recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**חוסניה ג'בארה** (בערבית: **حسنية جبّارة**; נולדה ב-11 באפריל 1958) היא חברת הכנסת לשעבר מטעם מרצ.

ביוגרפיה
--------

ג'בארה נולדה וגדלה בטייבה למשפחה מוסלמית מרובת ילדים. בוגרת מכון וינגייט בפיזיותרפיה.

ג'בארה נבחרה לתפקיד יו"ר נעמת טייבה (1990–1994). עד בחירתה לכנסת עבדה במכללת "בית ברל". לאחר הקמת מפלגת מרצ ב-1992, החלה לפעול מטעמה.

בשנים 1999–2003 כיהנה בכנסת והייתה בכך לאישה המוסלמית והערבייה הראשונה בכנסת. פעלה בוועדת העבודה והרווחה, בוועדת החינוך והתרבות ובוועדה לקידום מעמד האישה, הייתה יו"ר הוועדה לקידום האישה הערבייה. כמו כן נבחרה לוועדה למינוי קאדים שרעיים.

חוסניה ג'בארה הפרה את המשמעת הסיעתית בהצבעה על גובה קצבאות הילדים והצביעה למען הגדלת הקצבאות בצורה לא שוויונית ופרוגרסיבית על פי מספר הילדים למשפחה.

בחירתה של חוסניה ג'בארה למקום ריאלי ברשימה לכנסת התאפשרה במידה רבה בגלל שיטת השריונים שהונהגה במרצ באותה תקופה. השיטה חייבה קידום מועמד ערבי למקום ריאלי וקידום מועמדות נשים - חוסניה ג'בארה ששילבה את שתי התכונות, אישה וערביה, "חסכה" בכמות המקומות המשוריינים, לכן קואליציה של מועמדים גברים, לא ערבים, דחפה לבחירתה. סיסמת הבחירות של ג'בארה במירוץ בקרב ועידת מרצ הייתה: "חוסניה גבארה - גם אישה גם ערבייה", רמז עבה לכך שהיא חוסכת מקום בשריונים במפלגה. לאחר שמרצ ירדה בכמות המנדטים שלה המשיכה ג'בארה לזכות בשריון הנ"ל (במקום התשיעי שהפך ללא ריאלי). אולם לאחר מאבק של מספר פעילים ערבים בולטים ובראשם עיסאווי פריג', לקראת הבחירות ב-2013, בוטל השריון לערבים - ואכן פריג' הצליח לנצח ולסיים רביעי בפריימריז (ולהיות מוצב במקום החמישי ברשימה הכוללת של מרצ ולהיות חבר כנסת).

* בין השנים 1992–1994 שימשה כיושבת ראש סניף "נעמת" בטייבה.
* בין השנים 1995–1997 מונתה למנהלת אגף נשים ונוער במכון היהודי – ערבי בבית ברל.
* בכהונתה כחברת כנסת בין השנים 1999–2003 פעלה בוועדות הכנסת : ועדת החינוך והתרבות, הוועדה לקידום מעמד האישה, וועדת העבודה הרווחה והבריאות.
* יושבת ראש הוועדה לקידום מעמד האישה הערבייה.
* בשנת 2000 מונתה בתקדים פרלמנטרי וחברתי כנציגת הכנסת לוועדה למינוי קאדים שרעיים והייתה לאישה הראשונה במדינות המזרח התיכון לכהן בוועדה מעין זו.
* בשנת 2002 עמדה בראש משלחת של אקדמאיים ישראלים שפגשה את יושב ראש הרשות הפלסטינית, יאסר ערפאת, עמו נפגשה פעם נוספת כחברת משלחת מרצ לשטחי הרשות.
* הייתה לנציגת ישראל בכנס הבין לאומי של מדינות אגן הים התיכון. בכנס האו"ם בשנת 2000.
* האישה הראשונה והיחידה שהוזמנה אישית על ידי המלך עבדאללה השני, מלך ירדן, לסעודת רמדאן בארמונו בירדן.
* בשנת 1999 נבחרה על ידי המגזין "ליידי גלובס" בין עשר נשות הקריירה המובילות .
* נאבקה למימוש תוכנית החומש למגזר הערבי ולהשוואת תקציבי משרד הפנים בין הרשויות המקומיות השונות יהודיות וערביות.
* הייתה למובילי המאבק בנושא החזרת התושבים העקורים לאיקרית ובירעם בגליל העליון וניהלה מאבק עיקש בתוכנית כביש חוצה ישראל ובהפקעת שטחים מיישובים ערביים לשם סלילתו.

לקריאה נוספת
------------

* שביט בן-אריה, **חברות הכנסת, נשים מובילות בישראל**, מהדורה ראשונה 2011

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* חוסניה ג'בארה, באתר הכנסת (לגרסה בערבית)

* חוסניה ג'בארה, באתר כנסת פתוחה
"**גיבור של אמא**" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמר והיוצר הישראלי משה פרץ, השיר יצא לאור ב-18 בנובמבר 2014, מתוך אלבומו השביעי, "סימני הזמן".

רקע וכתיבה
----------

השיר, שהיה לסינגל השלישי מתוך אלבומו השביעי, נכתב, הולחן והופק מוזיקלית על-ידי פרץ באולפנו הביתי. השיר הוא שיר תפילה של אם לבנה, אשר אותו הקדיש לביתו, מיכאלה.

השיר זכה להצלחה גדולה, גרסאות כיסוי מרובות, ותגובות משבחות מהקהל ומתחנות הרדיו בישראל, כאשר בשיאו היה לשיר השמיני המושמע ביותר במצעד השבועי של מדיה פורסט.

לצד זאת, נשמעו גם ביקורות אודות העיסוק התכוף בזמר הים-תיכוני בשירים המוקדשים לאמא, אשר מבטלים את היותה אדם בפני עצמה, ומתייחסים לתפקידה כאם בלבד.

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר הועלה לערוץ היוטיוב של משה פרץ ב-18 בנובמבר 2014.

נכון לדצמבר 2023, לקליפ למעלה מ-9.5 מיליון צפיות.

גרסאות כיסוי
------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
רביב כנר ביצע את השיר בכוכב הבא 2020 בחצי הגמר.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 8 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "גיבור של אמא" באתר יוטיוב
* מילות השיר "גיבור של אמא" באתר שירונט

הערות שוליים
------------

1. ↑  מוזיקה - "גיבור של אמא", משה פרץ בסינגל חדש ומרגש במיוחד, באתר פרוגי, ‏2014-11-20
2. ↑  אתר למנויים בלבד בן שלו, הגיע הזמן להפסיק את שירי ההצדעה לאמא, באתר הארץ, 23 בנובמבר 2014
3. ↑  *משה פרץ - גיבור של אמא Moshe Perez*, נבדק ב-2023-12-14
**אפריקה המשוונית הצרפתית** (בצרפתית: **Afrique équatoriale française**; ובראשי תיבות - AEF) הייתה פדרציה של מושבות צרפת באזור אפריקה המשוונית, שהשתרעה בין נהר קונגו צפונה למדבר סהרה.

