recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**יום ההליכה העולמי** חל מדי שנה ב--30 באוקטובר. זו יוזמה של הארגון הבינלאומי TAFISA, שמטרתה לעודד פעילות גופנית באמצעות הליכה שהיא הספורט השכיח בקרב האוכלוסייה והיא אפשרית לכולם. בישראל יום זה מאורגן על ידי משרדי התרבות והספורט והבריאות.

המיזם בישראל ומטרתו
-------------------

ביום ההליכה מתקיימות פעילויות שונות בנושא במוסדות החינוך.

מיזם יום ההליכה העולמי משותף למשרד התרבות והספורט ומשרד הבריאות כחלק מתוכנית "אֶפְשָׁרִיבָּרִיא", התוכנית לחיים פעילים ובריאים, ונועדה להתמודד עם הנתונים המדאיגים לפיהם רק שליש מאוכלוסיית ישראל אכן עוסקת בפעילות גופנית באופן קבוע.

בנוסף למשרד התרבות והספורט ולמשרד הבריאות משתתפים בארגון גם הרשויות המקומיות, משרד החינוך, משטרת ישראל, צבא הגנה לישראל ועוד. הם מעוניינים להציג לציבור כי ניתן לבצע פעילות גופנית באופן יום-יומי בכל מקום. לדוגמה, ניתן לעלות במדרגות במקום במעלית, לטייל בפארקים ברחבי הארץ, ופשוט להחליף ישיבה בהליכה כל זמן שאפשר.

המסר של יזמי התוכנית הוא שכל פעילות כזאת היא חלק חשוב מהעשייה היומיומית, ולכן כדאי לאמץ אותה במשך היום. היא נחשבת ונספרת כחלק מהפעילות הגופנית היומית ותורמת לשיפור הבריאות הפיזית והגופנית, להפחתת מתחים ולאיכות חיים טובה יותר. הליכה מהירה חשובה לכל אדם בכל גיל, מגיל צעיר ועד לגיל המבוגר.

יתרונות ההליכה
--------------

יזמי היום מזכירים את יתרונות ההליכה: ההליכה עוזרת להפגת לחצים, בנוסף על כך שהיא שומרת על הכושר שלנו ומשפרת אותו. היא גם עוזרת לירידה במשקל או לשמירתו. להליכה יש יתרונות בריאותיים ואף חברתיים: ההליכה עוזרת למצב רוח מרומם ולרעננות ומרץ. תורמת לתפקוד טוב של מערכות הלב הדם והריאות, משפרת את מחזור הדם ומחזקת שרירים. ההליכה אפילו משפרת יכולות ריכוז, ביטחון ודימוי עצמי.

יתרה מכך, מוכח כי ההליכה משפרת את מסת העצם ומצמצמת סיכוי לשברים, תורמת להתמודדות עם דיכאון ואף יעילה לפעמים יותר מטיפול תרופתי.

הערות שוליים
------------

1. ↑  יום ההליכה העולמי, באתר משרד הבריאות
2. 1 2  יום ההליכה העולמי, באתר יום ההליכה העולמי
3. 1 2 3 4  שלומית דיליאון, נאוה רוזנפלד, ‏יום ההליכה הבינלאומי בסופ"ש: עד כמה פעילות גופנית קריטית לבריאות שלנו?, באתר מעריב אונליין, 26 באוקטובר 2018
מלריה היא מחלה זיהומית שנגרמת על ידי הטפיל פלסמודיום, שעובר על ידי הווקטור יתוש האנופלס. התמותה הכה רבה מהמחלה, הובילה את האוכלוסייה באזורים האנדמיים למלריה, לפתח עמידות גנטית לטפיל, במנגנון של ברירה טבעית. ג׳ון הלדיין העלה לראשונה את השערת הקשר בין מחלות גנטיות והגנה ממלריה בשנת 1948.

מקובל כי ישנן 3 מחלות גנטיות אשר נשאות שלהן מגנה באופן חלקי או מלא ממלריה: אנמיה חרמשית, תלסמיה ומחסור ב-G6PD. ייתכנו עוד מחלות גנטיות או פולימורפיזם גנטיים אשר מספקים הגנה ממלריה, לדוגמה העדר אנטיגן Duffy אשר בעזרתו הטפיל חודר לכדורית הדם. מחלות גנטיות, כגון אנמיה חרמשית, גורמות אף הן לתמותה ולכן מדובר במקרה של שקלול תמורות אבולוציוני. הדבר יכול להסביר את השכיחות הרבה יחסית של אנמיה חרמשית בקרב הקהילה האפרו-אמריקנית. בסרט הקולנוע האמריקני מטאל ג'אקט הביטוי "תא חרמשי" נאמר ככינוי לאדם שחור.

השוואה גאוגרפית בין תפוצה של אנמיה חרמשית ושל מלריה ביבשת אפריקה

עמידות למלריה בשל נשאות של אנמיה חרמשית
---------------------------------------

אנמיה חרמשית היא מחלה אוטוזומלית רצסיבית, כלומר נוכחות של אלל אחד תקין ושני מוטנטי תוביל לנשאות אך לא למחלה. במחלה קיימת מוטציה בגן המוגלובין B (HBB) המקודד את החלבון בטא גלובין. בעוד שאלל נורמלי מקודד חומצה גלוטמית במקטע השישי של הבטא גלובין, המוטציה גורמת לקידוד ולין. שינוי זה מחומצת אמינו הידרופילית לחומצת אמינו הידרופובית מעודד היקשרות בין מולקולות ההמוגלובין, עם פלמור ההמוגלובין נגרם עיוות לתא הדם האדום והוא מקבל צורה "חרמשית". תאים כאלה מפונים במהירות ממחזור הדם, במיוחד בטחול, שם הם נהרסים. נשאות המחלה, כלומר הטרוזיגוטיות, גורמת לאנמיה לא משמעותית, אך פוגעת במחזור החיים של טפיל הפלסמודיום וכך מאפשרת עמידות מפניו.

הקשר בין עמידות למלריה ואנמיה חרמשית תואר לראשונה בשנת 1954.

ראו גם
------

* מלריה באפריקה שמדרום לסהרה

הערות שוליים
------------

1. ↑  L. H. Miller, S. J. Mason, D. F. Clyde, M. H. McGinniss, The resistance factor to Plasmodium vivax in blacks. The Duffy-blood-group genotype, FyFy, **The New England Journal of Medicine** 295, 1976-08-05, עמ' 302–304 doi: 10.1056/NEJM197608052950602
2. ↑  Graham R. Serjeant, One hundred years of sickle cell disease, **British Journal of Haematology** 151, 2010, עמ' 425–429 doi: 10.1111/j.1365-2141.2010.08419.x

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**התנועה להשבת עשרת הדיברות של אלוהים** (באנגלית: **Movement for the Restoration of the Ten Commandments of God**) הייתה כת נוצרית-קתולית שפעלה באוגנדה בשנות ה-90.

היסטוריה
--------

התנועה הוקמה בשנת 1994 על ידי ג'וזף קיבְּוֶוטֶרֶה ופילגשו, זונה לשעבר בשם קְלֶדוֹניה מְוֶורִינְדֶה שתקשרה, לטענתה, עם מריה הבתולה. חבריה האמינו כי יום הדין צפוי להגיע עם סיום האלף השני, ב-31 בדצמבר 1999, וכי יינצלו אם ישמרו בקפידה על הוראות עשרת הדיברות, לפי ההנחיות שנכתבו בספר בשם "מסר מגן עדן: סוף זמן ההווה", ושאותו נצטוו לקרוא 6 פעמים לפחות. בדומה לכתות רבות אחרות, נדרשו חברי התנועה לוותר על רכושם החומרי.

התנועה פעלה באופן חשאי, ודבר קיומה נודע בציבור הרחב רק ב-1998, כאשר הממשלה סגרה בית ספר שהפעילה, לאחר שהתברר כי במקום הועבדו ילדים בניגוד לחוק, ולאחר שנתגלו בו ליקויי תברואה.

כאשר הנבואות בדבר יום הדין לא התגשמו, החלו רבים מחברי התנועה להטיל ספק באמונתם, ודרשו את השבת רכושם, בתגובה לכך, טען קיבווטרה כי ב-17 במרץ מריה הבתולה תחזור לחיים ואחרית הימים תתחיל. ב-17 במרץ 2000 התכנסו מאמיני התנועה בכנסייה בכפר קָנוּנְגָה שבדרום מערב המדינה, קיבווטה התיז על המאמינים "מים קדושים" שהיו למעשה בנזין, שפך את השאר על רצפת הכנסייה, יצא ממנה והושלכה פנימה מגבת בוערת. הכנסייה הוצתה על יושביה, במה שנראה בתחילה כהתאבדות ההמונית הגדולה ביותר מאז ג'ונסטאון.

המשטרה מצאה במקום כ-340 גולגולות, אך ההערכה היא שבמקום נספו כ-530 בני אדם, מהם לפחות 78 ילדים.
חקירת המשטרה העלתה כי אין מדובר בהתאבדות, אלא ברצח שתוכנן על ידי מוורינדה וקיבווטרה. עקבותיה של מוורינדה נעלמו לאחר השריפה, ולא ידוע אם הייתה בין הנספים או שהצליחה לברוח מהמדינה. גם גורלו של קיבווטרה לא ידוע. יש הטוענים שראו אותו חי לאחר השריפה, ואילו על פי סברות אחרות רצחה אותו מוורינדה.

