מיקום מערבולת הזרמים הנושאת את שטח הפסולת
תרשים רעיון לניקוי פסולת ימית:  
 רשתות לתפיסת פסולת המותקנות בצידן של אוניות בקווים מסחריים רגילים (ולא אוניות ניקוי ייעודיות)
**שטח הפסולת של האוקיינוס השקט** הוא מקבץ של פסולת ימית שנוצרה על ידי האדם ונישאת על גבי מערבולות של זרמי ים (Gyre) במרכז החלק הצפוני של האוקיינוס השקט, בערך בין 135°-155° מערב, ובין 35°-42° צפון. השטח מתאפיין בריכוז גבוה של חומרים צפים, ביניהם פלסטיק, כימיקלים וחומרי פסולת אחרים.

ההערכות לגביו גודל השטח נעות בין 700 אלף קמ"ר (כגודלה של טקסס) ועד כ-10 מיליון קמ"ר (כגודלה של ארצות הברית). ריכוז גבוה של פסולת אינו מצב שמוגדר היטב, ולכן הגדרות שונות מביאות להבדלים בין ההערכות השונות לגודלו של השטח. למרות גודלו וצפיפותו, שטח הפסולת אינו נראה בתמונות לווין בגלל ממדיהם הקטנים של החומרים המרכיבים אותו, ובשל העובדה כי רובם שקועים מעט מתחת לפני המים.

מקורה המדויק של הפסולת אינו ידוע ומעריכים כי כ-80% ממנה מגיע ממקור הממוקם על היבשה, וכ-20% הנותרים מקורם באוניות המשייטות בימים ומורכבים ברובם מחומר אורגני.
פסולת ממקור יבשתי נישאת על הזרמים מן החוף המערבי של ארצות הברית לתוך הזרם המעגלי בתוך כ-6 שנים, ואילו הפסולת מן החוף המזרחי של אסיה נכנסת לתוכו בתוך פחות משנה אחת.

הערכות וסדרי גודל של בעיית פסולת הפלסטיק
----------------------------------------

הגודל המדויק של האזור אינו ידוע ואינו ניתן להערכה עקב אופי השטח - זרמי מים המושפעים ממגוון משתנים. נהוג לייחס את הבעיה לתחום הוויזואלי - חתיכות פלסטיק בגדלים שונים הנצפים מספינות או אמצעי תצפית. רוב האזורים המזוהמים בחלקיקי פלסטיק קטנים התלויים על פני השטח או מתחתם, דבר המקשה על איתור ממטוסים או לוויין במדויק. במקום זאת, רמת הזיהום באזור נקבעת על ידי הדגימה. האומדנים של גודל האזור נעים בין 700,000 קמ"ר, בערך בגודל של טקסס, ליותר מ-15,000,000 קמ"ר, בערך בגודל של רוסיה). אולם, אומדנים אלה מעידים על מורכבות הדגימה ועל הצורך להעריך את הממצאים כנגד תחומים אחרים. בנוסף, העדר תקן לקביעת רמות הזיהום באוקיינוס גורם לחוסר יכולת להערכה מדויקת יותר של תא השטח.

בחודש אוגוסט 2009, במכון סקריפס לאוקיינוגרפיה / פרויקט Kaisei מצאו כי עקבות פסולת פלסטיק נכחה ב-100 דגימות רצופות אשר נלקחו בעומקים משתנים וגדלים לאורך נתיב של 2,700 ק"מ דרך התיקון. הסקר גם אישר כי אף על פי ששדה הפסולת מכיל חתיכות גדולות, הוא מורכב מסך כולל של פריטים קטנים יותר אשר ריכוזם גדל ככל שמתקרבים למרכז אזור הסקר, ואת אלה מסוג ה"קונפטי" - חתיכות דקות מאוד - רואים בבירור מתחת לפני השטח. על אף שמחקרים רבים בתקשורת ובדוח הסברה טענו שגודלו של השטח הוא בקנה מידה של יבשת, מחקר[דרוש מקור] שנערך בחסות הקרן הלאומית למדע מציע שהאזור הפגוע עשוי להיות קטן בהרבה. נתונים שנאספו לאחרונה מאוכלוסיית האוקיינוס השקט של האוקיינוס השקט מצביעים על כך שישנם שני אזורי מובהקים של פסולת מרוכזת באוקיינוס השקט.

