**סטניסלב הקדוש** (או **המרטיר**) או **סטניסלב משצֶ'פָּנוב** (בפולנית **Stanisław ze Szczepanowa** או **Stanisław Szczepanowski** (**סטניסלב שצֶ'פָּנובסקי**); בלטינית: **Stanislaus** (**סטניסלאוס**);‏ 26 ביולי 1030 - 11 באפריל 1079) הוא הקדוש הפטרון הנוצרי-הקתולי של פולין והעיר קרקוב. סטניסלב כיהן כבישוף של קרקוב והסתכסך עם מלך פולין בולסלאב השני (הנדיב), שרצח אותו במו ידיו. הועלה למדרגת קדוש בכנסייה הקתולית ב-1253.

תולדות חייו
-----------

המקור ההיסטורי היחיד לתולדות חייו הוא מכתבי ההיסטוריון גאלוס אנונימוס (שכתביו מתוארכים לשנת 1115 לערך). שאר החומר אודותיו הוא הגיוגרפיה (סיפורי קדושים).

### שנים ראשונות

סטניסלב נולד בכפר שצ'פנוב שבפולין קטן והתחנך בקתדרלה של בירת פולין באותה עת, גנייזנו. ייתכן שאף הגיע לפריז. ב-1072 נבחר לכהן כבישוף קרקוב בהוראת האפיפיור אלכסנדר השני. כאשר הוכתר בולסלאב למלך פולין שכנע אותו סטניסלב להקים בפולין מנזרים בנדיקטינים על מנת לסייע בניצורה של פולין.

### החייאת פיוטר

העימות הראשון של סטניסלב עם הכתר היה על רקע של משפט מקרקעין. סטניסלב רכש עבור הכנסייה חלקת אדמה מאדם ששמו פיוטר (Piotr). לאחר זמן מה נפטר אותו פיוטר ויורשיו סירבו להכיר במכירה ופנו למלך למשפט. המלך פסק לטובת היורשים ונגד הבישוף. בתגובה ביקש סטניסלב מבית המשפט שיינתנו לו שלושה ימים על מנת שיוכל להביא את פיוטר עצמו לעדות. המלך ואנשי החצר הגיבו בגיחוך, אך נתנו לו את מבוקשו. במשך שלושה ימים צם סטניסלב והתפלל ובתומם הלך בגלימת הבישוף ועם עדים לבית הקברות שם היה קבור פיוטר. סטניסלב ביקש מפיוטר לקום ולבוא לעזור לו במתן עדות ואכן - פיוטר המת קם מקברו והעיד שאכן בוצעה מכירה ושהקרקע שייכת לכנסייה. לאחר מכן שאל סטניסלב את פיוטר האם הוא מעוניין להמשיך לחיות או לשוב ולנוח על משכבו ופיוטר ביקש לשוב לקברו.

### העימות עם המלך והרצחו

בעת המלחמה המתמשכת ברותניה קיבלו חיילים רבים בשורות שנשותיהן אינן נאמנות ושקרקעותיהם נבזזות, דבר שגרם לתופעה של עריקה. המלך בולסלאב העניש קשות את הנשים הבלתי-נאמנות וננזף על כך על ידי הבישוף. מקורות אחרים מוסרים שהבישוף הוכיח את המלך על חוסר נאמנותו-שלו ועל הרגליו המיניים. גאלוס אנונימוס מציין שהמלך היה "אלים" ושהבישוף היה "בוגדני". כך או כך, סטניסלב נידה את המלך והפסיק את אמירת המזמורים לכבודו בקתדרלת קרקוב. הנידוי שימש בידי יריביו של המלך, שהוציא מצידו גינוי לבישוף כבוגד, פשע שעונשו מוות.

המלך ציווה על אנשיו להוציא את הבישוף להורג ללא משפט אולם לא מצא אדם שיהין להרים יד על הבישוף. לפיכך, הרג אותו המלך במו ידיו (בעיצומה של מיסה או בארמון המלכותי בקרקוב). לאחר הרצח ביתר המלך את גופתו של הבישוף לגזרים והשליכם לבריכת הארמון. לפי האגדה נותרו אבריו של הבישוף שלמים כיוון שעל הבריכה שמרו ארבעה עיטים.

רציחתו של סטניסלב עוררה את יריביו של המלך לקום נגדו והוא נאלץ לוותר על כסאו ולהמלט להונגריה, כאשר על הכס עלה אחיו, ולדיסלב הראשון הרמן.

התקדשותו
--------

תפיסתו של סטניסלב כמרטיר (קדוש מעונה) החלה מיד עם הרצח. ב-1245 הועברו שרידיו לקתדרלת ואוול בקרקוב שנקראה על שמו ובה הוכתרו כל מלכי פולין, כשהם כורעים ברך לפני הסרקופג בו נטמן. ב-1253 הוקדש באסיזי על ידי האפיפיור אינוקנטיוס הרביעי.

ב-1600 לערך קבע האפיפיור קלמנס השמיני את יומו ל-7 במאי, אולם בקרקוב נחוג היום ביום מותו ב-8 במאי, כפי שנחוג מאז 1245. בשנת 1969 שינה הוותיקן את יומו ל-11 באפריל.

סטניסלב הקדוש מהווה סמל לאומי בפולין. חלוקת פולין נמשלה לביתור גופתו של סטניסלב ונאמר שפולין תשוב ותתאחד כפי שחלקי גופו של סטניסלב שבו והתחברו. האפיפיור יליד פולין יוחנן פאולוס השני ביקש לתזמן את ביקורו הראשון כאפיפיור בקרקוב לחגיגות 900 שנה למותו של סטניסלב באפריל 1979, אולם השלטון הקומוניסטי שחשש מהתפרצות לאומית-דתית דחה את הביקור ליוני.

### מורשת

כיום ישנם עדיין הרבה סלאבים נוצריים וכאלה ממוצא מזרח אירופאי שנקראים על-שמו, "סטניסלב", או בקצרה "סטס".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סטניסלב הקדוש** בוויקישיתוף
* תולדות הקדוש באתר אמריקאי קתולי
* סטניסלב מקרקוב האנציקלופדיה בריטניקה, המהדורה האחת-עשרה
* סטניסלב הקדוש, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* סטניסלב הקדוש, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  נאום האפיפיור לפני צאתו לביקור, 2 ביוני 1979

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007395894805171
* BnF: cb11984395t (data)
* GND: 118901664
* ISNI: 0000 0003 7416 8810
* LCCN: n79115468
* NKC: jx20090518004
* NLP: A11807301
* NTA: 087839962
* SELIBR: 207294
* SUDOC: 027901831
* VIAF: 35738217
* WorldCat: lccn-n79115468

 |