היסטוריה
--------

הישות המכונה "אפריקה המשוונית הצרפתית" אוחדה ב-1910 מחמש טריטוריות שהיו בשליטת צרפת: קונגו הצרפתית, גבון, אובאנגי שארי, צ'אד וקמרון הצרפתית שהצטרפה לאחר מלחמת העולם הראשונה על אף שלא הוכרה כישות נפרדת עד 1920. המושל הכללי ישב בברזוויל ולו משנים בכל טריטוריה.

ב-1911 העבירה צרפת חלקים מכל טריטוריה לקמרון הגרמנית בעקבות משבר אגדיר. טריטוריות אלו הושבו לריבונות צרפתית לאחר תבוסת גרמניה במלחמת העולם הראשונה, כאשר קמרון עצמה הושמה תחת שלטון מנדט צרפתי, בהחלטת חבר הלאומים ולא אוחדה עם אפריקה המשוונית הצרפתית.

במהלך מלחמת העולם השנייה, לאחר תבוסת צרפת והקמת משטר צרפת של וישי, הוביל פליקס אבואה, מושל צ'אד, את מושבות אפריקה המשוונית הצרפתית להצטרפות לתנועת צרפת החופשית של הגנרל שארל דה גול, זאת כאשר מושבות אפריקה הצפונית הצרפתית, ואפריקה המערבית הצרפתית נותרו נאמנות למשטר וישי. בתחילה סירבה גבון להצטרף לשאר המושבות בתמיכה בצרפת החופשית, אך לאחר הקרב על גבון השתלטו על ליברוויל תומכי צרפת החופשית, והמושבות התאחדו בתמיכה בצרפת החופשית, והיו למרכז האסטרטגי של פעילות צרפת החופשית באפריקה.

תחת משטר הרפובליקה הרביעית (1946–1958) יוצגה הפדרציה בפרלמנט הצרפתי. בספטמבר 1958 במסגרת קבלת חוקת הרפובליקה הצרפתית החמישית נערך במדינות אפריקה המשוונית הצרפתית משאל עם בדבר המשך דרכן כמושבות צרפתיות. כל מדינות אפריקה המשוונית הצרפתית החליטו לקבל את החוקה החמישית והצטרפו לגוף בשם "הקהילה הצרפתית" כמדינות עצמאיות, והפדרציה "אפריקה המשוונית הצרפתית" פורקה. ב-1959 הקימו מדינות אלו גוף זמני בשם "איחוד הרפובליקות המרכז אפריקאיות" בטרם קיבלו עצמאות מלאה באוגוסט 1960.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אפריקה המשוונית הצרפתית** בוויקישיתוף
* אפריקה המשוונית הצרפתית (מתוך The Statesman's Yearbook 1921)
* אפריקה המשוונית הצרפתית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007562226605171
* BnF: cb12185649g (data)
* GND: 4093209-6
* ISNI: 0000 0001 2267 1161
* LCCN: n84227787
* NARA: 10046654
* NDL: 00563743
* VIAF: 132256128
* WorldCat: viaf-132256128

 |
**ראובן קולישר** (ברוסית: **Руви́м Моисе́евич Ку́лишер** (רובים מוסיביץ' קולישר) בכתיב יידי: **קאָלישער**; י"א באייר ה'תקפ"ח, 25 באפריל 1828 – ה'תרנ"ו, 20 באוגוסט 1896) היה סופר, רופא כירורג ועסקן יהודי, שחי ופעל במאה ה-19 באימפריה הרוסית. פרסם מאמרים ב"המליץ", "הצפירה" ובכתבי עת אחרים. בן למשפחת קולישר, משפחת מלומדים ואנשי ציבור ידועים שפעלו ברוסיה במאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20.

ביוגרפיה
--------

נולד למשה קולישר בדובנו, בגיל 20 התקבל לאוניברסיטת פטרבורג והיה הסטודנט היהודי השני שהתקבל לאוניברסיטה זו. הוא השלים את לימודי הרפואה והכירורגיה בשנת 1856.

קולישר פרסם מאמרים בתחום הרפואה, על מחלות עור (מאמר מצוטט שמתייחס גם לצרעת המקראית, פורסם בסביבות ~1860) ועל רעב וצמא (1868). בין השנים 1869–1876 השתלם בהיגיינה ורפואה צבאית במלגה ממשלתית.

בצעירותו היה קולישר מגויס להפצת השכלה בקרב היהודים. הוא נמנה עם מעריציו ומקורביו של יצחק בר לווינזון, והתכתובת ביניהם התפרסמה בשם "אגרות ריב"ל" (1896).

קולישר היה בעל תודעה לאומית עמוקה, כבר בצעירותו כסטודנט פרסם פואמה ברוסית בשם "תשובה לסלאבי", שנאסרה בפרסום בידי הצנזורה והופצה בכתב יד במשך שנים עד שהודפסה. ב-1861 פרסם את שירו "היהודי הנרדף לאחיו הנרדפים" שחיבר עשור קודם לכן.

זכרונותיו תחת הכותרת "סיכום התקוות והסיכויים של יהודי רוסיה במשך חמישים השנים 1838 – 1888" פורסמו על גבי גליונות כתב העת "ווסחוד" בשנים 1891–1894.

שנתיים לאחר תום פרסום הסדרה, בשנת 1896, נפטר ד"ר ראובן קולישר בקייב והוא בן 68 שנים.

בנו הצעיר מיכאיל קולישר היה כנר.

לקריאה נוספת
------------

* יעקב נתנאלי-רותמן, העיר וקורותיה: **ד"ר ראובן בן משה קולישר**, בתוך: יעקב עדיני (עורך), **דובנא** : ספר זיכרון, תל אביב, תשכ"ו. עמ' 73–74.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על ראובן קולישר בקטלוג הספרייה הלאומית
* ראובן קאלישער, מאמר: על הכוחות הפועלים בבריאת יחוסיהם והצטרפותם איש לרעהו, הצפירה, 24 ביולי 1862
* חיפוש ראובן קאלישער בעיתונות יהודית היסטורית
* המאסף, ד"ר ראובן ב"ר משה קולישער, **לוח אחיאסף** 5, 1897, עמ' 315

הערות שוליים
------------

1. ↑  ע"פ לוח אחיאסף
2. ↑  ראובן קאלישער, היהודי הנרדף לאחיו הנרדפים, המליץ, 19 בדצמבר 1861
3. ↑  מעשים בכל יום: בקהל יהודי רוסיא, המליץ, 10 ביוני 1879

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007504401405171
* ISNI: 0000 0000 4627 995X
* LCCN: no2007071624
* NTA: 299337278
* VIAF: 1376162723690261290006
* WorldCat: lccn-no2007071624

 |
נתן סלור - בנה של תרצה אתר, לו הוקדש השיר (הוא הנער שגדל), וכן אחד ממבצעי השיר.
"**בלדה על נערי שגדל**" הוא שיר שנכתב על ידי המשוררת תרצה אתר בשנת 1972, הוקדש לבנה נתן סלור והולחן על ידי סשה ארגוב.

