתפס וגורש באוגוסט 1943 לאושוויץ, שם נספה. אשתו הצליחה להצטרף לבתה בפרוסיה.

### הכרה ונצחה

הילדגרד קיבלה את התואר חסידת אומות עולם ב-18 בפברואר 2007.

במסמכי יד ושם שאינם פתוחים לציבור, מתועד שהילדגרד עזרה גם לסוזן דניאל ולליסולט פרלס.

הערות שוליים
------------

1. ↑  הילדגרד ארנולד, באתר "יד ושם" (באנגלית)
2. ↑  ראו גם בדף העוסק בליזלוט פרלס באתר Stille Helden (אנגלית).

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1048439763
* VIAF: 307292352
* WorldCat (עם VIAF): 307292352

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"הילדגרד ארנולד"**.
**חן פומרנץ** (נולד ב-28 במאי 1984) הוא שחקן כדוריד ישראלי המשחק בקבוצת א.ס רמת השרון ובנבחרת ישראל בתפקידים מקשר ומרכז.

הקריירה בישראל
--------------

פומרנץ נולד וגדל ברמת השרון ולמד בתיכון ע"ש רוטברג בעיר. התחיל את דרכו בקבוצת א.ס. רמת השרון תחת הדרכתו של המאמן ראובן יוספולסקי. בגיל 17 עבר פומרנץ לקבוצת מכבי תל אביב, בה שיחק בקבוצות הבוגרים והנוער של המועדון. בקבוצת הנוער הוא שיתף פעולה עם דן מירקוס.
לאחר מכן התקדם פומרנץ לקבוצת אס"א תל אביב עמה זכה בגביע המדינה בשנת 2005, כאשר הוא היה אחד המצטיינים במשחק הגמר.

הקריירה באירופה
---------------

בשנת 2004, לאחר טורניר השלום שנערך בשווייץ ובו לקח חלק בנבחרת מעורבת של ישראל ופלסטין קיבל פומרנץ הצעה לעבור לקבוצת גראסהופרס השווייצרית, ולבסוף אחרי התלבטויות רבות עבר אליה. בעת ששיחק בגראסהופרס הגיעה הקבוצה לחצי גמר גביע ה-EHF, בו הודחה על ידי קבוצת מגדבורג הגרמנית. אך למרות זאת, חן מצא את עצמו פעמים רבות על הספסל ולא משחק כלל, ולאחר עונה זאת חיפש קבוצה שתיתן לו דקות משחק רבות יותר.

בתחילת עונת 2007/8 עבר פומרנץ אל קריינס השווייצרית, מהעיר לוצרן, בה הפך לכוכב הקבוצה והציל אותה במו ידיו מירידה לליגה השנייה תוך שהוא מסיים כמלך השערים של הליגה.

ב-26 באפריל 2008 עבר לקבוצת ווצלאר מגרמניה, בה שיחק גם אבישי סמולר, ובכך הגשים חלום ילדות, לשחק בבונדסליגה הגרמנית.

ב-21 ביולי 2008 נפצע פומרנץ בעת משחק אימון וקרע את הרצועה הצולבת בברכו- מה שהשבית אותו למשך חצי העונה הראשונה. בחודש מרץ חזר פומרנץ לפעילות, ומהר מאוד הפך לבורג חשוב בקבוצתו, כאשר את העונה סיים עם 21 שערים ב-11 משחקים.
חוזהו של פומרנץ בווצלאר היה לעונה אחת בלבד והסתיים בסיום עונת 2008/9. בתחילת עונת 2009/10 חתם בקבוצת "האאם", לעונה אחת. בסוף 2010 נבחר לשחק באולסטאר של הבונדסליגה. בעונת 2011/12 חזר, לאחר תחילת העונה ולאחר פציעה נוספת, לשחק ב"האאם", שירדה לליגה השנייה, כדי לסייע לה לחזור לליגה העילית.

בעונת 2012/2013, חתם פומרנץ על חוזה ל-3 שנים בקבוצת גרוסוולשדאדט, מהליגה הגרמנית בכדוריד.

בינואר 2016 חזר למועדון נעוריו מכבי תל אביב

נבחרת ישראל
-----------

חן פומרנץ שיחק בנבחרות ישראל בכל הגילאים ובשנת 2005 סיים ביחד עם נבחרת העתודה במקום ה-10 באליפות העולם לנבחרות עתודה שנערכה בהונגריה כאשר הוא סיים כמלך השערים של הטורניר ובמקום השני בטבלת האסיסטים.

