recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
אייל דוד הוא אייל שנכחד בסין עקב איסוף לגני חיות, היפגעות ממלחמות פנימיות בסין וציד. הם נכחדו סופית במהלך מרד הבוקסרים. עם זאת בהמשך שוחררו מגני חיות 2,500 איילים לשמורות בסין.
**מין שנכחד בטבע** (מצב שימור **EW**; ראשי תיבות של "**E**xtinct in the **W**ild") הוא מין (או תת-מין) של אורגניזם שהיה מצוי בטבע ועקב פגיעה בו או באזור חיותו נכחד מהטבע ונשארו מספר פריטים מעטים בשבי. פרטים אלה נחשבים למין שכלה מן העולם באיטיות, אלא אם כן ישוחרר גרעין מספיק גדול לטבע. 

מונח זה שונה מבעלי חיים מבויתים, שחלקם גם נכחדו בטבע (למשל שור הבר, אביהם של הפרות המודרניות). החיות המבויתות השתנו לגמרי ממצבם הטבעי כדי לחיות עם האדם, לעומת חיות בר שנכחדו בטבע, שאינן קרובות לאדם וחיות יחד איתו, אלא רק בגני חיות ופארקים ואינן קיימות בטבע.

יצורים שנכחדו בטבע יכולים לעיתים להיכחד לחלוטין (מינים שנכחדו) אם אינם מספיק יציבים או מותאמים לשבי. כך קרה לג'ורג' הבודד - צב הגלאפגוס האחרון מתת-המין צב פינטה ענק (*Chelonoidis nigra abingdonii*). הוא חי בשבי עד להכחדת תת-המין. אותו דבר היה עם היונה הנודדת. עם זאת לעיתים מינים נכחדים בטבע, אך הופכים לנפוצים כחיות בשבי, למשל הדג *Ameca splendens*, שנכחד בטבע כמעט לחלוטין מנהרות מקסיקו, אך הפך לדג נוי נפוץ.

דוגמאות למינים שנכחדו בטבע המסווגים ברשימה האדומה של IUCN:

* טורומירו (*Sophora toromiro*)
* אריה ברברי (*Panthera leo leo*)
* מיטו אלגואס (*Mitu mitu*)
* צב רך שחור (*Nilssonia nigricans*)
* רלית גואם (*Gallirallus owstoni*)
* עורב הוואי (*Corvus hawaiiensis*)
* אייל דוד (*Elaphurus davidianus*)
* יונת סוקורו (*Zenaida graysoni*)
* קרפדת ויומינג (*Anaxyrus baxteri*)
* מקאו ספיקס (*Cyanopsitta spixii*)
* סטנודוס לאוכיכטיס (*Stenodus leucichthys*)
* חדקן יאנגצה (*Acipenser dabryanus*)

השבת בעלי חיים שנכחדו לטבע
--------------------------

 ערך מורחב – **השבת בעלי חיים לטבע**  

תהליך ההשבה לטבע של בעלי חיים שנעלמו מן הטבע הוא תהליך מורכב וממושך, מכיוון שתנאי השטח הטבעי תמיד קשים יותר מהתנאים המבוקרים בשבי. בעלי חיים הגדלים בשבי עוברים לעיתים גם תהליך של החתמה על בני האדם ויש למצוא לכך פתרונות יצירתיים כדי למנוע תופעה זו ולכן תהליך גידולם בשבי חייב להיות מושכל ונבון.

ראו גם
------

* מינים שנכחדו
* מינים בסכנת הכחדה
* הכחדה
* מצב שימור

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מינים שנכחדו בטבע** בוויקישיתוף
**פול ברנרד הולדנגרבר** (באנגלית: **Paul Bernard Holdengräber**; נולד ב-15 במרץ 1960) הוא אוצר אמריקאי יהודי.

ביוגרפיה
--------

הולדנגרבר הוא בן להורים יהודיים ילידי אוסטריה שנמלטו בתקופת השואה להאיטי משם עברו למקסיקו, ליוסטון ולבסוף היגרו לבריסל, בלגיה. הולדנגרבר נולד במהלך שהותם ביוסטון ב-15 במרץ 1960. במהלך נדודיו התגורר במספר מקומות ברחבי אירופה. הוא למד פילוסופיה בסורבון וסיים תואר באוניברסיטה הקתולית של לוון בבלגיה, ב-1995 סיים תואר שני בספרות השוואתית באוניברסיטת פרינסטון, מ-1995 ועד 1996 ביצע את התמחות הפוסט-דוקטורט במרכז המחקר של גטי (Getty Research Institute).

הוא ייסד וניהל את המכון לאמנות ותרבות של מוזיאון האמנות של מחוז לוס אנג'לס.

ב-2004 החל לשמש בתפקיד של ראש התוכנית הציבורית ספריית העיר ניו יורק, הוא ייסד את התוכנית של "LIVE from the NYPL" בה ידוענים מנהלים שיחות בספריית בתחומים כגון ספרות, תרבות פולארית ואמנות.

מ-2000 ועד 2004 היה חבר בצוות המנהלים של מוזיאון סנטה ברברה לאמנות, בנוסף הוא לימד במספר אוניברסיטאות. 

ב-2003 קיבל את אות מסדר האמנויות והספרות, בשנת 2010 קיבל אות מטעם נשיא אוסטריה.

קישורים חיצוניים
----------------

* פול הולדנגרבר, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* פול הולדנגרבר באתר nyihumanities

הערות שוליים
------------

1. ↑  Paul Holdengraber | HuffPost, www.huffingtonpost.com
2. ↑  Paul Holdengräber — internationales literaturfestival berlin, literaturfestival.com

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 4991 6379
* LCCN: nr94038349
* VIAF: 68815084
* WorldCat: lccn-nr94038349

 |
**אנפת לילה מלאית** (שם מדעי: ***Gorsachius melanolophus***) היא מין של אנפה החיה לאורך מזרחה ודרומה של אסיה מהודו עד אינדונזיה, ולעיתים מופיעה גם באי חג המולד וצפונה לעבר סין ודרום יפן, עם גודל אוכלוסייה יציב שאיננו בסכנה. האנפה תוארה למדע ב-1822 בידי החוקר סטמפורד ראפלס (אנ').

תיאור
-----

האנפה מגיעה לאורך ממוצע של 48 ס"מ ומוטת כנפיים ממוצעת של 86 ס"מ. היא בעלת נוצות כתומות-אפורות לאורך הכנפיים, הגב והחזה בעוד הצוואר והראש בעלי גוון כתום-ערמון. החזה לבן מסורטט בפסים שחורים וכך גם החלק התחתון של הכנפיים והזנב. האנפה בעלת מקור כהה קצר, פנים כחולות וכיפה בעלת ציצה שחורה.

אנפה זו חיה לרוב בגפה או בזוגות, והיא ניזונה באזורים פתוחים, אך בקרבה לעצים. היא חיה בביצות, נהרות איטיים ובשדות לחים סביב מים מתוקים. היא ניזונה גם בתוך הצמחייה או על הקרקע ולעיתים גם בגדות המים. האנפה ניזונה בעיקר משלשולים וצפרדעים וכן מחסרי חוליות שונים כמו חלזונות, נדלים, עכבישים, סרטנים וחרקים ולעיתים גם מדגים איטיים.

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנפת לילה מלאית** בוויקישיתוף
* אנפת לילה מלאית, באתר ITIS (באנגלית)
* אנפת לילה מלאית, באתר NCBI (באנגלית)
* אנפת לילה מלאית, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* אנפת לילה מלאית, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  אנפת לילה מלאית באתר הרשימה האדומה של IUCN
מימין לשמאל: ג'נקה רטנר, הרמטכ"ל חיים לסקוב, ראש הממשלה דוד בן-גוריון ומיכאל שור, בטקס הענקת פרס ביטחון ישראל ב-1959 לרטנר ושור
**מיכאל שור** (היה סבא ואדם נהדר וחם)(25 בדצמבר 1920 - 26 בספטמבר 2011) היה מהנדס ישראלי, כיהן כמנכ"ל התעשייה הצבאית (תע"ש) במשך 17 שנה, זכה פעמיים בפרס ביטחון ישראל.

חייו
----

שור נולד באודסה שבברית המועצות ועלה לארץ ישראל ב-1938. הוא הצטרף לארגון "ההגנה" והשתלב בתעשיית הנשק שלו. לאחר שסיים את לימודי ההנדסה הכימית בטכניון ב-1945, עבד כמהנדס ניסויים בתעשייה הצבאית. לאחר מלחמת העצמאות ניהל את מפעל החומרים ההודפים של תע"ש, על פעולותיו זכה ב-1959 בפרס ביטחון ישראל. בשנות ה-60 ניהל את אגף חומרי הנפץ וחומרי ההדף בתע"ש, אגף שהיווה את הבסיס לחטיבת הטילים והרקטות. בתקופתו פותחו בין השאר פגזי אוויר 20 מ"מ, תותח אוויר-אוויר, פצצות נפל"ם, ופצצות פיצוח המסלולים ששימשו את חיל האוויר הישראלי במבצע מוקד. ב-1967 מונה לסגן מנהל התעשייה הצבאית ובמקביל המשיך לנהל את חטיבת המפעלים הכימיים והרקטיים. ביולי 1972 מונה למנכ"ל תע"ש, שפעלה בתקופה זו כיחידת סמך של משרד הביטחון, ושימש בתפקיד עד 1989. בשנים 1990 – 1991 היה יו"ר הדירקטוריון, והוביל את שינוי מעמדה לחברה ממשלתית. בתקופתו גדל הייצוא של תע"ש מעשרות מיליוני דולרים לכחצי מיליארד דולר, ופותח תחום הייצור לתעופה האזרחית. לאחר פרישתו זכה ב-1991 בפרס ביטחון ישראל למפעל חיים.