השיר מתאר אישה בודדה הממתינה לנער שיגדל ויפרוש את אחריותו עליה, אך כשהנער גדל הוא מתחתן עם אישה אחרת ועוזב אותה. שתי גישות שונות בתכלית לניתוח השיר: הראשונה היא הטריוויאלית וגורסת כי האישה היא נערה שהתאהבה בנער וממתינה להתבגרותו והשנייה גורסת כי מדובר באימו של הנער.

ביצועים
-------

השיר בוצע לראשונה על ידי הזמרת אילנה רובינא בפסטיבל הזמר והפזמון לשנת 1972. השיר יצא באותה השנה במסגרת אלבומה הראשון והיחיד "שני הצדדים" ולאחר מכן באוספים "שרה שירי אהבה" (2001) ו"תמונת רגע - מבחר משירי תרצה אתר" (2008).

מאוחר יותר ביצעו את השיר סשה ארגוב עצמו ואורה זיטנר, כחלק מאלבומם המשותף "סשה ארגוב מנגן משיריו" (1979), בו שרה אורה זיטנר בעוד ארגוב מלווה אותה בפסנתר.

גם הגבעטרון שרו את השיר בביצוע משלהם שנכלל באוספים "חמישים שנות זמר" (1998) ו"אוסף הגבעטרון - 70 השירים הגדולים מכל הזמנים" (2000). בשנת 1998 מיקה קרני שרה את השיר בהופעה חיה שהוקלטה באלבום "כמו ציפור בחדר - מופע משירי תרצה אתר". בשנת 2001 נתן סלור, בנה של תרצה אתר לו היא הקדישה את השיר, הקליט את השיר במסגרת אלבום אוסף בשם "רדיו ב.ל.ה דואגת" (בהפקת ארגון בלה דואגת). השיר הופיע מאוחר יותר באלבומו "25 שעות" שראה אור בשנת 2006. סלור הקליט את השיר בליווי פסנתר, בעיבוד של הפסנתרנית אורית דוקלר, וחתם בשיר זה את אלבומו הראשון. על אף יחוסו המשפחתי של סלור, "בלדה על נערי שגדל" הוא השיר היחיד באלבומו שנכתב על ידי מי ממשפחתו.

בלדה סלאווית
------------

השיר מופיע במקומות רבים כשבסוגריים השם המשני - בלדה סלאווית.

יש דמיון מסוים בין השיר של תרצה אתר לבין "נחל שלי" של לאה גולדברג (גם הוא הולחן על ידי ארגוב, ולחן נוסף של דני ליטני)

שמופיע בספרה של גולדברג עם ההערה [סלבי] בצד סדרה של שירים שליד כל אחד מהם הערה דומה (ליטאי, יהודי, מזרחי..).

ככל הנראה הכוונה לכך שמוטיב האשה המחכה לשווא לנער המת בנחל אופיינית לבלדות עממיות סלביות (לאה גולדברג עצמה נולדה בליטא כשהייתה חלק מרוסיה ואף שהתה זמן מה ברוסיה), ותרצה אתר כתבה את שירה בהשפעתה
.

מיקומי שיא
----------

### מצעדים שבועיים

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (1972)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| הגל הקל | 1 |
| גלי צה"ל | 1 |

### מצעדי סוף שנה

| 
‏‏‏  **מצעדים שנתיים (תשל"ב)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| המצעד העברי השנתי של הגל הקל | 10 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "בלדה על נערי שגדל" באתר יוטיוב
* "בלדה על נערי שגדל" באתר בית לזמר העברי
* [https://wikidata-externalid-url.toolforge.org/?p=10431&url\_prefix=https://shironet.mako.co.il/artist?type%3Dlyrics%26lang%3D1%26&id=wrkid%3D668%26prfid%3D107%26lang%3D1 wrkid=668&prfid=107&lang=1 מילות השיר "בלדה על נערי שגדל"] באתר שירונט
* אלי אשד, נבואתה של תרצה אתר, היקום של אלי אשד

הערות שוליים
------------

1. ↑  מילות השיר נחל שלי מתוך שירונט
2. ↑  דיון בתפוז בנושא
3. ↑  מיקום שיא במצעד השבועי של הגל הקל (1), 5 ביוני 1972, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־15 במאי 2023
4. ↑  מיקום שיא במצעד גלי צה"ל (1), באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־15 במאי 2023
5. ↑  המצעד השנתי לשנת תשל"ב של הגל הקל, באתר פזמונט, בדיקה אחרונה ב־15 במאי 2023
**בנות** הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרות הישראליות שירי מימון, אניה בוקשטיין ואקו. את השיר הוציאה לאור חברת התקליטים הליקון, ב-25 באוקטובר 2021, כסינגל שלא מתוך אלבום אולפן.

רקע
---

השלישייה החלה לעבוד על שירן המשותף בשנת 2018, לאחר שנפגשו באירוע התרמה. לדבריה של מימון, מטרתן הייתה ליצור שיר שלושתן יהיו גאות בו. הן סיפרו שתהליך ההפקה, שבוצע על ידי ג'ורדי, היה מהנה מאוד. אניה בוקשטיין, שעזבה את קריירת המוזיקה שלה לאחר הוצאת האלבום השני שלה, "רוקדת", ב-2017, הביעה בריאינות לכלי התקשרות את כמיהתה לחזור לתעשיית המוזיקה.

מילות השיר מאדירות את המין הנשי, ומדכאות את הפערים המגדריים בחברה. "בנות" הוא בעל מוטיביים פמיניסטיים רבים המזוהים בעיקר בשירי להקת ספייס גירלז כמו "Wannabe".