החל מגיל 19 הוא נכלל בסגל נבחרת ישראל בכדוריד והחל משנת 2005 הוא שחקן קבוע בהרכבה הפותח.

תמונות
------

* פומרנץ עולה לזריקה מול נבחרת מקדוניהפומרנץ עולה לזריקה מול נבחרת מקדוניה
* פומרנץ במהלך זריקת פנדל מול נבחרת בולגריהפומרנץ במהלך זריקת פנדל מול נבחרת בולגריה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חן פומרנץ** בוויקישיתוף

* חן פומרנץ, באתר פדרציית הכדוריד האירופאית
* עמוד השחקן של חן פומרנץ באתר הרשמי של הליגה הגרמנית.
* דף השחקן של חן פומרנץ(הקישור אינו פעיל) באתר Handball World
* אלעד זאבי, כדוריד: את זה חן פומרנץ לא יזרוק, באתר הארץ, 14 בדצמבר 2010
* חן פומרנץ, ניצחתי: יום השואה של חן פומרנץ, באתר nrg‏, 19 באפריל 2012
* אתר למנויים בלבד אורי טלשיר, הטראומה של חן פומרנץ הפכה למתנה עבור הכדוריד הישראלי, באתר הארץ, 15 ביוני 2016 סרטונים
שטר שקילת שקל לקונגרס הציוני הכ"ג
בגב השטר נכתב: על ידי שקל של ההסתדרות הציונית נמנה כל יהודי המכיר בהצהרות בזל: "הציונות שואפת לרכוש מקלט בטוח על ידי משפט גלוי לעם ישראל שנה בארץ" ושוקל בכל את השקל. (הקונגרס הראשון, 1897) זכות הבחירה לקונגרס ניתנת לכל שוקל שמלאו. לו 18 שנה ושקל בכל אחת מהשנים של תקופת הקונגרס הנידונה. חובת המשמעת להסתדרות הציונית בכל השאלות הציוניות קודמת לחובת-המשמעת לכל הסתדרות אחרת (הקונגרס הי"ח, 1933)
**הקונגרס הציוני העולמי ה-23** הוא הקונגרס הראשון מאז הקמת מדינת ישראל והראשון שהתקיים בירושלים, ב-14 - 30 באוגוסט 1951.

עד 1956 לא נבחר נשיא חדש לקונגרס ודוד בן-גוריון שימש כיו"ר ההסתדרות הציונית בפועל.

הקונגרס דן במעמדה של ההסתדרות הציונית העולמית ועל היחסים ההדדיים בינה ובין מדינת ישראל, על חובת עליית יהודים ועוד.

מאחר ש"תוכנית בזל" כבר לא תאמה למצב החדש, נתקבלה "תוכנית ירושלים" שסעיפה הראשי היה: ביצור מדינת ישראל, קיבוץ גלויות העם בארץ-ישראל והבטחת אחדותו של עם ישראל.

בקונגרס זה הוחלט לתבוע, שמדינת ישראל תעניק מעמד רשמי להסתדרות הציונית בפעולותיה במדינת ישראל. תביעה זו נתקבלה על-ידי ממשלת ישראל והכנסת ובשנת 1952 אישרה הכנסת את "חוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ-ישראל".

הבחירות לקונגרס ה-23
--------------------

נחום גולדמן נשיא הקונגרס לשעבר, בקונגרס הציוני ה-23 בירושלים. יושבים מאחוריו: דוד בן-גוריון, ב' לוקר, א' שפרינצק, א' שליט, רוז הלפרין וקוזנר.

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.

ראו גם
------

* הקונגרס הציוני העולמי#הקונגרסים שלאחר הקמת המדינה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הקונגרס הציוני העולמי ה-23** בוויקישיתוף
* ארכיון המדינה

הערות שוליים
------------

1. ↑  קונגרס ציוני

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007312490405171

 |
**בית העלמין שערי צדק** הוא בית קברות יהודי קטן הממוקם מערבית לבניין שערי צדק הישן, בין רחוב יפו לשדרות שז"ר בירושלים.

