recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Dragon C108** היא קפסולת חלל שהייתה מיועדת להעברת מטענים לתחנת החלל הבין-לאומית ובדרך חזרה העומסה בציודים ומסמכים. הטיסה הראשונה בוצע בשנת 2015. טיסה השלישית ואחרונה הסתיימה בשנת 2019.

החללית יכולה להעביר לתחנת החלל ולהחזיר ממנה 3,300 ק"ג של מטען. היא מצוידת בפאנל סולארי שמספק כ-4 קוו"ט חשמל. חיבור לתחנת החלל בוצע על ידי זרוע רובוטי קנדארם2. נחיתה על כדור הארץ מבוצעת בעזרת מערכת מצנחים.

החללית הייתה קפסולת חלל מדגם דרגון השמינית שנבנתה על ידי SpaceX. היא שוגרה לראשונה בשנת 2015 במסגרת משימה "SpaceX CRS-6". השיגור בוצע מנמל החלל קייפ קנוורל בעזרת משגר פאלקון 9. לכידה, פירוק מטען, העמסה מחדש ושחרור בוצעו על ידי משלחת מס' 43 לתחנת החלל הבין-לאומית. נחיתה לכדור הארץ בוצע ב-21 במאי בקרבת החוף המזרחי. לאחר החלפת מגן טרמי ושדרוגים במספר מערכות היחידה הייתה מוכנה לשימוש חוזר.

השיגור השני בוצע בדצמבר 2017 במסגרת משימה "SpaceX CRS-13". המשגר נחת בהצלחה באזור נחיתה מס' 1 בקייפ קנוורל. לכידה, פירוק מטען, העמסה מחדש ושחרור בוצעו על ידי משלחת מס' 54 לתחנת החלל הבין-לאומית ומשלחת מס' 55. הנחיתה התרחשה ב-13 בינואר 2018 בקרבת חופי קליפורניה.

השיגור השלישי בוצע ביולי 2019 במסגרת משימה "SpaceX CRS-18". המשגר נחת בהצלחה באזור נחיתה מס' 1 בקייפ קנוורל. חיבור לתחנת החלל מבוצע על ידי זעור רובוטי קנדארם2. לכידה, פירוק מטען, העמסה מחדש ושחרור בוצעו על ידי משלחת מס' 60 לתחנת החלל הבין-לאומית. הנחיתה התרחשה ב-27 באוגוסט בקרבת חופי קליפורניה.

לאחר חזרה ממשימה השלישית הוחלט להוציא את החללית משימוש עקב מעבר לחלליות מדגם דרגון 2.

תיואר משימות
------------

| מספר טיסה | לוגו/משימה | משגר | תאריך שיגור | תעריך נחיתה | מטען בהמראה, ק"ג | מטען בנחיתה, ק"ג | הערות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | SpaceX\_CRS-6 | פאלקון 9 v1.1 | 14 באפריל 2015 | 21 במאי 2015 | 2,015 | 1,370 | המטען כלל בין היתר 16 לוויינים ששוחררו למסלול על ידי צוות תחנת החלל |
| 2 | SpaceX\_CRS-13 | פאלקון 9 B1035.2 | 15 בדצמבר 2017 | 13 בינואר 2018 | 2,205 | 1,850 |  |
| 3 | SpaceX\_CRS-18 | פאלקון 9 B1056.4 | 25 ביולי 2019 | 27 באוגוסט 2020 | 2,312 | 1,500 | המטען כלל 4 לוויינים שהועברו לחללית מטען מדגם סיגנוס ושוחררו ממנה למסלול. כמו כן הגיע מתאם חדש למערכת העגינה. |
|

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דרגון C108** בוויקישיתוף
* משימה SpaceX CRS-6
* משימה SpaceX CRS-13
* משימה SpaceX CRS-18
**אשר בשירי** (נולד ב-26 ביולי 1965), הוא רופא ישראלי, פרופסור במיילדות וגינקולוגיה בבית החולים סורוקה ומנהל מחלקת יולדות ג' שם. נשיא הכנס העולמי באובדני הריון חוזרים (WCRPL)

ביוגרפיה
--------

אשר בשירי נולד בבאר שבע למשפחה מרובת ילדים. למד במקיף ד ואת שירות הצבאי עשה ביחידת 8200. סיים את לימודי הרפואה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב ב-1993. התמחה במיילדות, גינקולוגיה ופוריות במרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה. ב־1992–1993 עשה תת-התמחות באולטרה סאונד מיילדות וגינקולוגיה באוניברסיטת ניו יורק.

עם חזרתו מארצות הברית עבד כרופא בכיר בחטיבה למיילדות גניקולוגית בסורוקה. תחומי מומחיותו הם הריון בסיכון גבוה רפואת האם והעובר ואובדני הריון חוזרים (הפלות חוזרות). מנהל את מרפאת מניעת אובדני הריון חוזרים ומשנת 2014 הוא מנהל את מחלקת יולדות ג. בשנת 2016 מונה לפרופסור מן המניין בפקולטה למדעי הבריאות באוניברסיטת בן-גוריון בנגב. שימש כראש התוכנית premed וכיושב ראש הוועדה להתנסות מחקרית בבית הספר לרפואה. חבר בוועדת הקבלה של בית הספר לרפואה.
ריכז את לימודי הגינקולוגיה בבית הספר לרפואה בשנה החמישית. פרסם מעל מאה מאמרים בספרות המקצועית.

בשירי מרכז כנסים וסמינרים בתחום הפלות חוזרות. בשנת 2016 פרסם ספר בנושא בהוצאת שפרינגר.
הוא נשיא הכנס העולמי באובדני הריון חוזרים (WCRPL) בין השנים 2016–2023.
מרצה ומייעץ בישראל, אירופה, ובהודו. ומקדם טיפולים חדישים עם חברות תרופות.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של אשר בשירי

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  **Recurrent Pregnancy Loss**. (באנגלית)
4. ↑  WCRPL – World congress (באנגלית אמריקאית)
5. ↑
6. ↑  携手雅培走进WCRPL 2021 | 赵爱民教授带您一起关注当前复发性流产研究遗漏或国际指南差异, www.cogonline.com
7. ↑  *Analisar a causa do aborto no momento da perda é fundamental*, נבדק ב-2023-08-08

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007362444605171
* LCCN: n2016183454
* ORCID: 0000-0003-3083-0868
* VIAF: 30146332840918730332
* WorldCat: lccn-n2016183454

 |
**יוסף (יוסל'ה) יודוביץ'** (21 באוקטובר 1941 - 22 בספטמבר 2018) היה קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה. פיקד על יחידה 88 - דב לבן במלחמת יום הכיפורים ועל חטיבה 8 במלחמת לבנון הראשונה. בעל עיטור המופת על פועלו במלחמת ששת הימים.

ביוגרפיה
--------

יוסף יודוביץ נולד וגדל בקיבוץ כפר מנחם. ב-1961 התגייס לצה"ל, שירת בחיל השריון ושימש נהג טנק בגדוד 82. ב-1962 סיים בהצטיינות קורס מפקדי טנקים ולאחר מכן קורס קצינים. באפריל 1964 השתחרר מהשירות הסדיר. בשירות המילואים שימש מפקד צוות סיור בחטיבה 14.

בקרב אום-כתף, במלחמת ששת הימים, לחם הצוות בפיקודו תחת גדוד 63 בחטיבה. במהלך הקרבות נפצע מפקד הגדוד, נתן ניר, באורח קשה ויודוביץ' היה אמון על חילוצו. הוא זכה על פועלו במלחמה בעיטור המופת. בתיאור המעשה נכתב: 

> 
> בליל ה-5–6 ביוני 1967 במרחב אום-כתף - אבו עגילה, פקד סגן יוסף יודוביץ על צוות סיור, שהוביל את הכוחות ליעדיהם. סגן יוסף יודוביץ נסע בראש צוות הסיור, השמיד כלי רכב של האויב, שנקלע בדרכו, הסתער וטיהר את מוצב "הסכר". באזור צומת קצימה - אבו-עגילה, חילץ ופינה צוות טנק "סנטוריון" וצוות זחל"ם פיקוד, שנפגעו. כל זאת תחת אש ובקרבת כלי רכב בוערים
> 
> 
> 
> — אתר בעוז רוחם
> 

ב-1971 מונה למפקד יחידה 88 - דב לבן, יחידת סיור אמפיבי המבוסס על כלי רכב וכלי רק"ם שנלקחו שלל מהצבא המצרי, ולהקימה כיחידת מילואים מובחרת. היחידה בפיקודו לחמה במלחמת יום הכיפורים בחזית המצרית. במהלך הקרבות נהרגו 18 לוחמים ונפצעו 32 אחרים מתוך 126 אנשי היחידה. חלק גדול מהנפגעים היה בקרב מתחם אורחה.

לאחר המלחמה מונה למפקד גדוד 25 בחטיבה 274, הוא חזר לשירות הקבע, מונה למפקדה הראשון של חטיבה 889 ולאחר מכן לסגן מפקד אוגדה 440. במלחמת לבנון הראשונה פיקד על חטיבה 8.

במקביל לשירותו הצבאי במילואים שימש יודוביץ' מזכיר קיבוץ ומרכז משק בקיבוצו כפר מנחם, ובמשך שנים רבות היה מנהל אגף החלב בחברת תנובה (כולל במהלך פרשת הסיליקון בחלב) ומנהל סניפים בחברת סופרגז.