וידאו קליפ
----------

הווידאו קליפ של הסינגל פורסם בעמוד היוטיוב של שירי מימון ב-25 בנובמבר 2021. הוא צולם במהלך הופעה של השלישייה בהאנגר 11 בתל אביב יפו, ב-4 בנובמבר אותו השנה. הקליפ בוים על ידי עומרי רוזי.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 10 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "בנות" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  "הולכת על זה": שירי מימון, אניה בוקשטיין ואקו מוציאות שיר משותף. צפו, באתר וואלה!‏, 25 באוקטובר 2021
2. ↑  מערכת ישראל היום, האזינו: שירי מימון, אניה בוקשטיין ואקו בשיתוף פעולה יוצא דופן, באתר ישראל היום
3. ↑  לא רק הופעה: שירי מימון הרימה עם מסיבה, קליפ ל"בנות" ולוקים מעוררי קנאה
פירוש נוסף ערך זה עוסק בשם פרטי סלאבי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו איוואן (פירושונים).
שכיחות השם איוואן
**איוואן** (בקירילית: **Иван או Іван**) הוא שם פרטי סלאבי, גרסה של השם היווני Iōánnēs (יוהאן) מעברית יוֹחָנָן Yôḥānnān. השם פופולרי ברוסיה, אוקראינה, סרביה, סלובניה, בולגריה, קרואטיה, בלארוס, צפון מקדוניה ומונטנגרו והפך פופולרי יותר במדינות דוברות בשפות רומיות מאז המאה ה-20.

אטימולוגיה
----------

איוואן הוא האיות הלטיני הסלאבי הנפוץ, ואילו האיות הקירילי הוא כפול: בבולגרית, רוסית, מקדונית, סרבית ומונטנגרית הוא Иван, ואילו בבלארוסית ובאוקראינית זה Iван. האיות הסלאבי (או הקירילי העתיק) של הכנסייה העתיקה הוא Їωан.

זהו קרוב משפחה סלאבי לשם הלטיני יוהנס, המקביל לג'ון האנגלי. גרסה הסלאבית זו של מקורה מן הברית החדשה ביוונית*Ἰωάννης* ( *Iōánnēs*) ולא מהלטינית *Io (h) annes*. השם היווני נגזר בתורו מעברית יוֹחָנָן. השם נגזר בסופו של דבר מהשם העברי המקראי יוחנן. פטרונימיות נפוצות הנגזרות מהשם הן איוואנוביץ' (סרבו-קרואטית), איוואנוב (רוסית ובולגרית) ואיוואנוביץ' (רוסית, משמשת בשם אמצעי), המקבילים ל"בן של איוון".

תפוצה
-----

השם נפוץ בקרב רוסים, אוקראינים, סרבים, בולגרים, קרואטים, בלארוסים, מקדונים, מונטנגרים ובמידה קטנה יותר צ'כים וסלובקים.

איוואן הוא השם הגברי הנפוץ ביותר בבולגריה (נכון לשנת 2013) ובקרואטיה (נכון לשנת 2013). בסרביה זה היה השם הגברי התשיעי הנפוץ ביותר בתקופה 1971–1980; השישי.

בשנים 1981–1990; התשיעשנים ב־1991–200.

זהו אחד השמות הנפוצים ביותר (בין מאה המובילים) בקרואטיה, עם למעלה משלושים אלף שמות שם. השם איוואן היה הפופולרי ביותר בשנים 1930 עד 1940. שנת השיא הייתה 1930 והיה הפחות פופולרי בשנים 2003 עד 2013.

מאז המאה ה-20 הוא הופך פופולרי יותר בעולם דובר הרומאנית: איטלקית (גם הצורה המקורית וגם הגרסה האיטלקית, *Ivano*), ספרדית (*Iván*) ופורטוגזית (*Ivã לעיתים*).

איוואן שימש מדי פעם גם מפלגות שונות במהלך מלחמת העולם השנייה כשם כללי לסובייטים.

צורות
-----

צורות נקבה שלו הם איוואנה (בעיקר בדרום מזרח יוגוסלביה), בעוד איוונקה ואיווה הן צורת הקטנה. צמצומים זכרים דרום-סלאביים (כולל היסטוריים) הם איוואניש, איוואנקו, איוואנצ'ה, ועוד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **איוואן** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  MFnames.com - Origin and Meaning of Ivan (ארכיון)
2. ↑
3. ↑  "Jméno: 'Ivan', počet výskytů 23197 v celé ČR" (בצ׳כית). Kdejsme.cz. 2016.
4. ↑  "Имената в България през 2014 година (Предварителни данни)" (PDF). *nsi.bg* (בבולגרית). 26 ביולי 2013. נבדק ב-26 ביולי 2013. `{{cite web}}`:  (עזרה)
5. ↑  "ŽENE U HRVATSKOJ PO PRVI PUT BOLJE OBRAZOVANE OD MUŠKARACA Koliko Hrvata ima e-mail, a koliko ne zna ni čitati?". *Jutarnji list* (בקרואטית). 26 ביולי 2013. נבדק ב-26 ביולי 2013. `{{cite web}}`:  (עזרה)
6. ↑  "Најчешћа имена и презимена" (בסרבית). Statistical Office of the Republic of Serbia. 2011.
7. ↑
8. ↑  Exceptional voice of the bear from Berlin, ‏25 באפריל 2008
הרב **ליאור אברהם אדרי** (נולד ב-13 בפברואר 1979, ט"ז בשבט ה'תשל"ט) הוא פוליטיקאי ישראלי שכיהן כחבר הכנסת מטעם מפלגת ש"ס בשלהי כהונתה של הכנסת התשע עשרה.

ביוגרפיה
--------

אדרי נולד וגדל בנתניה. בנם של אשר ונורה. הוא למד בישיבת באר התורה, ישיבה ליטאית בבית וגן אצל הרב גבריאל יוסף לוי ובישיבת עיון התלמוד בקריית ספר אצל הרב אבא ברמן. למד חמש שנים בכולל הלכה של הרב שמעון גבאי והוסמך לרבנות בידי הרב אליהו אברז'ל.

שירת שלוש שנים בצה"ל כמורה חייל. שירת במילואים ברבנות הצבאית. כיום משרת בקצין העיר נתניה כמודיע נפגעים בדרגת רב-סרן.

החל לעבור כמשגיח כשרות ברבנות נתניה, התקדם והפך למפקח רבנות במועצה האזורית חוף השרון. בשנת 2007 הצטרף לחברת השיווק "נטו מלינדה סחר בע"מ" והיה מנהל המותג "עטרה". בשנת 2010 צורף בידי הרב משה יוסף לבד"ץ בית יוסף כאחראי על תחום בשר ושחיטה בישראל ובחו"ל.

בהמשך מונה אדרי לסמנכ"ל בד"ץ בית יוסף ונחשב כמקורבו של הרב משה יוסף.

אדרי משמש כרב בית הכנסת "בית ראובן" בנתניה.

לקראת הבחירות לכנסת התשע עשרה שובץ במקום ה-13 ברשימת ש"ס לכנסת, אך ש"ס זכתה ב-11 מנדטים בלבד. בשלהי כהונת הכנסת התשע עשרה עם התפטרותו מהכנסת של יושב ראש ש"ס אריה דרעי החל אדרי לכהן כחבר הכנסת ב-1 בינואר 2015.