עד מלחמת העצמאות היה בית הקברות בהר הזיתים בית הקברות העיקרי של יהודי ירושלים. עם פרוץ המלחמה, הפכה התנועה העברית להר הזיתים למסוכנת בשל מעבר הדרך בשכונות ערביות. עד סוף חודש פברואר 1948 התנהלה קבורה חפוזה מספר פעמים בשבוע בליווי בריטי, אולם לאחר מכן שוב לא התאפשרה התנועה להר הזיתים.

על-מנת לפתור את מצוקת הקבורה, הוקצו בירושלים בתי קברות שהוגדרו כזמניים, כלומר עד שניתן יהיה לחדש את הקבורה בהר הזיתים או בבית קברות ראוי. לחברה קדישא העיקרית של ירושלים, "קהילת ירושלים", הוקצו מספר שטחים שהוגדרו זמניים ברחבי העיר המערבית. הגדול שבהם היה בית הקברות סנהדריה, בו קברו עד בוקר ה-19 במאי 1948 כאשר השטח הפך למסוכן עקב ירי מן הצד הערבי. החל מיום 24 במאי 1948 החלה הקבורה בבית העלמין שייח' באדר, בשטח שאותר בתחום המחצבה הנטושה של שייח' באדר. 

לשאר שתים עשרה חברות הקדישא העדתיות שפעלו בירושלים עד הפסקת הקבורה בהר הזיתים לא היו שטחי קבורה והם שבתו מפעולה עד לתחילת הקבורה בהר המנוחות. למרות חוסר הרישיון החליטה "חברה קדישא הראשית והכללית" (פרושים), שקודם לפרוץ המלחמה הייתה הגדולה והפעילה מבין החברות קדישא בירושלים, לפתוח חלקת קבורה חדשה בשטח קטן שהוקצה לה בשולי חצר בית החולים "שערי צדק". 

החל מקיץ 1948 ועד קיץ 1951 נטמנו בחלקה זו כמה עשרות נפטרים, רובם יהודים חרדים שמתו מוות טבעי. חלק מהקבורים במקום הועברו לבתי קברות אחרים, אולם עד ימינו נשארו מספר קברים במקום. מאז אין במקום קבורה מסודרת, אם כי מעת לעת נטמנו בחלקה נפטרים נוספים. 

במרץ 2003, לאחר פטירתו של רבי ישראל משה דושינסקי גאב"ד העדה החרדית, נרכש שטח בית העלמין על ידי חסידות דושינסקי , ובית העלמין הוכר על ידי המשרד לשירותי דת. 

רחוב קטן על שמו של ד"ר משה וולך נמצא בסמוך אל בית הקברות.

בבית העלמין קבורים בין השאר: 

* ד"ר משה וולך, מייסד בית החולים
* הרב יוסף צבי דושינסקי, גאב"ד העדה החרדית בירושלים
* בנו, הרב ישראל משה דושינסקי, גאב"ד העדה החרדית בירושלים
* הרב יחיאל מיכל שלזינגר, ראש ישיבת קול תורה
* הרב ירוחם פישל יהושע ברנשטיין, רב עדת החסידים בירושלים, וראש ישיבת חיי עולם

גלריה
-----

* קברו של ד"ר משה וואלךקברו של ד"ר משה וואלך
* קברו של הרב יוסף צבי דושינסקיקברו של הרב יוסף צבי דושינסקי
* קברו של הרב יחיאל מיכל שלזינגרקברו של הרב יחיאל מיכל שלזינגר

לקריאה נוספת
------------

* מירון בנבנשתי, **עיר המנוחות - בתי העלמין של ירושלים**, כתר, 1990, ע' 78.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית העלמין בשכונת שערי צדק** בוויקישיתוף
* בית העלמין שערי צדק בירושלים באתר "ישראל נגלית לעין"
* אמרי סדן, הקבר המסתורי של החלל החרדי בשטח ההפקר הירושלמי, באתר וואלה! NEWS, ‏10 במאי 2016
* אלי אלון, סיפורו של בית העלמין "שערי צדק" בירושלים , באתר News1 מחלקה ראשונה, 21 בספטמבר 2015
**אקסומוויט אמבאיה** (באמהרית: **አክሱማዊት አምባዬ**; נולדה ב-18 באוקטובר 1994) היא אתלטית אתיופית, פעמיים סגנית אלופת עולם באולם (סופוט 2014 ובלגרד 2022) בריצת 1500 מטר.

קריירה
------

אמבאיה נולדה וגדלה באתיופיה.