נפטר ב-22 בספטמבר 2018 ונקבר בבית העלמין של קיבוצו כפר מנחם.[דרוש מקור]

קישורים חיצוניים
----------------

* יוסף יודוביץ' באתר "50 שנה למלחמת יום הכיפורים של []
* עיטור המופת שהוענק ליוסף יודוביץ', באתר "בעוז רוחם" של אגף כוח האדם בצה"ל
* אריק בשן, דוב לבן - היחידה הסודית של יום כיפור, באתר mynet‏ קיבוץ, 15 בספטמבר 2013
* אל"ם (מיל') יוסף ("יוסל'ה") יודוביץ, יחידה 88 (יח’ סיור ופשיטה אמפיבית) "דב לבן" במלחמת יום הכיפורים, אתר חטיבה 14
* יחידה 88 - דב לבן. אתר טלוויזיה ישראלית.
* יוסלה יודוביץ מספר על מלחמת ששת הימים, 11 ביוני 2017 *יוסלה יודוביץ מספר על מלחמת ששת הימים YouTube*, נבדק ב-2021-07-27
* יוסלה מספר על מלחמת ההתשה, 5 באוקטובר 2017 *יוסלה מספר על מלחמת ההתשה*, נבדק ב-2021-07-27
* יוסלה יודוביץ' - סיפור הקרבות של יחידת הדב הלבן במלחמת יום הכיפורים, סרטון באתר יוטיוב
* יוסל'ה יודוביץ - ספר זיכרון
קונטרה, עם גשר חתוך לישר
פירוש נוסף ערך זה עוסק בכלי נגינה הונגרי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו קונטרה (פירושונים).
**קונטרה** (בהונגרית: **Háromhúros brácsa**; שפירושו "ויולה תלת-מיתרים"; באנגלית: **Kontra**) הוא כלי נגינה הונגרי. הוא גם כלי נגינה צ'כי, פולני, רומני וסלובקי, הכלי נפוץ בעיקר בטרנסילבניה.

בניה
----

ניתן לבנות את הקונטרה כחדשה, אך לרוב היא בעצם ויולה קלאסית שעברה מספר שינויים אורגנולוגיים, למשל, דילול ("הדרגה מחדש") של החלק העליון, האחורי והצדדים כדי להגדיל את המשרעת (אמפליטודה), והשטחת הגשר, מה שמאפשר למנגן בכלי להשמיע את כל שלושת המיתרים בבת אחת כדי להפיק אקורדים. בנוסף, בניגוד לוויולה, הם מתוחים רק בשלושה מיתרים.

במבנה שלה, היא קרובה לוויולה הקלאסית, היא כנראה נוצרה על ידי שינוי שלה בבית והתאמתה לצרכים האישיים. ההבדל נובע מצורת לוח היד, כמו גם כאמור ממספר המיתרים והכיוונון. הגשר (שהמיתרים מונחים עליו) בכלי זה נחתכת ישר, כך שהמיתרים נמצאים במישור אחד וכמעט תמיד נשמעים בו זמנית.

כיוונון
-------

את הקונטרה מכוונים כמו ויולה, אם כי חסר מיתר ה-c הנמוך שלה, כלומר נשארים רק g – d – a ולעיתים קרובות מיתר a מוחלף במיתר g שני מכוון ל-a שני מעל ה-g. 

כמעט אך ורק אקורדים מנוגנים על ויולה שלושת המיתרים, כך שהכלי מוחזק בצורה שונה מהקלאסי. בקונטרה גוף הוויולה והמישור שנוצר על ידי שלושת המיתרים הם אנכיים. הכלי מונח על הגוף במספר נקודות כדי להפוך אותו ליציב ככל האפשר:

* הקצה התחתון יוצר קשר עם עצם החזה
* המכשיר מונח על אמת היד השמאלית (החלק התחתון בזרוע)
* הצוואר ממוקם בין האגודל והאצבע של יד שמאל
* ניתן להדק את גוף המכשיר מתחת לסנטר

מעל לכל, היציבה הזו משרתת את הנגינה הכי נוחה, הכי פחות מעייפת, ולכן היא עשויה להשתנות מעט מאדם לאדם.

טכניקה
------

בשל הגשר השטוח, שיטת הנגינה הסטנדרטית היא לנגן עצירות כפולות ואקורדים בני שלושה צלילים ולתת לכלי לנגן שורות מלודיה.

ניגון בהרכב
-----------

לקונטרה יש תפקיד מוגדר בתוך מוזיקת להקת הריקודים. הטווח שלו נע בין זה של הכינורה-Violinofon (או Stroh violin או Stroviol) בקצה הגבוה לבין הקונטרבס בקצה הנמוך. להקות הונגריות ורומניות רבות מציגות גם צימבלום או ציתר, קלרינט, אקורדיון או צ'לו .

ראו גם
------

* מוזיקה של הונגריה (באנגלית)
* מוזיקה של רומניה (באנגלית)
* מוזיקה של סלובקיה (באנגלית)
* Stroh violin (באנגלית)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קונטרה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Ebru TV | 2/10 Eletfa Hungarian Folk Band". אורכב מ-המקור ב-2012-05-19.
**אולכסנדר סטצנקו** (באוקראינית: **Олександр Вікторович Стеценко**; נולד ב-2 במרץ 1990) הוא כדורגלן אוקראיני המשחק בקבוצת ג'וניורס שפיטקי בעמדת הבלם.

קריירה
------

סטצנקו התחיל את הקריירה שלו בקבוצת וידריאני קייב ובגיל 17 הצטרף לדינמו קייב. בדינמו, סטצנקו שיחק שנתיים בקבוצות המילואים שלה, אך לא רשם דקות משחק בקבוצה הבוגרת.

בקיץ 2008 סטצנקו חתם בארסנל קייב, ובקיץ 2010 חתם במטאליסט חרקוב. בשתי הקבוצות, שיחק בקבוצות המילואים ולא רשם דקות משחק בקבוצות הבוגרות.

בפברואר 2012 סטצנקו חתם בסבסטופול.

בקיץ 2012 סטצנקו חתם בדסנה צ'ריהיב מהליגה האוקראינית השלישית. את העונה, סטצנקו רשם 23 הופעות ובסוף העונה דסנה עלתה לליגה האוקראינית השנייה.

בקיץ 2014 סטצנקו חתם במיקולאייב. ב-20 בספטמבר 2014 סטצנקו הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 2-3 נגד גירניק. בינואר 2015 חתם בפולטבה בה שיחק עונה וחצי.

בקיץ 2016 חתם באוונהארד קראמטורסק. ב-14 במרץ 2017 חתם בסומי.

ב-6 באוגוסט 2017 סטצנקו עזב את אוקראינה וחתם באיסטיקלול דושנבה מליגת העל הטג'יקית, איתה זכה באליפות.

ב-13 ביולי 208 סטצנקו חתם בקיזילז'אר מליגת העל הקזחית.

ב-5 בפברואר 2019 סטצנקו חתם בבני סכנין מליגת העל.

ב-19 ביוני 2020, סטצנקו חתם בג'וניורס שפיטקי.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  מערכת אתר ערוץ הספורט, ‏עשו שוק: כל העסקאות בחלון החורף בישראל, באתר ערוץ הספורט, 5 בפברואר 2019
**גוודיאנה** (בספרדית: **Guadiana**) הוא אחד מהנהרות הגדולים בחצי האי האיברי.

נקודת ההתחלה של הנהר שנויה במחלוקת. לפי אחת הדעות, הנהר מתחיל בלגונות רוּידֵרָה (Lagunas de Ruidera) שבפרובינציית סיודד ריאל בספרד. מאוחר יותר הוא נעלם כתוצאה מחלחול ומהתאדות, ומופיע שוב רק אחרי סדרת המעיינות המכונים אוֹחוֹס דה גוודיאנה (Ojos de Guadiana), בגובה 608 מ'. 

הוא זורם בין כ-500 ל-578 ק"מ (תלוי בנקודת ההתחלה) בשטח ספרד, בקסטיליה-לה מנצ'ה ובאקסטרמדורה, בכיוון כללי מזרח-מערב. אז הוא משנה את כיוונו דרומה, מתווה לאורך כמה עשרות קילומטרים את הגבול עם פורטוגל, זורם 100 ק"מ נוספים בשטח פורטוגל, ואז חוזר להתוות את הגבול. הוא נשפך למפרץ קדיס (חלק מהאוקיינוס האטלנטי, בגבול בין מחוז ולבה שבאנדלוסיה לבין אזור פארו בפורטוגל).

ניתן לשוט בנהר לאורך 68 הקילומטרים האחרונים שלו.

שמו של הנהר בלטינית היה אנאס (Anas). הערבים כינו אותו ואדי אנאס, ומכאן התגלגל שמו לגוודיאנה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גוודיאנה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4094187-5
* VIAF: 316734536
* WorldCat (עם VIAF): 316734536

 |
**יוסף לונץ ("לונצי")** (25 בדצמבר 1935 - 13 בפברואר 1983) היה קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, כיהן כראש המנהל האזרחי ברצועת עזה.

ביוגרפיה
--------

לונץ נולד בחיפה, בנם של מרים ומשה. למד בתיכון "חוגים" בעיר. באוגוסט 1953 התגייס במסגרת גרעין נח"ל של תנועת הצופים העבריים, שירת כקצין חי"ר ולחם במלחמת סיני. לאחר מכן השתחרר מהשירות הסדיר והצטרף להכשרה בראש הנקרה. סיים תואר ראשון ושני בלימודי המזרח התיכון בחוג להיסטוריה של המזרח התיכון ואפריקה באוניברסיטה העברית בירושלים. ב-1962 נשלח מטעם צה"ל כיועץ לאתיופיה בה שהה במשך כשנה וחצי. לאחר מכן המשיך בשליחויות ברחבי העולם מטעם משרד הביטחון. בשירות המילואים פיקד על הסיירת של חטיבת ירושלים. במלחמת ששת הימים לחם ונפצע בהיתקלות באזור לטרון. לאחר המלחמה שימש כמושל צבאי במרחב שלמה. ב-1969 היה חבר במשלחת הישראלית לאימון צבאי של הכורדים בעיראק.

במלחמת ההתשה התנדב לשרת במילואים כקצין מנוסה ("נמר") ולפקד על מעוז בקו בר-לב. במלחמת יום הכיפורים שימש מפקד גדוד בגזרה המצרית. 