חיים אישיים
-----------

אדרי הוא תושב נתניה. נשוי לשרה לבית ארביב, בתו של הרב מאיר ארביב, רבה של רמות ג. הוא אב לחמישה ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* ליאור אדרי, באתר הכנסת

* ליאור אדרי, באתר כנסת פתוחה

הערות שוליים
------------

1. ↑  הרב ליאור אדרי באתר בד"ץ בית יוסף
2. ↑  ישי כהן, ‏הכירו: הפנים החדשות ברשימת ש"ס, באתר כיכר השבת, 6 בדצמבר 2012
3. ↑  יהדות בשרון, גיליון 130, י"ט בחשוון תשע"ה
**ג'ו אן הרשברגר** (באנגלית: **Jo Ann Harshbarger**; נולדה ב-17 בנובמבר 1956) היא שחיינית עבר אמריקאית, סגנית אלופת עולם (בלגרד 1973) ושיאנית עולם במשחים ל-800 מטר חופשי ול-1500 מטר חופשי.

ביוגרפיה
--------

הרשברגר למדה באוניברסיטת סטנפורד.

### 1972

#### שיאנית עולם

במבחנים האמריקאים לאולימפיאדת מינכן שנערכו בשיקגו, אילינוי ב-6 באוגוסט היא קבעה במשחה ל-800 מטר חופשי שיא עולם חדש של 8:53.83 דקות, שיפרו שליא בן שמונה החודשים של שיין גולד מאוסטרליה (8:58.1 דקות). במשחקים עצמם היא סיימה במקום שישי במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 9:01.21 דקות.

### 1973

### סגנית אלופת עולם

בתחרות שנערכה בלואיוויל, קנטקי ב-25 באוגוסט 1973 היא קבעה במשחה ל-1500 מטר חופשי שיא עולם חדש של 16:54.14 דקות, שיפור לשיא העולם בן חצי השנה של שיין גולד (16:56.9 דקות), שיאה החזיק מעמד כ-4 חודשים ונשבר על ידי ג'ניפר טורול מאוסטרליה (16:49.9 דקות). באליפות העולם שנערכה בבלגרד, יוגוסלביה ב-9 בספטמבר היא זכתה במדליית כסף במשחה ל-800 מטר חפשי בתוצאה של 8:55.56 דקות, אחרי נובלה קליגאריס מאיטליה שקבעה שיא עולם חדש של 8:52.97 דקות ולפני גודרון וגנר ממזרח גרמניה (9:01.82 דקות).

### 1974

באליפות ארצות הברית שנערכה בקונקורד, קליפורניה ב-25 באוגוסט 1974 היא קבעה במשחה ל-800 מטר חופשי שיא עולם חדש של 8:47.66 דקות, שיפור לשיא בן 7 החודשים של ג'ניפר טורול (8:50.1 הדקות), שבוע לאחר מכן, היא שיפרה את שיאה בתחרות בין גרמניה המזרחית לארצות הברית שנערכה אף היא בקונקורד והעמידה אותו על 8:47.59 דקות. שיא זה החזיק מעמד 7 חודשים ונשבר על ידי ג'ניפר טורול (8:43.48 דקות).

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

* התפתחות שיא העולם במשחה ל-800 מטר חופשי
* התפתחות שיא העולם במשחה ל-1500 מטר חופשי

קישורים חיצוניים
----------------
"**הלכתי מהעיר הזאת**" הוא סינגל שהוקלט על-ידי הזמרת והיוצרת הישראלית שי המבר, השיר יצא לאור ב-18 ביוני 2023.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב והולחן על-ידי שי המבר, והופק על-ידי ניר מימון והמבר.

השיר הוא שיר פופ-אוריינטלי, אשר יצא לרגל הופעתה של המבר בבארבי, לקראת צאתו של אלבום חדש, ולאחר הצלחתו הגדולה של "אלי את לי פריז" - אשר גם עליו עבדה המבר עם ניר מימון ובניהולה של קרן פלס.

לצד שבחים על הקו המוזיקלי הנוכחי של המבר וכן על "הלכתי מהעיר הזאת" בפרט, הועלתה הטענה כי מילותיו של השיר ומשמעותו אינם ברורים. למרות זאת ובדומה לשיריה הקודמים, התקבל השיר בחיבוק על-ידי תחנות הרדיו הישראליות, והיה בשיאו לשיר ה-8 במצעד השבועי של מדיה פורסט.

ווידאו קליפ
-----------

הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר בוים על-ידי המבר והועלה לערוץ היוטיוב שלה ב-18 ביוני 2023. בהמשך לקו של הקליפים האחרונים ששחררה, גם בקליפ לשיר זה מוצגת המבר כשהיא מסתובבת ברחבי הארץ ומתעדת את סיבוב ההופעות שלה.

נכון ליוני 2023, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-23,500.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 8 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "הלכתי מהעיר הזאת" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  דודי פטימר, ‏עם הפתעה חדשה לקיץ: דנה אינטרנשיונל הוכיחה שהיא עדיין מלכת הפופ, באתר מעריב אונליין, 23 ביוני 2023
2. ↑  שי המבר הלכתי מהעיר הזאת, באתר yosmusic.com, ‏2023-06-23
3. ↑  "הלכתי מהעיר הזאת": שי המבר בסינגל חדש, באתר ישראלה, ‏2023-06-20
4. ↑  *שי המבר - הלכתי מהעיר הזאת*, נבדק ב-2023-06-26
**אגודת חובבי הרדיו בישראל** (או בקיצור: **IARC**) היא מוסד ללא כוונות רווח המאגדת את חובבי רדיו בישראל. האגודה מקדמת את תחביב חובבות הרדיו בעזרת מתן פרסים וקיום תחרויות. האגודה מייצגת את ישראל בארגון חובבי הרדיו הבינלאומי.

היסטוריה
--------

חובבות הרדיו בישראל החלה עוד בתקופת המנדט הבריטי, לפני הכרזת העצמאות. ממשלת המנדט לא ראתה בעין יפה את פעילות חובבי הרדיו בשטחיה ורוב הפעילות נעשתה בתנאי מחתרת. לצד ישראלים, פעלו גם מספר חובבים זרים (כגון בריטים, ואחרי כן גם אנשים באו"ם), וב-18 בפברואר 1948, הוחלט להקים את האגודה.

### כיום

לאגודה מספר מועדונים הפזורים ברחבי הארץ, בעיקר בערים הראשיות. תלמידים בחוגים שבמועדונים אילו מוכשרים בהם לקבלת רישיון שידור בדרגות שונות. במהלך 2009–2010 הוקם מועדון מיוחד בבית הספר למדעים בהרצליה ובו תחנת גם קשר לוויינים משוכללת.