בחודשים הבאים, נתגלו בכמה מאתרי תפילה של התנועה בדרום מערב אוגנדה קברי אחים, ובשנת 2002 פרסמה הוועדה האוגנדית לזכויות אדם דו"ח ובו הוערך אומדן המתים בכ-800.

ראו גם
------

* חברה סגורה

הערות שוליים
------------

1. ↑  Cauvin, Henri E. (2000-03-27). "Fateful Meeting Led to Founding of Cult in Uganda". *הניו יורק טיימס*.
2. ↑  Borzello, Anna (2000-03-25). "Mass graves found in sect house". *The Guardian*.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb162650641 (data)
* GND: 7693604-1
* LCCN: no2001088103
* VIAF: 145751224
* WorldCat: lccn-no2001088103

 |
***Mycoplasma genitalium*** (בתעתיק לעברית: **מיקופלזמה גניטליום**) הוא חיידק קטן שחי על תאי האפיתל הריסי של דרכי השתן והמין בבני האדם. חיידק זה התגלה לראשונה ב-1981. מיקופלזמה ממין זה עלולה לגרום לדלקת בדרכי השתן אצל נשים וגברים, אם כי לרוב להימצאות החיידק אין כל תסמונת קלינית. ישנם חילוקי דעות בקרב הקהילה הרפואית אם חיידקים אלו שייכים למחוללים שעוברים בהדבקה מינית, שכן חיידקים אלה הם חלק מ"אוכלוסיית החיידקים הטבעית" של נשים רבות.

חיידקי המיקופלזמה הם היצורים החיים הקטנים ביותר הקיימים ובשל כך קשה לאבחנם. הם חסרי דופן תא ובשל כך אנטיביוטיקות נפוצות כגון פניצילין אינן משפיעות עליהם.

הם נפוצים למדי, ואם הם גורמים לדלקות ניתן לטפל בהם באמצעות אנטיביוטיקות כגון אזיתרומייצין.

בשנת 1995 מופה הגנום של המיקופלזה בשלמותו.

מאפיינים
--------

לרוב, חיידק המיקופלזמה לא גורם לתסמינים. במידה ומתפתחים תסמינים (למשל בתקופות של היחלשות המערכת החיסונית, או אם החיידק מתרבה יתר על המידה), הם כוללים דלקת בדרכי השתן בנשים וגברים. בנשים, עלולה להתפתח דלקת צוואר הרחם ומחלה דלקתית של האגן. בשונה ממיקופלזמות אחרות, החיידק לא מתבטא בוגינוזיס חיידקי.

טיפול
-----

במידה ומתפתחים תסמינים הטיפול המומלץ הוא באזיתרומייצין כטיפול ראשוני ובדוקסיציקלין כטיפול שניוני.

מחקרים הראו שלטיפול בן 5 ימים באזיתרומייצין יש אחוזי ריפוי גבוהים יותר ממנה חד פעמית (יותר מ-95% לעומת 80%). בנוסף, מנה חד פעמית עלולה להוביל לפיתוח עמידות של החיידק לאנטיביוטיקה. בהתחשב בממצאים הללו, רופאים עוברים לטיפול בן 5 ימים באזיתרומייצין. דוקסיציקלין עדיין בשימוש אבל מוקסיפלוקסצין מסתמן כטיפול עדיף, במידה והטיפול באזיתרומייצין לא צלח. דוקסיציקלין היא יחסית לא אפקטיבית עם שיעורי ריפוי של 48% לנשים ו-38% לגברים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Mycoplasma genitalium** בוויקישיתוף
* Mycoplasma genitalium, באתר ITIS (באנגלית)
* Mycoplasma genitalium, באתר NCBI (באנגלית)
* Mycoplasma genitalium, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* Mycoplasma genitalium, באתר GBIF (באנגלית)
**חברה פתוחה** הוא מושג שנטבע בשנת 1932 על ידי הפילוסוף הצרפתי-יהודי אנרי ברגסון, ובהמשך פותח על ידי הפילוסוף האוסטרי-בריטי קרל פופר.

פופר תיאר שלוש רמות שבהן יכולה להתאפיין חברה אנושית:

* חברה סגורה, מסורתית, בעלת מאפיינים שבטיים
* חברה פתוחה, בעלת גישה ביקורתית למסורת
* חברה מנוכרת, ללא כל יחס בין-אישי פנים-מול-פנים.

בחברה פתוחה, הממשלה צפויה להיות קשובה וסובלנית לאזרחי המדינה, והמנגנונים הפוליטיים שקופים וגמישים. ההפך מחברה פתוחה הוא משטר סמכותני.

היסטוריה
--------

על פי פופר, החברה היוונית הקדומה החלה את המעבר הארוך והאיטי מחברה שבטית לחברה פתוחה, והתמודדה לראשונה עם יחסי שלטון-אזרח, שהיו פחות אישיים מאשר בחברה השבטית.

מאפיין עיקרי של חברה פתוחה כזו הוא הגישה הביקורתית למסורות השבטיות: ההבחנה בין חוקי הטבע לחוקים מעשה ידי אדם, וייחוס חשיבות לאחריות האישית ולאפשרות לבחור בצורה מוסרית (שלא בהכרח סותרת את האמונה הדתית). לפי פופר, חברות שבטיות אינן מבחינות במכוון בין חוקי הטבע למנהגי השבט, כדי ליצור מראית עין לפיה לחוקי השבט יש בסיס קדוש או קסום.

בסוף המאה ה-20 החלה להתפשט החברה הפתוחה במדינות רבות בעולם, אולם לא ניתן לייחס זאת למחקריו של פופר אלא להתקדמות הכלכלית של החברה התעשייתית המודרנית, שדורשת מחבריה מיומנויות של צמיחה, אוריינות וכישורים חברתיים, הנפוצים פחות בחברות שבטיות. הפילוסוף גאורג זימל היה בין חלוצי המחקר של הקשר בין כלכלה חופשית לחברה פתוחה.

הגדרה ומאפיינים
---------------

פופר הגדיר את החברה הפתוחה בשני הכרכים של ספרו "החברה הפתוחה ואויביה". הוא הגדיר חברה פתוחה כחברה "שבה אנשים מתמודדים עם החלטות אישיות", בניגוד לחברה שבטית או קולקטיבית.

לדעתו רק דמוקרטיה יכולה לספק מנגנון מתאים לכינון חברה פתוחה ללא צורך בשפיכות דמים או חילול מהפכה. חברה כזו מתאפיינת בזמינות הידע לציבור, חירות פוליטית ושמירה על זכויות האדם.

בחברה סגורה כמות הידע הנמצאת בידי הציבור מוגבלת, ולכן מקובלת רק גרסה אחת של המציאות, דבר המגביל את חופש המחשבה. לעומת זאת, בחברה פתוחה מקובלת חשיבה ביקורתית, המעודדת חופש מחשבה וחופש ביטוי. מוסדות התרבות והמשפט של חברה פתוחה תומכים בחירויות אלה.

ביקורת
------

במאמר שפרסם ג'ורג' סורוס הוא כתב שהוא רואה את עצמו כתלמיד של קרל פופר, אך בחברה הפתוחה של ימינו שיח פוליטי דמוקרטי לא בהכרח מוביל להבנה טובה יותר של המציאות. לטענתו, גם בחברה שיש בה הפרדת סמכויות, חופש ביטוי ובחירות חופשיות, פוליטיקאים עדיין מוצאים דרכים להסתיר מידע חיוני מהציבור.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חברה פתוחה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  ג'ורג' סורוס, From Karl Popper to Karl Rove – and Back, ‏8 בנובמבר 2007 (באנגלית).

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4123879-5
* NKC: ph194657

 |
**קיבת השרירים** (מוכרת יותר בשם העממי: **קוּרְקְבָן**) היא קיבה מיוחדת בעלת דפנות שריריות המשמשות לטחינת מזון אצל העופות, הזוחלים ותולעי האדמה, ואצל חלק מהחרקים, הדגים והחלזונות. לרוב משמשת במינים הללו כתחליף ללסת משוננת. בעלי חיים מסוימים נוהגים לבלוע גסטרוליתים ("אבני קורקבן") כדי לסייע לעצמם בתהליכים שונים. היען עשויה אף לבלוע פיסות של זכוכית כדי להקל על התהליך.

מבנה ותפקוד
-----------

אצל העופות, המקור אינו יעיל ללעיסת מזון, ועל כן המזון (הציד) נבלע בשלמותו. המזון השלם מגיע אל הזפק להשריה קצרה; משם הוא עובר אל קיבת הבלוטות, המפרישה אל המזון את מיצי העיכול, אנזימים שונים וכל החומרים הנועדים לפירוק מזון החיה לפי צורכי גופה. מקיבת הבלוטות עובר המזון אל קיבת השרירים לשם תהליך טחינה. קיבת השרירים טוחנת את המזון באופן מכני. המזון עובר מקיבת הבלוטות אל קיבת השרירים מספר פעמים, לפי הצורך.

הדפנות הפנימיות של קיבת השרירים הן בעלות קשיחות מסוימת וקצב חילוף תאים מהיר ביותר, וכך נמנעת פציעת הדפנות.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **קרקבן** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **קיבת השרירים** |

* קיבת השרירים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
**זלמן זלצמן** (1915 – 11 במאי 2005) היה בין המתנדבים הארצישראלים לבריגדות הבינלאומיות במלחמת האזרחים הספרדית. כיהן כמזכיר האיגוד הישראלי של לוחמי הבריגדות הבינלאומיות.

