recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**תפוזים הם לא הפרי היחיד** (באנגלית: **Oranges Are Not the Only Fruit**) הוא ספר מאת ג'נט וינטרסון, שיצא לאור באנגלית בשנת 1985 ובעברית בהוצאת בבל ב-1999. זהו סיפור התבגרותה של ילדה לסבית שגדלה בקהילת פנטקוסטלית אנגלית ומחליטה לעזוב את הבית ואת האמונה.

רקע
---

ישנם קווי דמיון בין עלילת התפוזים הם לא הפרי היחיד לבין הביוגרפיה ג'נט וינטרסון שגדלה בקהילה פנטקוסטאלית בבאקרינגטון, לנקשייר, ההתחבטות הדתית והיציאה מהארון כלסבית. כמו כן, גיבורת הרומן, נושאת את שמה של המחברת.

עלילה
-----

הספר עוקב אחר ג'נט, שאומצה על ידי משפחה דתית נוצרית אדוקה. ג'נט מאמינה שיעודה בחיים הוא להיות מסיונרית. כשהיא מתבגרת ומתאהבת בנערה, הגיבורה נמצאת בקונפליקט בין אמונתה הדתית ונטייה המינית. ג'נט מבקשת לשמור על מערכת יחסים עם אמה שאינה יכולה לקבל את הנטייה המינית של בתה. מערכת היחסים המרכזית ברומן היא בין ג'נט לאמה, שמחויבותה לדת מונעת ממנה לקבל את מיניותה של בתה. עם זאת, למרות הקשיים שאמה מערימה ג'נט ממשיכה לנסות ולשמור על הקשר עם אמה, גם לאחר שזו אילצה אותה לעזוב את ביתם.

דיאלוג עם המקרא
---------------

וינטרסון משלבת ברומן חומרים מקראיים, תוך שימוש בהיסטוריה של בני ישראל כדי לחקור את חוויות ההתבגרות של ג'נט. הסביבה הדתית השמרנית בה מתרחש הרומן, מחזקת את הבחירה של וינטרסון בתנ"ך כנקודת התייחסות מרכזית. כן, ברית הישנה הוא מסמך מכונן בקהילות של וינטרסון וג'נט. העלילה היא גם פרודיה על המקרא, המאפשרת להעמיד את ההיסטוריה האישית והתרבותית לבדיקה.

תפוזים אינם הפרי היחיד מחולק לפרקים לפי שמות הספרים המקראיים: בראשית, שמות, ויקרא, במדבר, דברים, יהושע, שופטים ורות. שם כל פרק משקף פרק בהיסטוריה של בגיבורה הראשית. בפרק שמות, ג'נט אינה מקבלת ליווי ביציאה האישית שלה משעבוד שלא כמו בני ישראל שיצאו ממצרים והונחו על ידי עמוד הענן ביום, ועמוד האש בלילה. בפרק יהושוע בו משיכתה למלאני מתגלה והגיבורה משווה את נפילת חומות ירחו כנפילת החומות האישיות שלה בדרך לגיבוש דרכה האישית. בפרק האחרון, מגילת רות, ג'נט כמו רות משתחררת ממבנים פטריארכליים ומייצרת יחסים חדשים עם אמה. מעבר לכך, רות צריכה לוותר על חייה הקודמים ובוחרת בנעמי. כך גם, ג'נט נאלצת לעזוב את ביתה בגלל הקשר שלה עם נשים אחרות, קאתי ומלאני.

קישורים חיצוניים
----------------

* תפוזים הם לא הפרי היחיד, באתר OCLC (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד יוענה גונן, סיפור על כוחה ההורס והבונה של האהבה, באתר הארץ, 9 במרץ 2017
2. 1 2  John Mullan, True stories, the Guardian, ‏2007-10-26 (באנגלית)
3. ↑  Laurel Bollinger, Models for Female Loyalty: The Biblical Ruth in Jeanette Winterson's Oranges Are Not the Only Fruit, **Tulsa Studies in Women's Literature** 13, 1994, עמ' 363–380 doi: 10.2307/464115
4. ↑  Cosslett, Tess, Intertextuality in Oranges Are Not the Only Fruit: The Bible, Malory and Jane Eyre, **'I'm telling you stories' : Jeanette Winterson and the politics of reading**, Amsterdam: Rodopi, 1998, עמ' 15-28, ISBN 90-420-0340-5

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4695461-2
* VIAF: 199739763
* WorldCat (עם VIAF): 199739763

 |
**נמל התעופה בילבאו** הוא נמל תעופה בינלאומי המשרת את העיר בילבאו בחבל הבסקים שבספרד. הוא נמל התעופה הגדול ביותר בצפון המדינה. הוא ידוע בשל בניין הטרמינל שלו, שתוכנן על ידי האדריכל סנטיאגו קלטרווה.

מתקנים
------

בניית נמל התעופה החלה ב-1927 אך הוא נפתח רק בשנת 1948. מתקניו התרחבו עם השנים. ב-1950 נפתח בו הטרמינל המקורי ובמהלך שנות השמונים נפתח גם טרמינל למטענים. ב-1999 נחנך בו מגדל פיקוח חדש ושנה אחר כך נחנך הטרמינל החדש בתכנונו של קלטרווה בשטח של 32,000 מטר רבוע ובקיבולת של 4.5 מיליון נוסעים בשנה. המבנה, הבנוי מבטון לבן וזכוכית, הוא דו קומתי וכולל אלמנט מחודד במרכזו שמשני צידיו מעין כנפיים. בשל כך זכה לכינוי "היונה". בשנת 2009 הוכרז על כוונה להגדיל את הטרמינל, אך הדבר טרם נעשה.[דרוש מקור]

בנמל התעופה שני מסלולי טיסה ושישה גשרי עלייה למטוס.

פעילות
------

מאז שנת 2000 הלך וגדל מספר הנוסעים השנתי העוברים בנמל, אם כי לא באופן עקבי. ב-2000 היה מספרם 2.55 מיליון, ב-2004 - 3.395 מיליון, ב-2007 - 4.286 מיליון. לאחר שחצה את רף ה-4 מיליון ב-2011 ירד מספר הנוסעים ב-2013 עד ל-3.8 מיליון, ולאחר מכן שב ועלה עד ל-5.469 מיליון ב-2018. מספר תנועות המטוסים עלה מ-45,506 בשנת 2000 עד לשיא של 63,076 ב-2007. לאחר מכן ירד לשפל של 42,590 ב-2013 ועלה עד ל-49,966 ב-2018.

הנמל משרת למעלה מעשרים חברות תעופה, שהבולטות בהן מבחינת מספר הנוסעים הן וולינג איירליינס, לופטהנזה, איבריה, אייר אירופה ואיזיג'ט. הן פועלות בקווים ליעדים רבים בספרד ובמערב אירופה, לרבות צ'כיה, אוסטריה, נורווגיה ושוודיה, וכן לטורקיה ולישראל.

בשנת 2018 היו הקווים העמוסים ביותר לנמל וממנו למדריד (811 אלף נוסעים) וברצלונה (632 אלף), ואחריהם למינכן (302 אלף), סביליה (261 אלף), פרנקפורט (233 אלף) ואמסטרדם (232 אלף).

ב-19 בפברואר 1985 התרסק המטוס שנשא את טיסת איבריה 610 בדרכו לנמל על הר Oiz בצפון ספרד. כל 148 יושביו נספו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נמל התעופה בילבאו** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של נמל התעופה בילבאו (בספרדית)

* אתר האינטרנט הרשמי של נמל התעופה בילבאו (באנגלית)

* אתר האינטרנט הרשמי של נמל התעופה בילבאו (בצרפתית)

* אתר האינטרנט הרשמי של נמל התעופה בילבאו (בבסקית)
* אתר הנמל

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 172155775
* WorldCat: viaf-172155775

 |


1. ↑  רחל פרק, המטוס התנגש בהר, התפוצץ והתרסק לתהום, חדשות, 20 בפברואר 1985
**מת"ן** הוא מכון לימוד תורני לנשים על שם שרה בת יצחק יעקב רעננערט, אשר עוסק בלימוד תורה על רבדיה השונים באופן מעמיק וברמה גבוהה. המכון הוקם בשנת 1988 על ידי הרבנית מלכה בינה, אשת חינוך. מטרתו המוצהרת של המכון היא לשלב נשים בעולם ההנהגה הרוחנית-תורנית. המכון היווה פריצת דרך בלימוד התורני לנשים, ומהווה קרקע לנוכחות של נשים בשיח הלימוד והעשייה היהודיים.

סניפי מת"ן
----------

המכון המרכזי נמצא בירושלים. ב-1993 נפתח סניף ברעננה על ידי הרבנית אשרה קורן, בשם מת"ן השרון, על שם מינדי גרינברג. בהמשך נבנה בית מדרש גדול בו מתקיימת פעילות הסניף. בסניף זה ניתן, מעבר ללימודי התורה, להשתתף גם בשיעורי מחול, יצירה ותנועה. 

עם השנים נפתחו סניפים נוספים בארץ: בית שמש, חשמונאים, רחובות, זכרון יעקב, שומרון ומודיעין. לסניפים אלו אין מבנה ייעודי והשיעורים מועברים בבתי כנסת או בבתים פרטיים.

תוכניות הלימודים במכון
----------------------

הלימוד במת"ן מתחלק בין תוכנית השיעורים לקהל הרחב, ובין תוכניות בית המדרש.

