הרב **מנחם מנדל פוטרפס** (ידוע בכינוי **ר' מֶנְדְּל**; כ' בתשרי תרס"ח, 28 בספטמבר 1907 - ד' בתמוז תשנ"ה, 2 ביולי 1995) היה משפיע חב"די מרכזי בישראל. רבים ממשליו ואמרותיו בעת התוועדויותיו נכנסו לפולקלור החב"די.

קורות חייו
----------

פוטרפס נולד בעיר פלשצניץ בפלך מינסק שהיה אז בשליטת האימפריה הרוסית. בתיק החקירה מופיע כתוב, מקום לידה: חרקוב. 
למריאשא בדאנא ולמנחם מנדל פוטרפס. נקרא על שם אביו שנפטר קודם לידתו. בשנת ה'תרע"ה (1915) ביקר לראשונה את האדמו"ר רבי שלום דובער שניאורסון, ובשנת ה'תר"פ (1920) התקבל ללימודים בישיבת תומכי תמימים בעיר קרמנצ'וג. מאוחר יותר עבר לסניפי הישיבה בערים חרקוב, ויטבסק ונעוול. בשנת ה'תר"צ (1930) מונה למשפיע ומשגיח בישיבת חב"ד ביקטרינוסלב, בתפקיד זה כיהן עד לנישואיו עם לאה לבית רובינסון בחודש תמוז ה'תרצ"ג (1933). לאחר נישואיו החל לעסוק במסחר ובגיוס כספים עבור ישיבת תומכי תמימים.

לאחר תום מלחמת העולם השנייה בשנת ה'תש"ה (1945), בעקבות חתימת הסכם בין ממשלות ברית המועצות ופולין שאיפשר לכל נתיני פולין שברחו לברית המועצות לשוב לפולין, הוקם בעיר לבוב ועד חב"די מחתרתי שעסק בזיוף מסמכים ודרכונים פולניים עבור חסידי חב"ד שרצו להימלט מברית המועצות. פוטרפס מונה לחבר הוועד וסייע לחסידי חב"ד רבים, ביניהם אשתו וילדיו לעזוב את ברית המועצות.

פוטרפס עצמו ניסה לברוח ברכבת האחרונה אך נעצר בידי הסובייטים ונשפט בעוון בגידה ל-8 שנות מאסר, אותן ריצה במחנות עבודה בסיביר. לאחר שחרורו בשנת ה'תשט"ו (1955) עבר לעיר צ'רנוביץ שם התגורר עד לשנת ה'תש"ך (1960) אז עבר לסמרקנד. במשך תקופה זו הגיש בקשות חוזרות ונשנות להיתר יציאה על מנת להתאחד עם משפחתו שהתגוררה בלונדון אך נענה בשלילה. בשנת ה'תשכ"ד (1964), לאחר בקשת ראש ממשלת בריטניה הרולד וילסון מנשיא ברית המועצות ניקיטה חרושצ'וב לאפשר איחוד משפחות של 5 משפחות שהתגוררו בבריטניה, בהן משפחתו של פוטרפס, קיבל פוטרפס היתר יציאה והיגר לבריטניה שם עסק במסחר בדים.

בשנת ה'תשל"ב (1972), לאחר פטירתו של משפיע ישיבת תומכי תמימים בכפר חב"ד הרב שלמה חיים קסלמן, מונה למלא את מקומו בהוראת הרבי מילובביץ'.

בשנה האחרונה לחייו של הרבי, תמך בעמדה המרכזית בחב"ד באותה תקופה ופרסם את משיחיותו, וגם לאחר פטירת הרבי, הכריז ועודד אחרים להמשיך ולהכריז "יחי אדוננו מורנו ורבינו מלך המשיח לעולם ועד".

תמונת קברו (ושל אשתו לאה) בלונדון
בתפקיד משפיע הישיבה בכפר חב"ד כיהן עד אלול ה'תשנ"ד (1994). לקראת חודש תשרי תשנ"ה, בדרכו לנסוע אל מרכז חב"ד בניו יורק, עצר אצל בנו בלונדון. שם חש שלא בטוב ונפטר ביום ראשון ד' בתמוז תשנ"ה. נקבר בבית הקברות בלונדון.

הדגיש את חשיבות אידיאל התפילה הקונטמפלטיבית.

### משפחתו

לרב פוטרפס נולדו שישה ילדים, מהם שיכל חמישה בחייו. בנו הרב שלום דובער גר בשכונת קראון הייטס וחבר הנהלת "מחנה ישראל". אחיו היה הצייר הנדל ליברמן.

לקריאה נוספת
------------

* **ר' מענדל – סיפורו של חסיד, משפיע ומקושר**. ליקט וערך: א.ד. פייגלסון [=אלי וולף], כפר חב"ד: ספריית אשל, תשנ"ז (1997)
* **המשפיע - מסיפורי הרב מענדל פוטרפס**. כתב וערך: הרב חיים לוי יצחק גינזבורג, הוצאת ופרצת כפר חב"ד, תשס"א (2001)
* **המשפיע ר' מענדל** - דיסק לצפייה, הוצאת מכון 'היכל מנחם', ירושלים ה'תשס"ז (2007)
* **אוצר החסידים - ארץ הקודש** - אישיותם ומשנתם החסידית של משפיעי חב"ד, עמודים 363 - 331; בעריכת יוסף אשכנזי, תשע"ב
* **גזר הדין:עשר שנים בסביר בגין בגידה במולדת** - קטעים מתיק החקירה שלו במאסר הקומוניסטי. עיתון כפר חב"ד מספר 2016, י"ז בתמוז תשפ"ג.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **מנחם מנדל פוטרפס** |

* התוועדות של ר' מענדל - אתר COL
* התוועדות עם ר' מענדל - אתר יוטיוב
* "המכתב נשלח בכוח המחשבה, הרבי השיב..." אתר בית חב"ד
* המשפיע בלימוד ותפילה אתר יוטיוב
* מאיר הבר, "אתם יכולים להרוג אותי. אני בשבת לא עובד!" – דמותו הייחודית של המשפיע רבי מנחם מענדל פוטרפס, עלון קרוב אליך 349 עמ' 10–14
* **סרט תיעודי על ר' מענדל**, שניאור זלמן ליברמן תשפ"ג, אתר COL .

הערות שוליים
------------

1. ↑  ר' מענדל מכריז יחי אדוננו מורנו ורבנו מלך המשיח לעולם ועד - בכנס פומבי, ניסן תשנ"ד - אתר חב"ד אינפו. הרב פוטרפס פעל גם למען קיומו של מעמד 'קבלת מלכותו של הרבי כמשיח' בי' בשבט תשנ"ג. המעמד מתואר בסוף פסקה זו, כמפורט בקובץ העובדות שמאחורי הסאטלייט, עמ' 69 - 70.
2. ↑  "מי שלא מרגיש, ולא רוצה לצעוק, אין מה להכריח אותו, יהי לו אשר לו, אבל אני – אצלנו הדבר ברור". ישראל לפידות, "זקניך ויאמרו לך", ‏10 ביוני 2013, אתר חב"ד אינפו (הקישור אינו פעיל)
3. ↑  נפתלי לוונטל, עבודת ה' החב"דית במאה העשרים, **מחקרי ירושלים במחשבת ישראל** טו, עמ' 257. (ניתן לקרוא באתר JSTOR)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007388249005171
* VIAF: 7540152200760214400007
* WorldCat (עם VIAF): 7540152200760214400007

 |