ב-1985 הוענק לו דוקטור כבוד למדעים טכניים מהטכניון לאות תרומתו הייחודית להתפתחות התעשייה הצבאית בשטחי ההנדסה, הניהול והכלכלה, וכהכרה בפועלו למען חיזוק מערכת הביטחון.

נישא לגבריאלה ולשניים 4 ילדים. בנם, אריק שור, היה מנכ"ל "תנובה".

מיכאל שור נפטר ב-2011, בגיל 91, ונקבר בבית העלמין בתל מונד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיכאל שור** בוויקישיתוף
* פרסי בטחון הוענקו למצטיינים בתכנון ובפיתוח התעשיה הצבאית, דבר, 29 במאי 1959
* מת מנכ"ל תע"ש לשעבר מיכאל שור, באתר הארץ, 27 בספטמבר 2011
* מיכאל שור (1920-2011), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  ליאת רון, ‏פורטפוליו / אריק שור, באתר גלובס, 6 בספטמבר 2007

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007267875805171
* ISNI: 0000 0003 6938 9555
* VIAF: 242797759
* WorldCat: viaf-242797759

 |
"**שיר אהבה חיילי**" הוא שיר ישראלי שנכתב על ידי חיים חפר, הולחן בידי סשה ארגוב ובוצע על ידי להקת התרנגולים במקור, ובמשך השנים השיר בוצע גם על ידי אפי נצר, אריק איינשטיין, יהודה עמנואל ותזמורת צה"ל במסגרת האלבום מנגינות לכת.

השיר הוא מעין שיר אהבה היתולי ששרים חיילים לאהובתם הרחוקה מהם מחמת שירותם בצבא. הריחוק גורם לחיילים לחפש מישהי אחרת ("ואם גם נמזמז אחרת"), אך לטעון בכל זאת לנאמנות ("אך בסיכום הרי רואה את / כמה אנחנו נאמנים"). השיר מסתיים בפרידה, ובהצהרה של החיילים שלא יראו בזה כבגידה אם לא תחכה לשובם ותאהב אחרים: "אבל לבטח עד הקיץ / (את זאת נאמר לך כגברים) /את יכולה עם אחרים...".

השיר הופיע באלבום "התרנגולים התוכנית השנייה" שיצא לאור ב-1963.

בראיון שנתנה דרורה בן אב"י ב-1979 סיפרה שנשקלה פסילת השיר לשידור בגלל השורה "וכששולחים אנו ידיים
אל אחוריים חביבים" אך בסופו של דבר אושר השיר.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "שיר אהבה חיילי" באתר יוטיוב
* מילות השיר "שיר אהבה חיילי" באתר שירונט

הערות שוליים
------------

1. ↑   שיר אהבה חיילי, סרטון בערוץ "Arik Einstein - Topic", באתר יוטיוב (אורך: 04:28)
2. ↑  סמדר שיר, שירים פסולים, מעריב, 16 באוגוסט 1979
**קארי פלדמן** (באנגלית: **Cary Feldmann**; ‏נולד ב-11 ביולי 1950) הוא אתלט יהודי-אמריקאי בעבר, אלוף ארצות הברית (1973), סגן אלוף ארצות הברית (1971), אלוף המשחקים הפאן-אמריקאיים (סנטיאגו דה קאלי 1971), אלוף המשחקים הפסיפיים (טורונטו 1973) ורביעי בעולם (1973) בהטלת כידון.

ביוגרפיה
--------

פלדמן למד והתאמן באוניברסיטת וושינגטון.

### 1970

באליפות ארצות הברית שנערכה בבייקרספילד, קליפורניה בסוף יוני 1970 הוא סיים במקום שביעי בהטלת כידון בתוצאה של 74.42 מטר.

### 1971

#### סגן אלוף ארצות הברית

באליפות ארצות הברית שנערכה ביוג'ין, אורגון בסוף יוני 1971 הוא זכה במדליית כסף בהטלת כידון בתוצאה של 80.19 מטר, אחרי ביל סקינר (81.43 מטר) ולפני סם קולסון (80.01 מטר). שבועיים לאחר מכן, בתחרות שנערכה בדרהאם, אנגליה, ב-17 ביולי הוא קבע תוצאה של 83.97 מטר.

#### אלוף כל אמריקה

כשבועיים לאחר מכן, במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בסנטיאגו דה קאלי, קולומביה ב-3 באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית זהב בשיא משחקים חדש של 81.52 מטר, לפני ביל סקינר (80.36 מטר) ואמדו מוראלס מפוארטו ריקו (76.14 מטר).

### 1972

באליפות ארצות הברית שנערכה בסיאטל, וושינגטון באמצע יוני 1972 הוא סיים במקום חמישי בהטלת כידון בתוצאה של 77.14 מטר. שבועיים לאחר מכן, במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת מינכן שנערכו ביוג'ין, בתחילת יולי הוא סיים במקום שביעי בתיצאה של 77.77 מטר.

### 1973

בתחרות שנערכה בבייקרספילד ב-1 במאי 1973 הוא קבע בהטלת כידון שיא אישי חדש של 90.94 מטר ודורג במקום רביעי בעולם באותה שנה.

#### אלוף ארצות הברית

באליפות ארצות הברית שנערכה בבייקרספילד באמצע יוני הוא זכה במדליית זהב בתוצאה של 80.85 מטר, לפני האלוף היוצא פרד לוק (80.26 מטר) ובוב קובולו (79.93 מטר). עשרה ימים לאחר מכן, במשחקים הפסיפיים שנערכו בטורונטו, קנדה בסוף יוני אתה שנה הוא זכה במדליית זהב בשיא משחקים חדש של 82.50 מטר, לפני סיג קוסיק מאוסטרליה (69.36 מטר) ומינורו אונדה מיפן (68.28 מטר).

קישורים חיצוניים
----------------

* קארי פלדמן, באתר Track and Field (גברים)
**ניקה חורחלי** (בגאורגית: **ნიკა ხორხელი**; נולד ב-9 בספטמבר 2001 בגאורגיה) הוא כדורגלן גאורגי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת בית"ר ירושלים מליגת העל הישראלית, בהשאלה מסמגוראלי צקאלטובו.

קריירת מועדונים
---------------

חורחלי החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצת סיוני בולניסי במסגרת ליגת המשנה הגאורגית בשנת 2021. בתום עונת 2021 העפיל עם המועדון לליגת העל הגאורגית, ובעונת 2022 ערך 32 הופעות ליגה במדי המועדון במסגרת הליגה, בהן הבקיע תשעה שערים.

לקראת עונת 2023 חתם חורחלי בסמגוראלי צקאלטובו מליגת העל הגאורגית. הוא ערך 34 הופעות ליגה במדי המועדון בעונה זו, בהן הבקיע ששה שערים.

ב-5 בפברואר 2024 הושאל לבית"ר ירושלים מליגת העל הישראלית עד לתום עונת 2023/2024.

קריירה בינלאומית
----------------

חורחלי נכלל בסגל נבחרת גאורגיה עד גיל 21 לטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2023, אך לא שיחק בטורניר.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* רועי ויינברג, ‏עזרה בדרך: כך בית"ר ירושלים תרוויח מהגעת ניקה חורחלי, באתר ערוץ הספורט, 5 בפברואר 2024

הערות שוליים
------------

1. ↑  תומר לוי, ‏רשמית: ניקה חורחלי הושאל לבית"ר ירושלים, באתר ערוץ הספורט, 5 בפברואר 2024
"**נוֹף יַלְדוּת**" הוא שיר שכתב והלחין שלמה ארצי בשנת 1971. את השיר ביצע במקור באלבומו על אנשים בגרסה שלא התרוממה במצעדי הפזמונים, אך לאחר גרסתו המחודשת שנכללה באלבום 'אהבתיהם' משנת 2000, הפך השיר ללהיט גדול.

משמעות השיר
-----------

השיר נכתב אולי על היישוב שבו נולד ארצי, אלוני אבא, אולי עלשכונת ביצרון, בתל אביב, שבה גדל, או אולי על רחוב ברנדיס בצפון החדש שאליו עברה משפחתו בהמשך. השיר מתאר את התבגרות הדובר אל מול הנופים שנעצרו ולא השתנו.

גרסת "על אנשים"
---------------

את הגרסה באלבום זו עיבד אלברט פיאמנטה בסגנון מלנכולי ושקט. זה היה האלבום הראשון בו כתב שלמה ארצי כמעט את כל השירים.

הגרסה המחודשת
-------------

בשנת 2000 הקליט שלמה ארצי אלבום שכולו מורכב מביצועים חדשים לשירים ישנים שלו, והוא אחד האלבומים הנמכרים ביותר בהיסטוריה של המוזיקה הישראלית.

גם השיר "נוף ילדות" בוצע מחדש לאחר שעבר עיבוד על ידי שלמה ארצי, יהודה עדר, אבי סינגולדה, ז'אן פול זימבריס וגיל פלדמן. העיבוד שינה את אווירת השיר ואת אופיו. נוסף על כך, המילים שונו והבית השלישי הושמט. בביצוע השיר משתתפים פבלו רוזנברג ודוד ד'אור.