ב-1976 חזר לשירות הקבע ומונה למפקד נפת טולכרם ולאחר מכן שירת כמפקד נפת רמאללה ומפקד נפת שכם. שימש מדריך במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה. בספטמבר 1981 מונה למושל רצועת עזה ועם כינון המנהל האזרחי ברצועה במונה לראש המנהל האזרחי, תפקיד בו שירת עד פטירתו ממחלה ב-1983.

הנצחה
-----

על שמו הוקם מצפה בהר כביר הסמוך ליישוב אלון מורה, ובהר ארבל. נטמן בבית הקברות הצבאי קריית שאול.

לקריאה נוספת
------------

* בתוך: **התנועה הלאומית הפלסטינית: מעימות להשלמה?** (עורכים: משה מעוז וב"ז קדר), משרד הביטחון 1996: משה מעוז, לונצי והעימות היהודי־פלסטיני, עמ' 11–12; יוסף לונץ, שורשיה ומקורותיה של התנועה הלאומית הערבית בארץ ישראל ערב מלחמת העולם הראשונה, עמ' 27–51; יוסף לונץ, המגעים הדיפלומטיים בין התנועה הציונית והתנועה הערבית הלאומית עם סיום מלחמת העולם הראשונה (1962), עמ' 61–79; שיח חברים על לונצי, עמ' 411–423.

קישורים חיצוניים
----------------

* קורות החיים של יוסף לונץ, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
* דני רובינשטיין, לונצי, דבר, 17 באפריל 1983
* דני צדקוני, שיטת לונץ ברצועת עזה, דבר, 17 בפברואר 1982
* מת תא"ל יוסף לונץ, דבר, 14 בפברואר 1983

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007444865605171
* ISNI: 0000 0000 4530 9010
* LCCN: n97026306
* NLG: 101326
* VIAF: 6674048
* WorldCat: lccn-n97026306

 |
**רצח החיילת רעיה גולן** התרחש בישראל ב-10 בינואר 1964 וגרר אחריו הדים תקשורתיים, ציבוריים ופוליטיים.

רעיה גולן הייתה בת קיבוץ עין המפרץ אשר שירתה בבסיס צבאי בנגב. 

ב-10 בינואר 1964 ביקשה גולן לבקר את חברתה שהתגוררה בערד שאך זה נוסדה. היא הגיעה לבאר שבע ומשם עלתה לטרמפ עד למושב עומר. הנהג שהסיע אותה הספיק לראות אותה עולה על ג'יפ ומאז נעלמו עקבותיה. המשטרה פתחה בחיפושים ואף הטילה עוצר על כאלף בדואים בנגב. לאור תיאור הג'יפ נמצא כי שוכר הרכב היה בדואי. חוקרי המשטרה הגיעו לאוהלו של עג'עוג' מוחמד אל-סייד משבט אבו רקייק, ולאחר שהתכבדו בקפה ביקשו ממנו עזרה בחיפוש אחר הנעדרת. אל-סייד סיפר לחוקרים כי כשעבר ליד בור מים הבחין בתיק. הוא הוביל את החוקרים לבור המים ולאחר שאיבת חלק מהמים נתגלתה גופתה של גולן כשחבל כרוך לצווארה, והבדיקה הפתולוגית הראתה כי גולן נרצחה בחניקה. לא נתגלו סימני אונס, אך ההשערה הייתה שהרצח אירע תוך ניסיון תקיפה. מעילה של גולן נתגלה באוהל של אל-סייד בידי שכניו, והם הביאו אותו למשטרה.

בעקבות מציאת הגופה הודח מתפקידו שייח' של שבט בדואי שהתגורר בקרבת הבור בו נמצאה הגופה, בטענה שלא סייע למשטרה. ההדחה עלתה לדיון בכנסת מכיוון שהשייח' המודח היה חבר מפ"ם.

אל-סייד הואשם ברצח לפני בית המשפט המחוזי בירושלים ולאחר ניהול משפט הורשע ונידון למאסר עולם, באוקטובר 1964. במרץ 1965 נדחה ערעורו על ההרשעה על ידי בית המשפט העליון. בהמשך הומתק דינו של אל-סייד על ידי נשיא המדינה, והוא שוחרר ממאסרו בינואר 1982.

גולן נקברה בקיבוץ עין המפרץ, שם הוקמה אנדרטה לזכרה. 

אנדרטה נוספת לזכרה הוקמה סמוך למקום הרצח בצומת יתיר (על כביש 31, ממזרח לצומת שוקת). גם באנדרטה זו וגם באתר הזיכרון של משרד הביטחון לא מוזכרת העובדה כי היא נרצחה. 

בשנת 2013, האנדרטה בכביש 31 הושחתה ונופצה, ועם הזמן הועלמה כליל. בשנת 2018 לאחר בניית מחלף חדש בצומת האנדרטה הוקמה מחדש.

קישורים חיצוניים
----------------

* קורות החיים של רעיה גולן, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
* חנינא פורת, "רצח החיילת רעיה גולן" - 54 שנה לאירוע שהפך למחלוקת פוליטית בין מפא" למפ"ם, אתר News1, חדשות מחלקה ראשונה, 5 באוגוסט 2018

לקריאה נוספת
------------

* **כתבנו בבאר שבע**, מאת יצחק שתיל, אדר תשנ"א, מרץ 1991, עמ׳ 34 עד 40

הערות שוליים
------------

1. ↑  נעלמה צעירה מעין המפרץ, דבר, 21 בינואר 1964
2. ↑  הסיע בטרמפ את הנערה שנעלמה, דבר, 23 בינואר 1964
3. ↑  תיקה של רעיה גולן נמשה מבור המים, דבר, 29 בינואר 1964
4. ↑  ויכוח סוער בכנסת בענין הדחת שייך אל עטאונה, דבר, 21 במאי 1964
5. ↑  בית המשפט המחוזי של באר שבע טרם זכה אז למעמד עצמאי
6. ↑  עג'עוג' אל-סיד הורשע ברצח רעיה גולן ונידון למאסר עולם, דבר, 29 באוקטובר 1964
7. ↑  ת"פ (מחוזי ירושלים) 230/64 **היועץ המשפטי לממשלה נ' עג'עוג' אל-סייד**, פסקים (מחוזיים) מ"ג בעמ' 15
8. ↑  נדחה ערעורו של רוצח החיילת רעיה גולן, דבר, 11 במרץ 1965
9. ↑  דברי הכנסת, דיון מיום 26 ביוני 1985
**יוסף (ג'וג'ו) אוחנה** (1 בינואר 1954 – 13 בנובמבר 1973) היה חייל צה"ל, בעל עיטור המופת על מעשה הגבורה שגילה בקרב, במהלך מבצע קינוח לכיבוש מוצב החרמון לקראת סופה של מלחמת יום הכיפורים בחזית הסורית.

ביוגרפיה
--------

אוחנה נולד במרוקו בשנת 1954 לסולטנה ואברהם. הוא עלה ארצה בשנת 1955 עם משפחתו. הוא למד בבית-הספר היסודי "חוני המעגל" וסיים את לימודיו התיכוניים בחצור הגלילית.

אוחנה התגייס לצה"ל בתחילת נובמבר 1971 והוצב בחטיבת גולני, בגדוד "הבוקעים". על שירותו הוענק לו "אות השירות המבצעי".

ב-22 באוקטובר 1973, השתתף אוחנה בקרב על החרמון. הוא התרומם כשהמאג בידו וירה לעבר הכוחות הסורים. כשהוא ללא מחסה ירה לכיוון הצבא הסורי. במעשהו אפשר לפנות את הפצועים ולטפל בהם. משאזלה התחמושת שלו, חזר להביא תחמושת והמשיך לחפות על חבריו שפינו את הפצועים, וכך עמד שעה וחצי עד כניעת הצבא הסורי בצהריים.

כשלושה שבועות לאחר מכן, ב-13 בנובמבר 1973, במהלך מלחמת ההתשה במובלעת הסורית, נורה אוחנה ונהרג בעת קרב יריות שהתחולל באזור מזרעת בית ג'ן.

אוחנה הובא למנוחות בבית-העלמין בנהריה. הוא השאיר אחריו אב, אם, שלושה אחים ואחות. לאחר מותו הועלה לדרגת רב-טוראי.

בחודש מאי 1975 הוענק לו עיטור המופת על ידי הרמטכ"ל מרדכי גור:

> 
> רב טוראי אוחנה יוסף גילה אומץ לב ביום 22 באוקטובר 1973, השתתף רב"ט יוסף אוחנה ז"ל בקרב על החרמון. בשלב שבו כבר היו הרבה הרוגים ופצועים והמצב היה חמור, התרומם רב"ט יוסף אוחנה כשמקלע בידו, וירה לעבר מקורות הירי. הוא ירה ללא מחסה ובכך אפשר לאחרים לפנות את הפצועים ולהגיש להם עזרה. משאזלה התחמושת שלו, הלך להביא תחמושת והמשיך לחפות על חבריו שפינו את הפצועים, וכך עמד שעה - שעה ומחצה, ולקראת הצהרים נכנעו הסורים. ב- 13 בנובמבר 1973 בעת קרב יריות עם הסורים בגזרת "מזרעת בית ג'אן", נהרג. במעשיו אלה גילה אומץ לב, קור רוח ודבקות במשימה למופת.
> 
> 
> 
>

הנצחה
-----

לאחר מותו תרמו הוריו ספר תורה לזכרו, לבית הכנסת "עץ חיים" בחצור הגלילית. שבועון "במחנה" פרסם כתבה אודות מעשה גבורתו, ושמה "חיפוי עד הסוף".