ביוגרפיה
--------

זלצמן נולד בשנת 1915, גדל בירושלים ולמד בגימנסיה. עם סיום הלימודים החל לעבוד כפועל נמל בחיפה. בשנת 1937, בגיל 18, עזב את הארץ ונסע לספרד להילחם לצד הרפובליקנים במלחמת האזרחים הספרדית.

### מלחמת האזרחים הספרדית

בשונה ממתנדבים ארצישראליים רבים, זלצמן לא היה קומוניסט, ובצעירותו היה חבר בית"ר. בראיון שנערך עמו בשנת 1990 הוא העיד כי ראה בפשיזם כאילו היה אויב אישי, וספרד הייתה המקום בו קיבל נשק ואפשרות להילחם נגדו. בהזדמנות הראשונה שהייתה לו, עלה על אנייה ונסע לצרפת, ומשם נשלח לספרד. הוא הגיע עם מתנדבים נוספים עד למרגלות הפירנאים, ומשם המשיכו ברגל דרך ההרים לתוך שטחה של ספרד. זלצמן דיבר עברית ואנגלית בלבד ולכן השתתף בלחימה במסגרת היחידות של האמריקנים והקנדים. הוא לחם בשורות הבטליון ה-60, הקנדי "מקינזי-פאפינו" (Mackenzie–Papineau), בבריגדה ה-15. זלצמן נטל חלק בקרבות הקשים ביותר, ביניהם הקרב בקטלוניה. לאחר שנתיים במלחמת האזרחים חזר לארץ כדי להחלים.

בסוף שנת 1941 כשארצות הברית נכנסה למלחמת העולם השנייה, נסע זלצמן להתגייס לצבא האמריקני והשתתף בפלישה לנורמנדי.

### לאחר המלחמה

זלצמן שירת כמזכיר האיגוד הישראלי של לוחמי הבריגדות הבינלאומיות בספרד. בשנת 1986 נסע למדריד כדי להשתתף בוועידה של לוחמי הבריגדות הבינלאומיות, שנערכה לרגל שנת החמישים לפרוץ מלחמת האזרחים הספרדית. הוא עמד בראש המשלחת הישראלית, שמנתה תשעה גברים ונשים.

בשנת 1988, בגיל 73, נישא בפעם השנייה לחברת קיבוץ מזרע.

את המשך חייו הקדיש זלצמן להפצת המורשת, לחקר הבריגדות הבינלאומיות ולהנצחתן. ביוזמתו ניטעה חורש השלום והאחווה על שם ותיקי הבריגדה הבינלאומית, ליד מערת התאומים באזור בית שמש. זלצמן השקיע מכספו הפרטי לקניית האדמה ולביצוע הנטיעות.

זלצמן נפטר בתל אביב, במאי 2005, בגיל 90.

לקריאה נוספת
------------

* **מכאן למדריד: המתנדבים הארץ-ישראלים לבריגדות הבין-לאומיות בספרד, 1936–1938** (תל אביב: מוזיאון ארץ ישראל, 2012).

קישורים חיצוניים
----------------

* הסרט התיעודי "מדריד לפני חניתה" (2006), באתר יוטיוב.
* יוסף אלגזי, עם אחרוני החיילים היהודים שלחמו במלחמת האזרחים בספרד, באתר הארץ, 10 במאי 2004

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  טל פרי, לזלצמן צילצלו הפעמונים, **יעקב (מגזין מבית מעריב)**, 18.6.1990
2. 1 2  יוסף אלגזי, עם אחרוני החיילים היהודים שלחמו במלחמת האזרחים בספרד, באתר הארץ, 10 במאי 2004
3. ↑  "משלחת לספרד", **מעריב**, 14.10.1986, עמ' 17.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987009828355105171
* VIAF: 8162178751707850784
* WorldCat (עם VIAF): 8162178751707850784

 |
לוגו ישן של חברת הדלק "טן".
הלוגו הקודם של חברת טן
תחנת דלק טן בנשר
**טן חברה לדלק** (ממותגת בשם **Ten**) היא חברת אנרגיה ישראלית העוסקת בייזום הקמה ותפעול של תחנות דלק ובשיווק של מוצרי דלק ללקוחות עסקיים. היא חברת שיווק הדלק החמישית בגודלה בישראל.

היסטוריה
--------

החברה הוקמה בשנת 1991 בשם "מאור חברה לדלק" על ידי החברה לפיתוח גוש עציון בעקבות רפורמה בשוק הדלק שאפשרה מתן רישיונות לחברות דלק חדשות בישראל. שמה הנוכחי ניתן לה בשנת 1994. בשנת 1993 נרכשה החברה על ידי אליעזר פישמן. בתחילת דרכה עסקה החברה בשיווק והפצת סולר לתעשייה ולחימום ביתי באזור ירושלים. ב-1995 החלה החברה בהקמה ותפעול של מרכזי תדלוק סולר (מת"סים) ברחבי הארץ. בשנת 1997 החלה החברה להפעיל תחנות דלק לשימוש הציבור. ב-2007 הנפיקה לראשונה החברה איגרות חוב לציבור, וב-2008 החלה להפעיל בתחנות הדלק שלה חנויות נוחות.

ב-2017 רכשה קרן אייפקס את חברת טן תמורת 140 מיליון שקלים בעקבות קריסתו העסקית של אליעזר פישמן. ב-2018 רכשה טן את חברת "תדלוקים" שמתמחה בתדלוק ישיר לכלים הנדסיים ורכבי עבודה באתרי בנייה ותשתיות, באמצעות צי מכליות ייעודי.

נכון ל-2021 מונה החברה 68 תחנות תדלוק ו-23 חנויות נוחות בכל רחבי הארץ. החברה שותפה בחברת I4U הפועלת בברזיל, ומחזיקה בזיכיון לייצור חשמל במדינה באמצעות תחנות הידרו־אלקטריות.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של טן חברה לדלק
* רון שטיינבלט, ‏מנכ"ל חברת הדלק טן: "אנחנו הרמי לוי של שוק הדלק", באתר גלובס, 15 ביולי 2010
* מיכל רז-חיימוביץ' וסוניה גורודיסקי, ‏"הכוונה להוריד את מרווחי השיווק בדלק שגויה ותפגע בצרכן", באתר גלובס, 6 בדצמבר 2017

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5  טן חברה לדלק: נתונים כספיים באתר מאי"ה.
2. ↑  טן חברה לדלק בע"מ דוח תקופתי לשנת 2010, באתר הרשות לניירות ערך, 29 במרץ 2010
3. ↑  יוחאי רפאלי, נאמן העניק רשיון חברת דלק לחברה לפיתוח גוש עציון, מעריב, 12 בדצמבר 1990
4. ↑
5. ↑  גולן חזני, אייפקס חולמת על שווי של עד 700 מיליון שקל בהנפקת זאפ, באתר כלכליסט, 26 ביוני 2018
6. ↑  אתר למנויים בלבד אורה קורן, גיל שפר מוכר את השליטה בחברת תדלוקים לטן של קרן אייפקס, באתר TheMarker‏, 15 בפברואר 2018
**חזית העתודה** (ברוסית: **Резервный фронт**) הייתה חזית, של הצבא האדום שלחמה במלחמת העולם השנייה.

היסטוריה
--------

חזית העתודה הוקמה ב-30 ביולי 1941, וכמפקדה הראשון מונה גאורגי ז'וקוב, אשר יום קודם לכן פוטר בידי סטלין מתפקיד ראש המטה הכללי. החזית כללה את הארמיות ה-24 ה-28, ה-29, ה-30, ה-31 וה-32. החזית השתתפה בקרב סמולנסק ובקרבות באזור מוסקבה, ובספטמבר הועבר ז'וקוב לפקד על חזית לנינגרד והפיקוד על חזית העתודה עבר לסמיון בודיוני. החזית כותרה באזור ויאזמה, וב-10 באוקטובר שרידיה אוחדו לתוך החזית המערבית בפיקודו של ז'וקוב. ב-12 במרץ 1943 הוקמה החזית מחדש וכמפקדה מונה מקס רייטר. החזית כללה את ארמיית המילואים ה-2 הארמייה ה-24, ה-53, ה-66, ה-47, ה-46 וארמית המשמר המשוריינת החמישית. החזית לא לקחה חלק בקרבות, וכבר ב-23 במרץ פורקה ועל בסיסה הוקמה חזית קורסק.

מפקדים
------

* גאורגי ז'וקוב (30 ביולי 1941 - ספטמבר 1941)
* סמיון בודיוני (ספטמבר 1941 - 10 באוקטובר 1941)
* מקס רייטר (12 במרץ 1943 - 23 במרץ 1943)

קישורים חיצוניים
----------------

* חזית העתודה (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מקביל לקבוצת ארמיות בצבאות מערביים
**נואה פאדיגה** (בצרפתית: **Noah Fadiga**; נולד ב-3 בדצמבר 1999 בברוז' שבבלגיה) הוא כדורגלן סנגלי-בלגי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת גנט מליגת העל הבלגית.

קריירת מועדונים
---------------

פאדיגה גדל במחלקות הנוער של גנט, אנדרלכט וקלאב ברוז'. ב-31 ביולי 2019 הושאל פאדיגה למשך עונה אחת לפולנדם מליגת המשנה ההולנדית. הוא ערך 24 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.

