בכחול כהה - טורקית כשפת הרוב, בכחול בהיר - מיעוט דוברי טורקית
**טורקית** (**Türkçe**,‏ IPA:‏ ['t̪yɾcʧɛ], להאזנה (מידע • עזרה); בכתיב ארכאי: **תורכית**) היא שפה טורקית דרום-מערבית המדוברת כשפת אם בפי 56 מיליון איש בטורקיה, בקפריסין, בבולגריה, במקדוניה וביוון. ניב הטורקית המדובר בפי משכילי איסטנבול נחשב כמאפיין את השפה התקנית.

מאז התאסלמות הטורקים ועד 1928 נכתבה הטורקית באמצעות גרסה של האלפבית הערבי ונקראה "טורקית עות'מאנית", אך מאז ועד היום נכתבת הטורקית באלפבית טורקי המבוסס על האלפבית הלטיני עקב הרפורמה במערכת הכתב שהנהיג אטאטורק.

הרפורמה בכתב הונהגה במטרה לייצג את צלילי השפה הטורקית ביתר נאמנות, להרפות מאחיזתו של האסלאם בטורקיה ובאופן כללי להנהיג את טורקיה אל הקידמה. כיום, רק חוקרים או אנשים שלמדו קרוא וכתוב לפני 1928 – מסוגלים לקרוא טורקית עות'מאנית.

במהלך השנים הושפעה הטורקית מהערבית ומהפרסית עד ש-20 אחוז מאוצר המילים שלה היו שאולים משתי שפות אלו. עם זאת, במהלך שנות ה־30 ניסו הטורקים "לטהר" את שפתם ולהוציא משימוש מילים ממקור זר – בעיקר מילים שאולות מהשפות הערבית והפרסית – מה שפישט מאוד את הסגנון הספרותי של השפה הטורקית והפך אותה דומה יותר לטורקית העממית. גם כיום, כ-10% מאוצר המילים התקני בטורקית הם ממקור ערבי ופרסי, דבר המאפשר למצוא עשרות מילים בשימוש יומיומי שדומות למילים עבריות, ובין היתר: merkez (מרכז, מערבית: مركز), sebep (סיבה, מערבית: سبب), iptal (ביטול, מערבית: إبطال), nokta (נקודה, מערבית: نقطة), saat (שעה, מערבית: ساعة), hürriyet (חירות, מערבית: حرية), tembel (טמבל, מילה שקיימת גם בפרסית, ואולי הגיעה לעברית דרך ערבית מדוברת; בטורקית משמעותה "עצלן" ולא "טיפש").

הרפורמה שערך מוסטפא כמאל אטאטורק בשפה הטורקית, שעיקרה החלפת הכתב הערבי בכתב הלטיני, כללה גם החלפת מילים רבות ממוצא ערבי ופרסי במילים משורשים טורקיים. חלק מהשינויים האלה התקבלו, אולם חלק ניכר מאוצר המילים הטורקי עדיין שאול מערבית ומפרסית. במהלך המאה ה-20, וגם כיום, היו לשונות אירופה המקור העיקרי לשאילת מילים חדשות. כיום כולל אוצר המילים הטורקי מילים רבות שמקורן בצרפתית. **המוסד ללשון הטורקית** עדיין עוסק בהחלפת המושגים הזרים במושגים טורקיים.

הגיית השפה וכתיבתה
------------------

### עיצורים

|  |
| --- |
| **העיצורים** |
| **הסימוןהגרפי** | **תעתיק IPA** | **הערך הפונטי** |
| **Bb** | b | נהגה כהגיית בי"ת |
| **Cc** | ʤ | נהגה כהגיית גימ"ל גרושה |
| **Çç** | ʧ | נהגה כהגיית צד"י גרושה |
| **Dd** | d | נהגה כהגיית דל"ת |
| **Ff** | f | נהגה כהגיית פ"א רפה |
| ‏**Gg** | ɡ | נהגה כהגיית גימ"ל, או כעין גימ"ל ויו"ד שוואית |
| ɟ |
| ‏**Ğğ** | - | אינו נהגה – מאריך את התנועה שלפניו כשמופיע בסוף הברה לפני עיצור או בסוף מילה |
| - | כאשר מופיע בין תנועות אינו נהגה, או שנהגה כיו"ד עיצורית |
| j |
| **Hh** | h | נהגה כהגיית ה"א |
| **Jj** | ʒ | נהגה כהגיית זי"ן גרושה |
| **Kk** | k | נהגה כהגיית כ"ף |
| ‏**Ll** | l | נהגה כהגיית למ"ד |
| [ɫ]  | נהגה כהגיית למ"ד מװלנת - אין מקבילה עברית |
| **Mm** | m | נהגה כהגיית מ"ם |
| **Nn** | n | נהגה כהגיית נו"ן |
| **Pp** | p | נהגה כהגיית פ"א |
| **Rr** | ɾ | נהגה כהגיית רי"ש לשונית |
| **Ss** | s | נהגה כהגיית סמ"ך |
| **Şş** | ʃ | נהגה כהגיית שי"ן ימנית |
| **Tt** | t | נהגה כהגיית ת"ו |
| **Vv** | v | נהגה כהגיית בי"ת רפה |
| **Yy** | j | נהגה כהגיית יו"ד עיצורית |
| **Zz** | z | נהגה כהגיית זי"ן |