### 2014

#### סגנית אלופת עולם באולם

באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בסופוט שבפולין זכתה במדליית כסף בריצת 1500 מטר בשיא אישי חדש של 4:07.12 דקות, אחרי אבבה ארגאווי משוודיה (4:00.61 דקות) ולפני ניקול סיפואנטס מקנדה (4:07.61 דקות).

באליפות אפריקה שנערכה באוגוסט במרקש שבמרוקו סיימה במקום רביעי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:13.27 דקות.

### 2016

באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בפורטלנד שבאורגון, ארצות הברית, סיימה במקום רביעי בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:09.37 דקות.

### 2019

באליפות העולם שנערכה באוקטובר בדוחה שבקטר סיימה במקום 23 בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:08.56 דקות.

### 2022

#### סגנית אלופת עולם באולם

באליפות העולם באולם שנערכה במרץ בבלגרד שבסרביה זכתה במדליית כסף בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:02.29 דקות, אחרי בת ארצה גודאף צגאי (3:57.19 דקות) ולפני בת ארצה הירוט מששה (4:03.39 דקות).

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* ריצת 1500 מטר: 3:58.80 דקות (2019)

### אולם

* ריצת 1500 מטר: 4:02.12 דקות (2022)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אקסומוויט אמבאיה** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**
**ורנר בוכהולץ** (24 באוקטובר 1922 - 11 ביולי 2019) היה מדען מחשב גרמני-אמריקאי. ביוני 1956 טבע את המונח "בית" שמייצג יחידת מידע דיגיטלי. בשנת 1990 הוכר כחלוץ בתחום המחשבים על ידי IEEE.

ביוגרפיה
--------

### נעורים

ורנר בוכהולץ נולד ב-24 באוקטובר 1922 בדטמולד, גרמניה, לאלזה וליוליוס שהיה סוחר. בעקבות האנטישמיות הגוברת בדטמולד, ב-1936 עברה המשפחה לקלן. בשנת 1938 הצליח ורנר לעבור לאנגליה בקינדר-טרנספורט, שם למד בבית הספר, בעוד שאחיו קארל הלמוט היגר לארצות הברית.

בגלל איום הפלישה במאי 1940, הוחזק ורנר במעצר יחד עם סטודנטים פליטים אחרים על ידי הבריטים, ולאחר מכן נשלח לקנדה. בעזרת הקהילה היהודית בטורונטו, הוא שוחרר ב-1941. באותה השנה החל בוכהולץ החל ללמוד הנדסת חשמל באוניברסיטת טורונטו, והשלים את הדוקטורט בהנדסת חשמל בארצות הברית במכון הטכנולוגי של קליפורניה.

בשנת 1954 קיבל בוכהולץ אזרחות אמריקאית.

אביו יוליוס נספה ב-1942 ואמו אלזה נספתה ב-1944 במחנה ריכוז בליצמנשטדט (לודז' של היום).

### קריירה

בשנת 1949 הצטרף וורנר בוכהולץ ל-IBM, והיה חבר בצוות שתכנן את IBM 701 (אנ'), מחשב העל הראשון של IBM שהיה מבוסס על טרנזיסטורים. מאוחר יותר עבר לצוות שתכנן את IBM 7030 Stretch (אנ'). עבודתו כללה קביעת סטנדרט בתחום קידוד תווים במערכות מחשוב. ב-1956 טבע את המונח "בית", המייצג את כמות הנתונים הקטנה ביותר שמחשב יכול לעבד.

בשנת 1962 פרסם ספר על פרויקט Stretch.

בשנת 1990 פרש לגמלאות. באותה השנה הוענק לו פרס חלוץ המחשב מטעם IEEE.

חיים אישיים
-----------

בוכהולץ עבד במשך 40 שנים ב-IBM בפוקיפסי, ניו יורק, שם השתתף בפיתוח המחשב. אשתו אנה נפטרה ב-2007 ובנם ג'ון ב-1975. בוכהולץ נפטר ביולי 2019 בגיל 96.

