**לאסלו פאייר** (בהונגרית: **Fayer László**; קצ'קמט, 2 ביוני 1842 – בודפשט, 9 בנובמבר 1906) היה עורך דין פלילי יהודי-הונגרי, משפטן, פרופסור באוניברסיטה, חבר האקדמיה ההונגרית למדעים (שנת 1894).

קורות חיים
----------

לאסלו פאייר נולד במשפחה יהודית כבנם של אליהו פאייר, סוחר ושל רגינה שוורץ. את רוב שנות לימודיו התיכוניים בילה בקצ'קמט. הוא סיים את לימודיו בפקולטה למשפטים של אוניברסיטת פשט בשנת 1870. הוא עבר תאונה בצעירותו ולמד קצרנות במהלך החלמתו. בתקופת לימודיו באוניברסיטה עבד בקצרנות. לאחר שסיים את לימודיו הפך לעובד במשרד הקצרנות של האספה הלאומית (פרלמנט) של הונגריה. הוא היה חבר מייסד באגודת הקצרנות ההונגרית בבודפשט ועורך השנתונים של האגודה. הוא פעל רבות לפיתוח ולשיפור הקצרנות.

משנת 1873 הפך למרצה באוניברסיטה ולאחר מכן מרצה בכיר, בשנת 1901 הפך לפרופסור למשפט הפלילי. הוא לימד משפט פלילי והליך פלילי. היה אחד החלוצים ההונגרים של החינוך המשפטי המעשי. כמרצה דגל ביצירה וביישום סמינרים עליהם הוענק לו תואר מרצה מצטיין. בשנת 1874 עבר את בחינות לשכת עורכי הדין, אחר כך עסק בהתמחות והפך לספרן של לשכת עורכי הדין. הוא נפטר בבודפשט בשנת 1906 והובא למנוחות בבית הקברות היהודי רחוב קוזמה בבודפשט. קברו הוכרז בשנת 1999 כאתר מוגן על ידי "הועדת הלאומית לזיכרון ולכבוד".

עבודתו
------

המצבה של לאסלו פאייר בבית הקברות היהודי ברחוב קוזמה בבודפשט (5-1-7).
פאייר היה אחד החברים והמייסדים של אגודת המשפטנים ההונגרית, תחילה היה המזכיר ומשנת 1903 סגן הנשיא של האגודה. הוא היה עורך כתב העת המשפטי ההונגרי Themis בין השנים 1876–1880. בין השנים 1890 עד 1906 היה עמית בכיר ומאוחר יותר עורך "כתב העת למשפטים". הוא גם היה חבר במערכת הלקסיקון הגדול של פאלאס. אסף, הציג והסביר את החוק הפלילי של שנת 1843. המונוגרפיות במשפט הפלילי וספרי הלימוד באוניברסיטאות שהורכבו על ידו הם עבודות היסוד של הספרות המשפטית ההונגרית. תחומי המחקר העיקריים שלו היו המשפט הפלילי, ההליך הפלילי ודיני ההליך הפלילי. הוא השתייך לאסכולה של המשפט הפלילי הקלאסי כעורך דין פלילי מהותי ולבית הספר הליברלי כעורך דין פלילי. פאייר היה פעל ברפורמה במערכת המשפט ההונגרית ובהליכים הפליליים. בכתביו הוא התנגד שוב ושוב בנחישות לעינויים ולעונש מוות.

הוא היה חבר בוועד של "החברה למדעי החברה" ומשנת 1894 היה חבר באקדמיה ההונגרית למדעים.

כתביו
-----

* לביצוע רפורמה בתביעה הפלילית שלנו. בודפשט: פרנקלין, 1884
* הליך פלילי בפני בתי המשפט. ממקורות נהוגים. בודפשט: פרנקלין, 1885
* שיטת התביעה הפלילית ההונגרית שפועלת כיום (1887);
* למקרה פריביל. בודפשט: 1855
* רפורמה במערכת העונשין שלנו. שלושת הכרכים ביחד. בודפשט: פרנקלין, 1889-1893
* תיקים פליליים לשימוש סמינריוני. תיקון 2. והתרחב. בודפשט: פרנקלין, 1893
* לימודי משפט פלילי ופרוצדורה (1894);
* מדריך למשפט פלילי הונגרי. בודפשט: פרנקלין, 1895-1896
	+ כרך 1 352 עמ'.
	+ כרך 2 600 עמ'.
* הגנה על הבית בחוק הפלילי ההונגרי (1895);
* קודקס דה דליקטיס eorumque poenis pro tribunalibus regni Hungariae. בודפשט: אתנאום, 1899
* הנחיית ההליך הפלילי ההונגרי (1899).
* מדריך למשפט פלילי הונגרי. מהדורה 2 מורחבת בהרחבה. בודפשט: פרנקלין, 1900. כרך 1
* מדריך למשפט פלילי הונגרי. המהדורה השלישית המורחבת. בודפשט: פרנקלין, 1905
	+ כרך 1 447 עמ'.
	+ כרך 2 555 עמ'.
* אוסף חומרים מהצעות החוק הפלילי משנת 1843. בודפשט : האקדמיה ההונגרית למדעים, 1896-1902
* כרך 1 703 עמ'.
* כרך 2 543 עמ'.
* כרך 3 618 עמ'.
* כרך 4 433 עמ'.
* הקו המנחה של מערכת התביעה הפלילית ההונגרית. מהדורה רביעית שעוצבה מחדש לחלוטין. בודפשט: פרנ, 1905

לקריאה נוספת
------------

* ביוגרפיה של לאשלו פאייר. ספריית הפרלמנט – הפורטל המשפטי ההונגרי.
* לקסיקון יהודי הונגרי. גישה מקוונת
* יוז'ף סיניאי: חייהם ויצירותיהם של סופרים הונגרים. 1891–1914

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לאסלו פאייר** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Kovács I. Gábor, Kiss Zsuzsanna, Takács Árpád: Magyarországi egyetemi tanárok életrajzi adattára 1848–1944 I. Zsidó és zsidó származású egyetemi tanárok

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 117503401
* ISNI: 0000 0001 1048 9813
* LCCN: n2008035254
* VIAF: 29003212
* WorldCat: lccn-n2008035254

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"לאסלו פאייר"**.