תוכניות בית המדרש מיועדות בעיקר לנשים בעלות רקע רחב בלימודי היהדות, בדרך כלל בעלות תואר ורקע אקדמי, המעוניינות להעמיק את הלימוד התורני. התוכניות הן רב תחומיות ומשלבות שיעורים ולימוד בחברותא. בין הנושאים הנלמדים: מקרא, תלמוד, מחשבה והלכה. התוכניות מתקיימות הן בשפה העברית והן בשפה האנגלית. 

במסגרת השיעורים לציבור הרחב מוצעים קורסים מגוונים בנושאי תנ"ך, משנה, מדרש, גמרא, חסידות, הלכה, מחשבה והגות, אליהם ניתן להירשם ככלל או בנפרד ובכל שלב בחיים. ישנם קורסים בעברית, באנגלית ובצרפתית. כמו כן, רבים מהשיעורים מוקלטים ומוצעים ללימוד באופן מקוון.

תוכנית "מורות הלכה" היא תוכנית שמטרתה להכשיר נשים להוות דמות מנהיגה תורנית בקהילה. התכנית מתקיימת יומיים בשבוע, ובמשך שנתיים מקיפות הלומדות בתוכנית את הלכות נדה, ועוד נושאים נוספים מחיי היומיום כגון ברית מילה, אבלות ועוד. 

"מתן על הפרק" היא תוכנית ללימוד מקוון של נביאים וכתובים. מטרת התוכנית לשוב ולהתמקד בתנ"ך, והיא יוצרת מסגרת לימודית עצמאית, שיטתית ומסודרת. בכל שבוע לומדים שני פרקים מהתנ"ך וכך לומדים את התנ"ך כולו בשש שנים. 

מלבד תוכניות הלימודים לנשים, ישנה תוכנית בת מצווה בינלאומית הכוללת לימוד משותף של אמהות ובנות המופעלת ברחבי הארץ.

בנוסף, מת"ן מקיים ערבי לימוד וימי עיון בהתאם ללוח השנה העברי. כמו כן, ישנה פעילות קהילתית בסניפים, לפי הצורך הקהילתי של המקום.

צוות המכון
----------

צוות המכון מגוון ומרבית המרצים הם בעלי תארים אקדמיים גבוהים בתחומי לימודי היהדות ולימודים כלליים מהארץ והעולם. מרצות רבות הן בוגרות המכון. ד"ר יעל ציגלר, בוגרת מתן, היא ראש בית המדרש והמנהלת החינוכית, וחיה בינה-כץ היא מנכ"לית המכון.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מת"ן - מכון תורני לנשים
* אתר מת"ן
* מת"ן השרון
* חגית רוטנברג, סדר נשים, באתר ערוץ 7, 31 באוגוסט 2006
* מת"ן נתניה, באתר האינטרנט של ח"כ עליזה לביא, יזמות חברתיות - מת"ן - מכון תורני לנשים
* שירן שליו, אושרה קורן נבחרה לסגנית יו"ר המועצה הדתית ברעננה, חדשות סרוגים, 30 ביוני 2014
* מתן, מכון תורני לנשים (ירושלים), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר מת"ן, אודות מת"ן (ארכיון)
2. ↑  חגית רוזנבאום, להפיל את המחיצות, באתר ערוץ 7, 4 באפריל 2014
3. ↑  אחרי 33 שנה: הרבנית מלכה בינה פורשת ממכון "מתן", באתר כיפה, ‏2021-06-28

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007265001105171
* LCCN: no2008167566
* WorldCat (עם LCCN): no2008-167566

 |
**ארנאו טנאס אורניה** (נולד ב-30 במאי 2001) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת השוער בפריז סן-ז'רמן.

קריירה
------

ארנאו טנאס גדל בעיר ויק, שם הצטרף למחלקת הילדים של המועדון המקומי, ויק ריופרימר. בשנת 2010 הצטרף ללה מאסיה, אקדמיית הנוער של ברצלונה, שם שיחק בנעוריו. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בברצלונה אתלטיק במסגרת הליגה השלישית בספרד בניצחון 2 - 1 על טרואל במרץ 2019. לאחר מכן החל להתאמן עם הקבוצה הבוגרת של ברצלונה, ובאוקטובר 2019, נכלל לראשונה בסגל הקבוצה הבוגרת במשחק ליגה נגד דפורטיבו אלאבס. ב-27 ביוני 2020, טנאס האריך את חוזהו עם ברצלונה, עד יוני 2023 עם סעיף שחרור של כ-100 מיליון אירו.

ב-30 ביולי 2023 חתם לשלוש שנים בפריז סן-ז'רמן.

נבחרת לאומית
------------

טנאס שיחק בנבחרות הנוער של ספרד. הוא יצג את ספרד באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 19 ב-2019 והיה שותף לזכייתה בטורניר. ב-26 במרץ 2022, זומן טנאס לנבחרת ספרד כ"זימון חירום" לאחר שרוברט סאנצ'ס נאלץ לוותר על ההשתתפות שלו מסיבות אישיות.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* ארנאו טנאס, ברשת החברתית אינסטגרם

* פרופיל, באתר Transfermarkt

* פרופיל, באתר Soccerway

* פרופיל, באתר BDFutbol

* פרופיל, באתר WorldFootball.net

* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  La Masía Talents: Arnau Tenas – Episode 12, barcauniversal
2. ↑  Nueva bronca de Shapovalov en la pista, mundodeportivo
3. ↑  Arnau Tenas, portero del Barça B y la sub-21, sustituye a Robert Sánchez en España, lavanguardia
הסמליל הישן של התיכון
**בית הספר התיכון השש-שנתי על שם פנחס אילון** נוסד בשנת תשכ"ב (1961) בחולון בשם **תיכון חדש חולון**, והיה לבית הספר התיכון השני בעיר. בשנת הלימודים הראשונה תשכ"ב, נפתחו כיתות ט'-י' בלבד. עקב איחור בהשלמת מבנה הקבע, הלימודים נפתחו והתקיימו באופן ארעי במספר חנויות ברחוב ההסתדרות 110 בעיר. בהמשך שנת הלימודים תשכ"ב עברו התלמידים למבנה הקבע של בית הספר ברחוב הכנסת. המחזור הראשון בבית הספר סיים את לימודיו בשנת תשכ"ד (1964).
בשנת 1982 שונה שמו של בית הספר ל**תיכון אילון** על שמו של ראש העיר השני של חולון, פנחס אילון, כהוקרה על פועלו למען העיר ומערכת החינוך שלה.

בשנת הלימודים תשנ"ו (1995/96) נוספה לתיכון חטיבת ביניים והוא הפך לבית ספר שש-שנתי.
בשנת 1996 זכתה נבחרת הכדורעף של בית הספר באליפות הארץ לתלמידים.

תיכון אילון הוא תיכון עיוני ותלמידי התיכון ניגשים לבחינות הבגרות בכל המסלולים. בתיכון מגמת תקשורת וקולנוע, והוא משמש כבית למגמת המחוננים העירונית של חולון. מאז 2006 בית הספר משלב ילדים עם צרכים מיוחדים הלוקים באוטיזם גבולי עד קל.

בוגרי התיכון
------------

בין בוגרי תיכון אילון, נמנים פרופסורים וחברי אקדמיה רבים, ביניהם פרופ' עודד נבון, פרופ' אריה הרמן, פרופ' רונן פרי, ד"ר מירית אלג'ם (אנ'), פרופ' גלעד הרן (הרלינג), פרופ' איתמר זינגר, פרופ' רוני רייך, שרה ברייטברג-סמל, פרופ' עודד רגב, ד"ר ראובית הלפרין (בלוך), פרופ' גילי קנת (אפלבוים), פרופ' יניב שרר, המוזיקאים גיל דור, יובל דור ויהונתן בריק, הקולנוען אלון בר, העיתונאים עמנואל רוזן, בן כספית, ציון נאנוס, טליה לוין, מרב דוד, השחקן ליאור כלפון, השפית איילת לטוביץ', המשורר אלכס בן-ארי וכן מנחה הטלוויזיה אסי עזר. רבים מבוגרי התיכון נטלו חלק במלחמות ישראל. החלל הראשון של התיכון, ישראל שטרן, (מחזור ב') נפל בירושלים, כבר ביומה הראשון של מלחמת ששת הימים בהסתערות על ארמון הנציב.

מנהלי בית הספר
--------------

* יוסף ברנהולץ - 1962–1986
* אמנון רביב - 1986–1988
* אליהו אסף - 1988–1999
* רונית חיימוב - 1999–2012
* ורד אסולין - 2012–2014
* יניב בכר - 2014–2016
* אסנת נעים - 2016–2019
* שוש גרג'י - 2019–2020 (ממלאת מקומם)
* אסנת נעים - 2020–היום

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של תיכון אילון

הערות שוליים
------------
[[קובץ:ייי

התפתחות
-------

העמותה הוקמה ב-1998 על ידי קבוצת סטודנטים כפר-סבאיים. בשנותיה הראשונות הפעילה העמותה פרויקטים באמצעות סטודנטים מתנדבים. בשנת 2001 החלה העמותה להפעיל מתנדבי שנת שירות ומאז 2003 הוציאה גם גרעיני נח"ל. בשנת תשס"ח הפעילה העמותה כמות כוללת של כ-300 פעילים, מתוכם כ-100 מתנדבי שנת שירות שפעלו ב-12 מוקדים שונים בארץ.
החל משנת 2005 הפעילה עמותת אלון את פרויקט "שנת התנדבות בקהילה" בערים ערביות. בניגוד לדעה הרווחת "שנת התנדבות בקהילה" אינה שירות לאומי ויש הפרדה ברורה בעמותה בין מתנדבי שירות לאומי למתנדבים הערבים. עם השנים גררה העמותה חובות כספיים רבים שאיתם התמודדה. המשבר הכלכלי העולמי בשנים 2008–2009 יצר מחסור חמור בתרומות (כפי שקרה בעמותות רבות), דבר שהגדיל את חובותיה של העמותה. העמותה נסגרה באפריל 2010, לאור צו פירוק שניתן על ידי בית משפט.