קישורים חיצוניים
----------------

* ורנר בוכהולץ, באתר dblp
* ורנר בוכהולץ, באתר ResearchGate
* ורנר בוכהולץ, באתר Semantic Scholar
* ורנר בוכהולץ, באתר IEEE

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  Bitte ein Byte! | HNF Blog, blog.hnf.de (בגרמנית)
2. 1 2 3  Werner Buchholtz, **Planning a Computer System**, McGRAW-HILL Book Company, INC. 1962
3. 1 2  "Werner Buchholz" (in German).
4. ↑  Die erste IBM | HNF Blog, blog.hnf.de
5. ↑  Werner Buchholz Obituary (1922 - 2019) - Poughkeepsie, NY - Poughkeepsie Journal, Legacy.com
קרפד נקרה גם אוהד שירק

פירוש נוסף ערך זה עוסק בקבוצה לא טקסונומית של דו-חיים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו קרפדות (פירושונים).
 המונח "קרפדה" מפנה לכאן. לערך העוסק בסוג טקסונומי, ראו קרפדה (סוג).

**קרפדות** הן כינוי לקבוצה לא-טקסונומית של דו-חיים מסדרת חסרי הזנב. הקרפדות מצויות בכמה משפחות בכל התת-סדרות של חסרי הזנב. ישנה גם משפחה - קרפדיים (Bufonidae) - הידועים בתור "קרפדות אמיתיות".

ההבדלים בין הקרפדות לבין הצפרדעים אינם מובהקים, ולא ניתן להבחין בין שתי קבוצות אלו באופן מוחלט. בין המאפיינים המבדילים בין צפרדע לקרפדה ניתן למנות בעיקר את הנטייה לחיים מרוחקים יחסית מהמים, ובעקבותיה מספר מאפיינים קשורים: עור עבה ומחוספס וגוף מוצק (למניעת התייבשות), צבע חום (להסוואה טובה יותר) ורגליים קצרות - הגורמות לכך שיאבדו את אחת מתכונותיהן האופייניות של הצפרדעים, הניתור. קרפדות רבות נוהגות לחפור. בעוד רוב הצפרדעים מטילות את ביציהן בגושים, הקרפדות נוהגות להטיל שרוכי ביצים ארוכים.

לקרפדות רבות, בעיקר ממשפחת הקרפדיים, יש שתי בלוטות בצידי הראש, הנקראות "בלוטות הפארוטיד". בלוטות אלו מכילות רעל, שעוצמתו משתנה ממין למין, אותו מפרישה הקרפדה כאשר היא במצוקה. רעל זה אומנם עלול להיות מסוכן לבני אדם, אך הוא אינו גורם יבלות - בניגוד לאמונה המקובלת. ההפרשות של מספר מינים הן בעלות אפקט פסיכואקטיבי, ויש הנוהגים ללקק אותו מגוף הקרפדה ("ללקק קרפדות") לעשנו[דרושה הבהרה] או לבלוע אותו.

מיון
----

מלבד משפחת הקרפדיים (שהיא העיקרית בקבוצה), ישנן עוד כמה משפחות של קרפדות, ביניהן:

* בומביניים (Bombinatoridae)
* עגולשוניים (Discoglossidae)
* חפריתיים (Pelobatidae)
* רינופריניים (Rhinophrynidae)
* חפריתיים אמריקאים (Scaphiopodidae)
* שקעניתיים (Pelodytidae)
* חסרי לשוניים (Pipidae)
* מיקרוהיליים (Microhylidae)
* ברוויסיפיטיים (Brevicipitidae)
* ברכיספליים (Brachycephalidae)
* קרפדות מקרינות (Ceratophryidae)

### גלריה

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  |  |
| Bombina bombina | חפרית אירופאית מצויה | קרפדה מצויה |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרפדות** בוויקישיתוף

* קרפדות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
הרב **יואל קטן** (נולד בי"א בסיון תשט"ז, 21 במאי 1956) הוא מהדיר, עורך וחוקר ספרות תורנית. העורך הראשי של כתב העת "המעין", וראש מכון שלמה אומן.

ביוגרפיה
--------

נולד בירושלים, לד"ר משה קטן (פאול קליין, בלועזית) ושולמית (סלמה) קטן, שעלו מספר שנים קודם לכן מצרפת. הוא הילד התשיעי מתוך שנים-עשר ילדים.

בילדותו למד בבית הספר חורב בירושלים. בבגרותו למד בישיבת הגולן שברמת מגשימים, ולאחר כמה שנים עבר ללמוד בישיבת הר עציון שבאלון שבות. בשנת ה'תש"ם נשא לאישה את ד"ר חנה קטן. בשנת ה'תשמ"ב עבר לישיבת שעלבים, שם למד בכולל אברכים. בשנת תשמ"ז עבר קורס רבנים צבאיים, ומאז שירת במילואים כרב צבאי.