קישורים חיצוניים
----------------

* יוסף אוחנה
* רב"ט יוסף אוחנה ז"ל, באתר הגבורה

הערות שוליים
------------

1. ↑  רב"ט יוסף אוחנה ז"ל, באתר הגבורה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987011614966405171
* VIAF: 11166475861607402370
* WorldCat (עם VIAF): 11166475861607402370

 |
שרטוט של פיג'מה
**פרעה בפיג'מה באמצע הלילה** הוא שיר ילדים היתולי מיצירתו של כוכב הילדים החרדי רבי אלתר, המתאר את הלעג של ילדי ישראל בליל יציאת מצרים כלפי פרעה. רבי אלתר סיפר, שאת ההשראה לשיר קיבל בביקורו ב"חדר" ירושלמי, שם המלמד המחיש לילדים את פרעה מסתובב בלילה עם גטקס.

השיר מתאר את ההתרוצצות של פרעה לבוש בפיג'מה בליל יציאת מצרים, מיד אחרי מכת בכורות, כדי לחפש את משה ואהרון, ואת ילדי ישראל שלועגים לו מחלונות בתיהם ומכוונים אותו לכיוונים סותרים. המוטיב המרכזי של השיר הוא הלעג לפרעה, וההמחשה אשל היפוך היוצרות שהתרחש בליל יציאת מצרים, כאשר פרעה שהיה מושא העריצות והעביד את בני ישראל במשך מאות שנים הפך ללעג בידי ילדי ישראל.

השיר הפך לנפוץ מאוד בציבור החרדי. גננות חרדיות נהגו ללמד את השיר לילדים לקראת חג הפסח או בשבוע של פרשת בא העוסקת ביציאת מצרים.

מנגינת השיר היא ניגון לשמחת תורה וכן לתיקון ליל שבועות מישיבות ליטא על המילים "ברוך אלהינו שבראנו לכבודו" מתוך תפילת ובא לציון.

מקור המילים
-----------

מילות השיר מבוססות על דברי מכילתא דרבי ישמעאל לפסוק "ויקרא למשה ולאהרן לילה" בקטע המתאר את מכת בכורות: "מגיד שהיה פרעה מחזר ושואל בכל ארץ מצרים, היכן משה שרוי, היכן אהרן שרוי". המדרש מתאר כי באותו לילה בני ישראל שיטו בפרעה ולא גילו לו היכן משה ואהרון גרים.

> 
> **וַיִּקְרָא לְמֹשֶׁה וּלְאַהֲרֹן**. היה הולך וקורא בלילה בכל שוק ושוק ואומר היכן הוא משה והיכן הוא דר, והיו בניהם של ישראל משחקין בו, ואומרים לו פרעה להיכן אתה הולך, והוא אומר להם למשה אני מבקש, והם אומרים לו כאן הוא דר ומשחקים בו. עד שעמד עליו [א"ל פרעה] **קוּמוּ צְּאוּ מִתּוֹךְ עַמִּי**.
> 
> 
> 
> — מדרש תנחומא (בובר) פרשת בא סימן יט
>

קישורים חיצוניים
----------------

* פרעה בפיג'מה בביצוע ר' אלתר, באתר YouTube
* אדר ג': 'שלפינג נחת' מציגים את "פרעה בפיג'מה", באתר רדיו קול חי
* יונתן ריגלר, פרעה בפיג'מה באמצע מיאמי, קול פליי גיליון מס' 9 ניסן ה'תשפ"א, עמודים 56- 59

הערות שוליים
------------

1. ↑  מוסף שבת קודש סוכות תשע"א, באתר אוצר החכמה
2. 1 2  ספר שמות, פרק י"ב, פסוק ל"א
3. ↑  מדרש אגדה (בובר) שמות פרשת בא סימן יט
**תעשו מקום לחנה לסלאו** היא תוכנית אירוח, ששודרה בימי שישי בשעה 19:00 בערוץ 2 בהנחיית חנה לסלאו.

היסטוריה
--------

התוכנית עלתה לשידור ב-1 בדצמבר 2006, וקיבלה ביקורות מעורבות מצד מבקרי הטלוויזיה. 

התוכנית ירדה משידור, בקיץ 2007, לאחר עונה אחת.

תכני התוכנית
------------

בתוכנית אירחה לסלאו באולפן מספר אורחים מעולם התרבות, הבידור והמוזיקה. התוכנית לוותה בצילומי חוץ בהם חנה לסלאו יצאה לדייטים וחיפשה לעצמה זוגיות. בתוכנית היו גם פינת השיר הנוסטלגי בה התארחו זמרים, ופינת חוכמת הילדים בה ילדים מגלים מה הם חושבים על מבוגרים.

מועמדות לפרס
------------

התוכנית הייתה מועמדת לפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה בקטגוריית תוכנית אירוח.

קישורים חיצוניים
----------------

* תעשו מקום לחנה לסלאו, באתר www.ishim.co.il

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  עכבר העיר, תעשו מקום לחנה לסלאו, באתר הארץ, 01 בדצמבר 2006
2. ↑  ניר קיפניס, ‏כדאי באמת לעשות לה מקום, באתר גלובס, 18 במרץ 2007  
אורון שמיר, עכבר העיר, לא א גרויסע מציאע, באתר הארץ, 21 בינואר 2007
3. ↑  ירון פריד, חנה לסלאו: פשוט נולדה לטלוויזיה, באתר הארץ, 29 באוקטובר 2008
4. ↑  אסף כרמל, המועמדים לפרסי הטלוויזיה הישראליים, באתר הארץ, 13 במאי 2007
**תום פרנץ** (נולד בט' בתשרי ה'תשל"ד, 5 באוקטובר 1973) הוא שף ישראלי. זוכה העונה השלישית של תוכנית הריאליטי מאסטר שף.

ביוגרפיה
--------

פרנץ נולד בשם **תומאס פרנץ** למנפרד וקארן, משפחה נוצרית-קתולית וגדל בעיר קלן שבגרמניה. בגיל 15 כשפגש בבית הספר לראשונה ישראלים במסגרת חילופי סטודנטים, נמשך אל הישראליוּת.
אחרי התיכון סיים הכשרה מקצועית כפקיד בנקאי בבנק פרטי, ועבד בבנק.

בשנת 1990 הגיע לארץ לשירות לאומי כמתנדב בבית חולים ובבית אבות, בו סייע לניצולי שואה. לאחר מכן שב לגרמניה ולמד משפטים וכלכלה באוניברסיטת קלן, השלים שני תארים (כולל הסמכה לשופט) ואף החל לעבוד במשרד עורכי דין. בשנת 2005 שב לישראל ועבר תהליך של גיור שנמשך כשנתיים וחצי, בו החל לשמור מצוות ושבת. לאחר מכן, הכיר את דנה הדרי ממשפחה חילונית, השניים התחתנו, והיא אף התחזקה בעקבותיו בדת.

קריירה
------

בשנת 2013 השתתף בתוכנית הריאליטי "מאסטר שף" וזכה בה במקום הראשון.

כיום הוא מנחה סדנאות בנושא אוכל וקולינריה ובשנת 2014 הוציא לאור את ספר הבישול שלו בגרמניה, שווייץ ואוסטריה ששמו "So schmeckt Israel" (זהו טעמה של ישראל)- המבוסס על אוכל כשר וישראלי. הספר מכיל למעלה מ-60 מתכונים, לצידם הסיפור האישי של פרנץ. הספר הפך לרב מכר באירופה ונבחר להשתתף בתחרות העולמית לספרי בישול בבייג'ינג שנערכה במאי 2014.

בשנת 2014 החל להגיש גם יחד עם אילנית לוי את תוכנית הבישול "טעמים" בערוץ 20.

חיים אישיים
-----------

הוא נשוי לדנה, אב לארבעה ילדים ומתגורר ברעננה.

ספריו
-----

* תום פרנץ, So schmeckt Israel (זהו טעמה של ישראל), 2013
* תום פרנץ, Israel kocht vegetarisch (ישראל מבשלת צמחוני), 2017
* תום פרנץ, Sehnsucht Israel: Mein Leben zwischen Kippa, Küche und Koriander‏, 2018

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תום פרנץ** בוויקישיתוף
* עומר מלכה, קלן, ‏לבשל, להתפלל, לאהוב, באתר ‏מאקו‏, 23 בינואר 2013
* ישראל כהן, מגרמניה ליהדות • זוכה 'מאסטר שף' תום פרנץ נחשף, כיכר השבת
* בכיוון אחר: ריאיון עם תום ודנה פרנץ, הידברות
* ניר וולף, סוגר מעגל, באתר ישראל היום, 15 ביוני 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  משלנו: המתגיירים הנוצצים ביותר בתולדות המדינה, באתר מעריב, 7 ביוני 2014

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007368482405171
* GND: 1041970919
* LCCN: no2017085789
* SUDOC: 24402538X
* VIAF: 305251724
* WorldCat: lccn-no2017085789

 |
**אינוקנטיוס האחד עשר** (בלטינית: **Innocentius XI**, נולד כ**בנדטו אודסקלצ'י**; 16 במאי 1611 – 12 באוגוסט 1689) היה האפיפיור משנת 1676 ועד מותו בשנת 1689. ידוע בבודפשט בתור "המושיע של הונגריה". רוב שנותיו עברו במתיחות עם לואי הארבעה עשר, מלך צרפת. כתוצאה מעמדותיו השמרניות, אינוקנטיוס הוריד מיסים במדינת האפיפיור וצמצם את תקציב המדינה.

ביוגרפיה
--------

נולד ב-16 במאי 1611 בקומו, לומברדיה שבצפון איטליה למשפחת אצולה בשם בנדטו אודסקלצ'י. אחיו הגדול הקים בנק מצליח. בנדטו עסק בתחילה בלימודים ובגיל 15 עבר לג'נובה על מנת לעזור בעסק המשפחתי שבאותה העת כבר פתח סניפים בנירנברג, מילאנו, קרקוב ורומא. בשנת 1630 הוא שרד מגפה המונית אשר הרגה את אימו.