האגודה נוהגת לארגן מדי שנה תחרויות, בהן נבחן כושרם של המתחרים ביצירת מספר רב של קשרים על אופני עבודה שונים בזמן קצוב. כמו כן, האגודה מחלקת תעודות לחובבים המצטיינים.

יער חובבי הרדיו
---------------

אגודת חובבי הרדיו בישראל בשיתוף עם הקרן הקיימת לישראל יזמה נטיעה של עצים לזכרם של חובבים שהלכו לעולמם. היער ניטע בסופו של דבר, סמוך ליער בן שמן, ונקרא בשם "יער חובבי הרדיו", באנגלית הוא נקרא "Silent Keys Forest", משמע "יער לזכרם של חובבי הרדיו שמפתחם נדם", כשהמילה מפתח מכוונת למפתח המורס שלהם.

מספר פעמים בשנה נפגשים חובבי הרדיו ומשפחותיהם ליד האנדרטה שהוקמה ביער. החובבים מקימים תחנת רדיו "חד-פעמית" במקום, ויוצרים קשרים עם חובבים אחרים בעולם. ב-1990, ערכה אגודת חובבי הרדיו בישראל תחרות בינלאומית, בה יכלו חובבים בעולם ליצור קשרי רדיו עם חובבים ישראלים. יצירת ארבעה קשרים עם תחנות הממוקמות ביערות הארץ זיכתה את החובב בתעודה. ההכנסות שימשו לנטיעת עצים נוספים.

קישורים חיצוניים
----------------

* אגודת חובבי הרדיו בישראל, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  אודות האגודה, באתר IARC

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007356423605171
* LCCN: n85104727
* VIAF: 141957968
* WorldCat: lccn-n85104727

 |
**יאיר לוי** (נולד ב-11 באוקטובר 1952) הוא חבר הכנסת לשעבר מטעם מפלגת ש"ס.

חייו
----

לוי למד בבית הספר תיכון, בסמינר לרבנות והוא בעל הסמכה לרבנות. בשירותו הצבאי, שירת בשריון כמפקד מחנה בחטיבה 9, ואף נפצע במלחמת יום הכיפורים.

בשנים 1988–1992 כיהן כחבר הכנסת בכנסת ה-12 מטעם מפלגת ש"ס והיה חבר בוועדות הכנסת השונות.

לוי הוא מייסד מערכת החינוך העצמאית של ש"ס, "אל המעיין", וכן היה מנהלה. הוא הואשם כי במסגרת תפקיד זה העביר 300 אלף שקלים לגורמים פרטיים, ובהם לקרובי משפחתו. בכל זמן חקירותיו, טען כי מעולם לא לקח לעצמו אלא נתן לנזקקים. בעסקת טיעון נקבע שלקח את הכסף לנזקקים, אך השופט לא קיבל את עסקת הטיעון, ושלחו למאסר. לוי הורשע בעבירות של גנבה בידי מנהל, זיוף מסמך בנסיבות מחמירות, רישום כוזב במסמכי תאגיד ומרמה והפרת אמונים בתאגיד, ונידון ל-4 שנות מאסר בפועל, 3 שנות מאסר על תנאי וקנס בסך 275,000 ש"ח. הוא שוחרר מהכלא ב-1996. לוי לא שב מאז לפוליטיקה.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* יאיר לוי, באתר הכנסת

* יאיר לוי, באתר כנסת פתוחה

הערות שוליים
------------

1. ↑  ע"פ 1289/93 יאיר לוי נגד מדינת ישראל, ניתן ב-28 בדצמבר 1994, באתר "נבו"

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007344002805171
* VIAF: 7882149368857385980003
* WorldCat (עם VIAF): 7882149368857385980003

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בעץ דובדבן. אם התכוונתם לסדרה מצוירת, ראו סאקורה לוכדת הקלפים.
 המונח "סקורה" מפנה לכאן. לערך העוסק במבנה בתל אביב שנקרא גם "בית סקורה", ראו בית העיר תל אביב-יפו.

מבט מקרוב על פריחת הדובדבן
פריחת הדובדבן, פארק הפוטומק המערבי, וושינגטון
פריחת הדובדבן, בגני מיראבל, זלצבורג
**סאקוּרָה** (שם מדעי: *Prunus serrulata* ;ביפנית: 桜 או 櫻) הוא מין של עץ נוי מתת-הסוג דובדבן. עץ זה ידוע בפרי הנקרא **סאקוראנבו** (桜ん坊).

סמל הסאקורה
-----------

הסאקורה הוא סמל יפני, היסטורי ותרבותי, המסמל את האופי היפה אך החמקמק ובר-החלוף של החיים, ומופיע תדיר באמנות יפנית. את יופיו של עץ הדובדבן היפני חוגגים בפסטיבל ההאנאמי(אנ') (花見, התבוננות בפרחים), ובמסגרתו יוצאים לחוג את הפריחה בטבע, בשמורות, בפארקים ועוד

### תנועה מהפכנית

בשנות ה-30 של המאה ה-20 קמה ביפן תנועה מהפכנית שנקראה "אגודת פרחי הדובדבן" שביצעה כמה ניסיונות הפיכה.

### סמליות בינלאומית

יפן העניקה לארצות הברית בשנת 1912 3,000 עצי דובדבן במתנה כדי לחגוג את הידידות המתפתחת בין המדינות. העצים נמצאים בפארק הפוטומק המערבי לאורך נהר הפוטומק הזורם דרך וושינגטון הבירה. יפן העניקה לארצות הברית 3,000 עצים נוספים בשנת 1956. עצי הדובדבן ממשיכים להוות מוקד משיכה פופולרי לתיירים ומושא פסטיבל פריחת הדובדבן הלאומי כשהם מגיעים לפריחה מלאה בתחילת האביב.

תכונות
------

### זן "סומיי יושינו"

זן הדובדבן האהוב ביותר ביפן הוא ה"סומיי יושינו". פרחיו כמעט לבנים לגמרי, ולעיתים בעלי גוון חיוור ביותר של ורוד, בעיקר ליד הגבעול. פרחיו בדרך כלל פורחים ונושרים לפני שהעלים יוצאים, על כן העצים נראים כמעט לבנים לגמרי מהצמרת מטה.

### סוגים נוספים

סוגים אחרים הם "יאמה סאקורה" (山桜-דובדבן ההרים), "יאה סאקורה" ו"שידארה סאקורה". ל"יאה סאקורה" פרחים גדולים ועבים עם אבקנים ורודים עשירים. ל"שידארה סאקורה", או "הדובדבן המתייפח", יש ענפים הנופלים מטה כמו אלו של הערבה, מרוצפים בפרחים ורודים.