ב-19 ביולי 2020 חתם פאדיגה בהראקלס אלמלו מליגת העל ההולנדית. ב-17 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1-0 לואלבייק במסגרת המחזור החמישי בליגה לעונת 2020/2021. הוא שיחק במועדון במשך שתי עונות, בהן ערך 48 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.

ב-1 ביולי 2022 חתם פאדיגה בברסט מליגת העל הצרפתית. ב-7 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 3-2 ללאנס במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2022/2023. ב-16 באוקטובר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 4-1 לנאנט במסגרת המחזור ה-11.

חיים אישיים
-----------

פאדיגה הוא בנו של כדורגלן נבחרת סנגל בעבר ח'לילו פאדיגה.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Club Brugge verhuurt 19-jarige Fadiga aan Volendam, tot jolijt van… zanger Jan Smit: "Eerste uitkomst van onze samenwerking" באתר Het Nieuwsblad, ‏ 31 ביולי 2019 (בהולנדית)
2. ↑  Heracles Almelo takes over offensive right back Fadiga from Club Brugge באתר Teller Sport, ‏ 19 ביולי 2020 (באנגלית)
**יוסי (אלי) שטרית** (נולד ב־14 במרץ 1977) הוא שף ומסעדן ישראלי.

ביוגרפיה
--------

שטרית גדל במעלות-תרשיחא ולמד בבית ספר אורט בעיר, בנם של פאני ודוד שטרית, ילידי מרוקו. בשנות התיכון היה מתופף בלהקת מטאל שהקים יחד עם חבריו. את שירותו בצה"ל העביר בבסיס מרכז ההובלה, שם שירת כטבח.

אחרי שחרורו מצה"ל עבד כטבח במסעדות בצפון ישראל וטס ללימודי קולינריה במוסד צרפתי ליד פריז. לאחר חצי שנת לימודים שב לישראל, והחל לעבוד במסעדת "לחם ארז" של ארז קומרובסקי בהרצליה. לאחר מכן עבר למסעדת "ארטישוק", ואז עבד כסו-שף במסעדת "רפאל" של השף רפי כהן.

המסעדה הראשונה שפתח היא "ויולט", מסעדה בסגנון צרפתי במושב אודים, אך היא נסגרה לאחר חמש שנים. לאחר סגירת המסעדה באודים קיבל לאחריותו את מסעדת "קיטשן מרקט" בנמל תל אביב.

פתח את "אונזה" - בר-מסעדה קולינרי ביחד עם קבוצת קיטשן מרקט ביפו.

בשנת 2015 פתח את מסעדת "משייה" במלון מנדלי בתל אביב, מסעדה ישראלית בדגש על אוכל מהמטבח המרוקאי.

החל מהעונה השלישית, ששודרה ב-2018 ברשת 13, החל לכהן כשופט בתוכנית המציאות "משחקי השף" במקום השף מאיר אדוני.

בשנת 2018 זכה בתואר "שף השנה" של המגזין "Time Out ישראל".

באוקטובר 2019 הודיע שטרית כי הוא עוזב את המסעדות בהם שימש כשף "משייה" ו"קיצ'ן מרקט". בינואר 2022 פתח מסעדה חדשה בתל אביב בשם "היבה".

מאז 24 בינואר 2022 הוא משמש כשופט בתוכנית המציאות "המסעדה הבאה" ברשת 13, לצד השפים אסף גרניט, מושיק רוט ורותי רוסו.

חייו הפרטיים
------------

שטרית נשוי לנעמה ואב לשניים. הוא מתגורר בהוד השרון.

קישורים חיצוניים
----------------

* ריטה גולדשטיין, ‏"במסעדנות אין דבר כזה קל": ראיון עם יוסי שטרית, באתר ‏מאקו‏, 24 ביוני 2015
* רעות ברנע, יוסי שטרית ומוטי טיטמן: ולנו יש מנות שף, באתר כלכליסט, 10 בינואר 2018
* יפעת מנהרדט, השף יוסי שטרית מגלה איך רזה 25 קילו: "אני טיפוס מאוד טוטלי", באתר Xnet‏, 6 בנובמבר 2018
* אתר למנויים בלבד רותם מימון, יוסי שטרית: אני לא צריך להתנצל, באתר הארץ, 1 בדצמבר 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  ערן סויסה, שישבת, באתר ישראל היום, 10 במאי 2018
2. ↑  גיל משעלי, יוסי שטרית עוזב את מסעדת קיטשן מרקט ומשייה, באתר חדשות 13, 7 באוקטובר 2019
3. ↑  רוי, HIBA, היבה, ‏07/03/2022
4. ↑  לירן אוהלי, "משהו סנסציוני": בשיא הקורונה - השף יוסי שטרית פותח מסעדה חדשה, באתר ישראל היום, 13 בינואר 2022
5. ↑  "שטרית: "אני רק רוצה להיכנס למטבח ולעבוד" | רשת 13". *רשת 13*. נבדק ב-2018-09-17.
**חזית קרליה** (ברוסית: **Каре́льский фронт**) הייתה חזית, של הצבא האדום שלחמה במלחמת העולם השנייה.

היסטוריה
--------

החזית הוקמה ב-23 באוגוסט 1941, בעקבות פיצולה של החזית הצפונית לחזית לנינגרד וחזית קרליה. כמפקדה הראשון של החזית מונה ולריאן פרולוב, והיא הגנה על הגזרה בין ימת לדוגה והנהר סוויר עד לאוקיינוס הקרח הצפוני באזור מורמנסק. החזית השתתפה במלחמת ההמשך והשתתפה בקרבות כנגד צבא פינלנד והוורמאכט. ב-1944 השתתפה החזית יחד עם חזית לנינגרד בהתקפה הסופית על פינלנד, שהובילה לכיבוש שטח גדול יחסית של 100 ק"מ. המתקפה נבלמה בסופו של דבר מבלי שהסובייטים הצליחו לכבוש את פינלנד עצמה, אולם ב-19 בספטמבר של אותה שנה נאלצו הפינים לחתום על חוזה שלום. באוקטובר ניהלה החזית את מבצע פטאסמו-קירקינס לכדה חלק מצפון פינלנד וממחוז פינמרק בנורווגיה. ב-15 בנובמבר של אותה שנה פורקה החזית, וחייליה נשלחו למזרח הרחוק הרוסי והיוו מאוחר יותר את הבסיס ליצירת חזית המזרח הרחוק הראשונה.

מפקדים
------

* ולריאן פרולוב (23 באוגוסט 1941 - פברואר 1944)
* קיריל מרצקוב (פברואר 1944 - 15 בנובמבר 1944)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חזית קרליה** בוויקישיתוף
* חזית קרליה (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מקביל לקבוצת ארמיות בצבאות מערביים
**Open Sound Control** (בקיצור: **OSC**) הוא פרוטוקול תקשורת אוניברסלי מותאם לרשתות מודרניות המאפשר העברת הודעות בין מחשבים, סינתיסייזרים ושאר התקני מולטימדיה.
OSC מבטיח תקשורת אמינה, מהירה, גמישה, בעלת טווח רחוק והעברת מסרים באופן סימולטני בזמן אמת.

OSC פותח במרכז למחקר CNMAT על ידי אדריאן פריד ומאת וורייאת', במטרה ליצור ממשק תקשורת פשוט בין מכשירים.
מטרתו של הפרויקט הייתה לפתח משהו דומה, אך באותו הזמן גם מתקדם ונגיש יותר ממידי.
היתרונות הבולטים של OSC על MIDI הם רזולוציה גבוהה יותר, אפשרות תקשורת בטווחים רחוקים יותר, סביבת מפתחים מזמינה והתבססות על ממשקים אוניברסליים (כמו ethernet ו-USB).
בתשתית רשתות, OSC מבוסס על פרוטוקול (UDP) ובתשתית USB, הנתונים מועברים בפרוטוקול SLIP.
בנוסף, לאור העובדה ש-OSC עובד על תשתית רשתות, ניתן לעבוד גם בתקשורת אל-חוטי Wi-Fi.

תכונות
------

* סביבת קוד פתוח - איננו מוגן ברישיון.
* שימוש בתווים מיוחדים
* שפת תכנות נפוצה
* רזולוציה גבוהה, עד 4095 ערכים.
* ארגון הודעות לעבודה במקביל - תגובה בזמן אמת

קיימים עשרות יישומים ל-OSC, ביניהם עיבוד קול, תמונה וודיאו בזמן אמת, כלים אינטראקטיביים ברשת, תוכנות סינטיסייזר, מגוון רחב של שפות תכנות וההתקנים.
OSC, השתלב בין היתר בסביבות כמו מוזיקה במחשבים, רובוטים, וידאו, תאורה ומייצגים חזותיים.

עיצוב
-----

פקודות OSC כוללות תבנית כתובת, מחרוזת סוג, טיעונים ומשך.

* **תבנית הכתובת** מבוססת על נתיב הקבצים ב-UNIX או שדה url.
* **מחרוזת סוג** היא מחרוזת קצרה שמכילה את סוג הטיעונים.
* **טיעונים** מייצגים מחרוזת בינארית בגודל 4 בייטים. משך היא פונקציה אופציונלית.