בשנת 1669 היה בנדטו מועמד בולט לתפקיד האפיפיור לאחר מותו של קלמנס התשיעי, אך נדחה לאחר שהשלטון הצרפתי הטיל וטו על מועמדותו. בשנת 1676 אודסקלצ'י ניסה להתמודד שוב על התפקיד. לואי ה-14, מלך צרפת ניסה פעם נוספת להטיל וטו, אך אישר את המינוי לאחר לחץ ציבורי. אודסקלצ'י נבחר לתפקיד ב-21 בספטמבר 1676 ובחר לעצמו את הכינוי אינוקנטיוס האחד עשר על שם האפיפיור אינוקנטיוס העשירי אשר מינה אותו לקרדינל שנים קודם לכן. הוא הוכתר רשמית לתפקיד ב-4 באוקטובר.

עם כניסתו לתפקיד, אינוקנטיוס ניסה לצמצם את הוצאות מדינת הוותיקן וניסח תקנות מחמירות כנגד נפוטיזם בקרב הקרדינלים. בנוסף על כך, ניסה אינוקנטיוס להעלות את הרמה המוסרית של אנשיו. אחת הדוגמאות הבולטות לכך היא סגירת כל התיאטראות ברומא שנחשבו לזילות מוסרית. בנוסף על כך, אינוקנטיוס פעל כנגד בתי ההימורים וכתב תקנות מחמירות הקשורות ללבוש הנשים. מדיניותו כלפי היהודים הייתה סלחנית יחסית.

אינוקנטיוס תרם רבות לגירוש האימפריה העות'מאנית מבודפשט והונגריה. קונפליקט מרכזי בתקופות כהונתו של אינוקנטיוס היה סביב מלכותו האבסולוטית של לואי ה-14 ושררה בין השניים מתיחות רבה בנוגע לחלוקת הכוח בין השלטון הצרפתי לבין עליונותה הדתית של הכנסייה. המתיחות החריפה עד כדי כך שלואי כבש את שטח הכנסייה באביניון וכמעט ניתק את צרפת מריבונותה של הכנסייה הקתולית. לאחר מותו של אינוקנטיוס המחלוקות הוסדרו לטובתה של הכנסייה.

בשנת 1689 בריאותו של אינוקנטיוס הידרדרה והוא היה משותק למיטתו החל מיוני. הוא נפטר ב-12 באוגוסט בשעה 22.00 (זמן רומא) ונקבר בבזיליקת פטרוס הקדוש.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אינוקנטיוס האחד עשר** בוויקישיתוף
* אינוקנטיוס האחד עשר, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* אינוקנטיוס האחד עשר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007439877405171
* BNC: 000352479
* BNE: XX1142022
* BnF: cb12549148k (data)
* CANTIC: a1032611x
* GND: 118555677
* ICCU: MILV077984
* ISNI: 0000 0001 1027 0598
* LCCN: n83046109
* LNB: 000314415
* NKC: xx0131166
* NLA: 35953172
* NLP: a0000002259575
* NTA: 142090913
* RERO: 02-A012327930
* SNAC: w6dn4khc
* SUDOC: 034772316
* Trove: 1160684
* ULAN: 500353720
* VcBA: 495/26650
* VIAF: 54261450
* WorldCat: lccn-n83046109

 |
**גאוּדֶנציוֹ אוֹרפֿלי** (**Gaudenzio Orfali**;‏ 19 בפברואר 1889, נצרת – 20 באפריל 1926, שועפאט, ירושלים) היה נזיר פרנציסקני, חוקר מקרא וארכאולוג.

קורות חייו ופועלו
-----------------

גאודנציו אוֹרפֿלי החל את דרכו כפרח נזורה ב-1905 במנזר הפרנציסקני שליד כנסיית הבשורה בנצרת. למד פילוסופיה ותאולוגיה במנזר יוחנן במדבר (עין כרם), בבית לחם ובירושלים. קיבל עליו את עול הנדרים של המסדר הפרנציסקני ב-19 במרס 1908, וב-21 בדצמבר 1912 הוסמך לכמורה. ב-1913 החל בלימודי המקרא במכללה האפיפיורית "אנטוניאנום" (Antonianum) ברומא, שנתיים אחרי כן עבר לפריבור בשווייץ שם השלים את הדוקטורט בתאולוגיה. את התואר האקדמי במדעי המקרא קיבל ב-1918 ברומא. מאז 1919 לימד בבית הספר הפרנציסקני למקרא בירושלים, וב-1924 מונה לרקטור בית הספר. אוֹרפֿלי נמנה עם ראשוני החברה המזרחנית הארץ-ישראלית כשנוסדה ב-1920 ונבחר לכהן כנשיאהּ ב-1925.

ב-1919–1920 ניהל אוֹרפֿלי את חפירות שרידי הכנסייה הביזנטית בגת שמנים לקראת בניית כנסיית כל העמים באתר. ב-1924 פעל לארגון מחדש של מוזיאון העתיקות של בית הספר הפרנציסקני למקרא. בשנים 1921–1926 ניהל את החפירות בכפר נחום, שבהן נחשף המבנה המתומן (שנקבע במסורת הנוצרית כביתו של פטרוס) וכמו כן שוחזר חלק מבית הכנסת. העבודות נעצרו אחרי שאוֹרפֿלי קיפח את חייו בתאונת דרכים באפריל 1926 בדרכו לקונגרס הארכאולוגי הבינלאומי שנערך באותם ימים בירושלים.

אוֹרפֿלי נטמן בבית הקברות הקתולי בהר ציון. על אחד העמודים העתיקים של בית הכנסת העתיק בכפר נחום נחרתה כתובת לזכרו.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  בתרגום מלטינית לעברית: "להנצחת זכרו של האב הנכבד גאודנטיוס אוֹרפֿלי ממסדר הפרנציסקנים, שבפעולתו המסוּרה הושבו על כנם אבני הקיר הצפוני וארבעה עמודים של בית הכנסת העתיק. מת ב-20 באפריל 1926 אחרי השלמת מפעלו. הוקרת הקונגרס הארכאולוגי הבינלאומי ויחידת השימור במחלקת העתיקות"
2. ↑  Gaudens באנגלית, Gaudentius בלטינית, Gaudenzio באיטלקית
3. ↑  המוזיאון נוסד ב-1902 ובתקופתו של אוֹרפֿלי עדיין שכן במנזר סן סלוודור
4. ↑  החפירות בכפר נחום התחדשו רק ב-1986 על ידי הארכאולוגים הפרנציסקנים וירגיליו קורבו (Corbo) וסטניסלאו לופרדה (Loffreda)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1157683517
* ICCU: LO1V263354
* ISNI: 0000 0000 6138 204X
* NTA: 204046165
* RERO: 02-A003657968
* SUDOC: 131020765
* VcBA: 495/226678
* VIAF: 61932486
* WorldCat: viaf-61932486

 |
**חנוך לב-כוכב** (24 ביולי 1928 – 21 בפברואר 1970) היה לוחם הפלמ"ח ופעיל ציבור, ראש המועצה האזורית גן רווה ומנכ"ל משרד העבודה. נרצח בפיגוע במטוס סוויסאייר מעל שמי שווייץ.

ביוגרפיה
--------

נולד בחיפה לרחל ויוסף, וגדל בשכונת קריית חיים. למד בבית הספר הריאלי העברי בעיר והיה חניך ומדריך בשבט משוטטי בכרמל של הצופים העבריים. ב-1946 הצטרף להכשרה מגויסת מטעם הצופעם בקיבוץ עין גב, שם התגייס לפלמ"ח. במלחמת העצמאות לחם במסגרת חטיבת יפתח בחזית הגליל, ברמלה, בלוד ובנגב.

לאחר שוך הקרבות ב-1949 נמנה עם יוצאי חטיבת יפתח שהקימו את קיבוץ פלמחים (קיבוץ הצופים ד'). לב כוכב שימש כגזבר הקיבוץ ובא-כוחו (מזכיר חוץ). ב-1958 נבחר לעמוד בראשות המועצה האזורית גן רווה. בתפקיד זה כיהן עד שנת 1963. לאחר מכן למד משפטים וכלכלה באוניברסיטה העברית בירושלים, והוסמך כעורך דין. היה שותף בוועדה שהסדירה את מעמדם המשפטי של הקיבוצים.

בשנת 1961 התמנה לראש לשכתו של שר העבודה יגאל אלון. לאחר מכן שימש כסמנכ"ל המשרד, ובין 1966 ל-1968 שימש כמנכ"ל. יזם את הקמתו של "המרכז הבינלאומי לחקר קהילות כפריות שיתופיות" (סירקו"ם) בפריז, שאליו שותפות מדינות רבות בעולם, ועמד בראש המרכז עד יום מותו. היה חבר מרכז מפלגת העבודה.

ב-1968 שב לעבודה בקיבוץ, בין השאר כמנהל בית הספר המקומי, כעובד מטבח וכמנהל חשבונות.

בשבת, 21 בפברואר 1970 (ט"ו באדר א' ה'תש"ל) עלה בציריך על טיסה 330 של סוויסאייר לכיוון שדה התעופה לוד. לאחר המראת המטוס, התפוצץ מטען חבלה שהוחדר לתא המטען של המטוס על ידי מחבלי ארגון החזית העממית לשחרור פלסטין - המפקדה הכללית של אחמד ג'יבריל. המטוס התרסק על אדמת שווייץ, וכל 47 נוסעיו נספו. גופותיהם של הישראלים שנספו במטוס הובאו לקבר אחים בהר המנוחות בירושלים.

הותיר אחריו את אשתו שוש ושני ילדים.

הנצחה
-----

מצבה לזכרו הוקמה בבית הקברות בקיבוץ פלמחים. שמו מונצח גם באנדרטת חללי פעולות האיבה והטרור בישראל בהר הרצל ובאנדרטה לנופלי קיבוץ פלמחים.

קיבוץ פלמחים והמשפחה הוציאו את ספר הזיכרון "חנוך".