הסבר ויזואלי התפשטות הפסולת משנות התשעים ועד שנות ה-2000.
במרס 2018 פרסם ארגון The Ocean Cleanup מאמר המסכם את ממצאיהם מ-Mega (2015) ו-Aerial Expedition (2016). בשנת 2015, הארגון חצה את שטח הפסולת של האוקיינוס השקט עם 30 כלי שיט, כדי לבצע תצפיות ולקחת דגימות עם 652 רשתות סקר. הם אספו סך של 1.2 מיליון חתיכות, אשר הם נספרו וסווגו לקבוצות. על מנת להעריך גם את הפסולת הגדולה יותר (אך הנדירה יותר) הם גם טסו מעל השטח ב-2016 עם מטוסי C-130 הרקולס, מצוידים בחיישני LiDAR. ממצאי שתי המשלחות, מראים כי התיקון הוא 1.6 מיליון קמ"ר ויש ריכוז של 10–100 ק"ג לקמ"ר. הם מעריכים שיש במקום 80,000 טון מטרי, עם 1.8 טריליון חתיכות פלסטיק, שמתוכן 92% מהמסה נמצאות בחפצים גדולים מ-0.5 ס"מ.

השפעה על החיים הימיים ועל בני האדם
----------------------------------

ועידת אושן של האו"ם העריכה כי האוקיינוסים עשויים להכיל יותר פסולת פלסטיק מאשר דגים עד שנת 2050. כמה סוגי פלסטיק שאינו מתכלה מוצאים בסופו של דבר את דרכם לבטנם של בעלי חיים ימיים, צעירים ובוגרים כאחד. באופן טבעי, מצב כזה משפיע גם על שרשרת המזון אשר ניזונה מדגים - עופות וחיות ים. מצב כזה אשר מאפשר לפלסטיק להיכנס לשרשרת המזון, יכול להוביל לבעיות גדולות יותר כאשר מינים שצרכו פלסטיק נאכלים על ידי טורפים אחרים - החל מהרעלות ועד לפגיעה ישירה מהפלסטיק עצמו.

דבר נוסף המסכן את בעלי החיים הוא לכידה ברשתות פלסטיק, אשר יכולות לגרום למוות. צבי הים מושפעים ביותר מתרחיש זה.

### נזק ישיר לבעלי חיים

המינים המושפעים כוללים את צבי ים ואת האלבטרוס שחור הרגל. אזור אטול מידווי מקבל כמויות ניכרות של פסולת ימית. 1.5 מיליון פרטי אלבטרוסים המתגוררים באזור עשויים לבלוע פלסטיק אל מערכת העיכול שלהם. כשליש מהגוזלים שלהם מתים, ורבים ממקרי המוות האלה נובעים מהורים המאכילים בפלסטיק או המושפעים מכך. הזיהום מגיע גם למקומות שאינם נמצאים בקרבה ישירה לאזורי הפסולת - כמו דרום אפריקה למשל. מאמר מחקרי שפורסם בשנת 2002 מצביע על פגיעות פלסטיק בכרישים - שנמצאו עטופים ברצועות של פוליפרופילן סביב גופם, דבר שעלול לפגוע ביכולת התנועה שלהם ולבסוף לגרום לתמותה.

### פגיעה עקיפה במינים דרך שרשרת המזון

הפגיעה העקיפה רחבה ומתחלקת לכמה רבדים: במקביל לסכנה הישירה לפגיעה בחיות כתוצאה מחלקיקים מיקרוסקופיים של פלסטיק אשר עשויים להצטבר בגופם, הפסולת הפלסטית עשויה לספוג מזהמים אורגניים ממי הים (DDT, PCB, PAH), אשר מלבד הרעלה אפשרית עשויים לגרום לפגיעות הורמונליות בחיות הפגועות, כתוצאה מעליה של אסטרדיול - אשר נובעת מהטעיה של המערכת האנדוקרינית שהגיבה כך עקב חשיפה לרעלים. חלקיקי פלסטיק מיקרוסקופיים ורעלנים אלה נספגים גם בגופם של מדוזות ודגים - המשמשים למאכל אדם.