השימוש בישראל
-------------

בארץ אין שימוש רחב לשיטה והיא כמעט ואיננה מוכרת[דרוש מקור].
השימוש בבקר ארדואינו הולך וגדל בזכות הדרך הפשוטה והזולה בה הבקר עובד[דרוש מקור].

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Open Sound Control** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של Open Sound Control

הערות שוליים
------------

1. ↑  What is OSC?, CCRMA

| מוזיקה אלקטרונית |
| --- |
| סוּגוֹת בולטות | IDM • EBM • אמביינט • אינדסטריאל • איטלו דיסקו • אלקטרו • אלקטרוניקה • אלקטרופופ • אסיד ג'אז • אסיד האוס • ברייק ביט • גל חדש • גליץ' • דאנס • דאבסטפ • דארקווייב • דיסקו • דראם נ' בייס • האוס • טכנו • יורודאנס • טראנס • טראנס פסיכדלי • סינת'-פופ • צ'יל-אאוט • רייב • טראנס ווקאלי • טראפ • פיוצ'ר בס |
| טכנולוגיות, כלי נגינה ותוכנות | 

|  |  |
| --- | --- |
| טכנולוגיות וכלים | מתנד • שפופרת ריק • טרנזיסטור • LFO‏ • מעבד צליל • סינתיסייזר • מערבל אותות (מיקסר) • דוגם צלילים (סמפלר) • סקוונסר (תוכנות: קיובייס • Logic Pro‏ • FL Studio • אבלטון) • עיבוד אותות ספרתי • MIDI‏ • מחשב אישי • כרטיס קול • Open Sound Control‏ • VST |
| כלי נגינה | טרמין • גיטרה חשמלית • אורגן חשמלי • מלוטרון • מקלדת אלקטרונית • פסנתר אלקטרוני • EWI‏ • תופים אלקטרוניים • מכונת תופים |

 |
| ראו גם | די ג'יי • מפיק מוזיקלי • סקראצ'ינג • מוזיק קונקרט • רוק מתקדם • מוזיקת היפ הופ |
הרב **דוד דב לבנון** (נולד ב-12 באוקטובר 1947, כ"ח בתשרי ה'תש"ח) הוא אב"ד בבית הדין הרבני באשקלון ורב בית הכנסת "קהילת נעם" בגבעת שאול. מכהן גם כאב"ד בבית הדין לממונות שע"י הרבנות הראשית לירושלים.

ביוגרפיה
--------

נולד לישראל לבנון סגן ראש עיריית חיפה וראש המועצה הדתית, ולציפורה, בת האדמו"ר דוד פרידמן מפלוישט לבית רוז'ין.

למד בישיבת פרחי אהרון אצל רבו הרב ברוך אידלשטיין. לאחר מכן בישיבת חברון. למד במשך קרוב לעשור לימודי דיינות במכון אריאל. כיהן כר"מ במכון לב ובבית מדרש לתורה b.m.t.

ב-2 במאי 1995 התמנה לכהן כדיין בבית הדין הרבני באשקלון וב-1 ביולי 2011 התמנה לכהן כאב"ד. פסקיו המרכזים מבית הדין התפרסמו בכתב העת 'שורת הדין'.

כיהן כדיין, במינוי זמני, בבית הדין הרבני הגדול וכיום מכהן כדיין עמית בבית הדין הרבני בירושלים.

מכהן גם כאב"ד בבית הדין לממונות שעל ידי הרבנות הראשית לירושלים. שנים רבות מכהן כרב בית הכנסת "קהילת נעם" בקריית משה.

חיים אישיים
-----------

בנו של הרב ישראל לבנון נשוי לעליזה, בת אברהם שלמה פרידמן, מבעלי הוצאת לוין אפשטיין, ונינת הרב חיים זוננפלד. אחיותיה נשואות לרב יונה מצגר, לישראל וורצל ולנתן גרוסמן עורך עיתון הפלס.

מתגורר בשכונת קריית משה בירושלים.

חתניו הם: הרב מרדכי כלאב מנכ"ל הארגון מקווה מים חיים, הרב לין מבית אל, והרב יואב מייזלס ר"מ בישיבת רמות בירושלים.
אחותו היא פנינה הנשואה לרב יהושע קמפינסקי

קישורים חיצוניים
----------------

* באתר בתי הדין הרבנים
* 289 שיעורים ומאמרים באתר ישיבה
* פסקיו באתר תקדין
* פסקיו בבית הדין הרבני הגדול
* פסקיו בבית הדין הרבני בבאר שבע
* הרב דוד לבנון, קדושת הארץ וירושלים, ישיבת מרכז הרב, ח תמוז תשע"ח, שיעור וידאו
* דוד דב בן ישראל לבנון (1947-), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007300476505171
* VIAF: 298424587
* WorldCat (עם VIAF): 298424587

 |
**SM UB-116** הייתה צוללת גרמנית מטיפוס UB III בצי הקיסרי הגרמני במהלך מלחמת העולם הראשונה. היא הוכנסה לשירות פעיל בצי הקיסרי הגרמני ב-24 במאי 1918 כ-SM UB-116.

UB-116 הוטבעה על ידי מוקש בשלט רחוק ב-58°50′N 3°4′W מול אורקני תוך ניסיון להיכנס לסקפה פלו במטרה לתקוף יחידות של הצי הגדול הבריטי כחלק מהמתקפה האחרונה של הצי הגרמני במלחמה.

לפי Uboat.net, *UB-116* פגעה במוקש ולאחר מכן הושמדה על ידי פצצות עומק בזמן שניסתה להגיע למעגן סקפה פלו הריק. כל אנשי צוותה אבדו (36 מלחים).

תיאור הצוללת
------------

היא נבנתה על ידי Blohm & Voss מהמבורג ולאחר קצת פחות משנה של בנייה, הושקה בהמבורג ב-4 בנובמבר 1917. UB-116 הוכנסה לשירות פעיל באביב בשנה לאחר מכן בפיקודו של אובר-לויטננט צור זי אריך שטפן. כמו כל הצוללות מטיפוס UB III, UB-116 נשאה 10 טורפדות והייתה חמושה בתותח סיפון <span about="#mwt59" data-cx="[{&quot;adapted&quot;:true,&quot;partial&quot;:false,&quot;targetExists&quot;:true,&quot;mandatoryTargetParams&quot;:[],&quot;optionalTargetParams&quot;:[]}]" data-mw="{&quot;parts&quot;:[{&quot;template&quot;:{&quot;target&quot;:{&quot;wt&quot;:&quot;יחידות&quot;,&quot;href&quot;:&quot;./תבנית:יחידות&quot;},&quot;params&quot;:{&quot;1&quot;:{&quot;wt&quot;:&quot;8.8&quot;},&quot;2&quot;:{&quot;wt&quot;:&quot;cm&quot;},&quot;3&quot;:{&quot;wt&quot;:&quot;in&quot;},&quot;4&quot;:{&quot;wt&quot;:&quot;2&quot;}},&quot;i&quot;:0}}]}" data-ve-no-generated-contents="true" id="mwPQ" typeof="mw:Transclusion">8.8</span><span about="#mwt59" data-ve-ignore="true" typeof="mw:Entity">&nbsp;</span><span about="#mwt59" data-ve-ignore="true">ס"מ (3.46</span><span about="#mwt59" data-ve-ignore="true" typeof="mw:Entity">&nbsp;</span><span about="#mwt59" data-ve-ignore="true">ב)</span>. UB-116 נשאה צוות של עד 3 קצינים ו-31 מלחים והיה לה טווח שיוט של 7,420 מיילים ימיים (13,740 ק"מ). הדחק הצוללת היה 519 טון כששטה על פני השטח ו-649 טון כשהיא בצלילה. המנועים שלה העניקו לה מהירות מרבית על פני השטח של 13.3 קשרים (24.6 קמ"ש) ו-7.4 קשרים (13.7 קמ"ש) כשהיא בצלילה.
**ציפורי נוצה** (באנגלית: **Birds of a Feather**) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי, ה-16 בסדרת הסרטים "סימפוניות טיפשיות". הסרט בוים על ידי ברט ג'ילט.

עלילה
-----

ברבורים שוחים, טווס מציג את נוצותיו בשחור-לבן מפואר, ברווז חולף צוחק, ציפורי שיר מגוונות מצייצות, נקר רודף אחרי זחל ומקהלת ינשופים קורנת. תרנגולת רודפת אחרי תולעים תוך שהיא מתעלמת מהגזע שלה עד שנץ מסתובב. כאשר הנץ לוכד אפרוח, העורבים יוצרים טייסת תקיפה.

מדבבים
------

* פלורנס גיל: תרנגולת ומגוון צווחים ושריקות.
* פורב פולן: שריקות ציפורים.
* הקצבים (כולל מיי קוסטל ובוני פו): יונקי דבש וינשופים האחיות ברוק.

עיבוד קומיקס
------------

רצועת הקומיקס של סימפוניות טיפשיות יום ראשון הרצה עיבוד בן שלושה חודשים של ציפורי נוצה מ-11 במרץ עד 17 ביוני 1934.

ביקורת
------

וראייטי (15 באפריל 1931): "הנושא הזה סובל מדמיון רב מדי לסרטי הנפשה קודמים של סדרה זו ואחרים... החולשה הזו הופכת אותו לחומר מילוי עבור תוכניות הביניים ונקודות פחותות בלבד. זו תערובת של תנועות קצביות של עופות שונים."

