**אסמכתא** (במשפט העברי) היא התחייבות התלויה בהתקיימות תנאי מסוים, כאשר המתחייב אינו מקבל תמורה הוגנת עבור ההתחייבות, ומתוקף הנסיבות ברור שאינו גומר בדעתו לקיים את התחייבותו.

דוגמאות
-------

לדין זה דוגמאות שונות מתחומים שונים. למשל, הסכם בין אריס לבין בעל השדה, שאם לא יעבוד האריס בשדה ישלם קנס בערך כספי מסוים, הרי סביר להניח שהאריס לא הסכים לתנאי זה אלא משום שסבר שיעבוד, אבל אילו היה יודע שלא יעבוד בוודאי לא היה מתחייב על סכום זה.

דוגמה אחרת היא "משחק בקוביה" שהוא כינוי חז"לי למשחקי מזל. כאן שני הצדדים אינם נכנסים לסיכון אלא על סמך הנחתם שהם יזכו, שהרי ברור שאילו אחד הצדדים היה יודע שהוא יפסיד, לא היה נכנס למשחק זה.

ההלכה
-----

לגבי פסיקת ההלכה: בתלמוד יש כמה סוגיות שעוסקות בדיני אסמכתא. במסכתות: סנהדרין, בבא מציעא, נדרים, בבא בתרא, ועוד.
התנאים נחלקו האם אסמכתא קניא או לא. להלכה, נפסק שאסמכתא לא קניא.
הראשונים נחלקו מהי בדיוק אסמכתא:

### שיטת התוספות: מצבים הלכתיים שונים

בעלי התוספות הכריעו, שיש לחלק בין שלושה מצבים שונים:

1. כאשר הדבר תלוי בעושה התנאי, ואין הגזמה בנושא שעליו סוכם, כגון אריס קיבל על עצמו קנס השווה לערך תנובת השדה, אם לא יעבוד את האדמה, אין בעיה של אסמכתא. לעומת זאת, אם במקרה של האריס, הוא יקבל על עצמו קנס הגבוה באופן משמעותי מערך תנובת השדה, הרי זוהי אסמכתא, מכיוון שברור שהאריס לא הסכים לכך אלא על סמך החישוב שהוא יעבוד בשדה.
2. כאשר הדבר אינו תלוי במתנה התנאי, אלא הוא תלוי באחרים, זוהי אסמכתא. למשל, אם אמר אדם לחבירו אם תקנה לי את היין הזה במחיר זול במקום פלוני, אתן לך כך וכך, הרי זו אסמכתא, כיוון שהסכמת מכירת היין בזול אינה תלויה בו, אלא באחרים.
3. כאשר אין קיום התנאי תלוי בו וגם אינו תלוי באחרים, למשל משחקי מזל, בהם הדבר תלוי במזל ולא במשתתפים, אין זו אסמכתא. כדעת התוספות הכריע הרמ"א.

### שיטת הרמב"ם

הרמב"ם לעומתם מכריע כי כל קניין שתלוי בדברים שעדיין לא קרו ולא נאמר בהתניה שהדבר יחול מעכשיו, מהווה אסמכתא. ורק קניין מוחלט שחל מיידית, או התחייבות כזאת אינם אסמכתא. כדעתו הכריע השולחן ערוך.

### דעות נוספות

דעות נוספות: ספר החינוך טוען כי כל עוד אין קנס אין זו אסמכתא לכן, האריס שהתחייב לשלם קנס גבוה בגין אי-עבודת השדה לא יצטרך לשלם קנס זה אף אם לא יעבוד את האדמה, כי זוהי אסמכתא, ואסמכתא לא קניא. הרמב"ן, לעומת זאת, מחלק בין שני מקרים בלבד - כאשר התנאי תלוי במתנה, אין זו אסמכתא, ואילו כאשר הוא תלוי באחרים - הרי זו אסמכתא.

דיונים לאורך הדורות התקיימו על נושאים רבים הקשורים לאסמכתא, למשל - קנס על ביטול שידוך, שהיה מקובל מאוד בשנים עברו, האם יש בו אסמכתא או לא. השפתי כהן הסביר, שאין בכך משום אסמכתא, מאחר שהחוזר בו משידוך מבייש את הצד השני, ומן הדין היה ראוי שיפצה אותו, ועל כן אין בהתחייבות זו משום אסמכתא.