גרסת המקור מול הגרסה החדשה| גרסת המקור | הגרסה החדשה |
| --- | --- |
| בְּגַן הָעֵצִים הַמִּתְקַלְפִים | בְּגַן הָעֵצִים הַמִּתְקַלְפִים |
| אֲשֶׁר הָיוּ צִלִּי מִימֵי יַלְדּוּת | אֲשֶׁר הָיוּ צִלִּי מִימֵי יַלְדּוּת |
| כְּבָר נִשְׁבְּרוּ הָעֲנָפִים | כְּבָר נִשְׁבְּרוּ הָעֲנָפִים |
| כֵּן נִשְׁבְּרוּ הָעֲנָפִים | קפצה זקנה פתאום |
| פִּרְחֵי הַבַּר צוֹמְחִים בֵּין הָעֵצִים | אני הולך ואת איתי |
| שֶׁעֲלֵיהֶם נֶעֱלָמִים | והם כולם נעלמים |
| כְּבָר נִשְׁבְּרוּ הָעֲנָפִים | קפצה זקנה פתאום |
| כְּבָר נִשְׁבְּרוּ הָעֲנָפִים | איזה יום היום |

לאחר שארצי הוציא לאור את הגרסה המחודשת של השיר "נוף ילדות", השיר נכנס כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב-20 בפברואר 2000, והופיע בהם במשך שישה עשר שבועות, עד ל-25 ביוני של אותה השנה. במשך שבועיים מתוכם עמד בראש המצעד. החל מ-9 באפריל של אותה השנה, השתתף גם במצעד השנתי תש"ס (2000). הוא זכה להצלחה רבה ודורג במקום השביעי.

השיר נחשב כשיר המצליח ביותר של ארצי במצעד, ובזכותו זכה ארצי בתואר זמר השנה.

ביצועים נוספים של השיר
----------------------

השיר זכה לביצועים רבים, והרבה מועדוני זמר מרבים להשמיעו. ישנם גם זמרים גדולים הכוללים במופעים ובהקלטות גרסאות אישיות לשיר.

קישורים חיצוניים
----------------

* "נוף ילדות" באתר בית לזמר העברי

הערות שוליים
------------

1. 1 2  בנוף ילדות, באוסף המוזיקה הישראלית  (ביצוע מוקלט) שלמה ארצי, 1949- מלחין מחבר זמר מבצע
2. 1 2  עפר גביש-אירועי זמר, נוף ילדות, איזה יום היום?, סיפורי שיר, באתר עפר גביש - אירועי זמר
3. ↑  *שלמה ארצי - בנוף ילדות (בגרסת האלבום: על אנשים)*, נבדק ב-2022-02-10
**טימוטי ליאור מוזי** (**Timoti Lior Muzi**; נולד ב-24 באוגוסט 2001) הוא כדורגלן דרום אפריקאי-ישראלי שהתאזרח, המשחק בעמדת הקיצוני בבית"ר ירושלים.

קריירת מועדונים
---------------

מוזי התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של הפועל רעננה ובגיל 13 הצטרף למכבי חיפה. ב-21 ביולי 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 1-0 להפועל באר שבע במסגרת גביע הטוטו. ב-24 בנובמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל בהפסד 2-3 להפועל כפר סבא.

ב-4 בפברואר 2021 הושאל להפועל כפר סבא עד לסיום העונה. ב-14 במרץ הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 2-1 לבית"ר ירושלים. בסיום העונה הפועל כפר סבא ירדה לליגה הלאומית.

בעונה שאחריה שיחק בהפועל נוף הגליל. בהפועל נוף הגליל רשם 27 הופעות בליגה וכבש שער אחד בניצחון 0-1 נגד מכבי פתח תקווה. בסיום העונה רשם ירידת ליגה שנייה ברצף, אל הליגה הלאומית.

ב-8 באוגוסט 2022 הושאל לעירוני קריית שמונה מליגת העל. בסיום העונה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית ורשם ירידת ליגה שלישית ברציפות.

ב-29 ביוני 2023 חתם בבית"ר ירושלים לשלוש שנים.

חיים אישיים
-----------

מוזי נולד בישראל, להורים מהגרים מדרום אפריקה. ב-22 בפברואר 2021 הוא התאזרח בישראל, כאשר שלוש שנים וחצי לפני כן קיבל מעמד של תושב קבע בישראל.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  תומר חבז, ‏‏טימוטי מוזי הושאל להפועל כפר סבא: "מקווה להחזיר על האמון במגרש", באתר ספורט1, 4 בפברואר 2022
2. ↑  דורון בן דור, ‏טימוטי מוזי חתם בנוף הגליל וערך אימון בכורה, באתר ONE‏, 9 בספטמבר 2022
3. ↑  טימוטי מוזי הושאל לק"ש עם אופציית רכישה, באתר ONE‏, 8 באוגוסט 2022
4. ↑  טימוטי מוזי חתם בבית"ר ירושלים לשלוש שנים, באתר ONE‏, 29 ביוני 2023
5. ↑  ליאב נחמני, טימוטי מוזי קיבל אזרחות ישראלית, באתר ישראל היום, 22 בפברואר 2021
**ויקי שאול** (1905, אורפה - 2008, חיפה) הייתה יועצת חינוכית ומטפלת בתחום הנפש.

ביוגרפיה
--------

נולדה ב-1905 באורפה שבטורקיה לאב רופא. עד גיל 14 לא ידעה קרוא וכתוב. מעט לפני פרוץ מלחמת העולם הראשונה היגרה עם משפחתה למוסול שבעיראק ומשם לבגדאד. בשנת 1926 נישאה ושנה לאחר מכן נולד בנה היחיד, ביל.

לאחר זמן התגרשה ונישאה בשנית ליוסף (ג'ו) שאול בשנת 1932. שנה לאחר מכן עלתה לישראל.

עבודתה הטיפולית
---------------

ויקי שאול החלה את עבודתה הטיפולית בתחום הטיפול הנפשי לאחר לימוד עצמי אוטודידקטי את תורתו של זיגמונד פרויד.

הטכניקה הטיפולית התבססה על פירוש חלומות ועל חיזוק ה"אני" תוך החלשה של ה"אני־העליון" והתעמקות במבנים נפשיים חבויים ב"לא-מודע".

לאחר זיהוי מקור הקושי התחיל תהליך של "חינוך מחדש" שהיה תהליך ארוך ומורכב ובו שימשה ויקי שאול כעוזרת ל״אני" החלש עד לשיקומו והגעת המטופל לתפקוד ראוי.

ויקי שאול שימשה כמטפלת נפש בעיקר בקרב חברי התנועה הקיבוצית. בין מטופליה היה אלי בן-גל שהתייחס לשיטת הטיפול שלה: "א. חפירה ארכיאולוגית עיוורת עד איתור המבנה החבוי; ב. גילויו והריסתו; ג. מחיקת שרידיו על ידי חינוך עצמי להשתחררות מהרגלי העבר. השיטה: חלומות ואסוציאציות חופשיות, ומשפט המפתח: 'מה זה מזכיר לך? לאן זה לוקח אותך?'" כשהרגישה שמיצתה, היתה פוסקת: 'לך לדרכך'." (אלי בן-גל "לחיות עם השטן")

ויקי שאול נפטרה בחיפה בשנת 2008 והיא בת 103.

לקריאה נוספת
------------

* **ויקי**, רון-גולן, 1992

הערות שוליים
------------

1. ↑  יגאל וילפנד, **לאט לאט הוא יפתח..**, על המשמר, 19 בספטמבר 1975
2. ↑  אורי דרומי, **אינטליגנציה רגשית יוצאת דופן**, באתר הארץ, 22 בינואר 2008
**אופיר קריאף** (נולד ב-17 במרץ 1991) הוא כדורגלן ישראלי, קפטן קבוצת בית"ר ירושלים, בה הוא משחק בעמדת הקשר והבלם.

קריירת מועדונים
---------------

קריאף נולד בירושלים. החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של בית"ר ירושלים, ובקיץ 2011 עלה לקבוצה הבוגרת של המועדון. ב-17 בספטמבר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 1–0 נגד הפועל חיפה. בעונת 2012/2013 הפך לשחקן הרכב פותח בקבוצה, וב-26 משחקים הבקיע שער אחד, שער הניצחון (3–2) נגד הפועל עכו. ב-13 בפברואר 2013 הושעה קריאף על ידי הנהלת המועדון, בעקבות תמיכתו בארגון האוהדים "לה פמיליה" שביקר את החלטת ההנהלה להחתים שחקנים מוסלמים.

לקראת עונת 2014/2015 מונה קריאף לקפטן בית"ר ירושלים, בעקבות עזיבתו של אריאל הרוש, ובתום העונה סיים את חוזהו במועדון והפך לשחקן חופשי.

ב-19 באוגוסט 2015 חתם קריאף לארבע שנים במכבי חיפה. ב-12 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, במשחק נגד בני סכנין. ב-23 בנובמבר 2015 נפצע במשחק מול הפועל תל אביב והושבת לארבעה חודשים. בסך הכל ערך 15 הופעות ליגה במדי מכבי חיפה, ובתום עונת 2015/2016 שוחרר מהמועדון.