מדיה ביתית
----------

הסרט הקצר הופץ ב-4 בדצמבר 2001, באוצרות וולט דיסני: סימפונית טיפשיות - קלאסיקות האנימציה המוזיקליות ההיסטוריות.

קישורים חיצוניים
----------------

* "ציפורי נוצה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "ציפורי נוצה", באתר AllMovie (באנגלית)
* "ציפורי נוצה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Talking Shorts". *Variety*: 20. 15 באפריל 1931. נבדק ב-23 בפברואר 2020. `{{cite journal}}`:  (עזרה)
2. ↑  "Silly Symphonies: The Historic Musical Animated Classics DVD Review". *DVD Dizzy*. נבדק ב-20 בפברואר 2021. `{{cite web}}`:  (עזרה)
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**צבי** (**צביקה**) **אֶלגַּת** (1 באפריל 1936 – 25 במאי 2008) היה עיתונאי ועורך ישראלי, עורך המגזין "לאשה" בשנים 1979–1996.

ביוגרפיה
--------

צבי בן שרה ומשה קרפיול נולד ב-1936 בארץ ישראל, וגדל בתל אביב. החל את דרכו בעיתונות ב-1958 ככתב "מעריב" בנגב. בהמשך היה חבר מערכת העיתון בתל אביב.
בשנת תשכ"ג-1963 זכה בפרס עמוס לב על כתבתו "בלוריתו הכסופה של מרסל" (על מרסל טוביאס, שאימן את גנרל מובוטו).
בשנת תשכ"ה-1965 זכה בפרס זה פעם נוספת, עבור כתבתו "שביל החלב" (על חיי מושב עולים על הגבול ליד ירושלים).
בפברואר 1966 זכה להכרה מקצועית כשהיה העיתונאי היחידי שהתלווה לאייבי נתן לפני המראתו למצרים במטוס דו-כנפי (בואינג-סטירמן) למסור לנשיא נאצר עצומה הקוראת לשלום, ודיווח על כך.

כעבור 12 שנה ב"מעריב" עזב את הכתיבה בו לטובת עריכה בעיתון "ידיעות אחרונות", שם ערך את המוסף הפוליטי של סוף השבוע ואת מדור הספורט. בשנת 1974 התמנה במקביל לסגן-עורך "לאשה", השבועון לנשים מבית ידיעות אחרונות. כעבור חמש שנים, בינואר 1979, התמנה לעורך המגזין במקום דוד קרסיק (שערך אותו מ-1953). תחת שרביטו הגיע המגזין לתפוצת שיא.
אלגת ערך את "לאשה" עד פרישתו לגמלאות באוגוסט 1996, אז הוחלף על ידי איריס זוהר-פנחסי.

אלגת היה נשוי למיה ואב לשניים: ענת אלגת, קלינאית תקשורת, וגיא אלגת, פילוסוף ומתרגם.

נפטר במאי 2008, בגיל 72, ונקבר בבית העלמין ירקון.

פיליפ בן (נורברט נישיווסקי) (1913–1978), כתב "מעריב" בניו יורק ובאו"ם במשך שנים רבות, היה קרוב-משפחתו.

לקריאה נוספת
------------

* 'מילת המפתח: "מעניין"', בתוך: מרים נופך-מוזס (עורכת אחראית), צבי אלגת, דוד פז (עורכים), **אשה 2000: הסיפורים, הדרמות, הסגנון והיופי בישראל**, תל אביב: לאשה, 1999, עמ' 1928. (ריאיון קצר עם צבי אלגת)

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **צבי אלגת** |

* דליה בן-ארי ("לאשה"), הלך לעולמו צבי אלגת, עורך "לאשה" המיתולוגי, באתר ynet, 27 במאי 2008

הערות שוליים
------------

1. 1 2  צבי אלגת באתר חברה קדישא ת"א–יפו
2. ↑  צבי אלגת בין חתני פרס לב, מעריב, 3 ביולי 1963; הוענק "פרס עמוס לב", דבר, 12 בספטמבר 1963; חולק פרס עמוס לב, מעריב, 12 בספטמבר 1963.
3. ↑  צבי אלגת ומ. שגריר יזכו בפרס עמוס לב, מעריב, 16 ביוני 1965; פרס עמוס לב ז"ל – 1965, חרות, 16 ביוני 1965; חצי יובל לספר השנה של העתונאים; "פרס עמוס לב" הוענק למיכה שגריר וצבי אלגת, דבר, 14 באוקטובר 1965; הוענק הפרס ע"ש עמוס לב, דבר, 14 באוקטובר 1965.
4. ↑  צבי אלגת, אייבי נתן המריא הבוקר למצרים, מעריב, 28 בפברואר 1966. וראו עוד: צבי אלגת, טייס ללא גבול, מעריב, 4 במרץ 1966, המשך, המשך.
5. ↑  ענת באלינט, מודעות ידידותיות לסביבה, באתר העין השביעית, 1 בפברואר 1997
6. ↑  שנה למותו של פיליפ בן ז"ל, מעריב, 16 באוגוסט 1979
**ימי ראשית הקיץ** הוא שיר שנכתב על ידי יענקל'ה רוטבליט והולחן על ידי שמוליק קראוס בשנת 1977. השיר יצא לראשונה במסגרת אלבומו של קראוס "שבעים שמונים", שיצא באותה השנה.

השיר מתאר את הימים הראשונים של עונת הקיץ.

אלבומו של קראוס יצא תוך כדי ניסיונות להקים את להקת כיף התקווה הטובה, שבה היו חברים ג'וזי כץ, חנן יובל ואלי מגן, שאף ביצע את השיר באלבום. הלהקה התפרקה והשיר נכלל באלבומו של קראוס ומבצעת אותו באלבום ג'וזי כץ. את השיר עיבד מוזיקלית אילן וירצברג.

השיר הועמד לבחירה במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' בשבוע של ה-30 במאי 1977. הוא צעד ארבעה שבועות בלבד ובשיאו הגיע למקום ה-20 במצעד.

גרסאות נוספות של השיר
---------------------

את השיר ביצעה בר בלפר בשנת 2006 בסרט מישהו לרוץ איתו בכיכובה.

בפברואר 2011 ביצעה מיקה שדה את השיר בהיכל התרבות בתל אביב בערב למען הגן השיקומי בירושלים.

בשנת 2013 ביצעו שרון מולדאבי וצילי ינקו את השיר במופע מחווה לזכר שמוליק קראוס במסגרת ג'אם 88 אף אם מבית היוצר של אקו"ם, נמל תל אביב.

בפברואר 2021 הוציאה המוזיקאית אור אדרי עם עמיר רוסיאנו (ג'נגו) גרסת כיסוי לשיר במסגרת האלבום "הוצאו מהקשרם - שרים רוטבליט", אלבום המחווה ליענקל'ה רוטבליט. השיר היה אחד המועמדים במצעד השנתי של גלגלצ לשנת תשפ"א.

בפברואר 2023 ביצע את השיר המוזיקאי ברי סחרוף בערב מחווה לג'וזי כץ שנערך בהיכל התרבות.

בינואר 2024 ביצעה את השיר ענת מושקובסקי לנגינת תזמורת הג'אז הישראלית במועדון הגריי.

קישורים חיצוניים
----------------

* ג'וזי כץ - ימי ראשית הקיץ, סרטון בערוץ "Guy Alon", באתר יוטיוב (אורך: 04:26)
* אור אדרי, ג'נגו - ימי ראשית הקיץ, סרטון בערוץ "נענע דיסק - NaNa Disc", באתר יוטיוב (אורך: 03:54)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  ימי ראשית הקיץ – מילים וביצועים | קראוס, שמוליק, 1935-2013 מלחין | מוזיקה | הספרייה הלאומית, באתר www.nli.org.il
2. 1 2  ימי ראשית הקיץ – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
3. ↑  רונה קינן ושלמה בר נפגשו באורקסטרה, באתר ynet, 4 במרץ 2014
4. ↑  דרור גלוברמן, ‏שמוליק קראוס היה נהנה, ואז שובר להם גיטרה על הראש, באתר ‏מאקו‏, 8 במרץ 2013
5. ↑  תומר פישר, הוצאו מהקשרם – שרים רוטבליט, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 7 בפברואר 2021
6. ↑  אמיר שוורץ, ערב המחווה לג'וזי כץ נצמד לנוסטלגיה ופספס הזדמנות לתת טוויסט נועז ומרענן, באתר ynet, 9 בפברואר 2023
7. ↑  יובל אראל‏, תזמורת הג'אז הישראלית עושה קסמים, בבלוג של יובל אראל, מגזין מוזיקה ותרבות, 6 בינואר 2024
**הסוחר מיקי** (באנגלית: **Trader Mickey**) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי משנת 1932 בכיכובם של מיקי מאוס ופלוטו. זהו הסרט ה-45 בסדרת "מיקי מאוס" שיצא לאקרנים והתשיעי באותה השנה.

עלילה
-----

הסרט פותח במיקי ופלוטו השטים בארבה במורד נהר אפריקאי כשהיפופוטמים עולים מהמים מסביבם ופלוטו נובח עליהם. מיקי ופלוטו יורדים אל החוף ומגלים שבולי העץ הם תנינים השוכבים על החוף שמיד נכנסים למים.