פריסה ארצית
-----------

בשנת תשס"ט (2008-2009) פריסת היישובים הארצית של עמותת אלון הייתה:

**קומונות מתנדבי שנת שירות**:

* חצור הגלילית
* חדרה
* תל אביב
* בת ים
* לוד
* יבנה
* ירושלים
* באר שבע

**גרעיני נח"ל בפרק משימה**:

* חדרה (גרעין הולצ'ין)
* לוד (גרעין הוס)
* באר שבע (גרעין הנה אני באה וגרעין הוי ויי)

**אחר**:

* לוד (קבוצת שירות לאומי וחל"ת)
* יפו (סטודנטיות בוגרת שנת התנדבות)
* כפר סבא (חל"ת)

אידאולוגיה
----------

מטרתה הרשמית של העמותה היא "צמצום פערים חברתיים דרך חינוך". מטרה זו מבוססת על תאוריה חברתית שלפיה מערכת החינוך הפכה במשך השנים לגורם ממיין (דהיינו- מוסד אשר מסווג את התלמידים על פי המעמדות החברתיים שאליהם הם משתייכים, וכך מנציח את הפערים החברתיים לדורות הבאים). על ידי שבירה של ההכוונה המעמדית הנ"ל ("הסללה", מלשון "מסלול") מאמינים בעמותה כי ניתן לאפשר לחניכים לממש את הניידות החברתית שהחברה המודרנית-הדמוקרטית מתיימרת להציע. אף על פי שלעמותה אין מסמך אידאולוגי רשמי וכתוב, היא מתאפיינת לרוב בגישה אידאולוגית של שמאל חברתי.

מושגים פנימיים והווי
--------------------

מאז ההצטרפות של העמותה למסלול הנח"ל נוצר בעמותה הווי סביב שמותיהם של גרעיני הנח"ל שלה.
מחזורי העמותה נקראים לפי אותיות הא"ב בתוספת סיומת לון. כלומר, המחזור הראשון שיצא לנח"ל הוא מחזור אלון, זה שאחריו הוא בלון והמחזור בשנת תשס"ח הוא ולון. לפני ההצטרפות של העמותה לנח"ל מתנדבי שנת השירות היו רשומים דרך התנועה הקיבוצית ושם הגרעין הראשון - הוא לון.
שמות הגרעינים של העמותה גם הם מסודרים על פי סדר הא"ב, בהתאמה עם המחזור בעמותה.

| מחזור | שם הגרעין | יישוב פרק המשימה |
| --- | --- | --- |
| אלון | אלון | לוד |
| בלון | ברדוויל | חדרה |
| בלון | בנדלאי | לוד |
| בלון | בצוריעז | באר שבע |
| גלון | גלאמש | חדרה |
| גלון | גוטה | באר שבע |
| גלון | גו | לוד |
| גלון+דלון | אניעם ל"ה | חצור |
| דלון | דמבולאה | חדרה |
| דלון | דילה | באר שבע |
| דלון | דשמיא דוקה | לוד |
| הלון | הנה אני באה | באר שבע |
| הלון | הוס | לוד |
| הלון | הולצ'ין | חדרה |
| הלון | הוי ויי | באר שבע |
| ולון | וורקנש |  |
| ולון | וזה |  |
| ולון | וטוב לו |  |
|

בשמות הגרעינים נוכחות ברורה של מוטיבים אתיופים, משום שאוכלוסיית היעד של הפרויקטים בעמותה רובה אתיופית. צירוף כלל השמות האמהרים של הגרעינים יוצר את הרצף בנדלאי הולצ'ין וורקנש שפירושו - כולנו ביחד הזהב שלך.

ברוב שנות פעילותה היו לכל קומונה בעמותה רכז/ת, אשר ליווה את פעולת הקומונה מההיבט המקצועי כמו גם החברתי. לכל אזור (מס' קומונות) יש מנחה, אשר מתכלל את עבודת הרכזים.
**אנדריי קילצ'ינסקי** (נולד בשנת 1937) הוא צייר ישראלי. לטענתו, ריגל עבור ארצות הברית בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20.

ביוגרפיה
--------

קילצ'ינסקי נולד בפולין לאם יהודייה ואב קתולי. אביו, שהוכר לימים כחסיד אומות העולם, היה קומוניסט ובעת מלחמת העולם השנייה הקים מחתרת פרטיזנים. רק לאחר המלחמה נודע לו שאמו ממוצא יהודי.

ב-1958 עלה קילצ'ינסקי לישראל. בצבא שירת בחיל השריון והשתתף במלחמת ששת הימים בגזרת רמת הגולן.

באותה תקופה התפרנס כצייר. 

החל משנות ה-70 היה קילצ'ינסקי פעיל בתנועת החרות ואחר כך היה חבר מרכז המפלגה. הוא היה ביחסי ידידות עם מנחם בגין, שהמוצא הפולני המשותף חיבר ביניהם. 

ב-1977 התבצר קילצ'ינסקי בבניין שגרירות גרמניה בישראל כשהוא חמוש באקדח במחאה על האנטישמיות והסחבת בהליכים המשפטיים נגד פושעים נאצים בגרמניה. במאי 1978 הצית עצמו על יד השגרירות על אותו רקע ונפגע קל מכוויות. כעבור כמה ימים נעצר בחשד שהצית את חנות העתיקות של יוסף שטיגליץ בתל אביב כנקמה על כך שהלה העיד בעבר לטובת פושע המלחמה ההולנדי פיטר מנטן.
בדצמבר 1978 התבצר במרכז התרבות של שגרירות גרמניה בתל אביב עם בת ערובה, במחאה על חוק ההתיישנות הגרמני המונע העמדה לדין של פושעים נאצים.

ב-1980 תבע מן היועץ המשפטי לממשלה, יצחק זמיר לעצור את נשיא בוואריה, פרנץ יוזף שטראוס, שהיה באותה עת בביקור בישראל, בהתאם לחוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם.

ב-1981 נעצר כשניסה להפריע לקונצרט מיצירות ריכארד ואגנר שהתקיים בהיכל התרבות בתל אביב.

ב-1992 עבור לגור בפולין וערך צעדת מחאה, נגד האנטישמיות במדינה, מוורשה לאושוויץ.

ב-2001 טען קילצ'ינסקי כי ריגל בישראל בשירות ה-CIA בשנים 1985–1991. היה זה לאחר שעובד שגרירות ארצות הברית פנה אליו במסיבה בתל אביב, ולאחר שענה בחיוב, עבר הכשרה בפרנקפורט. לטענתו, העביר מידע שנחשף אליו דרך מקורביו במפלגת הליכוד. בשנת 2001 ניסה לתבוע בארצות הברית את ה-CIA בטענה שהובטח לו תשלום פנסיה עבור שירותיו. התביעה נדחתה, והוא חזר להתגורר בישראל, נחקר על ידי השב"כ, אך לא הועמד לדין.

חיים אישיים
-----------

קילצ'ינסקי היה נשוי ארבע פעמים. ויש לו שתי בנות: סמדר, שחקנית, ושרון, דוגמנית. בשנת 1986 התחתן עם אשתו הרביעית, שהייתה צעירה ממנו ב-30 שנה.

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  יוסי מלמן, תאמינו לי, הייתי מרגל, באתר הארץ, 17 במאי 2001
2. ↑  עופר אדרת, "הילד האנטישמי" שפרץ לשגרירות גרמניה בישראל, באתר הארץ, 20 במאי 2019
3. ↑  לאה ענבל, שמח במרכז חרות, כותרת ראשית, 18 בינואר 1984
4. ↑  מנחם בגין היה אורח-הכבוד בתערוכת הציורים של הצייר אנדריי קילצ׳ינסקי, "העולם הזה", גיליון 2072 מ-19 במאי 1977, עמוד 16
5. ↑  החשוד בנסיון לחטוף גרמנים- נעצר ל־ 5ימים, מעריב, 13 באוקטובר 1977
6. ↑  נעצרו 3 אנשים שהשתלטו על מכון התרבות הגרמני בת"א, דבר, 12 בדצמבר 1978
7. ↑  אבי רז, קילצ'ינסקי פלש שוב למוסד גרמני בתל־אביב - נמנע ונעצר, מעריב, 12 בדצמבר 1978
8. ↑  הפגנה ב"מצודת זאב", דבר, 26 ביוני 1980
9. ↑  יאיר צולר, קילצ'ינסקי הולך לאושוויץ, חדשות, 9 בפברואר 1992  
יאיר צולר, ישראלי צועד 700 ק"מ מורשה לאושוויץ – "נגד האנטישמיות", חדשות, 7 בפברואר 1992
10. ↑  יוסי מלמן, תאמינו לי, הייתי מרגל, באתר הארץ, 17 במאי 2001
11. ↑  רינת גור, "אני לא חמדנית", באתר ynet, 14 במרץ 2005
12. ↑  נעמי רון, שרון קלצ׳ינסקי: אהוב איטלקי עם תואר אצולה, חדשות, 7 בספטמבר 1986
13. ↑  נעמי רוזן, קלצ׳ינסקי האב התחתן עם בת 19, חדשות, 1 באוקטובר 1986
**ריי אלדו מנאי** (באלבנית: **Rey Aldo Manaj**; נולד ב-24 בפברואר 1997 בלושנייה שבאלבניה) הוא כדורגלן אלבני המשחק בעמדת החלוץ בנבחרת אלבניה.