ב-19 ביוני 2016 חתם קריאף בעירוני קריית שמונה, ובעונת 2016/2017 כבש שני שערי ליגה ב-26 הופעות. בתחילת עונת 2017/2018 שותף רק במשחק ליגה אחד, ובינואר 2018 חזר לבית"ר ירושלים וחתם לשנתיים וחצי במועדון. את הופעת הבכורה המחודשת שלו במועדון ערך קריאף במשחק מול בני סכנין כאשר עלה כמחליף בדקה ה-30 כשקבוצתו בפיגור 2-0. 7 דקות אחר כך כבש שער בבעיטה מחוץ לרחבה ובהמשך בישל שער נוסף בניצחון 2–4. עד תום העונה כבש שלושה שערים ב-16 הופעות ליגה, והגיע עם הקבוצה לגמר גביע המדינה. ב-1 ביוני 2020 חתם קריאף על חוזה חדש בבית"ר ל-3 עונות נוספות.ב 23 במאי 2023 זכה עם קבוצתו בגמר גביע המדינה כקפטן הקבוצה.

נבחרת ישראל
-----------

קריאף היה חלק מסגל הנבחרת הצעירה של ישראל במסגרת אליפות אירופה לנבחרות צעירות עד גיל 21 שנערך בישראל ב-2013, ואף כבש את שער הניצחון 1–0 מול אנגליה בשלב הבתים. בסך הכל לזכותו 8 הופעות ושער אחד במדי הנבחרת הצעירה.

תארים
-----

בית"ר ירושלים
* גביע הטוטו: 2019/2020
* גביע המדינה: 2022/2023

מכבי חיפה
* גביע המדינה: 2015/2016

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אופיר קריאף** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  גיא בן זיו, ‏קריאף הושעה עד יום ב', בכירי לה פמיליה שוחררו, באתר ONE‏, 13 בפברואר 2013
2. ↑  דורון בן דור, ‏בכורה לאוברניאק וקריאף, בניון ועטר מחוץ להרכב, באתר ONE‏, 12 בספטמבר 2015
3. ↑  שלמה וייס‏, אופיר קריאף חתם לשלוש שנים בעירוני קרית שמונה, באתר וואלה!‏, 19 ביוני 2016
4. ↑  גיא בן זיו, ‏"אופיר קריאף חתם לשנתיים וחצי בבית"ר ירושלים", באתר ONE‏, 15 בינואר 2018
5. ↑  נשאר בבית: אופיר קריאף חתם לשלוש שנים בבית"ר ירושלים באתר הרשמי של בית"ר 01/06/2020
**דהמאן אל חראשי** (או **דחמאן אל חראשי;** 7 ביולי 1926 – 31 באוגוסט 1980) היה מוזיקאי, פזמונאי, מלחין וזמר שעבי אלג'ירי. שירו "יא ראייח" הפך אותו למפורסם במדינות רבות, עם מספר גבוה מאוד של גרסאות כיסוי.

הוא עבר לצרפת בשנת 1949 והתגורר בליל, לאחר מכן במרסיי, ואז לבסוף עבר לפריז, שם התפרסם כשהופיע בין היתר בבתי קפה אלג'יריים.

ביוגרפיה
--------

נולד כעבדרחמן עמרני למשפחה משבט השאווי בכפר דג'לאל שבמחוז ח'נשלה. אביו שימש כמואזין במסגד באלג'יר הבירה.

### השפעה

שיריו של אל חראשי הביאו נגיעה מודרנית לסגנון השעבי, ושילבו נושאים כמו התמודדות עם הגירה וכמיהה למולדת.

כאמן שכתב יותר מ-500 שירים, אל חראשי היווה השראה לדור החדש של אמני מוזיקת ראיי, כולל רשיד טאהא.

### מותו

אל חראשי הלך לעולמו ב-31 באוגוסט 1980, בתאונת דרכים בכביש מהיר באלג'יר.

קישורים חיצוניים
----------------

* דהמאן אל חראשי, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* דהמאן אל חראשי, באתר Discogs (באנגלית)
* דהמאן אל חראשי, באתר Genius
* אתר המוקדש לדהמאן אל חראשי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007392333305171
* BnF: cb13954498s (data)
* GND: 108965152X
* ISNI: 0000 0000 5516 2155
* MusicBrainz: 1cadd654-c6fa-4d22-852f-d18b0cd1ed8c
* NKC: xx0065466
* SUDOC: 196866049
* VIAF: 17414036
* WorldCat: lccn-no2019131463

 |
האות מו בכתב חותם.
 האות מו בכתב מחובר
משמעות המילה 無, שנהגת ביפנית ובקוריאנית כ-***מו*** ובסינית תקנית כ-וו, היא '"חוסר" או 'כלום', מילה זו היא מונח מפתח באוצר המילים של פילוסופיות שונות במזרח אסיה ומסורות דתיות, דוגמת הבודהיזם והדאואיזם .

משמעויות
--------

למילה "מו" לא קיים תרגום ברור לעברית, אך היא יכולה להופיע בהקשרים הבאים

* "לא"
* "כלום"
* "אי קיום"
* "שלילי"
* "בלתי אפשרי"
* "מודעות טהורה", ללא ניסיון או ידע. משמעות זו משמשת במיוחד את אסכולת הצ'אן של הבודהיזם.
* "אי ההוויה המקורית", שממנה נוצרת ההוויה עצמה על פי הדאואיזם

*קואן המו*
----------

*השער ללא שער*, אוסף מהמאה ה-13 של *קואני זן*, משתמש במילה *wu* או *mu* בכותרתו ובקואן הראשון בו ("הכלב של ג'ושו). הצ'אן הסיני מכנה את המילה *mu* "השער להארה", ואסכולת רינזאי היפנית מסווגת את קואן המו כ"נחישות להגיע להארה", כלומר, קואן המתאים למתחילים המחפשים "לראות את טבע הבודהה".

הקואן הראשון ב"שער ללא שער"

| סִינִית | תרגום עברי |
| --- | --- |
| 趙州和尚、因僧問、狗子還有佛性也無。州云、無. | נזיר שאל את ג'ושו, "האם יש לכלב טבע בודהה, או לא?" ג'ושו ענה, *"מו"* (בסינית, וו) |

הקואן מגיע במקור מ"ה*אמרות המוקלטות של מאסטר הזן ג'ושו*, קואן 132:

| סִינִית | תרגום אנגלי |
| --- | --- |
| 僧問：狗子還有佛性也無?
師云：無.
問：上至諸佛，下至螻蟻皆有佛性，狗子為什麼卻無?
師云：為伊有業識在。 | נזיר שאל, "האם לכלב יש טבע בודהה או לא?"
המאסטר אמר, "מו!"
הנזיר אמר, "מעל לכל הבודהות, מתחת לחרקים הזוחלים, לכולם יש טבע בודהה. למה לכלב אין?"
המאסטר אמר, "בגלל שיש לו טבע של אשליות קארמתיות". |

בספר השלווה, הידוע גם כספר השוויון (בסינית, 宏智禪師廣錄, בתעתיק לטיני,*Hóngzhì Chánshī Guǎnglù)* יש גרסה ארוכה יותר, המוסיפה את הקטע הבא כקידומת לקואן בגרסתו של ג'ושו

| סִינִית | עברי |
| --- | --- |
| 僧問趙州，狗子有佛性也無。
州云，有.
僧云，既有為什麼卻撞入這箇皮袋。
州云，為他知而故犯。 | נזיר שאל את המאסטר ג'ושו, "האם לכלב יש טבע בודהה?"
ג'ושו ענה, "כן."
ואז הנזיר אמר, "מאחר שיש לזה, איך זה נכנס לתוך שק העור הזה?"
ג'ושו אמר, "כי ביודעין, הוא פוגע בכוונה." |

קריאה בספרות מערבית
-------------------

ברומן *זן ואומנות אחזקת האופנוע* של רוברט מ. פירסיג משנת 1974, "*מו"* מתורגם לאנגלית כ"no thing", ומשמעותו "לא לשאול את השאלה". הוא הציע דוגמה של מעגל מחשב המשתמש בבסיס הבינארי אך משתמש במצב של עקבה גבוהה לקבל מצב שלישי, נפרד מהבינאריות, המתאים ל"מו"

> 
> For example, it's stated over and over again that computer circuits exhibit only two states, a voltage for "one" and a voltage for "zero." That's silly! Any computer-electronics technician knows otherwise. Try to find a voltage representing one or zero when the power is off! The circuits are in a *mu* state.
> 
> 
> 
> 

המילה מופיעה בצורה בולטת עם משמעות דומה בספר *גדל, אשר, באך* של דאגלס הופשטטר משנת 1979. נעשה בו שימוש בדיונים על לוגיקה סימבולית, ובמיוחד על משפטי חוסר השלמות של גדל, כדי לציין שאלה שה"תשובה" שלה היא ביטול שאילת השאלה, לציין שהשאלה פגומה ביסודה, או לדחות את ההנחה שניתן לתת תשובה דואליסטית.

ראו גם
------

* *וו-ווי*
* אפילו לא שגוי
* לא כלום
* סתירה (לוגיקה)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Pirsig, Robert M. (2000). *Zen and the Art of Motorcycle Maintenance: An Inquiry into Values*. New York: Harper Perennial. p. 328. ISBN 978-0-06-095832-9. First Perennial Classics edition.
"**אלעד ירד אל הירדן**" הוא שיר שכתב והלחין אברהם זיגמן וביצעה במקור להקת פיקוד דרום.