### תנועות

התנועות בשפה הטורקית

|  |
| --- |
| **התנועות** |
| **הסימוןהגרפי** | **תעתיק IPA** | **הערך הפונטי** |
| **Aa** | [ä]  | נהגית כהגיית פתח |
| ‏**Ee** | [e̞]  | נהגית כהגיית צירי |
| [æ]  | נהגה כהגיית **a** במילה האנגלית And לפני /l m n ɾ/ בסוף הברה |
| **Iı** | [ɯ]  | נהגית כמעין חיריק אחורי/שורוק בלתי־מעוגל |
| **İi** | [i]  | נהגית כהגיית חיריק |
| **Oo** | [o̞]  | נהגית כהגיית חולם |
| **Öö** | ø̞ | ליצור עם השפתיים **"אוֹ"** (o) ובלי שינויין לומר **"אֶה"** (e) |
| **Uu** | [u]  | נהגית כהגיית שורוק |
| **Üü** | [ʏ]  | ליצור עם השפתיים **"אוּ"** (u) ובלי שינויין לומר **i** במילה האנגלית in |
|

* אף על פי ש-[ɨ] אינה אחורית היא מסומנת לעיתים כ-[ɯ]. זאת משום שהטורקית מבחינה בין שתי מערכות תנועות לפי עיגול השפתיים, לכן דוברי טורקית תופסים את התנועה הזו כמקבילה הבלתי-מעוגלת של u.

אין דיפתונגים בשפה הטורקית.

השפה מתאפיינת בהרמוניית-תנועות (vowel harmony). בכל מילה ייתכנו תנועות אחוריות בלבד (aıou) או תנועות קדמיות בלבד (eiöü). תופעה זו משפיעה על חלק מן המוספיות.

דקדוק
-----

הטורקית היא שפה צירופית (אגלוטינטיבית). כללי המורפולוגיה של השפה מאפשרים יצירת מילים באמצעות שרשור מספר רב של סיומות אחרי בסיס המילה. לכל סיומת יש משמעות אחת מובחנת, כך שמשמעות המילה כולה נגזרת מן הבסיס ומכלל הסיומות המצטרפות אליו. התחביר הטורקי שונה במידה רבה מזה של שפות הודו-אירופיות או שמיות, וכך גם באשר לטיב הקשר בין המילים במשפט.

* דוגמה:

Devlet içindeki, fakat demokratik hukuk devletinin denetimi dışındaki bazı örgütler ve güçler gün yitirmeksizin kontrol altına alınmalıdır. Kontrgerilla harekat halindedir ve 1 Mayıs'ta parmağı vardır

מדינה פנים+ב+עצמה, אבל דמוקרטי חוק מדינה+של שליטה+שלו+של חוץ+ב+עצמה כמה ארגון+רבים ו כוח+רבים יום א.ב.ד+שם-הפועל+מבלי+של שליטה תחת+שלו-ל ל.ק.ח+חייב-is. גרילת-הנגד מתקפה מצב+של+ב+is ו אחד מאי+ב אצבע+שלה יש+is.

"יש להשתלט מבלי לאבד רגע (במקור: "יום") על מספר ארגונים וכוחות של המדינה גופא, אך הנמצאים מחוץ לשלטון מדינת החוק הדמוקרטית (עצמה). גרילת הנגד נמצאת במצב של מתקפה והייתה לה יד ב (אירועי ה-)1 במאי".

* דוגמה נוספת:

"Davetimizi kabul edip etmeyeceği, işini yarın akşama kadar bitirmiş olup olmamasına bağlıymış"

הזמנה+שלנו+את קבלה ע.ש.ה+ip ע.ש.ה+שלילה+עתיד, עבודה+שלו+את מחר ערב+ל עד ג.מ.ר+עבר-גמור ה.י.ה+ip ה.י.ה+שלילה+ש+ל קשור+מסתבר-ש.

"(השאלה) אם ייענה (במקור: "יעשה קבלה") להזמנתנו או לא, קשורה, כך נראה (ymiş-), לשאלה אם יסיים או לא (יסיים) את עבודתו עד מחר בערב (במקור "אם עבודתו תהיה או לא תהיה גמורה...")".

* דוגמה שלישית:

"Arkadaşla dövüşülür mü?"

חבר-עם ה.כ.ה+אחד-את-השני+סביל+הווה האם?

"האם רבים ("הולכים מכות") עם חברים?" (במקור: "האם הכאה אחד את השני נעשית עם חברים"?)

ראו גם
------

* טורקית עות'מאנית

קישורים חיצוניים
----------------

* טורקית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* שפה טורקית, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  בטורקיה המחודשת חגיגה לכבוד האלף -בית הלטיני, דואר היום, 15 באוגוסט 1928, המשך
2. ↑  הסיומת ip מראה על כך שהפועל נושא את אותם מאפייני זמן, גוף וכו' של פועל אחר במשפט הסמוך לו עניינית. השימוש בסיומת ip במקרה זה מביא לתרגום "יקבל או לא" בעוד שלו שני הפעלים היו מוטים באופן מלא, התרגום הנכון היה "יקבל או לא יקבל".

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיפדיה ויקיפדיה בשפה זו: **טורקית** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מילים עבריות השאולות מטורקית** |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **פתגמים טורקיים** |
| ויקיספר ספר לימוד בוויקיספר: **טורקית** |
| ויקימסע מדריך למטייל בוויקימסע: **שיחון טורקי** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **טורקית** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007556031905171
* BNE: XX534899
* BnF: cb11955194j (data)
* GND: 4120079-2
* LCCN: sh85138883
* LNB: 000078181
* NDL: 00573335
* NKC: ph126797

 |