קריירת מועדונים
---------------

מנאי החל את הקריירה המקצוענית שלו בקרמונזה מהסרייה ג', בה ערך 22 הופעות ליגה.

ב-14 ביולי 2015 חתם מנאי על חוזה לחמש עונות באינטר מילאנו מהסרייה א'. במשך שלוש עונות במועדון הוא הושאל לפסקארה מהסרייה א', לפיזה מהסרייה ב' ולגרנדה מהליגה הספרדית השנייה, ואף ערך ארבע הופעות ליגה במדי אינטר מילאנו.

ב-1 ביולי 2018 חתם מנאי באלבסטה מהליגה הספרדית השנייה. הוא שיחק במועדון במשך עונה וחצי, בהן ערך 37 הופעות ליגה והבקיע תשעה שערים.

ב-20 בינואר 2020 חתם מנאי בברצלונה אתלטיק, קבוצת המילואים של ברצלונה. במשך עונה וחצי בקבוצה הוא ערך 21 הופעות ליגה והבקיע תשעה שערים.

לקראת עונת 2021/2022 עלה מנאי לקבוצה הבוגרת של המועדון אשר משחקת בלה ליגה, שיחק ארבעה משחקי ידידות וכבש ארבעה שערים. בסוף אוגוסט הושאל לקבוצה האיטלקית ספציה מהסרייה א'.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-16 בנובמבר 2015 ערך מנאי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אלבניה, בתיקו 2-2 נגד נבחרת גאורגיה במשחק ידידות. ב-14 באוקטובר 2019 הבקיע מנאי את שער הבכורה שלו בנבחרת, בניצחון 0–4 על נבחרת מולדובה במסגרת מוקדמות יורו 2020.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ריי מנאי** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Zyrtare, Manaj firmos me Interin באתר Panorama Sport, ‏ 14 ביולי 2015 (באלבנית)
2. ↑  Rei Manaj joins Barça B באתר הרשמי של ברצלונה, 20 בינואר 2020 (באנגלית)
**זינה קרדמן** (באנגלית: **Zena Maria Cardman**, נולדה: ב-26 באוקטובר 1987) היא אסטרונאוטית אמריקאית בנאס"א, ביולוגית ימית החוקרת מיקרואורגניזמים בסביבות תת-קרקעיות. בוגרת תואר שני במדעים ימיים מאוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל. כיום בלימודי דוקטורט.

ראשית חייה
----------

קרדמן נולדה ב-1987 באורבנה, אילינוי, ארצות הברית להלן והארי קרדמן. בילדותה הוריה עברו לוילאמסבורג, וירג'יניה שם היא סיימה בית ספר תיכון.

השכלה
-----

קרדמן היא בוגרת תואר ראשון ב-2010 במדעים עם ביולוגיה כמקצוע ראשי וכימיה כמשני מאוניברסיטת קרוליינה הצפונית בצ'אפל היל. היא בוגרת תואר שני במדעי הים, ולמדה כחלק מקבוצת המחקר של אנדראס טסקה. כחלק ממחקרה היא חקרה מערכות מיקרוביולוגיות, חלחול של פחמן, פתחי אוורור הידרותרמיים ואת האזור הארקטי אחר מיקרואורגניזמים. במהלך לימודיה באוניברסיטה היא עבדה במכון המחקר האקולוגי "תחנת פלמר" באנטארקטיקה, שם היא ביצעה אנליזה של מערכות אקולוגיות כחלק ממחקר שעורך זה מספר עשורים.

קרדמן הייתה עמיתת מחקר בוגרת הקרן הלאומית למדעים באוניברסיטת פנסילבניה, שחקרה את חילוף החומרים המיקרוביאליים ומחזוריות ביו-גיאוכימית במערכות של מערות. המחקר המיקרוביולוגי שלה יכול לאפשר הזדמנות לחקור חיים במקומות אחרים. קרדמן צברה ניסיון נוסף במחקר הנתמך על ידי נאס"א. היא חקרה מיקרואורגניזמים ועדויות לתחילת החיים בקולומביה הבריטית, בחנה את הארכיפלג הארקטי הקנדי, היא חקרה מיקרואורגניזמים במשטחי הלבה של הוואי והפליגה עם האגודה לחינוך ימי בתור עוזרת מהנדס.

קריירה בנאס"א
-------------

לפני מועמדותה לתפקיד אסטרונאוטית קרדמן עבדה עבור פרויקט המחקר של נאס"א בשנים 2008–2015.

ביוני 2017, נבחרה קרדמן לאחת מ-12 אסטרונאוטים בכיתה ה-22 של נאס"א. התמקדות לימודי החלל הייתה על תחזוקת מערכות שונות, לימודי רוסית ועוד, מתוך מטרה לטוס לתחנת החלל ובעתיד לטוס לירח ולמאדים. היא סיימה את הכשרתה ב-2020 במרכז החלל ג'ונסון ביוסטון, טקסס.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של זינה קרדמן

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זינה קרדמן** בוויקישיתוף
* ביוגרפיה של זינה קרדמן באתר של נאס"א
* זינה קרדמן, ברשת החברתית פייסבוק

* זינה קרדמן, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* זינה קרדמן, ברשת החברתית אינסטגרם

הערות שוליים
------------

1. ↑  Astronaut Candidate Zena Cardman | NASA, web.archive.org, ‏2017-07-01
2. ↑  Tar Heel selected for NASA’s new astronaut class, The University of North Carolina at Chapel Hill (באנגלית אמריקאית)
3. ↑  אליסף קוסמן, דור המאדים? נאס"א חושפת קבוצה של 12 אסטרונאוטים חדשים, באתר הידען, ‏2017-06-07
4. ↑  קוסמן, אליסף; הידען (2017-06-08). "ה-12 שנבחרו מתוך 18,300: האסטרונאוטים החדשים של נאס"א". *Ynet*. נבדק ב-2022-10-11.

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"זינה קרדמן"**.
**גוש-אה פיל - Gosh-e fil** (בפרסית : **گُوش فيل**, שפירושו: "אוזן פיל") הוא מאפה מטוגן מהמטבח האפגני והאיראני.

מאפיינים
--------

מעצבים את הבצק כמו אוזן פיל (גוש) ומטגנים בשמן עמוק. לאחר מכן, מכסים כל חתיכה בפיסטוקים קצוצים ובאבקת סוכר. המאכל המתוק הזה מוגש בעיקר עם תה, במיוחד במהלך הרמדאן והנורוז.

הבצק נעשה על ידי הקצפת ביצים, חלב וחמאה, ולאחר מכן הוספת התערובת לחומרים היבשים.

גוש-אה פיל ואיירן
-----------------

העיר איספהאן היא אחת הערים הבולטות של איראן, הידועה כעיר המתוקים הטעימים, שבו אוכלים גוש-אה פיל עם שילוב של איירן מקומי (שילוב של מים ויוגורט חמוץ). השילוב הזה נטוע זה מכבר בתרבות האוכל של האנשים המקומיים ונמשך עד היום.

לקריאה נוספת
------------

* רשימת סוגי סופגניות
* רשימת סוגי בצק מטוגן
* רשימת קינוחים

הערות שוליים
------------

1. ↑  طرز تهیه شیرینی گوشفیل ترد و خوشمزه + تصویر
2. 1 2  "Gosh-e Fil - Knusprige Elefantenohren für Nowrooz oder Fasching". *Labsalliebe* (בגרמנית). 2019-02-28. נבדק ב-2021-04-22.
3. ↑  Usmani, Sumayya (2017). *Mountain Berries and Desert Spice*. Frances Lincoln. ISBN 9781781012123.
4. ↑  Irans delicious food destinations
5. ↑  TAP Persia - Travel around Persia
**התכנסות כלכלית** (באנגלית: Convergence) היא השערה מתחום המקרו-כלכלה שלפיה כלכלות עניות יותר, במונחי תוצר לנפש, צפויות לצמוח בקצב מהיר יותר מאשר הכלכלות העשירות יותר ובכך לסגור את הפערים הקיימים ביניהן. לכאורה, בסופו של תהליך ההתכנסות כל הכלכלות אמורות להגיע ליחסים דומים של תוצר לנפש. אחד ההסברים המוצעים לכך שהתכנסות מוחלטת זאת לא מתרחשת במציאות היא שהפערים בשיעורי הצריכה והחיסכון של הכלכלות השונות גדולים מידי לגישור. לפי גישה זאת, התכנסות מוחלטת תתרחש בסופו של דבר בין שתי כלכלות (או יותר) המאופיינות בשיעורי צריכה וחיסכון זהים. 

במדינות המתפתחות קיים פוטנציאל לצמיחה מהירה יותר מאשר במדינות המפותחות וזאת משום שיכולת הצמיחה הכלכלית מאופיינת בכך שהיא הולכת ופוחתת במרוצת הזמן עד שהיא שואפת לגבול סופי כלשהו, כלומר לשיעור צמיחה סופי. במדינות המתפתחות, המרחק מאותו גבול צמיחה רחוק יותר ולכן ניתן להדביק את המרחק הזה בקצב מהיר יותר. בנוסף, המדינות העניות יכולות להעתיק אמצעי ייצור ושיפורים טכנולוגיים שכבר פותחו על ידי המדינות המפותחות ובכך לחסוך זמן פיתוח.