רקע
---

בספטמבר 1970 פרץ עימות צבאי בין צבא ירדן לארגונים פלסטינים שכונה ספטמבר השחור, בעקבות אי הסכמתם להיות כפופים לכללי המשטר, פעולות טרור שביצעו במדינה, איומם על יציבות המשטר וניסיונם להתנקש בחיי המלך חוסיין. בעקבות מצבם הקשה של הארגונים הפלסטינים בעימות, חצו כוחות סורים את הגבול ופלשו למדינה. המלך חוסיין פנה בבהילות לידידותיו ארצות הברית ובריטניה על מנת שאלה יחישו לו סיוע. ארצות הברית שלא הייתה יכולה לשנע כוחות במהירות לאזור, פנתה לישראל על מנת שזו תסייע לירדנים. בעקבות כך גייסה ישראל כוחות צבא רבים, ביניהם כוחות מילואים ששהו בגבול ישראל-ירדן.

המוזיקאי אברהם זיגמן צוות לשייקה אופיר במטרה לשמח חיילים שגויסו. זיגמן שאל את אופיר לשלומו של בנו אלעד אותו הכיר מלהקת הצנחנים. שייקה אופיר השיב: "אלעד ירד אל הירדן" כשכוונתו שבנו גויס בשל המתיחות. משפט זה מצא חן בעייני זיגמן והוא החליט לשלב את המשפט בשיר. כשזיגמן כתב את השיר הוא נתקל בקושי בהלחנת השורה המקורית שכתב "למלוח אותו הריח ממש כמו בראשונה". לבקשת נעמי שמר שאמרה לו 'ריח המלוח הוא שלי' כשכוונתה היא לשירה חורשת האקליפטוס, שינה זיגמן את המילה המלוח למילה הרדוף וכך הסתדרו המילים עם ההלחנה. בשיר יש הרמזים שמקורם בתנ"ך: אבני קלע מקורו בסיפור דוד וגוליית המקראי, ואבני גזית הן אבנים מהן בנה שלמה המלך את בית המקדש.

את השיר ביצעה בשנת 1972 להקת פיקוד הדרום במסגרת תוכניתה "מדרום תפתח הטובה", והסולנית הייתה אביבה אבידן. דודו זכאי ביצע גם הוא את השיר.

בשנת 2012 הלך אלעד אופיר לעולמו.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "אלעד ירד אל הירדן" באתר יוטיוב
* מילות השיר "אלעד ירד אל הירדן" באתר שירונט
* אלעד ירד אל הירדן באתר האינטרנט של עופר גביש
* אברהם זיגמן, מנעמי שמר לשייקה אופיר: המפגשים שהולידו את "אלעד ירד אל הירדן", באתר ynet, 3 באוקטובר 2019

הערות שוליים
------------

1. ↑  עפרה לקס, זאת נעמי, באתר ערוץ 7, 17 בספטמבר 2009
2. ↑  ענת דור ורינה כלף, לכל שיר יש שם, באתר משרד החינוך
3. ↑  עוזי ברוך, "אלעד ירד אל הירדן" - הלך לעולמו, באתר ערוץ 7, 3 ביוני 2012
**קפיטול מדינת טקסס** (באנגלית: **Texas State Capitol**) הוא מבנה המשמש כמושב בית המחוקקים של מדינת טקסס ומשרדי מושל המדינה. המבנה ממוקם בעיר אוסטין בירת המדינה.

היסטוריה
--------

המבנה תוכנן על ידי האדריכל אלייג'ה אי. מיירז והוקם בין השנים 1882–1888 בפיקוח המהנדס רובן לינדסי ווקר. המבנה הוקם בעקבות שינוי בחוקת המדינה מה-15 בפברואר 1876 שהתיר מכירת אדמות מדינה לצורך מימון הקמת המבנה. אדמות בשטח של 12,000 קמ"ר ובשווי של 3.7 מיליון דולרים ניתנו לבוני המבנה בתמורה לעבודתם.

אבן הפינה של המבנה הונחה ב-2 במרץ 1885, והמבנה הושלם ב-21 באפריל 1888.

על פי התוכניות המקוריות אמור היה המבנה להיבנות מאבן גיר אולם היה חשש שאיכות אבן הגיר במדינה הייתה נמוכה, ולכן נבנה המבנה מגרניט שנתרמה על ידי תושבי המדינה.

המבנה שופץ מספר פעמים. בשנת 1955 הותקנה במבנה מערכת מיזוג אוויר;
בשנת 1993 הורחב המבנה בעלות של כ-75 מיליון דולרים; ובשנת 1997 שופץ המבנה פעם נוספת.

בשנת 1970 נרשם המבנה במרשם הלאומי של מקומות היסטוריים (NRHP), ובשנת 1986 הוכרז כאתר היסטורי לאומי של ארצות הברית (NHS).

תיאור המבנה
-----------

מבנה הקפיטול של מדינת טקסס הוא הגדול ביותר בין מבני הקפיטולים של מדינות ארצות הברית, אולם הוא קטן מבניין קפיטול ארצות הברית בוושינגטון הבירה.
המבנה נבנה בסגנון נאו-רנסאנס. במרכז המבנה אכסדרת עמודים מעגלית (רוטונדה) בה תלויים דיוקנאות מושלי המדינה. במבואת המבנה (הלובי) פסליהם של סם יוסטון וסטיבן פ. אוסטין מעשה ידי הפסלת אליסאבט ניי.

מחלוקת לוחות הברית
------------------

אנדרטת גרניט בדמות עשרת הדיברות שהוצבה בגן בניין הקפיטול הייתה במרכזה של תביעה שהוגשה לבית המשפט העליון של ארצות הברית. במקרה ואן אורדן נגד פרי נטען שהצגת עשרת הדיברות במבנה ציבורי היא בניגוד לכלל הפרדת הדת מהמדינה שנקבע בחוקת ארצות הברית. בית המשפט קבע ביוני 2005 כי הצגת עשרת הדיברות אינה סותרת את החוקה.

* מבט על הקפיטול בלילהמבט על הקפיטול בלילה
* אולם בית הנבחרים (הבית התחתון)אולם בית הנבחרים (הבית התחתון)
* אולם הסנאטאולם הסנאט
* פסל עשרת הדיברות נשוא המחלוקתפסל עשרת הדיברות נשוא המחלוקת
* פסל אלת החירות בראש המבנהפסל אלת החירות בראש המבנה
* כיפת המבנהכיפת המבנה
* מבט על מבנה הקפיטול בלילהמבט על מבנה הקפיטול בלילה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קפיטול מדינת טקסס** בוויקישיתוף
* רשות השימור של טקסס - האחראית על שימור ותחזוקת המבנה
* תצלומי המבנה באתר ספריית הקונגרס
* נאום חנוכת המבנה
* תיאור המבנה באתר Americas's Favorite Architecture
* מרכז המבקרים של קפיטול מדינת טקסס

הערות שוליים
------------

1. ↑  תיאור המבנה באתר הרשמי

| בנייני בתי המחוקקים של מדינות ארצות הברית |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אוהיו • אוקלהומה • אורגון • איווה • איידהו • אילינוי • אינדיאנה • אלבמה • אלסקה • אריזונה • ארקנסו • ג'ורג'יה • דלאוור • דקוטה הדרומית • דקוטה הצפונית • קרוליינה הדרומית • הוואי • ויומינג • וושינגטון • ויסקונסין • וירג'יניה • ורמונט • טנסי • טקסס • יוטה • לואיזיאנה • מונטנה • מיזורי • מיין • מינסוטה • מיסיסיפי • מישיגן • מסצ'וסטס • וירג'יניה המערבית • מרילנד • נבדה • נברסקה • ניו ג'רזי • ניו המפשייר • ניו יורק • ניו מקסיקו • פלורידה • פנסילבניה • צפון קרוליינה • קולורדו • קונטיקט • קליפורניה • קנזס • קנטקי • רוד איילנד |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007282385105171
* LCCN: sh85134289
* VIAF: 172700583
* WorldCat: viaf-172700583

 |
**יוסי הפיל** (נולד ב-11 באוגוסט 1974) הוא פיל סוואנה אפריקני שחי בגן החיות הספארי ברמת גן, ישראל, והוא הפיל הגדול ביותר החי בגני חיות בעולם, עם מספר הצאצאים הגדול בעולם (30 במספר) הפזורים במספר גני החיות ברחבי העולם.

חייו
----

יוסי, נולד ב-11 באוגוסט 1974 בספארי ברמת גן לפילה "בהטי" ילידת 1961, שנמצאת לצד יוסי בחצר, ולאב "טימבו" שנפטר בצעירותו של יוסי. יוסי הוא הפיל הראשון שנולד בספארי, וכיום הפיל הגדול ביותר בעולם בגני חיות - הוא מתנשא לגובה של 3.80 מטרים (12.5 רגל) ומשקלו מוערך בכ-8 טונות (8,000 קילוגרם).

במהלך השנים נולדו ליוסי כ-30 צאצאים ממספר נקבות שונות, מה שהופך את יוסי לפיל הפורה ביותר, עם מספר הצאצאים הגדול ביותר לפיל בגני חיות בעולם, כל הצאצאים של יוסי פוזרו בגני חיות ברחבי העולם והוא הפיל שצאצאיו פזורים במספר הגדול ביותר בעולם בגני חיות.