פלוטו מחל לרחרח בסביבה עד שמגיע לכף רגל המבצבצת מהשיחים אשר מתגלה כשייכת לקניבל מאיים. פלוטו נס על נפשו ונתקל במיקי שמפיל את רובה הציד שלו, מה שגורם לרובה להשמיע קול ירייה. הרעש החזק מביא לכך ששאר הקניבלים מגיחים מבין הצמחייה וישר מתנפלים על מיקי ופלוטו המבועתים.

נישאים על גבי החניתות של הקניבלים, מיקי ופלוטו מובלים אל צ'יף הקניבלים יחד עם הארבה שלהם, שגם נישאת על גבי חניתות. הצ'יף, שיושב על כס עתור גולגולות וקורא מגזין, מתחיל יחד עם טבח השבט לטעום את מיקי עם אצבעותיהם. הטבח משליך את מיקי לקדרה מבעבעת לפי ציוויו של הצ'יף, קוצץ ירקות לתוך הקדרה ומולח את פלוטו הקשור על גבי מדורה.

שאר הקניבלים פושטים על סחורתו של מיקי כשהצ'יף מגלה מחוך וטועה בו לכתר ואת הקוקייה של שעון הקוקייה לציפור אמיתית ובולע אותה בשלמותה. אם קניבלית אחת משתמשת בשלייקס כמנשא לתינוקיה בעוד קניבלים נוספים מגלים את כלי הנגינה הרבים של מיקי ומשתמשים בהם באופן שגוי. הטבח ניגש לקדרה בה נמצא מיקי ובוחש בה באמצעות סקסופון, אך מיקי מראה לו את השימוש הנכון בכלי ופוצח בניגון. תכף מתחיל ג'אם סשן פרוע לשיר הפופולרי "Darktown Strutters' Ball" (אנ') של המלחין שלטון ברוקס ומיקי ופלוטו זוכים בחירותם. הסרט נגמר כשהצ'יף מועד לתוך הקדרה.

דמויות ומדבבים
--------------

* מיקי מאוס – וולט דיסני
* פלוטו – פינטו קולביג
* צ'יף הקניבלים – פינטו קולביג

טריוויה
-------

* הצחוק של צ'יף הקניבלים הוא ה"צחוק המטופש", קול צחוק שמזוהה ביותר עם הדמות **דיפי דואוג**, דמות שלימים תיקרא גופי.
* הסרט הוא מעין פרודיה לסרט משנת 1931, "קרן הסוחר"(אנ') שהיה מועמד לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר בטקס פרסי אוסקר ה-4.
* ניתן להבחין בכרזה של הסרט במשחק הווידאו "Epic Mickey" משנת 2010.

קישורים חיצוניים
----------------

* "הסוחר מיקי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "הסוחר מיקי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Motion Picture Herald (3/25/1933)
**רצים ללא גבולות** הוא ארגון ללא מטרת רווח שמחבר יהודים וערבים בירושלים באמצעות ספורט. הארגון נוסד ב-2014 כתגובה לאלימות ששררה בירושלים בזמן זה. מטרת העמותה היא להפחית גזענות ומתח בעיר.

קבוצות הריצה של רצים ללא גבולות, המורכבות מיהודים וערבים, נפגשות על בסיס שבועי לאימוני ריצה משותפים. בנוסף לאימוני הריצה הקבוצות לוקחות חלק בפעילות חברתית פעם בחודש.

משלחות קבוצות הנוער של רצים ללא גבולות השתתפו במרוצים בינלאומיים באירופה, וייצגו את ירושלים כקבוצה משותפת במילאנו (אפריל 2015), ברלין (אוגוסט 2015), ולונדון (ספטמבר 2016). בנוסף קבוצות הריצה של רצים ללא גבולות השתתפו במרתון ירושלים בכל שנה מאז תחילת הפעילות.

היסטוריה
--------

היוזמה החלה כשיתוף פעולה בין ישראל הס, תושב ירושלים, ושושנה בן דוד, תלמידת תיכון בירושלים. רצים ללא גבולות יצרו לראשונה, קבוצת ריצה משותפת לנערות בגילאים 14–19, שהגיעו ממגוון רחב של שכונות במזרח ומערב ירושלים. לאור הצלחת קבוצת הנערות, הוקמה קבוצת נערים מקבילה, ובעקבותיה הוקמו קבוצות ריצה ערביות יהודיות לגברים ונשים מעל גילאי 20.
ביוני 2015 תכננה קבוצת הנוער של רצים ללא גבולות להשתתף במרוץ הלילה של עיריית ירושלים, אך נאלצה לבטל את השתתפותה כאשר התגלה כי המרוץ אמור להתקיים במהלך הלילה הראשון של חודש הרמדאן. כתגובה לכך יצרה רצים ללא גבולות מרוץ משלה.

המרוץ היהודי-ערבי הראשון שיצרה רצים ללא גבולות התקיים בין מלחה לבית צפאפא (בדרום מערב ירושלים), עם 87 משתתפים. העמותה יצרה 2 מרוצים נוספים לאורך מסלול זה, ובמרץ 2017 השיקה את המרוץ היהודי-ערבי הראשון במזרח ירושלים, שהתקיים בין השכונות הערביות אבו טור ג'בל מוכאבר. מאז, רצים ללא גבולות הפיקה 4 מרוצים במזרח ירושלים, כאשר במרוץ האחרון שהתקיים בנובמבר 2018 השתתפו מעל ל-900 רצים.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של רצים ללא גבולות

הערות שוליים
------------

1. ↑  "קולולם" ו"תגלית" בפנים: הוכרזו הזוכים בפרס ירושלים לאחדות ישראל, באתר www.israelhayom.co.il, ‏22/04/2018
2. ↑  אתר למנויים בלבד יאיר אטינגר, ניר חסון, הפארק בירושלים שמחבר שכונות יהודיות וערביות מדגיש בעיקר את הניתוק, באתר הארץ, 23 באוקטובר 2015
3. ↑  הכי מגיע: מיזם קולולם זכה בפרס לאחדות ישראל, באתר סרוגים, ‏2018-06-07
4. ↑  המטרה: אלף יהודים וערבים רצים יחד בבירה, באתר ynet, 7 באוקטובר 2018
5. ↑  ריצה, אופניים, טריאתלון, שחייה, תכניות אימון, אושפיזין לחג || "רצים ללא גבולות" מתארחים אצל אברום בורג בסוכה, באתר ריצה, אופניים, טריאתלון, שחייה | שוונג
6. ↑  העמותה הירושלמית "רצים ללא גבולות" זכתה בפרס ירושלים לאחדות ישראל | כל העיר, באתר כל העיר ירושלים, ‏2018-04-22
7. ↑  עשרת הנבחרים החברתיים של 2017, באתר ynet, 31 בדצמבר 2017
8. ↑  אלו הארגונים שיזכו בפרס האחדות, באתר ערוץ 7
9. ↑  רצים ללא גבולות: כשאלף יהודים וערבים רצים ביחד ברחובות הבירה, באתר mako, ‏2018-08-29
10. ↑  נשלמות ההכנות למרוץ היהודי-ערבי: "בעל חשיבות היסטורית לירושלים", באתר mynetjerusalem.co.il(הקישור אינו פעיל)
**סרטן אדום של אי חג המולד** (שם מדעי: *Gecarcoidea natalis*) הוא מין מתת-מערכה סרטנאים, שאנדמי לאי חג המולד ולאיי קוקוס שבאוקיינוס ההודי.

אף על פי ששטח המחיה שלו קטן יחסית, מעריכים שישנם כ-43.7 מיליון סרטנים אדומים רק באי חג המולד, ועקב פלישתה של הנמלה הצהובה המשוגעת (*Anoplolepis gracilipes*) לאי מספרם קטן ב-10 עד 15 מיליון בשנים האחרונות. הסרטן האדום הוא אוכל-כול ואוכל נבלות. הוא ניזון בעיקר מעלים נשירים ומפרחים, אבל יאכל גם חיות מתות (כולל סרטנים אדומים אחרים) ופסולת אנושית.

תיאור
-----

שריון הסרטן הוא ברוחב של 11.6 ס"מ, צורתו עגולה והוא מכסה את הזימים. הצבתות הן לרוב סימטריות, אלא אם כן אחת מהן נפגעת או נעקרת ממקומה, ובמקרה זה היא תצמח מחדש. הסרטנים הזכרים לרוב גדולים מהנקבות, בעוד שלנקבות בטן רחבה יותר (ניתן להבחין בכך רק כאשר הסרטן הוא מגיל 3) ולרוב צבתות קטנות יותר.

אקולוגיה
--------

הסרטן האדום של האי כריסטמס חי במחילות על מנת להתגונן מפני השמש. מאחר שהוא נושם דרך זימים, הסבירות להתייבשות היא גבוהה. סרטנים אלו ידועים בשל נדידתם השנתית לים על מנת להטיל ביצים.

אוכלוסייה
---------

המתיישבים הראשונים באי חג המולד כמעט ולא תיארו את הסרטן האדום. ייתכן שהעלייה הגדולה במספרם נגרמה עקב היכחדותו של חולדת המקלר (*Rattus macleari*) בשנת 1903, שהגבילה את צמיחת אוכלוסיית הסרטן האדום. ממחקרים שנעשו באי, נמצא כי צפיפות הסרטנים הממוצעת היא 0.09–0.57 סרטנים למטר רבוע, או במילים אחרות שאוכלוסיית הסרטנים האדומים באי מגיעה בקירוב ל-43.7 מיליון פרטים. חוקרים אחרים טענו שמספר הסרטנים באי מגיע ל-120 מיליון, אך הבסיס לטענתם אינו ברור.