בספרות הצמיחה הכלכלית, למושג "התכנסות" יכולות להיות שתי משמעויות: האחת, המכונה גם "סיגמת ההתכנסות" (מהאות הלטינית סיגמא המסמלת במתמטיקה את פעולת הסכימה), מתייחסת לירידה ברמת פיזור ההכנסות בין כלכלות, כלומר להצטמצמות הפערים הקיימים בין הכנסות הפרטים במשק. המשמעות השנייה, המכונה גם "ביתא-התכנסות" (מהאות הלטינית ביתא המסמלת במתמטיקה פרמטר ממשי), היא המשמעות המוזכרת לעיל, דהיינו צמיחה מהירה יותר של כלכלות עניות ביחס לצמיחתן של כלכלות עשירות.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Andrey Korotayev, Julia Zinkina, Justislav Bogevolnov, and Artemy Malkov. Global Unconditional Convergence among Larger Economies after 1998?. *Journal of Globalization Studies* 2/2 (2011): 25–62.
פיסנוזאורוס
**סילאזאוריים** (שם מדעי: Silesauridae) היא משפחה של זוחלים קדומים ארכוזאורים שהשתייכו לקבוצה דמויי דינוזאורים והיו מאבותיהם של הדינוזאורים האמיתיים. הם חיו רק בתור הטריאס מלפני 245 מיליון שנה עד ללפני 203 מיליון שנה. עם זאת המדענים חלוקים על סיווגם של סוגים שונים למשפחה. כמה חוקרים רואים בה קבוצה פרפילטיות שאולי הדינוזאורים השתלשלו ממנה.

מאפיינים
--------

ילסילאזאוריים היו בעלי גפיים ארוכות, לסתות רחבות ועמוד שדרה יציב והם יכלו להזדקף ולנוע היטב על היבשה, אותה הם חלקו עם ראשוני הדינוזאורים כמו ההררזאוריים ועם תנינאים קדמונים טורפים. הם מילאו גומחות שונות בעוד חלקם כמו *Lewisuchus* היו טורפים, אחרים כמו הפיסנוזאורוס וה-*Kwanasaurus* ניזונו בעיקר מצמחייה. אחרים היו אוכלי חרקים.

משפחה זו נכחדה עם סוף הטריאס, אולי כתוצאה מתחרות יתר עם זוחלים אחרים או עקב שינויי אקלים קשים.

מיון
----

* + סוג *Agnosphitys*?
	+ סוג *Asilisaurus*
	+ סוג *Ignotosaurus*
	+ סוג *Lewisuchus*
	+ סוג פיסנוזאורוס (*Pisanosaurus*)?
	+ סוג *Soumyasaurus*
* קבוצה Sulcimentisauria
	+ סוג *Diodorus*
	+ סוג *Eucoelophysis*
	+ סוג *Kwanasaurus*
	+ סוג *Lutungutali*
	+ סוג *Sacisaurus*
	+ סוג *Silesaurus*
	+ סוג *Technosaurus*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סילאזאוריים** בוויקישיתוף
* סילאזאוריים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
**אַבָּא** היה תואר כבוד שניתן לחכמים יהודים בתקופת התנאים והאמוראים. תואר זה התווסף לשמם הפרטי, ולעיתים אף שימש שמם ממש.

הרמב"ם הקביל בין התואר "אבא" לתארים הרבניים "רבן" ו"רבי", ונתן כדוגמה את אבא שאול, אולם בן דורו, יוסף בן יהודה אבן עקנין, קבע כי התואר "אבא" פחות מ"רב" שפחות מ"רבן" בהסתמך על הופעתם בכתובים. חוקרים אחדים ניסו להבחין בין קבוצת החכמים שנקראה "אבא" לבין אלה שלא. קאופמן קוהלר טען כי התואר אבא היה שייך לחכם שמוצאו מן האיסיים או שהתואר ניתן לעוסקים במעשי צדקה, טענות שהיו נתונות לביקורת והשגות. אברהם ביכלר הסיק בספרו "עם הארץ הגלילי" כי התואר "אבא" ניתן לחכמים בגליל, ואילו ביהודה נקראו החכמים שהוסמכו בתואר "רבי", אך גם בחלוקה זו ישנן סתירות נוכח קיומם של חכמים, דוגמת אבא שאול בן בטנית, שמוצאו בירושלים. הבלשן יחזקאל קוטשר טוען, בהשפעת המשמעות הארמית המורחבת של המילה "אבא", כי התואר ניתן לכיבוד הזקנים, ולאו דווקא בהתאם לדרגת הבקיאות בתורה.

במסכת ברכות מובא כי אין קוראים לעבדים ושפחות אבא פלוני ואמא פלונית, למעט אלה של בית רבן גמליאל, שכינו אותם "אבא טבי" ו"אמה טביתא" על שום מעשיהם הטובים.

בתקופת האמוראים התמעט הכינוי "אבא", בפרט בקרב אמוראי ארץ ישראל, אולם נפוץ השם "אבא" כשם פרטי. כשם פרטי ניתן השם כסגולה לאריכות ימים, וכך הדבר שימש גם בתקופות מאוחרות יותר, בעיקר בקרב יהדות אשכנז, לצד כינוי חיבה לשם "אברהם".

בנצרות משמשת מושג ה"אב" לתיאור האל, ואף בבשורה על פי מתי מובא איסור להשתמש בתואר זה לבני אדם: "וְאַל־תִּקְרְאוּ אָב לְאִישׁ מִכֶּם בָּאָרֶץ כִּי אֶחָד הוּא אֲבִיכֶם אֲשֶׁר בַּשָּׁמָיִם׃" (הבשורה על פי מתי, כ"ג, ט'). למרות זאת, התואר "אבא" שימש גם בנצרות המוקדמת בקרב נוצרים דוברי סורית, והתגלגל לאירופה לתיאור נושאי משרה בכנסייה, ובפרט אב מנזר (בלטינית abbas, ומכאן גם ביתר לשונות אירופה).

ראו גם
------

* תארים רבניים
* אבונא

לקריאה נוספת
------------

* הרב אברהם אורנשטיין, "אַבָּא", **אנציקלופדיה לתארי־כבוד בישראל** א, תל אביב: "נצח", תשי"ח, עמ' 99–111, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  מירון ביאליק לרנר, לחקר הכינויים והתארים – א. אבא, תעודה, כרך ד'- מחקרים במדעי היהדות, עמ' 93–113
**איזייה סוואן** (באנגלית: **Isaiah Swann**; נולד ב-10 בפברואר 1985 בקליפורניה, ארצות הברית) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדות הרכז והקלע. גובהו 1.88 מטר.

סוואן שיחק באוניברסיטת המדינה של פלורידה במשך שנתיים, והעמיד ממוצעים של 10.3 נקודות, 3 ריבאונדים ו-3.1 אסיסטים למשחק בעונתו הראשונה, ו-11.8 נקודות, 3.1 ריבאונדים ו-2.9 אסיסטים למשחק בעונתו השנייה.

את קריירת הבוגרים שלו החל סוואן באיטליה, בקבוצת אימולה מהליגה השנייה, במדיה העמיד ממוצעים של 13.5 נקודות, 2.8 ריבאונדים ו-3.1 אסיסטים למשחק, אך שוחרר לאחר 15 משחקים. לאחר מכן עבר ללגאה סקפאטי מאותה הליגה, אבל שוחרר גם ממנה לאחר משחק אחד בלבד.

במרץ 2009 חתם סוואן בהפועל גלבוע גליל מליגת העל הישראלית, במדיה שיחק 14 משחקים בהם קלע 7.1 נקודות, הוריד 2.3 ריבאונדים ומסר 1.1 אסיסטים בכ-19 דקות בממוצע למשחק. ב-4 ביוני 2009, חתם סוואן על חוזה לעונת נוספת בגלבוע גליל.

בעונת 2009/2010 זכה סוואן באליפות ישראל עם הפועל גלבוע/גליל לאחר ניצחון בתוצאה 90-77 על מכבי תל אביב בגמר הפיינל פור.

בעונת 2010/2011 חתם סוואן בקבוצת ריו גראנדה וואלי ווייפרס מליגת ה-NBDL.

ב-4 בדצמבר 2010 חזר סוואן לישראל וחתם בקבוצת הכדורסל מכבי ראשון לציון.

בקיץ 2011 חתם ברטיופארם אולם.

בקיץ 2012 חתם ברויאל האלי גזיאנטפ.

בקיץ 2013 חתם בבראונשווייג פנטומס מליגת העל הגרמנית.

בקיץ 2014 חתם שוב במכבי ראשון לציון לעונה אחת.

בקיץ 2015 חתם במכבי אשדוד לעונה אחת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **איזייה סוואן** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* דף השחקן באתר מנהלת ליגת העל

הערות שוליים
------------

1. ↑  איזייה סוואן, ביוגרפיה, 04.03.09, אתר מנהלת ליגת העל
2. ↑  גליל/גלבוע החתימה את אייזיה סוואן, באתר וואלה!‏, 4 במרץ 2009
3. ↑  איזייה סוואן, סטטיסטיקה אישית, עונת 2008-09, אתר מנהלת ליגת העל
4. ↑  שי לוי, איזייה סוואן ימשיך בהפועל גלבוע/גליל, 04.06.09, אתר ONE
5. ↑  דף השחקן של סוואן באתר ליגת ה-NBDL
**לאה אַיָלוֹן** היא משוררת וסופרת ישראלית, חיה ויוצרת בירושלים. פרסמה 15 ספרי שירה ו-5 ספרי פרוזה.