מאז שנת תשמ"ג עובד במכון שלמה אומן שעל יד ישיבת ההסדר שעלבים, העוסק בההדרת ספרות תורנית על פי כתבי יד. במסגרת המכון הוציא לאור, בשיתוף עם אחרים, ספרי ראשונים, בהם שו"ת התשב"ץ לרשב"ץ, ספר מצוות גדול ושו"ת זכרון יהודה לרבי יהודה בן הרא"ש. בשנת ה'תשנ"ב מונה לתפקיד ראש המכון.

באמצע שנות ה-90 הצטרף למערכת "המעין" ו"אסיא", ובשנת ה'תשס"ב מונה לעורך הרבעון 'המעין'. ערך את מהדורתו המחודשת של סידור רינת ישראל, שיצאה לאור לראשונה בשנת ה'תשע"ו. במשך כמה שנים כתב טור ביקורת ספרות תורנית בשם 'קריית ספר' בשבועון בשבע, ובשבט ה'תשע"ח עבר המדור להתפרסם ב"המעין". פרסם מאמרי מחקר תורניים רבים במגוון תחומים.

משנת ה'תשמ"ו ועד ה'תשס"ב שימש כר"מ בישיבה תיכונית שעלבים.

עד לשנת התשפ"א שימש כר"מ סדר ערב בישיבת דרך חיים שבשעלבים, אז הפסיק עקב נגיף הקורונה. הוא ממשיך להעביר שיעור שבועי בישיבה בנושאים כלליים.

מרצה בתחום הרפואה והלכה בכנסים תורניים (חלקם אורגנו על ידו ועל ידי אשתו, בשיתוף עם הרב יגאל שפרן) ולפני ציבורים נוספים בישראל. פרסם (יחד עם אשתו) מספר מאמרים העוסקים בהלכה וגינקולוגיה.

לפני ביצוע תוכנית ההתנתקות הביע תמיכה בדעתו של הרב אברהם שפירא שיש לסרב פקודה לבצע פינוי יישובים.

משפחתו
------

נשוי לד"ר חנה קטן, רופאת נשים, ומחברת מאמרים וספרים מנקודת מבט רפואית ותורנית. הם מתגוררים במבוא חורון, ולהם 13 ילדים ועשרות נכדים.

אחיו, פרופ' רפאל קטן הוא אונקולוג במרכז רפואי שיבא.

הרב מיכאל הרשקוביץ, הרב יעקב הורוביץ, והרב יצחק בן שחר הם גיסיו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יואל קטן** בוויקישיתוף
* הרב יואל קטן, באתר של מכון שלזינגר
* הרב יואל קטן, ד"ר חנה קטן, ד"ר אלחנן בראון. אמצעי מניעה - מבט הלכתי-רפואי, **אסיא**.
* הרב יואל קטן. העימות בין יעקב ויוסף על דחיית הקץ. המעיין, טבת תשנ"ח
* הרב יואל קטן, עיזבו את רבי זירא!, אתר הצופה
* רשימת המאמרים של יואל קטן באתר רמב"י
* רשימת המאמרים של יואל קטן, באתר רמבי"ש
* מאמרים של הרב יואל קטן, באתר ספריית אסיף
* מאות מאמרים של הרב יואל קטן, באתר ערוץ 7

הערות שוליים
------------

1. ↑  רבנים נוספים הצטרפו לקריאת הרב שפירא, באתר ערוץ 7, 24 באוקטובר 2004

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007310413105171
* ISNI: 0000 0000 6694 9113
* LCCN: nr94028532
* VIAF: 56494514
* WorldCat: lccn-nr94028532

 |
**פרדוקס אזור בטא** הוא תופעה בה פעמים אנשים יכולים להתאושש מהר יותר מחוויות קשות יותר מאשר מחוויות עם מצוקה מעטה. הסיבה המשוערת היא שמצבים אינטנסיביים מעוררים תהליכי הגנה פסיכולוגיים המפחיתים את המצוקה, בעוד שמצבים פחות אינטנסיביים אינם מפעילים את אותם תהליכי הגנה פסיכולוגיים, ולכן ישנה הנחתה פחות יעילה של הלחץ.