קישורים חיצוניים
----------------

* דף לזכר חנוך לב-כוכב, ב"לעד" – אתר לזכר האזרחים חללי פעולות האיבה
* עמי שמיר, חנוך - לב שנדם וכוכב שדעך, למרחב, 27 בפברואר 1970

הערות שוליים
------------

1. ↑  קבוץ הצופים ד', על המשמר, 18 בנובמבר 1949
2. ↑  הוקם מכון לשמוש יעיל במים בגן-רוה, דבר, 22 בנובמבר 1957
3. ↑  חנוך לב כוכב, סירקו"ם מהו?, למרחב, 23 במרץ 1970
4. ↑  מנכ"ל משרד העבודה פורש מתפקידו, למרחב, 29 באוקטובר 1968
5. ↑  מצבתו בקבר האחים, באתר Billiongraves
6. ↑  מצבתו בפלמחים, באתר Billiongraves
"**רוצי שמוליק קורא לך**" (מוכר יותר כ"רוצי שמוליק") הוא שיר שנכתב והולחן על ידי שמוליק צ'יזיק ובוצע על ידי אריאל זילבר. הוא יצא לאור בשנת 1976.

רקע
---

השיר נכתב והולחן על ידי צ'יזיק, והיה הלהיט הראשון שיצר. זילבר, שהיה חבר בלהקת תמוז, ביקש להקליט את השיר עבור הלהקה, אבל חבריו ללהקה סירבו להקליט את השיר, כיוון שלא עמד לדעתם בקו המוזיקלי של הלהקה. מאיר ישראל, חבר תמוז, טען שהשיר מתאים ללהקת כוורת. בעקבות כך, הקליט זילבר את השיר באופן עצמאי, ופנה לאחר מכן לקריירת סולו.

השיר נכלל באלבומו הראשון של זילבר, "אריאל זילבר", משנת 1976, כאשר בגרסת התקליטור נקרא "רוצי שמוליק", וכלל גם את הלהיטים "בטי בם", "אגדה יפנית", "שמש שמש", ו"ברוש".

במצעד הפזמונים העברי השנתי של רשת ג' לשנת תשל"ו (1976), נבחר השיר כשיר השנה, בעקבות היותו 8 שבועות ברצף במקום הראשון במצעדים השבועיים של התחנה.

קישורים חיצוניים
----------------

* מילות השיר, באתר שירונט

הערות שוליים
------------

1. ↑  פיטר רוט, רוצי, שמוליק קורא לך, באתר ישראל היום, 23 באפריל 2012
2. ↑  אתר למנויים בלבד רז שכניק, עינב שיף ומרב בטיטו, מה שיותר עמוק, באתר "ידיעות אחרונות", 14 בספטמבר 2016
**ליל תיפח** הוא כינוי נהוג בתרבות עולם הישיבות לליל יום ההולדת ה-20 של גברים רווקים.

המנהג ומקורו
------------

גיל עשרים מוזכר בתלמוד הבבלי כתאריך יעד לנישואין שאין לאחר את זמנם מעבר לו.

הרב אברהם אזולאי כתב שלפי תורת הקבלה על גבר שמגיע לגיל עשרים להישאר ער באותו הלילה ולערוך "משמר" – לימוד תורה במשך כל הלילה. כך כתב גם רבי אריה ליב אפשטיין בספר "הפרדס". הרב בן ציון מוצפי העיר שדבריהם לא קשורים כלל לגברים רווקים דווקא.

לפי המסורת, נשלמת דעתו של האדם רק עם מלאת לו עשרים שנים, ועונשי כרת ומיתה בידי שמים אינם חלים על אדם הצעיר מגיל זה. על בסיס זה, נועד המנהג לפתוח את שנות בגרותו של האדם בדרך טובה.

סיבה נוספת למנהג היא תיקון לקללה המוזכרת כלפיו בתלמוד ולפיה אומר עליו הקדוש ברוך הוא כביכול: "תיפח עצמותיו!" - לפי ההלכה הותר לדחות את גיל הנישואין לצורך לימוד תורה, ובלימוד לילי זה, מצהיר הלומד על כוונתו להתמיד בלימוד התורה.

המנהג מיושם בעיקר בקרב תלמידי ישיבה חרדים.

ביקורת
------

יישום המנהג באופן גורף עורר ביקורת מצד רבנים, הרב שלמה זלמן אוירבך העיר לבחור שעדיף שיישן באותו לילה בזמן השינה וכך ילמד טוב יותר ביום המחרת וכך נקטו גם הרב אלעזר מנחם מן שך, הרב יוסף שלום אלישיב, והרב יעקב משה הלל, הרב אהרון יהודה לייב שטיינמן אמר שאם יפסיד סדר לימוד אחד כדי לעשות משמר.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף כ"ט, עמוד ב'.
2. ↑  חסד לאברהם מעין ב נהר ו
3. ↑  דבריו הובאו בתוך: רבי אליעזר פאפו **אורות אלים** סימן תרטז
4. ↑  עמוד ג בשם רבו הרב יצחק אייזיק חבר
5. ↑  בתוך: הרב ישי מזלומיאן, **שמחה לאי"ש** עמ' קלז
6. ↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר נשים, הלכות אישות, פרק ט"ו, הלכה ב'.
7. ↑  על טעמים אלו, ראו: פנחסי, **תורת הישיבה**, ירושלים תשס"ו, פרק כב: ענייני שידוכין ונישואין - ליל שנת עשרים. עמ' רפו.
8. ↑  הליכות שלמה - תפילה, פרק ה', הערה 56.
9. ↑  אורחות הישיבה עמ' מו
10. ↑  מפי האיש עמ' יב
11. ↑  **וישב הים**, ח"ב, סימן יב.
12. ↑  אפיקי איל עמ' שמז

| עולם הישיבות בארץ ישראל |
| --- |
| סוגי ישיבות | ישיבה • ישיבה קטנה • ישיבה גדולה • ישיבת קיבוץ • ישיבת הסדר • ישיבה קטנה לאומית • ישיבה תיכונית • ישיבה תיכונית חרדית • ישיבת שילוב • מכינה קדם-צבאית • ישיבה אוניברסיטה • ישיבה ציונית |  |
| תקופות בישיבה | זמן אלול • זמן חורף • זמן קיץ • בין הזמנים |
| בעלי תפקידים | ראש ישיבה • משגיח • ר"מ • משיב • משפיע • משגיח קטן |
| מושגים בחיי הישיבה | עילוי (לימוד) • ליל שישי • ליל תיפח • משמר • אלטער בחור • צ'ונטיה • שיעור כללי • סדר (ישיבה) • סדר מוסר • עיון ובקיאות • חברותא • תומכי תורה |
| שונות | גיוס בני ישיבות • ועד הישיבות |
| לקטגוריה • לפורטל |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.
**וארניה** (ברוסית: **варенье**) הוא לפתן העשוי מפירות שלמים האופייניים לרוסיה ולאוקראינה.

אטימולוגיה
----------

"וארניה" היא מילה סלאבית עתיקה המשמשת בשפות הסלאביות מזרחיות ומציעה התייחסות לכל סוג של שימורי הפירות המתוקים. למילה שורשים אטימולוגיים נפוצים עם מילים המציינות בישול, רתיחה, חליטה או תבשיל (ברוסית: варить).

מאפיינים והכנה
--------------

הווארניה הידועים ביותר עשויים מדובדבנים חמוצים, תותים, פטל, משמשים, תפוחים ופירות אחרים. ניתן להכין וארניה גם באמצעות כמה ירקות, אגוזים, אצטרובלים ועלי כותרת של ורדים. ניתן להשתמש בווארניה לליווי סוגים רבים של קינוחים פופולריים במזרח אירופה, כולל פנקייקים, סקונס ועוגות כמו בליני, סירניקי, פירוז'ק ופירוגי. לעיתים משתמשים בווארניה כדי להמתיק את התה.

הכנת הווארניה כוללת בישול (בסירופ סוכר חם) של הפירות כך שטעמם יתפשט בסוכר. יש לעקוב אחר תהליך זה בזהירות: אם מזונות הוורניה מבושלים זמן רב מדי, הפירות יישברו ויאבדו יותר מדי מהמרקם שלהם. בסופו של התהליך, סירופ הסוכר, בהיותו שקוף, יהפוך לצבע המאכלים המשמשים להכנה.  חלק מפירות בעלי הקליפה הקשה דורשים בישול במשך שעות רבות (למשל חבושים), בעוד שאחרים מתאימים להכנת מה שנקרא "וארניה של חמש דקות" (варенье-пятиминутка), שבו פירות נאים מושרים בסוכר יבש במשך מספר שעות. התערובת המתקבלת מחוממת לאחר מכן במשך כחמש דקות. בניגוד לריבה, הווארניה עשוי מפירות שאינם למריחה ושלא מוסיפים להם חומר עיבוי. לפעמים וארניה מכיל ממתיקים אחרים כגון דבש או מולסה, אשר ניתן להוסיף או שיכולים לשמש כתחליף לסירופ סוכר.

גרסאות
------

 וארניה שלאגסים מיובשים
### וארניה נא

בהכנת וארניה נא (сырое варенье) המרכיבים אינם מחוממים. מכינים אותו על ידי גרירת פירות יער גולמיים אכילים או פירות אחרים, ואז מערבבים אותם עם סוכר.

### וארניה יבש

אופייני לתקופת האימפריה הרוסית, שוארניה יבש (сухое варенье) הוא קונפי פרי שהתקבל על ידי מיצוי הפירות מסירופ וארניה וייבושם. המאכל היה מסורתי בקייב (כיום בירת אוקראינה).

גלריה
-----

* Varen'e di pescheוארניה של אפרסקים
* Varen'e di pigneוארניה של אצטרובלים
* Varen'e di moreוארניה של פטל שחור
* Varen'e di ciliegieואניה של דובדבנים

ביבליוגרפיה
-----------

* *T-Bone Whacks and Caviar Snacks: Cooking with Two Texans in Siberia and the Russian Far East* (באנגלית). University of North Texas. 2018. p. 104.