ביוגרפיה
--------

אילון נולדה בירושלים וגדלה בבית דתי, למדה ספרות השוואתית באוניברסיטה העברית בירושלים, ועבדה בספרייה הלאומית. שיריה הראשונים פורסמו בגיל 19 בכתב העת ״סימן קריאה״. קובץ השירה הראשון - "מתחת למים" - יצא לאור ב-1983 בהוצאת הקיבוץ המאוחד. על ספר זה זכתה אילון בפרס ניומן. ב-1990 זכתה אילון בפרס היצירה לסופרים עבריים (פרס לוי אשכול).

ב-2004 פרסמה אילון ספר פרוזה -"אלי נאנוהו" - שיצא בהוצאת כרמל.

ב-2017 יצא בהוצאת מוסד ביאליק הספר "ניצוצות וחג שמח", הכולל מבחר מקובצי השירה שפרסמה אילון בשנים 1983–2016 וכן סדרה חדשה של 82 שירים קצרים.

יצירתה
------

פרשנים מגדירים את יצירתה כחלק מהגל הפוסט־מודרני בשירה ובפרוזה הישראלית. יצירתה של אילון מאופיינת בטקסט ארוך, המזכיר לעיתים כתיבה אוטומטית סוריאליסטית, לצד חיבורים דו משמעיים בין פנטזיות ״פרטיות״ ו״ציבוריות״. טכניקה אופיינית נוספת היא יצירת מטפורה המשלבת שני אובייקטים, שאחד מהם לרוב קשור למזון או כמו ״שמלת הזנגוויל״, ״גלידה בטעם פרופסור״. היא משלבת שמות מהתרבות האמריקנית בצד מוצרים ממותגים, שמקבלים מעמד שווה למעמד הירח, הכוכבים והים, הנוכחים קבוע בשיריה.

במסה שכלולה בחוברת שיצאה עם כינוס מבחר שיריה של אילון, אומר חוקר הספרות דן מירון: "שירתה היא רצף של קטעי מציאות מדומה, שאינה אלא ביטוי נסער של משאלות לב ססגוניות הנובעות ממציאות נפשית של חסך ומצוקה... שירת אילון מצרפת שימוש מודע ומכוּון בקיטש ובתרבות פופ ללשון עברית קלאסית, מדויקת, עשירה וציורית להפליא".

המשוררת אגי משעול כתבה עליה: "אילון מלהטטת בגמישות ובהנאה בין רובדי הלשון במנעד רחב מאוד... היא לשה את העברית במיומנות יוצאת דופן והעברית גומלת לה ומתמסרת לה כמי שיודעת כי היא בידיים בטוחות".

ענת זכריה כותבת: "הכתיבה שלה בנויה לולאות לולאות, הכול כדי שאף אחד לא יגיד באתי, ראיתי, הבנתי.... יש הרגשה שהיא לא רוצה להגיד כלום, לא יכולה לומר על עצמה כלום, משתהה ונבוכה, זקוקה לזמן לאפס את כוונותיה, מגלה ומכסה, נבהלת. והרבה פעמים זה מה שמוליד חיבורים בלתי אפשריים שאף אחד חוץ ממנה לא מעז לעשות".

ספרי שירה של לאה אילון (רשימה חלקית)
------------------------------------

* מתחת למים, שירים, הקיבוץ המאוחד, 1983
* זהו גן-עדן, שירים, ספרית פועלים, 1984
* קן ביצים, שירים, הקיבוץ המאוחד, 1998
* לינץ', שירים, הקיבוץ המאוחד, 2000
* מכרזת עליו מבחוץ, שירים, הקיבוץ המאוחד, 2002
* אין דבר כזה, יש דבר כזה, שירים, הקיבוץ המאוחד, 2010
* אושר ושמחה, שירים הקיבוץ המאוחד, 2016
* "ניצוצות וחג שמח", שירים, הוצאת מוסד ביאליק, 2017

לקריאה נוספת
------------

* אתר למנויים בלבד יצחק לאור, חגיגת היש הכי נפלאה בשירה העברית, באתר הארץ, 10 במרץ 2016
* לאה אילון אושר ושמחה, אלי הירש, 19 בפברואר 2016

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **לאה אילון** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלי ואנוהו, באתר כרמל ספרים
2. ↑  ניצוצות וחג שמח, באתר מוסד ביאליק
3. ↑  לאה אילון, באתר לקסיקון הספרות העברית החדשה
4. ↑  דן מירון, גיצים בוערים - על שירת לאה אילון, באתר אבן החושן
5. ↑  אתר למנויים בלבד אגי משעול, המלצת קריאה: אגי משעול על "אושר ושמחה", באתר הארץ, 10 במרץ 2016
6. ↑  ענת זכריה, שירת לאה אילון בחיפוש אחר המוחלט, באתר מקור ראשון
**סמל טריטוריית הבירה האוסטרלית** עוצב בשנת 1927 על ידי משרד הפנים והטריטוריות (Commonwealth Department of Home Affairs and Territories), לבקשת משרד ההגנה (Commonwealth Department of Defence) אשר השיקה באותה עת את אוניית הוד מלכותה קנברה, וביקשה סמל עבור הספינה (בהתאם לסמל טריטוריית הבירה).

היסטוריה
--------

ועדת הבירה הפדרלית (ה-FCC) הכריזה על תחרות לעיצוב הסמל עבור הטריטוריה, ובאפריל 1928 נבחרה הצעתו של סי. אר. ויילי (C. R. Wylie). הצעה זו נשלחה למכללת שלטי האבירים שבלונדון לאישור הסמל. באותה עת עוד לא היה בסמל המוטו. לאחר מספר שינויים אשרה מכללת שלטי האבירים את הסמל, והוא הוענק רשמית לטריטוריה ב-7 בנובמבר 1928.

תיאור הסמל
----------

במרכז הסמל - שלט האצולה שרקעו כחול ובמרכזו טירה לה שלושה מגדלים, המסמלים את שלוש הרשויות הממוקמות בטריטוריית הבירה (המבצעת, המחוקקת והשופטת). מעל הטירה מוצלבות באלכסון חרב המסמלת את כוחות ההגנה של אוסטרליה ושרביט המסמל את הפרלמנט האוסטרלי. במרכז החרב והשרביט המוצלבים כתר המסמל את המלוכה האוסטרלית.

מתחת לטירה שושן צחור - סמל דוכס יורק אשר פתח את בניין הפרלמנט האוסטרלי בשנת 1927.

מעל שלט האצולה, כציצה - שער מתרומם המסמל את ארמון וסטמינסטר (מושב הפרלמנט הבריטי) - עליו מתבססת השיטה הפרלמנטרית האוסטרלית. מאחורי השער המתרומם מצויר עץ הסמל את קנברה.

תומכי שלט האצולה הם ברבור שחור אוסטרלי המסמל את האבוריג'ינים של אוסטרליה וברבור לבן המסמל את המתיישבים הלבנים שהגיעו מאירופה.

בראשית שנות ה-30 נוסף המוטו על קלף בתחתית הסמל. במקור נוסף המוטו בלטינית: "Pro Rege, Lege et Grege" (כאשר הכוונה הייתה שהמוטו יציין "עבור המלך, החוק והעם"). בשנת 1935 הוחלף המוטו הלטיני במוטו באנגלית: "For the King, the Law and the People".

| סמלי אוסטרליה |
| --- |
| דגלים לאומיים | סמל אוסטרליה | סמל אוסטרליה |
| סמלי המדינות | אוסטרליה הדרומית • אוסטרליה המערבית • ויקטוריה • טסמניה • ניו סאות' ויילס • קווינסלנד |
| טריטוריות | הבירה האוסטרלית • הטריטוריה הצפונית • אי חג המולד • איי קוקוס • נורפוק |
**אוקפי אלסטר** (בצרפתית: **Okapi Aalstar**) היא קבוצת כדורסל בלגית מהעיר אלסט במחוז פלנדריה, המתמודדת בליגת העל הבלגית.

היסטוריה
--------

המועדון נוסד בשנת 1949 תחת השם "בלגקום אלסט". בשנת 2002 הקבוצה ירדה לליגה השנייה עקב ניהול כושל. בסיום עונת 2005/06 העפילה בחזרה לליגה הראשונה. 

בעונת 2010/11 הגיעה הקבוצה עד לגמר הפלייאוף והפסידה לקבוצת ספירו שרלרואה החזקה 3-0.

בעונת 2011/12 זכתה הקבוצה ב**גביע הבלגי** לאחר ניצחון בגמר מול קבוצת אנטוורפ ג'יינטס 89-96. בעונת 2012/13 הפסידה בגמר הגביע לקבוצת טלאנט אוסטנדה. בעונת 2013/14 הפסידה בסדרת גמר הפלייאוף 3-2 לקבוצת טלאנט אוסטנדה, אך התנחמה בזכייה בסופרקאפ הבלגי בפעם השנייה ברציפות.

### במסגרת אירופאית

הקבוצה משתתפת במסגרות האירופאיות מאז שנת 1994. בין היתר השתתפה ב: גביע קוראץ', גביע ספורטה והיורוצ'לנג'.

הקבוצה ידועה באוהדים הקנאים שלה הנקראים "הלגיון הכחול", היוצרים אווירה ביתית באולם וגורמים לא פעם לדירבון השחקנים לניצחונות.

הקבוצה מארחת בהיכל **זאל פורום**, הנקרא גם **ג'נרלי פורום** עקב הסכם חסות, המכיל 2,800 מקומות ישיבה.