ב-2 באפריל 2007 פצח בשעטה פתאומית לעבר הפילה "עטרי" ותקף אותה באלימות. כל הפילים היו באותה שעה בחצר, כשיוסי מסיבה לא ברורה, תקף ונגח בעטרי, עד שהשניים הגיעו לחומת החצר ושם הוא מעך את עטרי בחוזקה. כשהבחינו המטפלים באירוע הקשה, הם ניסו להכניס את כל הפילים אל תאי הלינה הסמוכים לחצר, אך גם הרעש שנגרם מפתיחת התאים לא הצליח להסב את תשומת לבו של יוסי, שהיה אחוז אמוק ומחץ את עטרי חסרת האונים. בחצר נכחו באותה שעה חמש נקבות ושני זכרים צעירים שצפו במתרחש. למבקרים לא נשקפה סכנה בעת האירוע מאחר שקיימת הפרדה בין אזורי הביקור לאזור מחיית הפילים. לדברי המטפלים, בתוך כמה דקות האירוע הסתיים במותה של עטרי.

לאחר המקרה, הוחלט להפריד את יוסי לחצר נפרדת מחצר הנקבות ונבנתה מחיצה בטיחותית בחצר שמאפשרת ליוסי לראות את הנקבות, וכך הנקבות מוחזקות בבטחה. בטבע, פילים זכרים לא נמצאים יחד עם עדר הנקבות, ונחשבים כיחידאים (סוליטריים). הם נפגשים איתן רק לצורך הזדווגות בתקופת הייחום, וכך גם בהרבה גני חיות אחרים בעולם הזכר נמצא בחצר נפרדת מהנקבות וישנה מחיצה רק לצורך הזדווגות מאחר שפילים זכרים בתקופת הייחום יכולים להיות מאוד אלימים.

כיום (2024) יוסי מופרד בחצר נפרדת לצד אמו "בהטי" ונקבה בוגרת נוספת בשם "אביבה".

ראו גם
------

* גבי (פיל)
* האטי (פיל)
* סאטאו (פיל)
* דניסה (ג'ירפה)

קישורים חיצוניים
----------------

* יוסי - כוכבי הספארי,(הקישור אינו פעיל) באתר הספארי ברמת גן
* יובל אזולאי, יוסי הפיל הישראלי עבר בגובהו אפילו את קלימרו הפיל ההולנדי, באתר הארץ, 25 במאי 2006
* ארז ארליכמן, מוות בחצר הפילים, באתר ynet, 4 ביולי 2007
* אבי אשכנזי, הכי גדול? יוסי הפיל בדרך לספר השיאים של גינס, באתר nrg‏, 13 באוגוסט 2012
* תמונה של יוסי, בפליקר
**דן עזריה** (נולד ב-29 באוגוסט 1995) הוא כדורגלן ישראלי, המשחק בעמדת הקשר בבית"ר ירושלים.

קריירה
------

עזריה גדל ברמת גן והחל לשחק כדורגל בקבוצות הילדים של הפועל רמת גן, ממנה עבר למחלקת הנוער של הכח עמידר רמת גן. בגיל 17 חזר להפועל רמת גן ושיחק שנה וחצי בקבוצת הנוער של המועדון, עד שעבר בינואר 2014 להפועל קריית אונו מליגה ב'. ב-7 בפברואר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 3–0 על מכבי השרון נתניה, אך בתחילה שיחק בעיקר בקבוצת הנוער של המועדון. בעונת 2014/2015 הפך לשחק הרכב קבוע בקבוצה הבוגרת וכבש שמונה שערי ליגה, ובעונה שלאחר מכן כבש חמישה שערים. בקיץ 2016 חתם עזריה בסקציה נס ציונה מליגה א' דרום, במדיה ערך 25 הופעות בליגה וכבש שני שערים.

באוגוסט 2017 חתם עזריה בהפועל כפר סבא מהליגה הלאומית, ובעונת 2017/2018 ערך 34 הופעות ליגה. בעונת 2018/2019 שותף עזריה ב-16 משחקי ליגה, ובמחזור האחרון בישל את שער העלייה של כפר סבא לליגת העל, אותו כבש עומר פדידה בניצחון 3–2 על הפועל עפולה. ב-25 באוגוסט 2019 ערך עזריה את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 0–1 להפועל חיפה, ובסך הכל ערך 25 הופעות בליגת העל בעונת 2019/2020, וכבש שני שערים בגביע הטוטו.

ב-12 באוקטובר 2020 חתם עזריה בקבוצת הפועל תל אביב. ב-9 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בניצחון 1–0 על הפועל חדרה. ב-27 ביולי 2021 חתם עזריה בקבוצת הפועל כפר סבא, אליה חזר לקדנציה שנייה.

ב-3 בפברואר 2022 עזריה חתם בבית"ר ירושלים.

תארים
-----

בית"ר ירושלים
* גביע המדינה: 2022/2023

קישורים חיצוניים
----------------

* דן עזריה, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  אודי כהן, דן עזריה, טום שלח וניקיטה חייקין חתמו בכפר סבא, באתר צומת השרון, 15 באוגוסט 2017
2. ↑  מאור רחמני, ‏הצטרפו לרשימה: שחקני הפועל הוצאו לחל"ת, באתר ONE‏, 12 באוקטובר 2020
3. ↑  תומר חבז, ‏הפועל כפ"ס מתחזקת: דן עזריה חתם בקבוצה, באתר ONE‏, 27 ביולי 2021
4. ↑  תומר לוי, ‏דן עזריה הצטרף לבית"ר, ארי יונסן לא יגיע, באתר ערוץ הספורט, 3 בפברואר 2022
יואל ריפל
**יואל ריפל** (נולד ב-26 בנובמבר 1948) הוא עורך דין, הומוריסטן, סטנדאפיסט ופזמונאי ישראלי.

קורות חיים
----------

ריפל נולד ב-1948 בחבל בוקובינה שברומניה. אביו פוטר ממשרתו על שהגיש בקשה לעלייה לישראל.
עלה לישראל באונייה "אנוטריה" עם משפחתו ב-1961. כשהגיע לישראל לא ידע עברית.
הם גרו שנתיים בקריית ים, שם למד בכיתות ז'-ח' בבית הספר היסודי "זבולון" ומשם עברו לשכונת מחנה יהודה בפתח תקווה. בנעוריו שיחק כדורגל והחל לשחק כדורעף בעקבות דרישת הוריו. בהמשך אף שיחק בליגת העל בכדורעף.

למד משפטים באוניברסיטת תל אביב ובאותו זמן החל לפרסם שם סאטירה, בעיתון הסטודנטים "יתוש". כמו כן היה חבר, בתקופת לימודיו, בוועדת התרבות של אגודת הסטודנטים וכתב ללהקת הומור וסאטירה שהקימו הסטודנטים.

בסיום לימודיו פתח משרד עורכי דין בפתח תקווה, המתמחה בתחום המעמד האישי. בהמשך העביר משרדו לתל אביב ולאחר מכן לרמת גן.

כתב שירים ומערכונים לכוכבי בידור רבים: דודו טופז, חנה לסלאו, מיקי קם, ציפי שביט, טוביה צפיר, דובי גל, ספי ריבלין, דודו דותן, יגאל בשן, יהורם גאון, להקות צבאיות, שוקולד מנטה מסטיק, דורי בן זאב ועוד. השיר הידוע ביותר שכתב הוא "לילה בלי כוכב" ללחן של עוזי חיטמן בביצוע שימי תבורי. בנוסף כתב שירי ילדים, בהם "מבולבלי".
באמצע שנות ה-70 נפסל להשמעה השיר "בחיק הטבע", שכתב ללהקת הנשמות הטהורות, ואשר עוסק בשימוש בסמים.
השתתף בתוכניות טלוויזיה פופולריות ושעשועוני בידור דוגמת "תשע בריבוע", "זה הסוד שלי" ואחרות.
כתב תסריטים עבור תוכניות הטלוויזיה "זהו זה!" ו"מוצ"ש".
על השתתפותו בתוכנית הרדיו "לצון נופל על לצון" זכה בפרס רשות השידור.

היה חבר קרוב של דודו טופז משנות ה-70 ועד למותו של טופז. הוא אף ביקר את טופז לבקשת האחרון, מספר ימים לפני התאבדותו.

במרץ 2014 יצא לאור ספרו ההומוריסטי "אנחנו הרומנים". ב-2015 יצא לאור ספרו השני "אנחנו הישראלים".

יואל ריפל מתגורר בשכונת בבלי בתל אביב, נשוי לשנית, עורכת דין, ולו שלוש בנות. בתו, תמר ריפל-מנור, היא עיתונאית ועורכת בעיתון "ישראל היום" וכתבת ושדרנית בערוץ הספורט וברדיו חיפה.

ספריו
-----

* **אנחנו הרומנים**, סטימצקי, בני ברק, 2014
* **אנחנו הישראלים**, סטימצקי, תל אביב, 2015

קישורים חיצוניים
----------------

* יואל ריפל, באתר שירונט
* יואל ריפל, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* יואל ריפל, דף שער בספרייה הלאומית
* רשימת הפרסומים של יואל ריפל, בקטלוג הספרייה הלאומית
* יעקב לויתם, "אני רומני גאה", כתבה לרגל צאת ספרו "אנחנו הרומנים", ישראל היום, 7 במרץ 2014
* איילת קליין כהן, לילה בלי כוכב: יואל ריפל ציוני, רומני ומתגעגע לדודו טופז, באתר nrg‏, 26 ביוני 2015

הערות שוליים
------------

1. ↑  להקת הומור באונ' ת"א, מעריב, 18 בנובמבר 1974
2. ↑  אנחנו הרומנים, באתר ההוצאה לאור של סטימצקי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007290808005171
* ISNI: 0000 0004 2760 420X
* LCCN: no2014147911
* MusicBrainz: b9125e7e-8337-41c8-aab4-b73ec433e2b7
* VIAF: 297802454
* WorldCat: lccn-no2014147911

 |
**איתן אהרוני** (נולד ב-21 בדצמבר 1962) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת המגן הימני בשנות ה-80 וה-90 של המאה ה-20, בעיקר בקבוצת מכבי חיפה, והיה שותף לחמש אליפויות בהן זכתה בשנים אלו.

