**מערך מדעי ההתנהגות** (**ממד"ה**) של צה"ל הוא מערך מקצועי, הפרוס בכל זרועות צה"ל, אשר מבחינה היררכית נחשב כמחלקת מטה. ראש המערך כפוף לראש אגף כוח אדם (אכ"א) באופן ישיר, אך קציניו משתייכים לחיל הכללי. יעוד המערך הוא ליישם ידע מתחומי הפסיכולוגיה והסוציולוגיה לטובת שיפור האפקטיביות של יחידות צה"ל ולטובת מיצוי וטיפוח כוח אדם. ראש המערך נושא גם בתפקיד יועץ הרמטכ"ל והמטה הכללי לענייני מדעי ההתנהגות, בשל תפקיד זה הוא בעל מקום קבע במטה הכללי. במערך משרתים אנשי מדעי ההתנהגות - פסיכולוגים, סוציולוגים ובעלי השכלה במדעי החברה כמו יועצים ארגוניים, שתפקידם הוא לפתח תשתיות ידע באמצעות מחקרים, וסקרים על נושאים שונים שקשורים להתנהגות כמו מוטיבציה ומנהיגות, כמו גם גיבוש תמונות מצב לגבי עמדות חיילי וקציני צה"ל. בנוסף המערך מספק שירותי ייעוץ ארגוני למפקדים בכירים. מלבד זאת, המערך הוא הגורם המקצועי המחזיק את תחום המיונים בצה"ל, אשר תוכנם כפוף לאישורו, כמו גם את תחום הערכת העובדים בצה"ל. מטה המערך ממוקם במחנה דורי. מחקריו ופרסומיו של המערך מסווגים בדרך כלל. ראש מערך מדעי התנהגות כיום היא אל"ם שרית שיף אשר נכנסה לתפקיד ביוני 2023.

במערך מדעי ההתנהגות אוכלוסיית הקצינים מורכבת ברובה מחוזרי שירות בעלי השכלה אקדמית, אשר לאחר סיום תואר שני רלוונטי בחרו להתגייס שנית לשירות קבע. בנוסף, מספר קצינים מגיעים למערך דרך מסלול העתודה האקדמית. מלבד שתי אוכלוסיות אלו, חיילות אשר משובצות לתפקיד מאבחנת מדעי ההתנהגות יכולות לצאת לקורס קצינים ולהפוך לקצינות סיקור, הערכה ותפעול מיונים או לעוזרות יועץ ארגוני.

ממד"ה מחולק לארבעה ענפים (פרקטיקות): ענף פיתוח וייעוץ ארגוני (פא"ר), ענף פיתוח מערכות מיון, ענף הערכת קצונה בכירה וענף מחקר (המכון הצבאי למחקר יישומי במדעי-ההתנהגות). אלו מתקיימות בעיקר מבסיס המטה שבמחנה תל השומר. בנוסף, היא מנחה את פרקטיקת פיתוח המנהיגות, שעיקר פעולותיה בבית הספר למנהיגות (ביסל"מ) שבבית גולדמינץ נתניה. כל ענף משמש הסמכות המקצועית, היחידה בתחומו, ליועצים במערך הפרוס ביחידות צה"ל והוא קובע את המדיניות והקווים המנחים על פי הם פועל המערך בתחומו. בראש כל ענף עומד קצין בדרגת סא"ל.

היועצים הארגוניים של המערך פזורים ביחידת צה"ל השונות. בראש מערכי הייעוץ הארגוני של זרועות ואגפים עומדים קצינים או קצינות בדרגת סגן אלוף, אשר מתפקדים כיועצים ארגוניים של האלוף העומד בראש יחידות אלו. מעבר לייעוץ למפקד המסגרת, מתכללים קצינים אלו את פעילות קציני המיון והערכה ביחידות הכפופות לזרוע או לאגף.

היסטוריה
--------

סמוך להקמת צה"ל בשנת 1948 הוקמה היחידה לפסיכולוגיה צבאית (יחפ"צ) על ידי רון שובל, פסיכולוג שהוכשר בצבא דרום אפריקה ולימים פרופסור לפסיכולוגיה באוניברסיטת תל אביב ויו"ר מועצת הפסיכולוגים בישראל. מערך מדעי ההתנהגות הוקם בשנת 1980 כיחידת המשך ליחפ"צ, ומפקדו הראשון היה הפסיכולוג הראשי של צה"ל אלוף-משנה ראובן גל.