### שחקני עבר בולטים

* ארצות הבריתארצות הברית בנג'מין ריימונד
* בלגיהבלגיה תומאס ואן דן שפיגל
* בלגיהבלגיה אדי סומרס
* ישראלישראל אריק גינגולד

תארים והישגים
-------------

* **הליגה הבלגית**:
	+ מקום שני: 2011, 2014
	+ חצי גמר: 2013
* **הגביע הבלגי**:
	+ **זכייה (1):** 2012
	+ גמר: 2013
	+ חצי גמר: 2008, 2010
* **סופרקאפ בלגי**:
	+ זכייה (2): 2012, 2013

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אוקפי אלסטר** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של אוקפי אלסטר
* אוקפי אלסטר, ברשת החברתית פייסבוק

* אוקפי אלסטר, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
**ויל סטגר** (באנגלית: **Will Steger**; נולד ב-27 באוגוסט 1944) הוא חוקר ארצות ופעיל לשמירת הסביבה אמריקאי.

ביוגרפיה
--------

ויל סטגר נולד בעיירה ריצ'פילד שבמינסוטה. סיים תואר ראשון בגאולוגיה ותואר נוסף בחינוך.

בשנת 1986 ארגן משלחת ראשונה בעולם לאזור הקוטב הצפוני על כלבי מזחלת ללא צוות תומך. הצוות כלל שישה אנשים לרבות אן בנקפורט. בשנת 1988 עמד בראש משלחת על כלבי מזחלת שחצתה את האי גרינלנד במסלול באורך כ-2,500 ק"מ. בשנים 1989–1990 הוא היה בראש צוות שחצה את אנטארקטיקה באותה צורה. אורך המסלול היה כ-4,500 ק"מ. בשנת 1995 הוא חצה את האוקיינוס הארקטי מסיביר לאלסמר שבקנדה תוך חציית אזור הקוטב הצפוני.

ויל סטגר הקים מרכז ללימודי הסביבה באוניברסיטה של העיר סיינט פול. בשנת 1993 הוא הקים מרכז ללימודי הרפתקנות.

כהכרה לפעילותו הרבה ויל סטגר קיבל מספר פרסים לרבות פרס של נשיונל ג'יאוגרפיק בשנת 1996 ופרס נוסף על מפעל חיים מאותו ארגון.

ויל סטגר פרסם מספר ספרים עם תיאור פעילות המשלחות בהם היה חבר.

ספרים
-----

* Over the Top of the World ISBN 0618062394
* Crossing Antarctica ISBN 0897328965
* North to the Pole, 1986, ISBN 0812917049
* Saving the Earth ISBN 0679730265

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ויל סטגר** בוויקישיתוף
* 

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb140582963 (data)
* ISNI: 0000 0001 2358 5185
* LCCN: n87853770
* NTA: 074435175
* SNAC: w6qz58tz
* SUDOC: 200387030
* VIAF: 16291404
* WorldCat: lccn-n87853770

 |
**חבֵר פַּבֶר** (ביידיש: **כאוור-פאוור**; באנגלית: **Chaver-Paver**) הוא שם העט של **גרשון אַינְבִּינְדֶר** (באנגלית: **Gershon Einbinder**;‏ 1900, בֶּרשַׁאד, בסרביה – 1964, לוס אנג'לס), סופר יידיש, משורר וסופר ילדים בולט, שהיה ממייסדי ספרות הילדים ביידיש בארצות הברית.

גרשון אינבינדר נולד במשפחה של סוחרי יערות, זכה לחינוך דתי מסורתי. כשהיה בן 17 יצא לאודסה, להשלים לימודיו בישיבה גבוהה. עם פרוץ המהפכה באוקראינה ועם מלחמת האזרחים שבאה בעקבותיה, נמלט לרומניה. לאחר זמן קצר, בשנת 1923, היגר לאמריקה, והשתקע בניו יורק. שנים רבות ישב בניו יורק ושם פרחה כתיבתו לילדים ביידיש. היה מורה ומחנך בבתי ספר יהודיים ביידיש, ועבר ללוס אנג'לס.

מראשית כתיבתו אימץ לו את שם העט ההומוריסטי "חבר פבר", הלקוח מזמר יידיש עממי במזרח אירופה, השם הוא משחק מילים המושך את האוזן של הקוראים הצעירים. סיפוריו הקצרים נדפסו ברוב עיתוני היידיש לצעירים, באמריקה, במזרח אירופה ובארגנטינה. הוא כתב שירה וסיפורת לילדי הגיל הרך, בד בבד עם רומנים למבוגרים, שאחדים מהם תורגמו לאנגלית. כמו הרומן "ברונזוויל" (Brownsville), לוס אנג'לס, 1976.

חבר פבר פרסם כחמישה עשר כרכי שירה וסיפורת לילדים. שירים בודדים משלו תורגמו לעברית בידי לוין קיפניס. אך אף אחד מספריו לא תורגם לעברית.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007272064105171
* LCCN: n92047279
* VIAF: 45234874
* WorldCat (עם VIAF): 45234874

 |
**שרון גניש** (נולדה ב-21 במאי 1983) היא דוגמנית ישראלית.

ביוגרפיה
--------

גניש נולדה בלוס אנג'לס להורים ישראלים, בגיל שלוש לאחר שהוריה התגרשו היא עברה לישראל עם אמה וגדלה בראשון לציון, בגיל שש עשרה הכירה את הסוכן רוברטו בן שושן והייתה לאחת הדוגמניות המובילות בסוכנות שלו, לאחר מכן עברה להיות מיוצגת בסוכנות "יולי".

היא הייתה הדוגמנית של חברת האיפור "איל מיקיאג'", הופיעה בפרסום למותג "ורסצ'ה" וצעדה בתצוגת אופנה שלו, היא גם הופיעה במספר תצוגות נוספות ודגמנה למספר מותגים בינלאומיים כגון גוצ'י.

ב-2001 הייתה מועמדת לפרס דוגמנית השנה בטקס פרסי האופנה הישראלי, ב-2003 נבחרה על ידי המגזין האיטלקי "Photo Italy" כדוגמנית הטובה ביותר של השנה.

ב-2007 הופיעה בקמפיין של חברת בגדי הים "בוניטה", אחרי כן דגמנה לגוטקס, ב-2015 נבחרה להוביל את הקמפיין של המעצב רונן חן.

ב-2010 נישאה גניש לאיש עסקים יהודי-צרפתי והם מגדלים בישראל את ששת ילדיהם.

קישורים חיצוניים
----------------

* אילנה שטוטלנד, "זכות השיבה: ראיון עם שרון גניש", מעריב nrg,‏ 15 במאי 2022
* איתי יעקב, מאמהות לדוגמנות: שרון גניש חוזרת לביקיני, באתר Xnet‏, 20 ביוני 2005
**מנדוחאי חאטון** (במונגולית: **Мандухай хатан**, **ᠮᠠᠨᠳᠤᠬᠠᠢ ᠰᠡᠴᠡᠨ ᠬᠠᠲᠤᠨ**; בסינית: **满都海哈屯**, בפיניין: Mǎndūhǎi Hātún), הידועה גם בשם **מנדוחאי סצ'ן חאטון**, **המלכה מנדוחאי החכמה**, (בערך 1449 – 1510) הייתה החאטון (ההטיה בנקבה של המילה חאן) של שושלת יואן הצפונית המבוססת במונגוליה. היא איחדה בין הלוחמים המונגולים לבין בעלה בטמונח דיין חאן.

ביוגרפיה
--------

מנדוחאי הייתה בתו היחידה של צ'ורוסבאי, היועץ המלכותי של האונגודים המונגולים. משפחתה הייתה אריסטוקרטית, ובגיל 18 נישאה כאישה שלישית למנדול חאנאס, שליט האימפריה המונגולית בין השנים 1473–1479. כשנולדה לה איתו בת, קיבלה מנדוחאי יחס מועדף על אשתו הראשונה, יחה חבארטו יונגין, שהייתה עקרה.

כשמנדול נרצח ב-1479 בידי היועץ שלו, אסמל, שפעל כסוכן של שושלת מינג, הכס נותר ללא יורש. מנדוחאי הביאה ממחבואו, ואימצה, את הילד היתום בן השבע, בטמונח, שהיה צאצא ישיר של ג'ינגיס חאן, והכריזה עליו כעל דיין חאן, השליט הלגיטימי של שושלת יואן הצפונית. בינתיים, דחתה מנדוחאי את הצעת הנישואים של האציל אונובולד, שרצה דרכה לעלות למלוכה, אך זה נשאר נאמן למנדוחאי ולחאן הצעיר.

שליטת מונגוליה
--------------

כשהצבאות המונגולים בשליטתה, פתחה מנדוחאי במלחמה נגד בני האויראט ממערב מונגוליה, אשר היו מחוללים מלחמות אזרחים ללא הרף. לאחר שהביסה אותם, מנדוחאי ודיין חאן כפו עליהם מספר כללי התנהגות, שכללו איסור על ציצות קסדה באורך שעולה על שתי אצבעות, איסור על אכילת בשר בעזרת סכין, איסור לקרוא לגר שלהם ארמון, וחובה לרדת על ברכיהם בנוכחות השולטים. האויראטים קיבלו עליהם את כל התנאים חוץ מאכילת בשר ללא סכין. הניצחון עליהם החזיר לשושלתו של ג'ינגיס את התהילה.

כשהיה בטמונח בן 19, נישאה לו מנדוחאי, וכך השאירה בידיה את השלטון. כשהאויראטים שוב התקוממו ותקפו את המונגולים המזרחיים, מנדוחאי דיכאה אותם. היא גם הביסה מספר התקפות של ממלכת מינג. מנדוחאי נהגה ללבוש שריון ולענוד חרב, ונלחמה לצד החיילים המונגולים. היא נלחמה גם כשהייתה בהריון, וילדה את בניה התאומים בשדה הקרב.