פרדוקס אזור בטא: אדם מעדיף ללכת (במהירות של 3 מייל לשעה) אם המרחקים הם פחות ממייל, ולרכב על אופניים (15 מייל לשעה) למרחקים ארוכים יותר. למרות הריחוק של נקודות באזור בטא, האדם יגיע אליהן מהר יותר מרוב הנקודות באזור אלפא הסמוך.
הפרדוקס נצפה בהשפעות הפסיכולוגיות של חשיפה לפיגועי טרור. ככל הנראה ישנו קשר להפעלת התמודדות, דיסוננס קוגניטיבי וצורות אחרות של התגייסות נפשית.

דוגמאות
-------

דוגמא לפרדוקס היא במקרה בו אדם מסוים נמצא כרגע במערכת יחסים רומנטית בינונית, סביר להניח שהוא לא יסיים אותה כדי למצוא מערכת יחסים מצוינת בשונה ממקרה בו מערכת היחסים הנוכחית שלו גרועה יותר וכך המצב הכללי הופך לגרוע יותר מכיוון שאותו אדם יישאר במערכת היחסים הבינונית. דוגמה נוספת היא אדם שנמצא בעבודה בינונית וימשיך בה, בשונה מעבודה גרועה בה יהיה לו יותר תמריץ למצוא עבודה טובה.

כמו כן, סביר להניח שאנשים פצועים יחפשו אמצעים יעילים לזרז את החלמתם (נטילת תרופות, פניה לרופא, ניתוח) כאשר הפציעה חמורה יותר מאשר עבור פציעות קלות, מה שגורם לפציעות אלו להימשך זמן רב יותר.

מקור השם
--------

מקור השם ממאמר שהציג את הפרדוקס שפורסם על ידי דניאל גילברט. במאמר מתואר נוסע שרגיל ללכת ליעדים בטווח של מייל (1.6 קילומטר), ולרכב על אופניים ליעדים מרוחקים יותר. מכיוון שהאופניים מהירים יותר, הנוסע יגיע לכמה מיקומים מרוחקים מהר יותר מאשר ליעדים קרובים יותר (אזור בטא בתרשים שלהם - ומכאן השם), מה שהופך את הנטייה הטבעית לומר שהוא יגיע מאוחר יותר למקומות מרוחקים יותר.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Wayback Machine, web.archive.org, ‏2016-03-04
2. ↑  Wayback Machine, web.archive.org, ‏2015-10-14

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"פרדוקס אזור בטא"**.
**עומר ריינגולד** (נולד ב-20 באפריל 1969) הוא פרופסור במחלקה למדעי המחשב באוניברסיטת סטנפורד. זוכה פרס גדל לשנת 2009.

אודות
-----

ריינגולד נולד בתל אביב וגדל בגבעתיים. הוא למד במגמת התיאטרון בתיכון תלמה ילין. שירת במסגרת גרעין נח"ל אמנויות במצפה רמון. 

הוא למד לתואר ראשון מתמטיקה באוניברסיטת תל אביב, ואחרי שנה עבר ללימודי מדעי המחשב. הוא סיים את התואר בשנת 1994 וסיים דוקטורט במכון ויצמן בהנחיית פרופסור מוני נאור. הוא עשה לימודי פוסט דוקטורט במכון ויצמן, במעבדות שנון של חברת AT&T ובמכון ללימודים מתקדמים שבפרינסטון.

בשנת 2004 הצטרף למחלקה למדעי המחשב ולמתמטיקה שימושית במכון ויצמן למדע. מאוחר יותר עבר לאוניברסיטת סטנפורד.

באוקטובר 2004 הוכיח, במאמר פורץ דרך, את שקילות מחלקות הסיבוכיות L ו-SL.

בשנת 2009 זכה יחד עם סליל ודאן ואבי ויגדרזון בפרס גדל על עבודתו בנושא "מכפלות 'זיג-זג' של גרפים".

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של עומר ריינגולד

* אתר האינטרנט הרשמי של עומר ריינגולד (באנגלית)

* עומר ריינגולד, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה

* עומר ריינגולד, באתר dblp
* דף אישי באתר מיקרוסופט מחקר
* קורות חיים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007355300105171
* ACM DL: 81100032941
* dblp: r/OmerReingold
* LCCN: nb2009006475
* MGP: 180007
* VIAF: 306104873
* WorldCat: lccn-nb2009006475

 |