פירוש נוסף ערך זה עוסק בנהר בסוריה בירדן ובישראל. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו ירמוך (פירושונים).

**הַיַּרְמוּךְ** (בערבית: **نهر اليرموك**) הוא נהר הזורם ממזרח למערב ומהווה גבול טבעי בין הגלעד מדרומו לחורן, לבשן ולגולן מצידו הצפוני. הנהר זורם מאזור הר הדרוזים שבסוריה, לאורך כ-70 קילומטרים, ונשפך לנהר הירדן בנהריים.

יובליו העיקריים של הירמוך הם נחל רוקד, נחל עלאן ונחל חריר מצד צפון, ונחל שאללה מדרום.

הירמוך מהווה גבול בינלאומי בין ירדן לסוריה, ובין ירדן לישראל. כקילומטר מזרחית לשפך נחל רוקד, מהווה הירמוך מפגש בין הגבולות של סוריה, ירדן וישראל, במה שקרוי "משולש הגבולות". 33.7 הקילומטרים המערביים שלו הם גבול ישראל-ירדן (מתוכם 19 ק"מ בגבול ארץ ישראל המנדטורית, בין חמת גדר לנהריים).

אטימולוגיה
----------

יתכן שהשם ירמוך נובע מכך שהנהר יורד מחבל מעכה, יר(ד)מוך - יורד מעכה. בדומה לכך נהר הירדן נקרא כך על שם שיורד מנחלת דן - ירד-דן[דרוש מקור].

מי הנהר
-------

אפיק הירמוך וגשר מסילת הברזל בבסיסו - 2007
מבט מהרי הגולן על הנהר - מפל "מוחייבה" שבעבר הירדן
הנהר הוא נחל איתן וזורם בכל ימות השנה. בנהר זורמים כ-460 מיליון מטר מעוקב מים בשנה בממוצע, כמות המתקרבת לספיקת הירדן. חלקה הגדול של כמות המים זורם בשיטפונות החורף. בשפך הירמוך לירדן, נהריים, הוקם בשנת 1930 על ידי פנחס רוטנברג מפעל חשמל ההידרואלקטרי. לצורך איגום המים הוקם סכר נהריים.

בשנת 1938 הוקמה על ידי קיבוץ אשדות יעקב אמת מים להובלת מים שנשאבו מהירמוך אל שדות הקיבוץ. בין השנים 1942-1943 נבנתה אמת מים נוספת להובלת מים מהירמוך להשקיה, במסגרת מפעל המים מכון חמשת הקיבוצים. שני מפעלי מים אלו ננטשו.

כיום רוב מי הנחל ויובליו נאגרים במפעלי מים של סוריה, ומיעוטם במפעלים של ירדן וישראל. ניצול מי הנהר מבוסס על הסכמים בתיווך ארצות הברית. הירדנים היטו מערבית לחמת גדר חלק ממימי הירמוך למנהרה באורך 900 מטר (מהכביש לחמת גדר אפשר להבחין בפתח המנהרה) אל תעלת הע'ור הירדנית, המשקה את בקעת הירדן. סוגיית ניצול מי הירמוך היוותה מוקד לסכסוכים בין ירדן לסוריה. במהלך שנות ה-2000' הוקם סכר מקארין בגבול ירדן וסוריה.

לפי ההסכמים, ישראל זכאית ל-25 מיליון מטר מעוקב בשנה. מים אלה מוזרמים בצינור לכנרת ופורצים החוצה ב"מזרקות מי הירמוך" בשטח המים מול בית גבריאל. מים אלה משמשים להשקיית אדמות עמק הירדן ועמק בית שאן.

* מזרקות מי הירמוך בסבך הצמחייה והשלט המוצב בבית גבריאלמזרקות מי הירמוך בסבך הצמחייה והשלט המוצב בבית גבריאל
* אפיק הירמוך בסמוך לחמת גדר, על רקע הגלעדאפיק הירמוך בסמוך לחמת גדר, על רקע הגלעד

דרך הירמוך
----------

אף על פי שהנהר מתחתר בתוך קניון עמוק, עברה בקניון אחת הדרכים הראשיות שעלו מארץ ישראל המערבית לאזורי הגלעד, הבשן והחורן. עברה בו גם הדרך המרכזית מהחורן לגלעד, כפי שמתואר בספר בראשית פרק ל"א פסוק כ"א, שם הוא מופיע, בלי אזכור שמו, בפעם היחידה בתנ"ך: 

> 
> וַיִּבְרַח הוּא וְכָל-אֲשֶׁר-לוֹ, וַיָּקָם וַיַּעֲבֹר אֶת-**הַנָּהָר**; וַיָּשֶׂם אֶת-פָּנָיו, הַר הַגִּלְעָד.
> 
> 
> 
> 