### הפצת מינים פולשניים

זיהום הפלסטיק בים עשוי להקל על התפשטות מינים שונים של בע"ח הנעזרים בפלסטיק בתור כלי ניוד - ובהגיעם למקום חדש - מפרים את האיזון האקולוגי הטבעי. מחקרים הראו כי פסולת פלסטיק ימית משפיעה כך לפחות על 267 מיני בעלי חיים בעולם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שטח הפסולת של האוקיינוס השקט** בוויקישיתוף
* אשר שכטר, מה עושים עם המזבלה הגדולה בעולם, באתר TheMarker‏, 9 בנובמבר 2013
* חוקרים: שטחו של אי הפלסטיק גדול פי 80 משטח ישראל, באתר ynet, 24 במרץ 2018
* סרטון אודות שטח הפסולת של האוקיינוס השקט (באנגלית), ערוץ Seeker, יוטיוב, 3 בדצמבר 2018
* אתר למנויים בלבד הניו יורק טיימס, ערימת האשפה הגדולה בלב האוקיינוס השקט מלאה בבעלי חיים מרהיבים, באתר הארץ, 17 במאי 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  Geremy Cliff, Sheldon F. J. Dudley, Peter G. Ryan and Neil Singleton, Large sharks and plastic debris in KwaZulu-Natal, South Africa, ‏22/04/2002

| קיימות |
| --- |
| מושגי מפתח | איכות הסביבה • אקולוגיה • סביבתנות • טביעת רגל אקולוגית • מאזן אקולוגי • צדק בין-דורי |  |
| איומים | משבר האקלים • התחממות עולמית • הידלדלות שכבת האוזון • הכחדה המונית |
| אסטרטגיות סביבתיות | חשיבה סביבתית • קיימות מקומית • חינוך סביבתי • אקו-אנרכיזם • אקולוגיה עמוקה • עירוניות חדשה |
| פסולת | הפחתה במקור • קומפוסט (התכלות) • שימוש חוזר • מיחזור (מיחזור בישראל) • מדרג הפסולת • שטח הפסולת של האוקיינוס השקט • שטח הפסולת של האוקיינוס ההודי • שטח הפסולת הצפון אטלנטי |
| תשתיות ובנייה | תחבורה בת קיימא • בנייה ירוקה • תכנון רגיש למים • בנייה באדמה • בנייה תואמת אקלים |
| גינון וחקלאות | גינה קהילתית • גינון יובשני • חקלאות אורגנית • גידול ביו-אינטנסיבי • מזון מקומי • גינון גרילה • פרמקלצ'ר • יער מאכל • חקלאות עירונית |
| אנרגיה | אנרגיה חלופית • אנרגיה ירוקה • אנרגיה מתחדשת • אנרגיה סולארית • אנרגיית רוח • אנרגיה הידרואלקטרית • RDF |
| כלכלה | תרבות הצריכה • מזון מהיר • שיווק ערכי • שיווק ירוק • גרינווש • פיתוח בר-קיימא • תיירות בת קיימא • השקעה אחראית • כלכלה אקולוגית • התיישנות מתוכננת |
| ארגונים בישראל | החברה להגנת הטבע • המשרד להגנת הסביבה • אדם טבע ודין • אקו-ויקי • חיים וסביבה • מגמה ירוקה • המרד בהכחדה • צלול |
| מיזמים נבחרים | אג'נדה 21 • יום ללא קניות • תערוכת קלינטק • תחבורה היום ומחר • פרויקט עדן • ביוספירה 2 • BedZED • יום איכות הסביבה העולמי • שמיטה ישראלית |