### ראשי ממד"ה

| שם | תקופת כהונה | הערות |
| --- | --- | --- |
| אל"מ ראובן גל | 1980-1982 | מקים היחידה |
| אל"מ אלי פישוף | 1982-1985 | לימים מנכ"ל מכון פילת |
| אל"מ ד"ר שלמה דובר | 1985-1989 | לימים מנכ"ל HRI |
| אל"מ ד"ר משה אבן-חן | 1989-1992 | ראש ממד"ה במלחמת המפרץ |
| אל"מ גדי אמיר | 1992-1996 |  |
| אל"מ דניאל שטרול | 1996-2001 |  |
| אל"מ ד"ר עופרה בן ישי | 2001-2004 | לימים המדריכה הראשית במכללה לבטחון לאומי |
| אל"מ ד"ר אייל אפרתי | 2004-2008 | מייסד-שותף ERA |
| אל"מ אביבה שקד | 2008-2012 |  |
| אל"מ רוני טמיר | 2012-2017 | לימים חברת מועצת העיר ראש העין |
| תא"ל ד"ר הדס מינקה-ברנד | 2017-2023 |  |
| אל"מ שרית שיף | 2023-היום |  |

ענף פיתוח וייעוץ ארגוני
-----------------------

ענף פיתוח ארגוני נושא בשני כובעים. בכובע הראשון- זהו הגוף הנושא באחריות על תהליכי המשא"ן של ממד"ה: האיתור, הגיוס, ההכשרה והפיתוח של קציני מדעי ההתנהגות. בכובע השני, הוא הגוף המנחה את תהליכי הייעוץ והפיתוח הארגוני בצה"ל.

הפיתוח הארגוני בצה"ל נשען על פרקטיקות הפיתוח הארגוני הקלאסיות ומפתח גם ידע ייחודי הנוגע לחברות בכלל ולצה"ל בפרט, כגון: תהליכי סוציאליזציה לצבא, היבטים מנטליים של לחימה, הכנות מנטליות לכוחות הלוחמים וכדומה. הייעוץ הארגוני נעשה באופן מבוזר על ידי קציני מדעי ההתנהגות הפועלים ביחידות השדה, בסיסי ההדרכה, יחידות המטה, הפיקודים, אגפי המטכ"ל והזרועות.

ענף פיתוח ארגוני כולל בתוכו גם את הפיקוד על המכללה הצבאית למדעי ההתנהגות. מכללה זו מכשירה את קציני המערך בפרקטיקות השונות הנדרשות לתפקידם.

ענף מיון (ענף פיתוח מערכות מיון)
--------------------------------

קציני מערך מדעי ההתנהגות קובעים את הקריטריונים לפיהם מתבצעים מיונים פסיכולוגיים בצהל. בכלל זה הענף אחראי על פיתוח מערכות המיון בגיוס לצה"ל (קב"א, דפ"ר וכיוצא בזה), על מערכות המיון לקצונה, לסיירות וליחידות מיוחדות. העברת המיון עצמו לרוב מתבצעת על ידי מעריכים מיחידות אחרות או על ידי גורמים אזרחיים, כאשר ענף המיון בממד"ה מהווה גורם מקצועי מתווה ומדריך, אך לא מתפעל. לדוגמה, מערכות המיון בכניסה לצהל מועברות על ידי המדור הפסיכוטכני שביחידת מיטב. 

בין תפקידיו של המערך בתחום זה: לבנות, לפתח ולתחזק את המערכות המרכזיות למיון כוח אדם, ובהן מערכות המיון והשיבוץ הראשוני של מועמדים לשירות ביטחון; וכן לייעץ, לפקח ולבקר מקצועית את מערכות המיון של כוח האדם בצה"ל. בראש הענף עומדת היום סא"ל ד"ר עינב אבני.

ענף מחקר (המכון הצבאי למחקר יישומי במדעי ההתנהגות)
--------------------------------------------------

ענף מחקר, לאחר תהליך שינוי ארגוני שבוצע בשנת 2015, מכונה כיום המכון הצבאי למחקר יישומי במדעי ההתנהגות. יעוד המכון הוא חתירה להשפעה על אפקטיביות דפוסי פעולה של צה"ל ומדיניותו, באמצעות מעורבות ותמיכה בתהליכים מרכזיים בארגון, על בסיס מומחיות, פיתוח ידע ומחקרים יישומיים, רלוונטיים ושיטתיים מתחום מדעי ההתנהגות. 

תפקידי המכון הם: ייזום, ניהול וביצוע מחקרים יישומיים; איסוף תפיסות, ידע והבנות מהאקדמיה והתעשייה; גיבוש, ניהול והנגשת ידע מחקרי ליועצים הארגוניים הפרוסים בזרועות ולמפקדי צה"ל; פיתוח מתודולוגיות מחקר; הכשרה מחקרית וחניכה מקצועית לקציני מד"ה. המכון מורכב משני אגפים: אגף של מומחיות תוכן, הכולל מספר מדורים העוסקים בפיתוח ידע בתחומים: משאבי-אנוש בצה"ל (מוטיבציה ומחוברות של אוכלוסיית המלש"בים, חובה, קבע, מילואים, אזרחים עובדי צה"ל ואוכלוסיות מיוחדות בצה"ל), לחימה ומעטפת לחימה (פסיכולוגיה וסוציולוגיה צבאית, מוכנות ונכונות ללחימה של פרט, קבוצה, יחידות, שדה הקרב העתידי, השפעת טכנולוגיה), טכנולוגיה ודיגיטל (השפעת אדם - טכנולוגיה- ארגון, טרנספורמציה דיגיטלית בצה"ל), מחקר הערכה ארגוני (ערכים בצה"ל, ואקלים ארגוני בצה"ל ותופעות ארגוניות), ואגף מומחיות מתודולוגית, הכולל את המרכז הסיקור הצה"לי ומדור מחקרי מו"פ ותשתית - אלו אחראיים על מומחיות המכון בתחום המחקר הכמותי והאיכותני.

