**ברטיל גוטהרד אולין** (בשוודית: **Bertil Gotthard Ohlin**; ‏23 באפריל 1899 – 3 באוגוסט 1979) היה כלכלן ופוליטיקאי שוודי, שייסד את התאוריה המודרנית של דינמיקת המסחר. בשנת 1977 חלק את פרס מדעי הכלכלה לזכרו של אלפרד נובל עם ג'יימס מיד (אנ') בזכות עבודתו בנושא מסחר בין-אזורי ובינלאומי שפרסם בשנת 1933. אולין ייסד יחד עם הכלכלן השוודי אלי הקשר, תאוריה בנושא מסחר בינלאומי שנודעה בשם מודל הקשר-אולין, שזיכתה אותו במוניטין עולמי.

ביוגרפיה
--------

### חייו האישיים

ברטיל אולין נולד בשנת 1899 ב-23 באפריל בעיירה קליפאן, שבשוודיה.

אולין למד באוניברסיטת לונד ובאוניברסיטת סטוקהולם בהנחיית הכלכלן אלי הקשר. במהלך לימודיו פיתח עניין במסחר בין-לאומי והציג תזה על תיאורית המסחר ב-1922. אולין למד לתקופה באוניברסיטת הרווארד ובאוניברסיטת אוקספורד,[דרושה הבהרה] שם הושפע על ידי פרנק טאוסיג וג'ון ויליאמס. ב-1924 קיבל דוקטורט מאוניברסיטת סטוקהולם ושנה מאוחר יותר החל לעבוד כפרופסור באוניברסיטת קופנהגן. ב-1930 המשיך את עבודתו של אלי הקשר כפרופסור באוניברסיטת סטוקהולם. בתקופה זו, אולין נכנס למחלוקת עם ג'ון מיינרד קינס, שטען כי גרמניה צריכה לשלם שילומים לאחר מלחמת העולם הראשונה, בניגוד לאולין שראה שילומים אלו כקניית כוח בין-לאומית ולא יותר. ב-1936, קינס שינה את דעתו והסכים עם גישתו של אולין. המחלוקת תרמה בהמשך לפיתוח תאוריות מודרניות על שילומים בין-לאומיים חד צדדיים.

אולין כיהן כראש המפלגה הליברלית של שוודיה בין 1944 ל-1967. הוא היה חבר בריקסדאג בין 1938 ל-1970. כיהן כשר המסחר בממשלת שוודיה במהלך מלחמת העולם השנייה (1944-1945) וכנשיא המועצה הנורדית בשנים 1959 ו-1964.

נפטר ב-3 באוגוסט 1979 בואלאדלן בשוודיה.

מחקריו
------

ב-1933, אולין פרסם עבודה בנושא מסחר בין-אזורי ובין-לאומי שזיכתה אותו במוניטין עולמי, בה הוא שילב גישות מתזת הדוקטורט שלו עם עבודה קודמת של אלי הקשר. כחבר בבית הספר לכלכלה של סטוקהולם, אולין גם פיתח דרך תאורטית לטפל במדיניות מאקרואקונומית מבסיס שנבנה על ידי קנוט ויקסל. מחקרו על החשיבות של ביקוש כולל הקדים מחקר מאוחר יותר על ידי קינס.

### מודל הקשר-אולין

אולין ייסד תיאורית מסחר בינלאומי הידועה כיום כמודל הקשר-אולין. לפי מודל זה, מסחר בין מדינות מתרחש ביחס בין כמויות ההון וכוח העבודה היחסיות של אותן מדינות. במדינות עם כמות הון מרובה יש נטייה למשכורות גבוהות יותר, ולכן מוצרים שדורשים כמות מרובה של כוח עבודה יקרים יותר לייצור מקומי. לעומת זאת, מוצרים שדורשים יותר הון זולים יותר לייצור מקומי. לכן, מדינות בעלות כמות מרובה של הון ייצאו מוצרים הדורשים יותר הון, וייבאו מוצרים הדורשים יותר כוח עבודה עם הרווחים מהייצוא. מדינות בעלות כמות מרובה של כוח עבודה יעשו את ההפך, וייצאו מוצרים הדורשים יותר כוח עבודה, תוך ייבוא מוצרים הדורשים יותר הון.