קישורים חיצוניים
----------------

* סלאטקו

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וארניה** בוויקישיתוף
* "Summer Preserves for the Long Winter" (באנגלית).
* "Fruit Varenye (Preserves)" (באנגלית).

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  *Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона* (ברוסית). 1890–1907. pp. "Варенье".
2. 1 2  *Кулинарный словарь от А до Я* (ברוסית). Центрполиграф. 2000. pp. "варенье".
3. ↑  "Preserve the summer with fruity varenye" (באנגלית).
4. ↑  *Большая энциклопедия кулинарного искусства* (ברוסית). Центрполиграф. 2008. pp. " Варенье сухое (Киевское)".
5. ↑  *The Art of Russian Cuisine* (באנגלית). Macmillan. 1983. p. 458.
**"שוב"** הוא שיר עברי שנכתב על ידי דפנה עבר-הדני והולחן על ידי שמוליק קראוס. השיר בוצע לראשונה ב-1976 על ידי קראוס עם בת זוגו דאז, ג'וזי כץ, ומספר שנים לאחר מכן אוגד לאלבום האוסף הראשון של שמוליק קראוס, "שבעים שמונים" (1981). במהלך השנים השיר זכה לגרסאות כיסוי רבות, המפורסמות בהן הן דואט של אפרת גוש ויוני בלוך ודואט של חוה אלברשטיין ואריק סיני (בו נוסף בית שלא נכלל בביצוע המקורי).

גרסה לשיר בביצועה של בר בלפר הופיעה בסרט "מישהו לרוץ איתו" (2006).

היסטוריה
--------

השיר הופיע לראשונה ב-"חגיגת הזמר העברי" בשנת 1976. היה זה אירוע לא תחרותי שנערך במקום פסטיבל הזמר והפזמון, ובו שר כל משתתף שיר אחד מוכר שלו, בנוסף לשיר אחד חדש. שמוליק קראוס הציג את שיר זה כשיר החדש שלו. השיר בוצע על ידי שמוליק קראוס ובת זוגו ג'וזי כץ, בליווי נבל ופסנתר. את העיבוד כתב אבנר קנר.

באותה שנה נכנס למצעד השבועי של רשת ג' והגיע למקום העשירי.

ביצועים נוספים
--------------

* בשנת 1983 ביצעה חוה אלברשטיין דואט לשיר זה עם הזמר אריק סיני, שנכנס לאלבומה ה-29, "נמל בית".
* לשיר קיים ביצוע של יוני בלוך ואפרת גוש.
* כחלק ממופע המחווה לחלונות הגבוהים, אסף אמדורסקי ויעל קראוס, אחייניתו של שמוליק קראוס, מבצעים דואט לשיר זה.
* קרן פלס אירחה לדואט את הזמר אריק סיני, בהופעתה באמפי קיסריה.

קישורים חיצוניים
----------------

* על השיר "שוב", בעמוד הפייסבוק של הספרייה הלאומית, 10 בינואר 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  שוב (שמוליק קראוס וג'וזי כץ), מתוך אתר פזמונט
2. ↑  *יוני בלוך ואפרת גוש- שוב*, נבדק ב-2022-06-16
3. ↑  אסף אמדורסקי, שלומי שבן ויעל קראוס שרים לחלונות הגבוהים 27/2, זאפה הרצליה, באתר Youtube, ‏28/12/2018
4. ↑  אריאל פייגלין, קרן פלס ואריק סיני בחידוש מרגש לקלאסיקה, באתר ערוץ 7, ‏2022-06-16
**מחיר היציבות** הוא מושג בתורת המשחקים, המשמש לניתוח התנהגות של שחקנים במשחק או בשוק. מושג זה מייצג את המחיר שבו כל השחקנים במשחק מרוצים מהתוצאות שלהם, ולכן אין להם תמריץ לסטות מהאסטרטגיות שבחרו. מושג זה שימושי במיוחד במחקר של שיווי משקל בשוק, מכיוון שהוא יכול לעזור לכלכלנים לחזות כיצד המחירים ישתנו בתגובה לשינויים בהיצע וביקוש.

מחיר היציבות של משחק הוא היחס בין הערך הטוב ביותר של פונקציית המטרה של אחד השוויונות במשחק לבין ערך התוצאה האופטימלי. אם משחק מכיל רק שוויון אחד, אזי מחיר היציבות זהה למחיר האנרכיה.

רקע ואבני דרך
-------------

מחיר היציבות נחקר לראשונה בעבודתם של A. Schulzan ו־N. Moses וזכה להתייחסות גם במחקרם של E. Anshelevich ועמיתיו. הם הראו, כי עבור גרפים מכוונים בהם קיים שווי משקל נאש באסטרטגיה טהורה, מחיר היציבות הוא לכל היותר המספר ההרמוני ה-{\displaystyle n}. עבור גרפים לא מכוונים עם מקור אחד ושני שחקנים, E. Anshelevich ועמיתיו הציגו חסם הדוק למחיר היציבות של {\displaystyle 4/3}.

ג'יאן לי הוכיח במאמרו שעבור גרף לא מכוון עם יעד ברור אליו צריכים להגיע כל השחקנים, מחיר היציבות של משחקי בניית רשת של שאפלי חסום אסימפטוטית על ידי {\displaystyle O(\log n/\log \log n)} כאשר {\displaystyle n} הוא מספר השחקנים.

שימושים
-------

מחיר היציבות משמש למדידת אי יעילות. הוא מבדיל בין משחקים בהם כל השוויונות אינם יעילים, לבין אלה בהם קיים שוויון לא יעיל. באופן פורמלי ניתן לומר כי עבור משחק בעל מספר שוויונות מחיר היציבות קרוב לאחד, לכל הפחות כמו מחיר האנרכיה.

בנוסף מחיר היציבות משמש לעיתים קרובות בשילוב עם שיווי המשקל של נאש, על מנת להשיג פתרון בתורת המשחקים, כזה המזהה את האסטרטגיות האופטימליות עבור כל השחקנים במשחק. על ידי ניתוח מחיר היציבות, כלכלנים יכולים לקבל תובנה לגבי התנהגותם של שחקנים בודדים והשוק הכולל, ולפתח אסטרטגיות לקידום יציבות ויעילות כלכלית.

החשיבות
-------

מחיר היציבות זוכה לתשומת לב משתי סיבות. הראשונה היא שעבור יישומים מסוימים ניתן למצוא לו חסם לא טריוויאלי. הסיבה השנייה היא שלמחיר היציבות פירוש טבעי במשחקי בניית רשת רבים. אנו יכולים להסתכל על תוצאת משחק כפרט שתוכנן מראש על ידי רשות מרכזת כלשהי לשימושם של שחקנים אנוכיים. במקרים כאלה, השוויון הטוב ביותר הוא בעצם הפתרון. ניתן להבחין בתופעה זו בישומי רשת רבים, בהם המשתמשים אינם עצמאיים באמת ולמעשה מתקשרים על בסיס פרוטוקול, המציע פתרון קולקטיבי עבורם. באפשרות המשתמשים לקבל אותו או לדחותו. מחיר היציבות מודד את הרווח בפרוטקולים מסוג זה. פירוש זה למחיר היציבות נלמד במשחקים בהם אין שרירותיות ויש בהם שווי משקל נאש עבור אסטרטגיה טהורה.

לקריאה נוספת
------------

* Algorithmic game theory By Noam Nisan
* The price of stability in selfish scheduling games by Lucas Agussurja and Hoong Chuin Lau
* An {\displaystyle O(logn/loglogn)} upper bound on the price of stability for undirected Shapely network design games by Jian Li
**פריזר** הוא סוג של נקניק מבושל פופולרי. במקור הפריזר מבוסס על בשר חזיר טחון דק יחד עם סאלו ותבלינים, אבל יש כאלה המוסיפים סוגי בשר אחרים וחלבון סויה. יש גם גרסה צמחונית של פריזר.

התבלינים האופייניים לפריזר כוללים פלפל שחור, אגוז מוסקט, פלפל אנגלי, זרעי סלרי וכוסברה, וכמו במורטדלה, גרגרי הדס מעניקים לו את טעמו הייחודי.

בישראל מיוצרת ומשווקת גרסה כשרה של פריזר, המבוססת על בשר תרנגולי הודו.

שם הנקניק
---------

נקניק זה מקורו מהעיר הצרפתית ליון, שם הוא קרוי בשם Cervelat (סרבלאט), שם שנגזר מהשם הלטיני למוח, שהיה אחד המרכיבים במרשמים הקדומים. מעיר המקור נגזר השם ליונר (Lyoner). נקניק זה הגיע לארצות דוברות גרמנית וכונה בשם נקניק פריזאי (Pariser Wurst) ובקיצור "פריזר". הפריזר דומה למורטדלה ומשום כך היו מי שכינו אותו "נקניק בולוניה" או "פולוני". ברוסית הוא נקרא "נקניק רפואי" (Докторская колбаса).

סמרטוט בולוניה ואחרים
---------------------

טבעת בולוניה
באזור טנסי, בארצות הברית, מכינים ומוכרים מין פריזר מאורך ושומני. מוצר זה נמכר עטוף בסמרטוט ומכאן שמו "סמרטוט בולוניה" (Rag bologna).

טבעת בולוניה היא פריזר בעל קוטר קטן יחסית המעוצב בצורה טבעתית. בולוניה כבושה עשויה בדרך כלל מטבעת בולוניה ספוגה בחומץ ותבליני כבישה טיפוסיים. היא מוגשת בדרך כלל בנתחים כחטיף קר.