ענף הערכת הקצונה הבכירה
-----------------------

ענף הערכת הקצונה הבכירה הוקם בשנת 1998, כתוצאה מהגברת הדרישה בצה"ל לנתונים תומכי החלטה לצורך קבלת החלטות בדרג הבכיר. 

ייעודו של הענף מתחלק לשלושה חלקים עיקריים: 

* להוות סמכות מקצועית בתחום הערכה ותהליכי קידום הקצונה הבכירה.
* פיתוח, הפעלה ומחקר של תהליכי הערכה בשיתוף החילות, הזרועות והפיקודים, ככלי תומכי החלטה לקידום ושיבוץ בצה"ל.
* יצירת כלים לצורך פיתוח אישי של הקצונה הבכירה.

כלי ההערכה הבולטים אותם מפתח ומפעיל הענף, הינם כלי הערכת עמיתים ("סוציומטרי") ומרכזי הערכה לדרגים הבכירים בצבא (סא"ל, אל"ם בסדיר ואל"ם במילואים). בנוסף מפעיל הענף תהליכי הערכה לנספחים צבאיים וכלים הערכתיים נוספים לדרג הבכיר.

להקמת הענף קדמו המכון להערכת הקצונה שהוקם בשנת 1988, ופרויקט הסוציומטריה (הערכת עמיתים), שהחל בשנת 1992. מרכזי הערכה לדרג הסא"ל והאל"ם החלו בשנים 1993 ו-1998 בהתאמה, ומרכזי הערכה לדרג האל"ם במילואים החלו בשנת 2005. 

סגל הענף מורכב מקצינים וקצינות, ואזרחים עובדי צה"ל בעלי תואר אקדמי בתחום הפסיכולוגיה התעסוקתית ומתחום היעוץ הארגוני. החיילות בענף בוגרות קורס מאבחנות מדעי ההתנהגות.

הענף מתחלק לארבעה מדורים: 

* מדור הערכה מטכ"לי – המהווה סמכות מקצועית וארגונית לכלי הערכת העמיתים הצה"לי, וכלים הערכתיים נוספים לדרג הבכיר.
* מדור הערכת הספ"כ – האחראי על הפעלת מרכזי הערכה לאל"ם בסדיר ובמילואים, ומיון נספחים צבאיים.
* מדור הערכת סא"ל – האחראי על הפעלת מרכזי הערכה לדרג הסא"ל.
* מדור מחקר ופיתוח – האמון על פיתוח, הטמעה ומחקר של כלי הערכה קיימים וחדשים.

בראש הענף עומד כיום סא"ל עמיעד טאובר.

קישורים חיצוניים
----------------

* מאבחנות מדעי התנהגות של צה"ל, אתר צה"ל, 28 ביוני 2020.
* נעמי סומר, מתמיינים לקצונה? הכירו את המבד"ק החדש שלכם, באתר צה"ל, ‏25 במרץ, 2020

הערות שוליים
------------

1. ↑  דו"ח מבקר המדינה 2014 (מספר דו"ח 64ב' עמוד 86)
2. ↑  דו"ח מבקר המדינה 2014 (מספר דו"ח 64ב' עמוד 87)
3. 1 2  דו"ח מבקר המדינה 2014 (מספר דו"ח 64ב' עמוד 89)
4. ↑  יוסי חזאי, האם ישראל לקראת "מהפכה חברתית" בתחום השירות הלאומי ? ריאיון עם אל"ם ראובן גל באתר צוות ארגון גמלאי צה"ל, 3/11/2008.
5. ↑  נדב פולק, ‏ראש מערך מדעי ההתנהגות של צה"ל: הבת של ליאורה מינקה, באתר כיפה, 11 במאי 2017  
בתה של יו"ר אמונה מונתה לאלופת משנה בצה"ל, באתר תנועת אמונה
6. 1 2  דוח שנתי 67א, משרד מבקר המדינה, עמוד 1153. פורסם בתאריך 01.11.2016
7. ↑  דוח שנתי 67א, משרד מבקר המדינה, עמוד 1139. פורסם בתאריך 01.11.2016