יישומים אקטואליים
-----------------

מחלוקת אקטואלית בנושא זה פרצה בין הרב הראשי לשעבר אברהם אלקנה כהנא שפירא, לבין הרב עובדיה יוסף, בשאלה האם מותר להשתתף בהגרלות הלוטו. שהרי אדם משקיע את כספו על סמך ההנחה שיזכה, ואם אינו זוכה הרי מפעל הפיס בעצם גזל את כספו.
הרב שפירא טען, כי לא רק לדעת התוספות והרמ"א הדבר מותר, שהרי הזכייה אינה תלויה בקונה הכרטיס, אלא שגם לדעת הרמב"ם והשולחן ערוך הדבר יהיה מותר, מאחר שהקונה כבר השקיע את כספו בכרטיס, ובעצם הוא קנה כרטיס הגרלה, והדבר אינו דומה למשחקי מזל בין שני משתתפים, שבהם עד לתוצאה הסופית הכסף לא יצא מבעלות המפסיד. לעומתו הרב יוסף פסק שהדבר אסור לפי השולחן ערוך, ומותר רק לפי הרמ"א.

עניינים נוספים הנוגעים לדיני אסמכתא בזמננו הם פיצויים על איחורים - כגון איחור במסירת דירה, איחור בביצוע עבודה. יש גישות שונות בין הדיינים, עד כמה ניתן להסתמך על חוק המדינה, על סמך הכלל "דינא דמלכותא דינא", כלומר שלחוקי המדינה יש גם משמעות הלכתית בתנאים מסוימים, ולפיכך הקנס תקף, או שלא. גם כאן יכול להיות הבדל בין מצב שבו הפיצוי תואם את הנזק שנגרם, כמו למשל, על איחור של קבלן - מתן דמי שכירות לתקופה הזו, או פיצוי שאינו תואם - כמו סכום קצוב שאינו מתייחס כלל לתקופת האיחור, כפי שמקובל לעיתים.

דיני אסמכתא הם רבים, והפוסקים הרבו לעסוק בהם. בשולחן ערוך הם מרוכזים ב"חושן משפט" בסימן רז.

קישורים חיצוניים
----------------

* אסמכתא באתר ויקישיבה
* מאמרים בנושא אסמכתא, באתר ספריית אסיף

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד בבלי, מסכת סנהדרין, דף כ"ה, עמוד ב'.

| דיני ממונות במשפט העברי |
| --- |
| חיובי תשלומין | ארבעה אבות נזיקין • שור המזיק • קרן • שן • רגל • צרורות • בור • אש • אדם המזיק • תשלומי חובל (ה' דברים) • בושת • גזל • גנבה |
| קנסות | תשלומי כפל • תשלומי ארבעה וחמישה • שלושים של עבד • אונס נערה • מפתה • חצי נזק • כופר • צרורות • מודה בקנס |
| שונות | גרמא בנזיקין • דינא דגרמי • היזק שאינו ניכר • היזק ראייה • מבטל כיסו של חבירו • אדם מועד לעולם • הרחקת נזיקין • זה נהנה וזה לא חסר • נהנה • משתרשי ליה • יורד לנכסי חברו שלא מדעתו • מבריח ארי • חזקה (הלכה) • קניין רוחני • שעבודא דרבי נתן • הפקר • ייאוש • השאלה • ירושה • אפוטרופוס • שותפות • ספק ממון • אין הולכין בממון אחר הרוב • בית דין לממונות • טעות בחוזה (משפט עברי) • דינא דמלכותא דינא |
| קניינים | קניין כסף • קניין חצר • קניין חזקה • קניין הגבהה • קניין משיכה • קניין מסירה • קניין רכוב • קניין ארבע אמות • קניין הילוך • קניין אגב • קניין אותיות • קניין הבטה • קניין חליפין • אודיתא • סיטומתא • אסמכתא • מעמד שלשתן • סילוק • מחילה |
| שטרות | שטר חוב • גט • שטר שחרור • כתובה • שטר תנאים • שטר אמנה • שטר אדרכתא • קיום שטרות |
| מצוות ממוניות | השבת אבידה • אונאה • ריבית • מצוות הלוואה • הענקה • משכון • שמיטת כספים |
| דיני טענות | טענת ברי • ברי ושמא • ספק וודאי • קים לי • מרא קמא • כופר הכל • מודה במקצת • מיגו • טענו חיטין והודה לו בשעורין • טוען וחוזר וטוען • אי שתקת שתקת |
| פסק בית דין | המוציא מחברו עליו הראיה • יחלוקו • יהא מונח עד שיבוא אליהו • כל דאלים גבר • שודא דדייני • מי שפרע • פשרה • עביד איניש דינא לנפשיה • הפקר בית דין הפקר • חזקת ממון • תפיסה • גוד או איגוד |
| דיני שומרים | 

|  |  |
| --- | --- |
| ארבעת השומרים | שומר שכר • שומר חינם • שואל • שוכר |
| דיני השומרים | שמירה בבעלים • כל לא ידענא פשיעותא היא • מתה מחמת מלאכה • שומר אבידה • שליחות יד • שמור לי ואשמור לך • תחילתו בפשיעה וסופו באונס • שומר שמסר לשומר |

 |