פריזר צמחוני
------------

יש זמינות של גרסאות צמחוניות וטבעוניות שונות של פריזר. מתכון בריטי טיפוסי משתמש בחלבוני סויה וחיטה כתחליף לבשר ושמן דקלים במקום השומן, יחד עם עמילן, קרגינן (Carrageenans) וחומרי טעם. התוצר הוא מאכל קר או מבושל באותן דרכים כמו הפריזר המסורתי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פריזר** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  צמד כפרי 800 ג' (סלמי פריזר כפרי נקניק הודו מעושן חצי יבש + פסטרמה כפרית)
2. ↑  Foods of England (באנגלית)
3. ↑  Why the Soviets' favorite bologna was called 'doctor's sausage' (באנגלית)
**מיכאל ורדי** (10 בדצמבר 1951 – 7 באוקטובר 1973) היה קצין צה"ל שעוטר בעיטור העוז על פעולתו בקרב בסיני במלחמת יום הכיפורים. במהלך הפעולה נהרג.

ביוגרפיה
--------

### ראשית חייו

מיכאל נולד ב-10 בדצמבר 1951 בתל אביב לרנה ורפאל ורדי, שהיה אלוף בצה"ל. הוא למד תחילה בבית-הספר היסודי "צהלה" בתל אביב, ואחר-כך בבית-הספר התיכון שליד האוניברסיטה העברית בירושלים. הוא סיים את לימודיו התיכוניים במגמה המתמטית בבית-הספר התיכון העירוני ד', בתל אביב. אף על פי שבחר בלימודי מתמטיקה ופיזיקה, הרבה לקרוא ספרות אנגלית ועברית. במסגרת לימודיו בבית-הספר התיכון הוא פעל כחניך וכמדריך גדנ"ע, ובשבט צופי "צהלה" הדריך במשך למעלה משנתיים.

בינואר 1970 התגייס ורדי לצה"ל והתנדב לחיל האוויר. לאחר שנה עבר לחיל השריון, שם סיים בהצטיינות קורס מפקדי טנקים, וקורס קציני השריון והוענקה לו דרגת סגן-משנה. מיכאל נשאר כמדריך בקורס קציני שריון. עם תום שירותו הסדיר בצה"ל החליט להישאר שנה אחת בשירות קבע.

דודתו אורה, נישאה להיסטוריון צבי אנקורי, בנות דודותיו הן השחקנית גילת אנקורי וחוקרת האמנות גנית אנקורי.

### מלחמת יום הכיפורים

זמן קצר לפני פרוץ מלחמת יום הכיפורים הועלה ורדי לדרגת סגן, וכאשר פרצה המלחמה הוא היה לקראת סיום שירותו הסדיר בצה"ל. למחרת עמד להשתחרר ולהתחיל בלימודיו בפקולטה להנדסת מכונות בטכניון בחיפה. גדודו חנה במרכז סיני והותקף בצהרי יום כיפור מן האוויר. הגדוד נצטווה לנוע לעבר הגזרה הצפונית של התעלה כדי להדוף את הפלישה המצרית. מיכאל פעל כמפקד מחלקת טנקים על קו המים באזור מעוז "מפרקת". משימתו הייתה ליצור קשר עם המעוז הנצור, להחזיק מעמד עם אנשיו ולטהר את המעוז מחיילי אויב. כאשר הותקפה הפלוגה מצפון ונתקעה בביצות הטובעניות, נע ורדי צפונה, השמיד שני טנקי אויב, שני גשרים, וניקה את השטח מחיילי האויב. על פעולה זו חזר פעמיים, תוך גילוי חירוף נפש ושיקול דעת מופתי. לעת בוקר, בעלות השחר של ה-7 באוקטובר 1973, נתקע הטנק שלו בקרבת המעוז. ורדי ירד מן הטנק ועלה על טנק אחר, כדי לחלץ את אנשי המעוז. בדרכו פגע טיל בצריח הטנק בו ניצב ורדי והרגו. תחילה הוכרז כנעדר, וב-22 במאי 1975 הובא למנוחת עולמים בבית הקברות הצבאי קריית שאול.

במאי 1975 הוענק לו עיטור העוז על הפעולה בה נפל, והרמטכ"ל מרדכי גור אמר עליו: "בכל פעולותיו גילה אומץ לב רב, קור רוח כושר מנהיגות ותושיה".

קישורים חיצוניים
----------------

* קורות החיים של מיכאל ורדי, באתר "יזכור" של משרד הביטחון
* מיכאל ורדי, באתר הגבורה
**אור יזרעאלי** (נולד: אוגוסט 1982) הוא עיתונאי ואיש תקשורת ישראלי. שימש כעורך הראשי של אתר סרוגים במשך כ-4 שנים.

ביוגרפיה
--------

יזרעאלי גדל בנוה דקלים שבגוש קטיף. שירת כלוחם ומפקד בגדוד שמשון. הוא בוגר מדעי החברה והרוח עם התמקדות במדעי המדינה ויחסים בינ"ל מהאוניברסיטה הפתוחה ובוגר קורס עיתונאות של מקור ראשון.

בשנת בשנת 2010 החל את דרכו העיתונאית בעיתון גושפנקה המקומון של גוש עציון. לאחר מכן החל לכתוב גם בעיתון הסטודנטים של האוניברסיטה הפתוחה: "אופס". שם פרסם כתבות וטור אישי.

בשנת 2012 החל ככתב מגזין ושכונות בעיתון ידיעות ירושלים. באותה שנה פרסם ספר ביכורים בשם: "עזה כמוות אהבה". סיפורים פרי עטו פורסמו גם באתר יקום תרבות.

בשנת 2013 החל לעבוד בערוץ הכנסת כתחקירן, עורך תוכן וכתב דתות. לאחר מכן מונה לכתב פוליטי-פרלמנטרי של הערוץ.

באותן שנים היה בעל טור קבוע אתר nrg ופרסם טורים באתרים שונים: סרוגים, וואלה, ניוז 1, צו פיוס ועוד.

משנת 2019 מונה לעורך הראשי של אתר סרוגים. יזרעאלי, הגיש באתר הסכת בשם: "צוללים לישראליות". בשנת 2022 דווח על סיום תפקידו באתר.

קישורים חיצוניים
----------------

* אור יזרעאלי, ברשת החברתית פייסבוק
* אור יזרעאלי, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007290066305171
* VIAF: 290095868
* WorldCat (עם VIAF): 290095868

 |
**יעל שבח** (נולדה בי"ד בטבת ה'תשמ"ו, 26 בדצמבר 1985) היא מחנכת ופובליציסטית ישראלית. היא אלמנתו של הרב רזיאל שבח שנרצח בפיגוע הירי ליד חוות גלעד.

ביוגרפיה
--------

יעל שבח נולדה בפריז ועלתה לארץ עם כל משפחתה. הם גרו במשך שנה במרכז קליטה מבשרת ציון ולאחר מכן עברו להתגורר בכפר סבא. בט"ו בחשון תשס"ז, נישאה לרזיאל שבח אותו הכירה בהתנדבות משותפת בעמותת "שמחה לילד". לאחר נישואיהם התגוררו שלוש שנים בשדרות, עברו לקדומים ולאחר מכן לחוות גלעד. לזוג נולדו שישה ילדים. 

עבדה כמחנכת כיתה י' באולפנת מעלה לבונה. ב-9 בינואר 2018, נרצח בעלה בפיגוע ירי ליד חוות גלעד.

מאז מותו של בעלה היא פועלת להנצחתו, היא התנדבה ועברה קורס חובשים במד"א, ממנו הוקם "צוות רזיאל" והיא החלה להתנדב באופן קבוע.

לאחר רצח בעלה, החלה לעסוק בכתיבה פובליציסטית אוטוביוגרפית, במשך שנתיים כתבה טור בעיתון שביעי. לאחר מכן החלה לפרסם טור שבועי ב"מקור ראשון".

שבח פעילה בנושא הסדרת המאחזים ובפרט חוות גלעד.

בנובמבר 2020, פרסמה שבח את ספרה הראשון, "א' אלמנה". ביולי 2021 החלה להגיש אחת לשבועיים את התוכנית "ציפורי לילה מצייצות" בגלי צה"ל, יחד עם רות אלבז.

באפריל 2023 נבחרה שבח לכהן בצוות השופטים של חידון התנ"ך העולמי לנוער יהודי ביום העצמאות ה-75.

ספרים
-----

* **א' אלמנה** ספר ביוגרפי על רזיאל שבח, ועל החיים שאחרי מות בעלה. עורכת הספר: יעל ברזילי. 200 עמ', בהוצאת ידיעות ספרים, נובמבר 2020. ISBN 9789652011657

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* יעל שבח, ברשת החברתית פייסבוק

* יעל שבח, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* גאולה אבן-סער בשיחה אישית עם יעל שבח
* רבקי גולדפינגר, אלמנה עם חיוך, באתר ערוץ 7, 7 באוגוסט 2020
* יהודה שלזינגר, יעל שבח: "אני מרגישה הרבה יותר דוגמנית טרור מאשר אלמנת טרור", באתר ישראל היום, 26 בנובמבר 2020

הערות שוליים
------------

1. ↑  יעל שבח, יעל שבח: "היום יום הנישואין ה-14 שלנו", באתר ערוץ 7, 2 בנובמבר 2020
2. ↑  הודיה כריש חזוני, ‏"מאז שרזיאל נרצח אני מתווכחת איתו בלי סוף", בעיתון מקור ראשון, 1 ביולי 2018
3. ↑  רזיאל שבח ז"ל, באתר לזכר האזרחים חללי פעולות האיבה
4. ↑  אילנה שטוטלנד, ‏אלמנתו של הרב רזיאל שבח סיימה קורס חובשים, באתר מעריב אונליין, 29 בנובמבר 2018
5. ↑  טור פרידה
6. ↑  חדשות כיפה, ‏חיית לילה: יעל שבח תגיש תכנית לילית בגל"צ, באתר כיפה, 15 ביוני 2021
7. ↑  התפקיד החדש של יעל שבח, באתר www.kipa.co.il

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987009447189505171
* VIAF: 14161149684934941565
* WorldCat: viaf-14161149684934941565

 |