קריירה
------

אהרוני גדל במושב צרופה, והחל את דרכו בקבוצות הילדים והנוער של מכבי חיפה בגיל 11. הוא עבר בגיל 16 לקבוצת הבוגרים כאשר היא שיחקה בליגת המשנה. את הופעת הבכורה שלו ערך ב-1 בדצמבר 1979 מול הפועל הרצליה. הוא היה שותף להעפלתה של הקבוצה לליגה הראשונה בעונת 1981. במקביל עבד כחקלאי במשק המשפחתי במושב. שיחק בנבחרת הנוער של ישראל בכדורגל, ובהמשך בנבחרת העתודה והנבחרת האולימפית.

אהרוני היה שותף, כשחקן וגם כקפטן, לזכייה בחמש אליפויות של מכבי חיפה (1984, 1985, 1989, 1991, 1994) והניף פעמיים את גביע המדינה כקפטן הקבוצה (1991 ,1993). בתקופה זו שיחק גם במדי נבחרת ישראל.

בשנת 1989, לאחר הזכייה באליפות, עזב אהרוני את חיפה לאחר שהוצע לו שכר נמוך יחסית, ועבר להפועל כפר סבא. בשנה זו זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, לאחר ניצחון במשחק הגמר על שמשון תל אביב בתוצאה 0-1. ב-1990, לאחר שובו של המאמן שלמה שרף לחיפה, חזר אהרוני לקבוצה, וזכה עימה בדאבל. לאחר פציעה ארוכה ב-1994, עבר ליריבתה העירונית של מכבי חיפה, הפועל חיפה, וב-1995 הגיע עימה לגמר גביע המדינה, בו הפסידה למכבי חיפה.

ב-1997 פרש אהרוני ממשחק פעיל בכדורגל, וחזר לעסוק בחקלאות במשק המשפחתי במושבו צרופה. בשנת 2018, מונה אהרוני כ"שגריר של כבוד" של מועדון הכדורגל מכבי חיפה.

חיים אישיים
-----------

אהרוני נשוי לגאולה ולהם שני ילדים. בנו יוחאי, כדורגלן עבר גם הוא.

תארים כשחקן
-----------

מכבי חיפה
* אליפות: 1983/1984, 1984/1985, 1988/1989, 1990/1991, 1993/1994
* גביע המדינה: 1990/1991, 1992/1993
* גביע הטוטו: 1993/1994
* גביע ליליאן: 1984/1985
* אלוף האלופים: 1985, 1989

**הפועל כפר סבא**

גביע המדינה: 1989/1990

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* עמוד השחקן באתר מכבי חיפה

הערות שוליים
------------

1. 1 2  אשר גולדברג‏, "הייתי מזוהה עם שרף. ידעתי שגרנט לא ייתן לי לשחק", באתר וואלה!‏, 8 בספטמבר 2023
2. ↑  מאיר ריפמן, אליך, גדעון, ‏5 ביוני 1990
3. ↑  גביע 1990 – מוזיאון הפועל כפר סבא
4. ↑  עדי סדרס, איתן אהרוני עדיין חורש את אגף ימין, באתר ynet, 18 במאי 2010
5. ↑  מכבי חיפה - האתר הרשמי | השגרירים | מכבי חיפה כדורגל | איתן אהרוני, באתר mhaifafc.com
כריכת ספר שירים וצילומים מאת צבי זליקוביץ
**תנו לנו יד ונלך** הוא שיר שהולחן על ידי יעקב הולנדר למילים של צבי זליקוביץ'. השיר נכתב לכבוד תחרות פסטיבל הזמר של שנת 1973, ובוצע לראשונה בעיבודו של אריה לבנון על ידי הזמרת עירית דותן.

תוכן השיר
---------

השיר מכיל תיאור נוסטלגי של אתרים שונים בתל אביב הקטנה כפי שהייתה בעבר.

> 
> תנו לנו יד ונלך,
>   
>  לעיר הקטנה הנושקת לים.
>   
>  תנו לנו יד ונלך,
>   
>  למקומות שהיו ואינם.
> 
> 
> 
> 

לקראת פסטיבל הזמר והפזמון 1973 ביקש מנהל הפסטיבל, חנוך חסון מיוצרים ישראלים שירים בנושאי הווי "ארץ ישראל הישנה והטובה". צבי זליקוביץ', שהיה פעיל במועצה לשימור אתרים על רקע החרבת הגימנסיה הרצליה לשם הקמת מגדל שלום, ביקש לכתוב שיר מחאה נגד החרבת תל אביב הקטנה. מילות השיר מתרפקות על אתרים "שהיו ואינם" בעיר. לאו דווקא במובן הפיזי שלהם אלא יותר בהיבט האישי-רגשי, כמקומות שקטים ואינטימיים, המעוררים זכרונות טובים, ואשר נבלעו בקרבה של העיר הענקית שהתפתחה מסביב להם. אתרים כמו גימנסיה הרצליה, גן רינה, ובית העם העירוני השוכנים לצד חוף ים בתולי עליו פוסעות שיירות גמלים אינם עוד בנמצא, לפחות לא במתכונתם המקורית, ולכן מעוררים במאזין רגשות געגוע, וסקרנות, אשר ייתכן כי ישמשו כמניע לפעולת שימור המבנים והנחלת הזכרונות מן העבר, לדור שלא חווה אותם.

הלחן של הולנדר מעניק לשיר אופי מלנכולי ומרגש, המדגיש את העובדה כי האתרים השונים עדיין קיימים ואולי אף נגישים, אך איבדו את הקסם שהיה טמון בהם ולא יחזור עוד.

הגילוי מחדש
-----------

במשך השנים פחתו השמעות השיר ברדיו, למעט בתוכניות ייעודיות לזמר עברי כ"שבת עברית" ב-103fm ו"ארבע אחרי הצהריים" בגל"צ. תרמה לכך גם היעדרותה של הזמרת המבצעת שפרשה מהופעות ומשירה.

השיר "התגלה" מחדש בשנת 2009 בעקבות תחרות לבחירת "שיר המאה של תל אביב" שיזמה עיריית תל אביב בשיתוף עם גלי צה"ל לרגל חגיגות המאה לעיר. בסיומה של התחרות שבה השתתפו אלפי מאזינים נבחר השיר במקום הראשון כשיר שתוכנו מייצג את העיר באופן הטוב ביותר. לכבוד התחרות הוקלטה גרסה חדשה שלו בביצועה של הזמרת מירי מסיקה שאף הופיעה איתו במשותף עם עירית דותן ובליווי מקהלה ושחקנים הלבושים בבגדים תקופתיים במופע הפתיחה של חגיגות המאה לעיר תל אביב. עם זאת, מעטים מתחו ביקורת שלילית על כך שלמסיקה ניתן חלק גדול בביצוע השיר ואילו דותן הופיעה על תקן "זמרת חימום" ושרה רק חלק קטן. גם מחיאות הכפיים מצד הקהל למסיקה ספגו ביקורת שלילית בטענה שזוהי השפלה לדותן, המבצעת המקורית של השיר.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "תנו לנו יד ונלך" באתר יוטיוב
* "תנו לנו יד ונלך" באתר בית לזמר העברי
* מילות השיר "תנו לנו יד ונלך" באתר שירונט
* שיר המאה באתר עיריית תל אביב
* אלי אשד אודות השיר והתחרות
* גיל פז, ‏"תנו לנו יד ונלך למקומות שהיו ואינם" / עירית דותן | טל גורדון - בית המקדש של תל אביב, באתר דבר העובדים בארץ ישראל, 27 באפריל 2018
**קרברוס** (שם מדעי: ***Kerberos***) הוא סוג של יונק טורף ממשפחת ההאיניילוריים אשר חי באירופה בתקופת האאוקן שלפני 40.4 עד 37.6 מיליון שנה. הוא התגלה במחוז טארן בדרום צרפת ממצאים שכללו גולגולת חלקית, לסת תחתונה ושרידים של רגליים אחוריות. הוא תואר למדע בשנת 2015 בידי החוקר "פלוריאל סול" (Floréal Solé) והוא כלל מין יחיד - *Kerberos langebadreae*. הוא נקרא על שם כלב השאול המיתולוגי - קרברוס.

היונק הקדום דמה במראהו להאינדון המאוחר יותר, והוא התפתח מטורפים קטנים זריזים שוכני יערות שכנראה הגיעו מאפריקה לאירופה. ככל הנראה הוא היה היונק הטורף הגדול ביותר שחי באאוקן עם מסת גוף משוערת של 140 קילוגרם ואורך של 2 מטרים. בקדמת הלסת בלטו ניבים פעורים החוצה וכמה חותכות מצידיהם. מבנה הלסת הגדולה עוצב לנשוך בעוצמה גבוהה. הוא היה טורף חלש יחסית עקב מבנה רגליים קצר מדי וגוף גדול, כך שהוא כנראה ניזון מפגרים והשתמש בלסתותיו החזקות לפצח את העצמות שלהם.