מועד הפריחה
-----------

כל שנה, עוקבים היפנים אחר ה"סאקורה זנסן" (桜前線) או "חזית פריחת הדובדבן". היא מתחילה באוקינאווה בפברואר ובדרך כלל מגיעה לקיוטו וטוקיו לקראת סוף חודש מרץ או תחילת חודש אפריל. אז היא ממשיכה צפונה, ומגיעה להוקאידו כמה שבועות מאוחר יותר.

ב-14 במרץ 2023 הודיעה יפן על תחילה רשמית של עונת הפריחה, 10 ימים לפני המועד הרגיל, וההסבר לכך קשור בהתחממות כדור הארץ עקב משבר האקלים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סאקורה** בוויקישיתוף
* סאקורה, באתר ITIS (באנגלית)
* סאקורה, באתר NCBI (באנגלית)
* סאקורה, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* סאקורה, באתר Tropicos (באנגלית)
* סאקורה, באתר GBIF (באנגלית)
* סאקורה, באתר The Plant List (באנגלית)
* סאקורה, באתר IPNI (באנגלית)
* אתר פסטיבל פריחת הדובדבן
* נחמן גרשונוביץ, הדובדבן הבוכה, באתר nrg‏, 5 במאי 2006
* אלי לנצמן, סאקורה - פריחת הדובדבן, באתר אגודת הידידות ולשכת המסחר ישראל-יפן
* פסטיבל הסאקורה בגן הבוטני בירושלים מדי שנה חוגגים בני כת המקויה את פסטיבל הסאקורה בגן הבוטני בגבעת רם
* חגיגות פריחת הדובדבן ביפן, ד"ר דלית בלוך באתר GOTRAVEL

* החורף והאביב נעשים חמים יותר, ועצי הדובדבן מקדימים את פריחתם

הערות שוליים
------------

1. 1 2  AFP; ynet (2023-03-14). "בשל משבר האקלים: פריחת הדובדבן בטוקיו - 10 ימים מוקדם מהרגיל". *Ynet*. נבדק ב-2023-03-14.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: ph1052015

 |
**הפינאלי** הוא סינגל שהוקלט על ידי הצמד המוזיקלי הישראלי סאבלימינל והצל בהשתתפות השחקנית הישראלית אלונה טל. השיר יצא לאור ב-2002, כסינגל באלבומם של סאבלימינל והצל, "האור והצל", על ידי חברות התקליטים משפחת תאקט והליקון.

רקע וכתיבה
----------

מילות השיר נכתבו על ידי סאבלימינל והצל, בעוד סאבלימינל, אורי שוחט ורן הרוש הלחינו ועיבדו את השיר. השיר מורכב משלושה בתים, כאשר שניים מתוכם מבוצעים על ידי סאבלימינל ואחד על ידי הצל. פזמון השיר מבוצע על ידי השחקנית אלונה טל. השיר הוא שיר היפ הופ קצבי אשר משלב בתוכו את סגנון הפופ. את השיר מלווים צלילי מחיאת כפיים המוזכרים גם במילות השיר.

השיר כולל סימפולים מתוך שני שירים אשר נכללו באלבומם של משפחת תאקט, "ישראלים עצבניים אחד אחד"; "לא לבד" בביצועו של הזמר צ'ולו בשיתוף סאבלימינל ו"לא מפסיקים" בביצועו של סאבלימינל.

השיר נכלל גם באלבום הלהיטים של סאבלימינל, "היצירה שלי".

בשנת 2014 הוציא סאבלימינל סינגל המשך לשיר בשם "הפינאלי 2".

הצלחה
-----

יחד עם "ילד רחוב", השיר היה לאחד מהלהיטים הגדולים ביותר של סאבלימינל והצל ומתוך אלבום הפלטינה הכפולה "האור והצל" בפרט.

השיר הגיע למקום ה-33 במצעד השנתי של גלגלצ.

נכון למאי 2020, מונה הצפיות של הקליפ באתר יוטיוב עומד על כמיליון, ומונה ההשמעות של השיר ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי עומד על כ-400 אלף.

רשימת רצועות
------------


| הפינאלי - סינגל |
| --- |
| מס' | שם | משך |
| 1. | הפינאלי | 3:52 |
| 2. | הפינאלי - אינסטרומנטל | 3:52 |
| 3. | הפינאלי - אקפלה | 3:33 |

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שנתיים (2003)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| גלגלצ | 33 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  *Subliminal & Hatzel - סאבלימינל והצל (Ft. Alona Tal - אלונה טל) – Hafinaly - הפינאלי* (באנגלית), נבדק ב-2020-05-07
2. ↑  מוזיקה - לא רק סולדי: השירים שיגרמו לכם למחוא כפיים, באתר פרוגי, ‏2019-11-27
3. ↑  אסף נבו, ‏היצירה שלו: סאבלימינל חובק בן ואוסף חדש, באתר ‏מאקו‏, 2 באפריל 2012
4. ↑   סאבלימינל - (הפינאלי 2) Subliminal, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 4:00)
5. ↑  נמרוד נוה, ‏44 יצירות מופת בתרבות שכל ישראלי צריך להכיר, באתר ‏מאקו‏, 8 במאי 2019
6. ↑  המצעד השנתי הישראלי תשס"ג, באתר גלגלצ
7. ↑   סאבלימינל - הפינאלי - Subliminal, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 3:51)
8. ↑  *הפינאלי*, נבדק ב-2020-05-07
9. ↑  "הפינאלי", באתר Discogs
**גם זה יעבור** הוא סינגל שהוקלט על ידי הראפר הישראלי טונה. השיר יצא לאור ב-22 בפברואר 2015, כסינגל הראשון מתוך אלבום הבכורה של טונה, "גם זה יעבור", על ידי חברת התקליטים עננה.

רקע וכתיבה
----------

השיר נכתב והולחן על ידי טונה והופק על ידי ניר דנן ויקיר בן טוב, בדומה לשאר שירי האלבום. בשיר, מתאר הדובר טרנדים שחלפו, וממחיש אותם לקשיים בחיים האישיים. טונה סיפר על השיר: "השיר נכתב לאחר שניסיתי לעודד חבר, כולם אומרים "הכל יעבור", בשיר דאגתי לדוגמאות והוכחות. הטקסטים לאלבום נכתבו במסע של חצי שנה אותו הקדשתי לחיפוש עצמי וכתיבה בלבד, בו הייתי לוקח כל יום רכבת לעיר אחרת בארץ, מוצא לי פינה וכותב מה שיוצא, "גם זה יעבור" הוא אחד מ-50 טקסטים שנכתבו בתקופה הזו, ניסיתי לכתוב שירים טובים שיכולים לעבוד גם בלי מוזיקה, ואחר כך ליצוק לתוכם את כל מה שכיף בהיפ-הופ."