כלומר, יעקב בורח מחרן, דרך שבעת ימים, דרומה לכיוון הגלעד, ובדרך הוא עובר את "הנהר". הירמוך הסמוך לגלעד מתאים ביותר לתיאור הזה. עם זאת, ייתכן שהכוונה היא למעשה לנהר פרת הממוקם מערבית לחרן ומהווה נהר משמעותי בהרבה. לפי השערה זו, חציית יעקב את נהר הפרת הגדול עם כל משפחתו ורכושו ארכה זמן רב, הייתה חלק משמעותי מן המסע, ולא היה ניתן להסתירה כדי לא לספק מודיעין ללבן, ועל כן התנ"ך ראה לנכון לציין אותה. להשערה זו, השוללת את זיהוי הנהר שחצה יעקב כירמוך, יש תימוכין, שכן התנ"ך רגיל פעמים רבות לקרוא לנהר הפרת בשם "הנהר" באופן סתמי.

בשנת 636 פרצו דרכו צבאות המוסלמים לארץ ישראל. בקרב הירמוך הכו הם את צבא הביזנטי. בכך באה לידי סיום שליטת האימפריה הביזנטית על ארץ ישראל והחלה תקופת השליטה הערבית.

בשנת 1905 בנו מהנדסים גרמנים באפיק הירמוך את הקטע המזרחי של רכבת העמק, אשר שרידיה נראים לאורכו גם כיום. הקטע חיבר את חיפה לדרעא בעבר הירדן עם מסילת הרכבת החיג'אזית, שפעלה בין העיר דמשק שבסוריה לבין העיר מדינה שבחיג'אז, ערב הסעודית.

מסילה זו הייתה בשימוש עד ליל הגשרים בשנת 1946, בו פוצץ על ידי ההגנה גשר הרכבת אל-חמה הנמצא מערבית לחמת גדר, במטרה להקשות על הקשר בין המדינות השכנות לבין ארץ ישראל למורת רוחם של השלטונות הבריטיים.

במלחמת העצמאות פלשו צבאות סוריה ועיראק לעמק הירדן דרך ערוץ הירמוך.

הירמוך במקורות
--------------

* הירמוך מוזכר בתלמוד כאחד מארבעה הנהרות המקיפים (חלקית) את ארץ ישראל.
* במסכת פרה דנה המשנה בכשרות המים לאפר פרה אדומה, ונכתב כי "ומי ירמוך פסולים, מפני שהן מי תערובת" , כלומר שמעורבים בהם מי ביצה.

ראו גם
------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **נהר הירמוך** |

* סכר אל-וחדה
* קרב ירמוך
* התרבות הירמוכית

לקריאה נוספת
------------

* נהר ירמוך, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח, מתוך מדריך ישראל החדש כרך 4, 2001.
* יצחקי גל, "טבילה חמה באל חמה", בתוך עירית זהרוני (עורכת), **דרך ארץ: אדם וטבע**, הוצאת משרד הביטחון, תשמ"ד 1984.
* נחל הירמוך, באתר רשות ניקוז ונחלים כינרת

קישורים חיצוניים
----------------

* נהר הירמוך, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  והשארית למעלה: מים עיליים, באתר מט"ח
2. ↑  מקור: **יצחקי גל**
3. ↑  הגשרים של המסילה על פני נהר הירמוך ומנהרות בה היא עברה ותחנות רכבת נוספות בדרך ( נראים באפיק הנהר עם גגות רעפים אדומים) נצפים מהכביש העובר מעל חמת גדר עד משולש הגבולות ישראל, עבר הירדן וסוריה
4. ↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ע"ד, עמוד ב'
5. ↑  משנה, מסכת פרה, פרק ח', משנה י'

| נחלי רמת הגולן |
| --- |
| נחלי איתן | נחל חרמון • נחל סער • ואדי אבו סעיד • נחל שוח • נחל גילבון • נחל משושים • נחל זוויתן • נחל יהודיה • נחל עיט • נחל גמלא • נחל בזלת • נחל דליות • נחל סמך • נחל אל על • ירמוך |
| נחלי אכזב | נחל שיאון • נחל חבושית • נחל ערער • נחל גובתה • נחל סנאים • ואדי אל-חמאם • נחל חזורי • נחל ירדינון • נחל עורבים • נחל פרש • נחל חמדל • נחל נשף • ואדי עין א-תינה • נחל יוסיפון • מסיל אל-ע'נאמה • נחל קצרין • נחל חיוויאי • נחל בתרא • נחל נשרים • נחל שפמנון • נחל כנף • נחל נוב • נחל צלצל • נחל עין גב • נחל מיצר • ואדי ברברה • ואדי סמר • נחל פרע • נחל רוקד |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007285545205171
* GND: 4751420-6
* LCCN: sh00001862
* VIAF: 315139306
* WorldCat (עם VIAF): 315139306

 |