התפוצצות אוכלוסין של הנמלה הצהובה המשוגעת, מין פולש שמצא את דרכו לאי חג המולד ולאוסטרליה מאפריקה, היא זו שככל הנראה גרמה למותם של 10–15 מיליון סרטנים אדומים באי בשנים האחרונות (בין רבע לשליש מאוכלוסיית הסרטנים המקורית). בסך הכל (כולל טריפות), מעריכים כי הנמלה הצהובה תפסה את מקומם של 15–20 מיליון סרטנים אדומים באי חג המולד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סרטן אדום של אי חג המולד** בוויקישיתוף
* סרטן אדום של אי חג המולד, באתר NCBI (באנגלית)
* סרטן אדום של אי חג המולד, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* סרטן אדום של אי חג המולד, באתר GBIF (באנגלית)
* Behind the scenes of the red crab migration -- Christmas Island 2012, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:47)
**הבחירות לנשיאות צרפת 2002** (בצרפתית: **Élection présidentielle française de 2002**) היו מערכת הבחירות לנשיאות צרפת השמינית בתקופת הרפובליקה הצרפתית החמישית, ובמהלכן התמודדו בסיבוב השני הנשיא המכהן ז'אק שיראק כנגד ז'אן-מארי לה פן. המנצח היה הנשיא שיראק, שזכה בסיבוב השני שנערך ב-5 במאי 2002. מערכת בחירות זו משכה תשומת לב ציבורית בינלאומית בולטת, לאור התמודדותו של לה-פן, אשר נחשב למועמד קיצוני במיוחד. אלו היו הבחירות הראשונות בצרפת בהן הנשיא נבחר לקדנציה של חמש שנים במקום שבע שנים.

הסיבוב הראשון
-------------

16 מועמדים התחרו בסיבוב הראשון. זה היה מספר שיא של מועמדים, מספר השיא הקודם של מועמדים היה 12, בשנת 1974, כאשר ואלרי ז'יסקר ד'אסטן זכה בתפקיד. בפברואר 2002 הודיע ראש ממשלת צרפת הפופולרי ליונל ז'וספן, מהמפלגה הסוציאליסטית, שיציג את מועמדותו לנשיאות.

הציפיות בתחילת מערכת הבחירות היו כי שיראק (שזכה ב-19.88% מהקולות) יתמודד בסיבוב השני אל מול ליונל ז'וספן. במפתיע ובניגוד למרבית הסקרים, סיים ז'וספן רק במקום השלישי בסיבוב הראשון אחרי לה-פן שזכה ב-16.86% מהקולות. התמיכה בז'וספן הסתכמה ב-16.18%, ו-33% ממצביעי השמאל העדיפו לפזר את קולותיהם בין מועמדים שונים.

הסיבוב השני
-----------

בעקבות עליית ז'אן-מארי לה פן לסיבוב השני, עורר סערה רוז'ה קוקרמן נשיא קריף, ארגון הגג של יהדות צרפת, שאמר בריאיון לעיתון הארץ: "צריך להודות שיש כרגע אינטרס משותף ליהודים ולימין הקיצוני". ושבהצלחת לה פן יש "מסר למוסלמים שיישבו בשקט". שבוע אחר כך חזר בו ואמר לעיתון "לה מונד" שדבריו סולפו, וייחס זאת לבעיות תרגום.

הקמפיין של שיראק התמקד בעיקר בכלכלה החזקה בצרפת. בתחילת מערכת הבחירות השיח הציבורי סבב סביב הפשיעה בקרב צעירים, במיוחד בקרב מהגרים. 

לבסוף שיראק ניצח ברוב של כ-82% בסיבוב השני על מול 18% תמיכה בלה-פן - הפער הגדול ביותר מבין כל מערכות הבחירות בצרפת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הבחירות לנשיאות צרפת 2002** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  ז'וספן הציג את מועמדותו לנשיאות צרפת, באתר הארץ, 20 בפברואר 2002
2. ↑  ליונל ז'וספן - מייצג "צרפת החדשה", באתר הארץ, 23 באפריל 2002
3. ↑  יאיר שלג, מבחינתנו, להישג של לה פן יש גם יתרון, באתר הארץ, 23 באפריל 2002
4. ↑  דניאל בן סימון, קוקרמן מתקן את עצמו: קורא לצרפת להצביע לשיראק, באתר הארץ, 28 באפריל 2002
5. ↑  ג'ון הנלי, הגרדיאן, לשיראק וללה פן בטן מלאה זה על זה, באתר הארץ, 26 באפריל 2002
6. ↑  שירות רויטרס ופייננשל טיימס, ‏שיראק אינו מאבד זמן; מינה את הסנטור הימני המתון ז'אן-פייר רפרא לרה"מ, באתר גלובס, 6 במאי 2002

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007602249605171
* LCCN: sh2010108065

 |
**יוחנן בן בג בג** הידוע בעיקר בקיצור **בן בג בג** היה תנא ארץ ישראלי מתקופת הזוגות, שייתכן שהיה בן דורו של הלל הזקן. הוא מוזכר רק פעמים מועטות, וידוע בעיקר בזכות אימרתו "הפוך בה והפוך בה שהכל בה" (ר' להלן). 

על פי התוספות, היו בן בג בג וחברו בן הא הא גרים, והדבר נרמז בכינויים: בני אברהם ושרה שנוספה להם האות ה' בשמם ('בג' בגימטריה ה'). רבי שמואל די אוזידא מסביר שכינויים אלו נועדו להסתירם מפני השלטון הרומי, שרדף אחר גרים. בנימין זאב בכר מעלה השערה, לפיה בן בג בג הוא הגר שגייר הלל הזקן לאחר שהוכיח לו שאפילו ללמוד את אותיות הא"ב אי אפשר ללא מסורת.

רבי אברהם זכות סובר שבן בג בג ובן הא הא הם אותו אדם.

אמרותיו
-------

מוזכר במשנה פעם אחת, כבעל האמרה הידועה: 

> 
> הֲפֹךְ בָּהּ וַהֲפֹךְ בַּהּ, דְּכֹלָּא בַּהּ; וּבַהּ תֶּחֱזֵי, וְסִיב וּבְלֵה בַּהּ, וּמִנַּהּ לָא תְּזוּעַ, שֶׁאֵין לְךָ מִדָּה טוֹבָה הֵימֶנָּה.
> 
> 
> 
> — משנה, מסכת אבות, פרק ה', משנה כ"ב
> 

מילולית - קרא ולמד (את התורה) שוב ושוב משום שהכל מצוי בה; ובה תתבונן עד שתזקין ותִבלֶה (מן המילה "בלוי"), וממנה לא תזוז, משום שאין עיסוק טוב ממנה. 

אמרה נוספת שלו, בהקשר של הסוגיה הדנה מתי חייב אדם לתבוע פיצוי בבית הדין, ומתי מותר לו לעשות דין לעצמו:

> 
> אל תיכנס לחצר חברך ליטול את שלך שלא ברשות שמא תראה עליו כגנב, אלא שבור את שיניו ואמור לו שלי אני נוטל!
> 
> 
> 
> — תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף כ"ז, עמוד ב'
> 

בברייתא מתואר דו-שיח בינו לבין רבי יהודה בן בתירא: 

> 
> שלח יוחנן בן בג בג אצל רבי יהודה בן בתירה לנציבין: שמעתי עליך, שאתה אומר ארוסה בת ישראל אוכלת בתרומה. שלח לו: ואתה אי אתה אומר כן? **מוחזקני בך שאתה בקי בחדרי תורה**, לדרוש בקל וחומר אי אתה יודע? ...
> 
> 
> 
> — תלמוד בבלי, מסכת קידושין, דף י', עמוד ב'
> 

מלבד זאת, נמסרו בשמו הלכות שונות הקשורות למקדש.

בתרבות
------

על אמרתו "הפוך בה והפוך בה" במשנה חוברו שני שירים במוזיקה החסידית הבולט בהם הוא השיר "בן בג בג" של יעקב שוואקי מתוך אלבומו "ידיד" משנת 2005. לשיר קיימות מספר גרסאות כיסוי, ביניהן של רועי ידיד ותזמורת ענבי הגפן.

עוד קודם לכן יצחק פוקס הוציא שיר על בן בג בג באלבומו "מלך" משנת 1987.

הערות שוליים
------------

1. ↑  אביגדור שנאן, פירוש ישראלי חדש על פרקי אבות, באתר www.sefaria.org.il/texts
2. ↑  תלמוד בבלי, מסכת חגיגה, דף ט', עמוד ב' ד"ה 'בר הי'.
3. ↑  בעל "נחלת אבות" אומר כי 'בג' הם ראשי תבות "בן גיורת". ולעוד מקורות ראה סדר הדורות ערך בן בג בג, עמוד יט, במהדורת תשפ״א בהערה טז.
4. ↑  מדרש שמואל אבות ה כב
5. ↑  אגדת התנאים א עמ' 7
6. ↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ל"א, עמוד א', אבות דרבי נתן טו
7. ↑  ספר יוחסין מאמר א אות ה. וכן כתב גם בכר עמ' 7
8. ↑  תלמוד בבלי, מסכת עירובין, דף כ"ז, עמוד ב'; תלמוד בבלי, מסכת פסחים, דף צ"ו, עמוד א'.