החל מ-1480, החריפו דיין חאן ומנדוחאי את הלחץ על טריטוריית מינג, מאחר שאלה סגרו את הגבולות בפני מסחר ואף הרגו שליח מונגולי. ממלכת מינג הרחיבה במהירות את החומה הסינית הגדולה כדי להגן על עצמם מפני מנדוחאי וצבאותיה. בעזרת אמצעי הלחימה החדשים שאופשרו על ידי אבק שרפה, הצליחו הסינים לפגוע בכוחותיה של מנדוחאי קשות. אך זו לא ויתרה, וחזרה לשלוט באזור אורדוס, עד שהכוחות הסינים הבריחו את החאנים גם משם. מדוחאי ודיין חאן התמקמו לצד נהר חרלן ב-1501, ומשם ביצעו פשיטות על הסינים.

מנדוחאי נפטרה לא יאוחר מ-1510, כנראה בנסיבות טבעיות, למרות שהיו שמועות על סוכנים כפולים ונקמה מצד פלגשיו של בעלה. מקום קבורתה אינו ידוע.

מורשת
-----

בשל הצלחותיה כן בזירת השלטון וכן בשדה הקרב, הפכה מנדוחאי לאגדה. היא הותירה אחריה שבעה בנים ושלוש בנות, וכל החאנים של מונגוליה שבאו אחריה הם צאצאיה.

*מנדוחאי חאטון החכמה* (במונגולית: Мандухай сэцэн хатан) הוא סרט מונגולי משנת 1987 המבוסס על ספר באותו השם, מאת שגדרג'אבין נצאגדורג', שמספר את סיפור חייה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Queen Manduhai the Wise, Amazing Women in History, KeriLynn Engel
2. ↑  Mandukhai Khatun, The Female Soldier, April 20, 2015

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1058541617
* ISNI: 0000 0004 4619 7881
* LCCN: nr2002034152
* VIAF: 4868010
* WorldCat: viaf-4868010

 |
**אורי רם** (נולד ב-21 במאי 1948) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף, שירת כמפקד כוחות הנ"מ בחיל האוויר.

חייו
----

רם (במקור גרוס), התגייס לצה"ל ב-1966. שירת במערך טילי ההוק כעוזר בקר, לאחר קורס קצינים שירת כקצין וכמפקד סוללת טילי הוק ופיקד על בית הספר להוק. היה ראש מדור תורת לחימה בטילי נ"מ במפקדת חיל האוויר, מפקד יחידת טילי הוק ומפקד בית ספר לקציני נ"מ. במבצע שלום הגליל היה קצין אג"ם במפקדת כוחות הנ"מ. כאלוף-משנה פיקד על אגד הנ"מ הצפוני וב-1986 פיקד על בית הספר לנ"מ. ביוני 1988 קודם לדרגת תת-אלוף ומונה למפקד כוחות הנ"מ. כיהן בתפקיד עד 1991, כולל בתקופת מלחמת המפרץ. במהלך שירותו פיקד פעמיים על משלחות צה"ל לקליטה של מערכות טילים חדשות לחיל האוויר.

לאחר שחרורו מצה"ל, מונה לסמנכ"ל פיתוח עסקים בקבוצת אינטרגאמא, לאחר מכן מונה למנכ"ל חברת "דל-תה ציוד הנדסי" העוסקת בתחום הציוד הביטחוני, תשתיות אנרגיה ורכישת או מיזוג חברות בתחומי הנדסיים/טכנולוגיים.

בשנת 2001 עבר לארצות הברית שם עבד בייעוץ והיה חבר בקבוצת משקיעים בלוס אנג'לס. החל משנת 2006 שימש COO ו-CFO בחברת אלקטרוניקה בתחומי אודיו ווידאו.

בעל תואר ראשון במדעי החברה ויחסים בינלאומיים מאוניברסיטת בר-אילן ובוגר המכללה לביטחון לאומי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אורי רם** בוויקישיתוף
* דן ארקין, טילי ההוק שופרו; הפילו ב-82 מיג 25 בגובה 70 אלף רגל, מעריב, 6 בינואר 1988
* יואב וינוגרד והילי מודריק, "הפאטריוט עומד היטב בתנאים מדבריים", בטאון חיל האוויר 177, דצמבר 1990
* Uri Ram, Wikinvest

הערות שוליים
------------

1. ↑  זהר בונה, ‏יצירתיות בחיל-האוויר: האומנם?, באתר חיל האוויר הישראלי, 21 במרץ 2016
2. ↑  WAR IN THE GULF: Missiles; 'Just Bad Luck' in Tel Aviv: Patriot Bumped Scud Off Path, הניו יורק טיימס, January 24, 1991

| מפקדי מערך ההגנה האווירית |
| --- |
|  פיקוד הנ"מ (1950-1971) | בוריס סניור • משה תמיר |  |
|  מערך הנ"מ (1965-2011) | אריה גור • משה תמיר • מאיר שריב • רוניה לפיד • מאיר שריב • איתן יריב • אורי רם • יצחק בירן • גלעד רמות • אריה פישביין • יאיר דורי • אילן ביטון • דניאל מילוא • דורון גביש |
|  מערך ההגנ"א (2011-) | דורון גביש • שחר שוחט • צביקה חיימוביץ' • רן כוכב • גלעד בירן |
**אוריין צ'פלין** (נולדה ב־21 במאי 1973) היא סופרת ישראלית.

ביוגרפיה
--------

צ'פלין נולדה וגדלה בקיבוץ שריד.

לאחר סיום שירותה הצבאי בחיל הים, למדה עיתונות ותקשורת בבית הספר לעיתונות כותרת. לאחר מכן למדה תקשורת ומדעי המדינה.

לאחר סיום לימודיה עבדה כתחקירנית ועורכת של תֹכניות אקטואליה שונות בטלוויזיה, בין היתר בתוכנית פופוליטיקה. לאחר מכן הייתה עורכת תוכן במערכות של תוכניות תעודה ואקטואליה נוספותבשידורי קשת. לאחר לידת בנה הבכור החלה לעבוד כמרצה לתקשורת המונים בחוגים לתקשורת, והייתה בעלת בלוג ב"מעריב".

בשנת 2011 עברה לארצות הברית בעקבות רילוקיישן משפחתי שם התגוררה מספר שנים בדאלאס, טקסס. בתקופה שהתגוררה שם הקימה צ'פלין עסק לכתיבת הרצאות וביוגרפיות ועבדה בגוף תקשורת ישראלי בארצות הברית.

בשנת 2018 הפיקה סרט תיעודי, 'הסוד בבקבוק', שהוקרן בערוץ עשר.

במהלך לימודיה בארצות הברית ראיינה נשים על חווית האימהות ובעקבות כך כתבה את ספרה הראשון "ארבע שעות ביום – על הלינה המשותפת". הספר יצא לאור בשנת 2020 עם חזרתה של צ'פלין להתגורר בישראל. לאחר צאת הספר הוא עובד לסרט ששודר בכאן 11. בסרט מובא סיפורן של שמונה אימהות שילדיהן גדלו בבתי הילדים בקיבוץ, שנשאלות לגבי חוויית האימהות במה שהוגדר כ"ניסוי חברתי". בין השאלות שמעלה הסרט: כיצד הן תופסות את אימהותן, איך השפיעה השיטה על הקשר עם ילדיהן ועוד.

### חיים אישיים

צ'פלין מתגוררת בתל אביב, מרצה לתקשורת המונים, עוסקת בכתיבה תיעודית ועריכת תוכן. נשואה ואמא לבן ובת.

ספריה
-----

| שם הספר | שנה | הוצאה |  |
| --- | --- | --- | --- |
| **ארבע שעות ביום** | 2020 | הקיבוץ המאוחד | הספר עובד לסרט תיעודי |
| **משהו קורה לבלה** | 2023 | הקיבוץ המאוחד, פועלים |  |
| **שחוקים** | 2022 | הוצאת אורי | סיפורים קצרים המתארים סיטואציות בחיי זוגיות שחוקה |

קישורים חיצוניים
----------------

* אוריין צ'פלין, ברשת החברתית פייסבוק
* אוריין צ'פלין, ברשת החברתית אינסטגרם
* אוריין צ'פלין בפייסבוק
* "אני עומדת בסוף כל יום וכמו מזוכיסטית בוחנת את כל הפגמים. לועגת לעצמי", באתר ynet, 22 במרץ 2023
* אתר למנויים בלבד עמרי הרצוג, "משהו קורה לבֶּלה" מציץ באזורים נפשיים כואבים, אך נמלט למקום בטוח יותר, באתר הארץ, 2 באפריל 2023

הערות שוליים
------------

1. 1 2  ארבע שעות, באתר כאן – תאגיד השידור הישראלי, 19 במאי 2021
2. 1 2 3  אוריין צ'פלין - יוצרת תוכן ועוסקת בכתיבה תיעודית, סופרת, מרצה לתקשורת, אמא, באתר Miss Mandala, ‏2022-10-27
3. ↑  רמבי הגב, חמש תמונות וסיפור - אוריין צ'פלין, באתר סיפור.חיים - סיפורים באמצע החיים, ‏2017-01-31
4. ↑  הרצאות אוריין צ'פלין, באתר הרצאות מהכורסא (באנגלית אמריקאית)
5. ↑  אוריין צ'פלין באתר עברית
6. ↑  chap-lines – אוריין צ׳פלין – אוריין צ׳פלין – כותבת תוכן