התנאים הבאים צריכים להתקיים:

* היחס בין כמות ההון לכמות כוח העבודה במדינה שונה בין שתי המדינות.
* אחד מהמוצרים דורש יותר כוח עבודה והשני דורש יותר הון, או להפך.
* כוח העבודה וההון לא עוברים בין שתי המדינות.
* העלויות של העברת המוצרים בין שתי המדינות לא קיימות או מוזנחות.
* צורכי התושבים של שתי המדינות שווים.

התאוריה אינה תלויה בכמויות ההון וכוח העבודה, אלא בכמויות לכל עובד, מה שמאפשר למדינות קטנות לסחור עם מדינות גדולות על ידי התמחות בייצור מוצרים שדורשים את המרכיבים שקיימים אצל המדינה הקטנה יותר מאשר אצל המדינות שסוחרות אתה. ההנחה המרכזית היא שהון וכוח עבודה לא נמצאים בכמויות שוות בשתי המדינות. הדבר מוביל להתמחות וריכוז בתחום ייצור או במוצר מסוים, מה שתורם לרווחה הכלכלית של שתי המדינות. ככל שההבדל גדול יותר בין שתי המדינות, הרווח מהתמחות בתחום מסוים עולה עבור שתיהן.

וסילי לאונטיף ערך מחקר על התאוריה במטרה להפריך אותה. הוא ציין שלארצות הברית יש כמות רבה של הון, לכן היא אמורה לייצא מוצרים שדורשים כמות רבה של הון ולייבא מוצרים שדורשים כמות רבה של כוח עבודה, אך הוא מצא שארצות הברית ייצאה מוצרים שדרשו יותר כוח עבודה מהמוצרים שהיא ייבאה. ממצא זה ידוע בתור פרדוקס לאונטיף.

### ספריו

**מסחר בין-אזורי ובין-לאומי -** ספר בהוצאת אוניברסיטת הרווארד המסביר על מודל הקשר-אולין, הספר פורסם ב-1933.

**בעיית ייצוב התעסוקה-** פורסם ב-1949. הספר מורכב מאוסף של הרצאות שאולין העביר, של עמותת יוליוס באר באוניברסיטת קולומביה, ושל צ'יצ'לה באוניברסיטת אוקספורד.

**כמה חוסרים בתאוריות של קשרים כלכליים בינלאומיים**

**התהליך והשלבים של השפל הכלכלי העולמי -** דיווח שנכתב על ידי אולין על השפל הכלכלי העולמי, שהוצג בפני חבר הלאומים בשנת 1931.

**כמה הערות על תאוריית סטוקהולם על חסכון והשקעות**

פרסים והוקרה
------------

בשנת 1977 זכה בפרס נובל לכלכלה אותו חלק עם ג'יימס מיד, בזכות תרומה פורצת דרך של שניהם לתאוריה בנושא מסחר בינלאומי ומעבר הון בינלאומי.

קריאה נוספת
-----------

* סיכום אוניברסיטאי על הפרסום של ברטיל אולין בנושא מודל הקשר-אולין

ראו גם
------

* מודל הקשר-אולין
* פרס מדעי הכלכלה לזכרו של אלפרד נובל

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ברטיל אולין** בוויקישיתוף

* ברטיל אולין, באתר פרס נובל (באנגלית)
* ברטיל אולין, באתר פרס נובל **(באנגלית)**
* ברטיל אולין, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ברטיל אולין באתר Found A Grave **(באנגלית)**
* ספריו של ברטיל אולין באתר JSTOR - מסחר בין-אזורי ובין-לאומי, בעיית ייצוב התעסוקה, כמה חוסרים בתאוריות של קשרים כלכליים בינלאומיים, התהליך והשלבים של השפל הכלכלי העולמי, כמה הערות על תאוריית סטוקהולם על חסכון והשקעות - חלק 1 וחלק 2.
* ברטיל אולין, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007274980505171
* BIBSYS: 90113890
* BnF: cb12277816h (data)
* CANTIC: a10131668
* CiNii: DA0063036X
* GND: 119096684
* ISNI: 0000 0001 0931 3044
* LCCN: n79106758
* LNB: 000015218
* NDL: 00451680
* NKC: jn20000604251
* NLA: 35396502
* NLP: a0000002161202
* NSK: 000096237
* NTA: 068361688
* RERO: 02-A003653632
* SELIBR: 358756
* SNAC: w6hf1296
* SUDOC: 031593453
* Trove: 938121
* VIAF: 66527069
* WorldCat: lccn-n79106758

 |