הוא נכחד עם היעלמות היערות והיצורים שחיו בהם בסוף האאוקן. האינודונים מאוחרים יותר, למשל ההאינדון פיתחו רגליים ארוכות יותר והם נעו במהירות גבוהה עקב כך.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרברוס** בוויקישיתוף
* קרברוס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* קרברוס, באתר GBIF (באנגלית)
**פרומריכוכרוס** (שם מדעי: ***Promerycochoerus***; מילולית: "קרוב למריכוכרוס", שפירושו: "חזיר מלכותי".) הוא סוג נכחד של מכפיל פרסה, מהקבוצה מריקואידודונטידה שהיה קרובו של המריכוכרוס בן תקופת האוליגוקן. הוא נקרא באותה שנה לצידו (1858) בידי חוקר המאובנים ג'וזף ליידי (אנ'), ובמקור השתייך לסוג מריכוכרוס. בניגוד לקרובו הוא התקיים בתחילת המיוקן לאורך אמריקה הצפונית, לפני בערך 20 מיליון שנה מזמננו.

הפרומריכוכרוס בדומה לקרובו היה יצור מגושם באורך של 1 מטר ובמשקל של מעל 400 קילוגרם, בעל כלוב צלעות עגלגל ובעל רגליים קצרות בעלות כריות כשל גמל. ראשו היה גדול עם לסת בעלת ניבים מאיימים, אך שיניים טוחנות גדולות שהתאימו לאכילת צמחים. הוא היה מעלה גירה בעל זנב קצר והחוטם שלו דמה לחדק טפיר.

גודלו והמבנה המגושם שלו התאים לחיים אמפיביים בדומה להיפופוטם מודרני כשכמה מהמינים דמו יותר לחזיר בר, ועדיין היו בעלי רגליים עדינות וקטנות. הוא כנראה חי בסמוך למקווי מים גדולים וניזון עשב, שורשי צמחי מים למיניהם, אותם טחן במלתעותיו. עקב ניביו המאיימים היו לו מעט טורפים.

מינים אלה נכחדו עם ההתייבשות שאירעה במהלך המיוקן והכחידה שטחים גדולים ופאונה ייחודית של מינים הקרובים לגמליים המודרניים כמו המריכוידון והברכיכרוס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרומריכוכרוס** בוויקישיתוף
* פרומריכוכרוס, באתר GBIF (באנגלית)

איור אפשרי של פרומריכוכרוס
"**חיפה 87'**" הוא שם אלבומו השלישי של היוצר והפסנתרן דניאל סלומון. האלבום יצא בשנת 2007 וכולל 11 שירים. אלבום זה לא הצליח מבחינה מסחרית. את כל המילים והלחנים כתב סלומון, למעט "ארצות החום" שכתבה והלחינה שילה פרבר. באלבום זה חוזר סלומון אל ילדותו בעיר חיפה של לפני עשרים שנה. השיר "חיפה 87'" הוא מעין ביוגרפיה על ילדותו.

> 
> לא היה אף פרח, כן, כולם היו קוצים, היית צריך להיזהר כשאתה עובר קרוב מדי לאנשים
> 
> 
> 
> — "חיפה 87'"
>

סינגלים
-------

לקראת צאת האלבום ב-2007 שוחרר הסינגל "הייתכן" שזכה להצלחה גדולה יחסית בתחנות הרדיו ושהה מספר שבועות במקומות הראשונים במצעדי תחנות הרדיו (ברשת ג' השיר שהה 4 שבועות בראש) במקביל לצאת השיר יצא קליפ לערוץ המוזיקה. סינגלים נוספים שיצאו מהאלבום היו "איתך" (לו צולם קליפ שזכה להצלחה סבירה בערוץ המוזיקה) "היי", ו"הכל נרגע".

רשימת שירים
-----------

1. הייתכן
2. איתך
3. הכל נרגע
4. היי
5. חיפה 87'
6. מסובכת
7. ארצות החום (מילים ולחן: שילה פרבר)
8. ארץ יפה
9. ראשים לזנבות
10. אהובתי
11. חללית האם

קישורים חיצוניים
----------------

* אסף נבו, דניאל, לבד, מחזיק מעמד, באתר MOOMA‏, 23 באוגוסט 2007
* ביקורת על "חיפה 87' באתר חרסונסקי מיוזיק
* איתן גפני, מתוק לו, באתר את, 10 באוקטובר 2007
רבי **יעקב הכהן סקאלי** (ה'תקצ"ז, 1837 - ט"ו בחשון ה'תרע"ט) היה שד"ר, פוסק הלכה, ראש ישיבה, אב בית הדין ורבה של טבריה בראשית המאה העשרים.

קורותיו
-------

נולד בטבריה לאביו רבי אהרן הכהן סקלי, שעלה לטבריה ממרוקו. התייתם מאביו בגיל ארבע. למד בישיבות טבריה. בשנת תר"ל נמנה עם חכמי צפת. באייר תרל"א יצא לשמש כשד"ר לערי צפון אפריקה יחד עם הרב שלמה רחמים אבולעפיה. ובשנת תרמ"ו יצא כשד"ר לערי הודו. בשנת ה'תר"ן התמנה לדיין בטבריה בראשותו של רבי דוד ועקנין ולצד חביריו רבי שמואל בן קיקי, רבי יוסף דוד אבולעפיה, רבי יהודה רבוח, ועוד. החל משנת תר"ס התמנה לאחראי על תרומות קהילת אמשטרדם, יחד עם חבירו רבי יהודה טולידאנו.

החל משנת ה'תר"ס כיהן כאב בית הדין ורבה של העיר עד לפטירתו. לצידו עמדו הדיינים רבי שמואל ן' קיקי ורבי אליהו ילוז. החל משנת תרע"ד, מושב בית הדין עבר למקום רחוק מביתו של רבי יעקב, ועקב חולשתו לא היה יכול לפקוד את בית הדין לעיתים תכופות, ולכך מינו את רבי יעקב חי זריהן לדיין שלישי תחתיו.

נפטר בטבריה ושם נקבר. בניו הם רבי אהרן ורבי שמואל מחכמי טבריה.

חיבוריו
-------

חיבוריו נותרו בכתבי יד, מהם:

* **ספרי היחס**
* **ילקוט ת"ת**

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו: טוב רא"י בערך רבי אהרן הכהן סקלי.
2. ↑  ראו: יהודי בבל בתפוצות עמ' 238.
3. ↑  ראו קהלת צפרו חלק ה עמ' שצח.
4. ↑  ראו וידבר דוד ועקנין סימן ב.
5. ↑  ראו תולדות אליהו עמ' 64.
6. ↑  ראו: טוב רא"י בערכו.
7. ↑  ראו אהלי יעקב מהדורה חדשה עמ' מד.
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 



**טאטים** הם קבוצה אתנית קטנה בקווקז שדוברת את שפת טאטית ממשפחת השפות האיראניות. המונח "טאט" נובע ממונח בטורקית המציין אנשים שאינם דוברי טורקית. רוב הטאטים הם מוסלמים וחלק קטן מהם יהודים. האחרונים דוברים לשון יהודית שהיא דיאלקט של טאטית ונקראת גם טאטית יהודית או "פרסית דרבנדית יהודית". קיים גם מיעוט טאטי-נוצרי בארמניה.

הטאטים הגיעו לאזור הקווקז במאה ה-5 או ה-6. ב-1926 היו כ-70,000 דוברי טאטית (יהודים ומוסלמים). כיום חיים כ-10,000 טאטים בדאגסטן; וכ-10,000 טאטים באזרבייג'ן. רבים מן היהודים הטאטים עלו לישראל החל משנות ה-70 של המאה ה-20, בה הם נקראים יהודים הרריים או פשוט קווקזים.

קיימת מחלוקת לגבי מוצאם של דוברי הטאטית. קיימת מצד אחד טענה הרואה את הלא יהודים שבהם כדוברי השפה המקוריים, והיהודים שבהם אימצו את השפה מאוחר יותר; ובנוסף, יש הרואים את מוצאם של יהודים אלה בטאטים שהתגיירו. מאידך, קיימת סברה שהטאטים היו בעבר יהודים כולם, אלא שבלחץ השכנים המוסלמים נאלצו להתאסלם.

בעבודתו ההיסטורית, "גוליסטן-אירם", משנת 1844, כתב החוקר עבאס-קולי-אגא בקיחנוב על האוכלוסייה בצפון אזרבייג'ן ודרום דאגסטן. בין היתר התייחס לאתניקון הטאטי וציין כי הטאטים הם יהודים ארמנים וגאורגים שהתגוררו באותם אזורים והתמזגו במרוצת הזמן עם, על פי רוב, עם מוסלמים; כאשר בקרב הטבאסארנים, תושבי דרבנט, באקו, קובה וקורה, היו רק מעטים מהם.

בשנות שלטונה של ברית המועצות בקווקז, טופחו הלאומיות והלשון הטאט אצל היהודים ההרריים, בין השאר, כדי לנתקם מן האוכלוסייה הגדולה של יהודי ברית המועצות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טאטים** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  הספר נכתב במקור ברוסית - Гюлистан-Ирам
2. ↑  עבאס-קולי-אגא בקיחנוב (Аббас-Кули-ага Бакиханов) או אבאסגולו בקיחנוב נקרא גם קודסי (Qüdsi) ‏ (1794–1847) - היסטוריוגרף ובלשן אזרי.
3. ↑  מיכאל צ'לנוב, הטאטים בקווקז: גורלו המפותל של אתניקון, מוסקבה (באנגלית)