ביקורת
------

עינת קדם סקרה את השיר ב-"הארץ", ותוך התייחסות לפרסומת שעשתה שימוש בשיר, כתבה: ""גם זה יעבור" של טונה הוא שיר מפוכח שמדבר על רגשות, על כאב ובדידות ועל חוסר הקביעות בחיים. בא בנק מזרחי טפחות, גוף עסקי, אינטרסנטי, שכל מטרתו היא התעשרות ועשיית רווחים, משנה את המילים ומנכס את השיר לעצמו באצטלה של אכפתיות ומחאה חברתית. מזרחי טפחות אומר לנו שהפגיעה שלנו מהתהליך המואץ של סגירת סניפי הבנק ודלפקי הפקידים שנתנו מענה אנושי תחלוף אם רק נעבור אליו."

בלוגר ומבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי סקר את האלבום "גם זה יעבור", ובנוגע לשיר כתב: "שיר באסה שאומר – הלב שבור, אין במה להתעודד, והעולם כמנהגו נוהג, הכל עובר ושום דבר טוב באמת לא קורה. רק הזמן מרפא. השיר יותר מאשר מעיד על ז'אנר היפ הופ ישראלי ייחודי, הוא מסמן יוצר מיוחד בסצנה המקומית."

הצלחה
-----

השיר הפך לאחד השירים הבולטים מתוך האלבום "גם זה יעבור" ואף לאחד משיריו הבולטים של טונה. במצעד השבועי של מדיה פורסט דורג השיר במקום השישי, במצעד השבועי של רשת ג' דורג השיר במקום השלישי, במצעד הרשמי של גלגלצ דורג השיר במקום השני. כמו כן, זכה במקום ה-40 במצעד השנתי של מדיה פורסט, במקום ה-17 במצעד השנתי של רשת ג', ובמקום ה-16 במצעד השנתי של גלגלצ.

נכון למרץ 2023, מונה הצפיות של הקליפ של השיר באתר יוטיוב עומד על כ-14 מיליון. ומונה ההשמעות של השיר ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי עומד על כ-2 מיליון.

רשימת רצועות
------------


| גם זה יעבור |
| --- |
| מס' | שם | משך |
| 1. | גם זה יעבור (גרסה מלאה)  | 5:03 |
| 2. | גם זה יעבור (גרסת רדיו)  | 4:14 |
| 3. | גם זה יעבור (גרסת רדיו נקייה)  | 4:14 |

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים שבועיים (2015)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 6 |
| רשת ג' | 3 |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 2 |
| מצעד שירי האפל מיוזיק | 3 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף-שנה (2015)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 40 |
| גלגלצ | 17 |
| המצעד הרשמי של גלגלצ | 16 |

קישורים חיצוניים
----------------

* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  פטיפון - טונה - גם זה יעבור, באתר פטיפון
2. ↑  עינת קדם, לא, מזרחי טפחות, זה לא יעבור, באתר הארץ, 27 בנובמבר 2017
3. ↑  100 אחוז היפ הופ ציוני, באתר יוסמיוסיק, ‏2015-09-14
4. ↑  niv the tool, המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר mediaforest-group
5. 1 2  גם זה יעבור, באתר "פזמונט"
6. ↑  המצעד השבועי 30.04.2015, באתר glz.co.il
7. ↑   טונה - גם זה יעבור // Tuna - Gam Ze Ya'avor, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 5:10)
8. ↑  *גם זה יעבור*, נבדק ב-2020-04-16
9. ↑  המצעד השבועי של מדיה פורסט, באתר מדיה פורסט, ‏29 במרץ-4 באפריל 2015
**דן (דני) סיידה** (נולד בצפת בי"ח בניסן ה'תשי"ט, 26 באפריל 1959) הוא פוליטיקאי ישראלי, שהיה חבר הכנסת העשרים מטעם מפלגת ש"ס וראש המועצה הדתית האזורית מרום הגליל, יו"ר ש"ס בהסתדרות.

ביוגרפיה
--------

סיידה נולד בכפר חושן (ספסופה), שירת בצה"ל והשתחרר בדרגת סמל ראשון. במשך כשני עשורים היה יושב ראש המועצה הדתית מרום הגליל. היה סגן ראש המועצה האזורית מרום הגליל ויו"ר הוועדה החקלאית.

סיידה נחשב מקורב לאריה דרעי ובשנת 2012, לקראת הבחירות לכנסת התשע עשרה, מונה על ידו ליועצו לענייני התיישבות וחקלאות.

בבחירות לכנסת העשרים שובץ במקום ה-14 ברשימת ש"ס לכנסת, אך המפלגה זכתה בשבעה מנדטים. לאחר התפטרותם מהרשימה של אברהם מיכאלי וחיים ביטון, ולאחר התפטרותם של השר אריה דרעי וסגן השר משולם נהרי מהכנסת במסגרת "החוק הנורווגי הקטן", ניצב סיידה במקום העשירי ברשימה. בספטמבר 2017 התפטר יגאל גואטה מהכנסת. בשל התפטרותם של רפאל ברנז ובועז ביטון הבאים לפניו ברשימת ש"ס, התמנה סיידה לחבר הכנסת ב-19 בספטמבר 2017; אולם יממה אחת בלבד לאחר התפטרות גואטה מהכנסת, התפטר מהממשלה סגן השר משולם נהרי שהיה אז בהפסקת חברות מהכנסת – ובהתאם להוראות החוק הנורווגי הקטן חזר לכהן כחבר כנסת מן השורה – תוך תפיסת מקומו של סיידה. על כן, כהונתו הראשונה בכנסת הייתה הקצרה ביותר – יממה אחת שלוש שעות ו־35 דקות.

בינואר 2018 שלח מנכ"ל ש"ס מכתב מוכן מראש של התפטרות סיידה מרשימת ש"ס, ליו"ר הכנסת יולי אדלשטיין, אך בשל בעיה משפטית בדרך ההגשה, ההתפטרות לא נכנסה לתוקף.

לאחר הפסקת חברותו בכנסת של יצחק כהן במסגרת החוק הנורווגי הקטן נכנס סיידה בשנית לכנסת ב־22 בפברואר 2018. הוא סיים את כהונתו עם הקמת הכנסת העשרים ואחת.

כיום, מכהן סיידה כיו"ר סיעת ש"ס במוסדות ההסתדרות.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* דני סיידה, באתר הכנסת

* דני סיידה, באתר כנסת פתוחה
* אליעזר היון, ראיון: דני סיידא, מרום גליל, באתר איגוד בתי הכנסת העולמי, 3 בפברואר 2014
* בני טוקר, "דרעי מעולם לא תמך באוסלו", באתר ערוץ 7, 11 בדצמבר 2012

הערות שוליים
------------

1. ↑  שאול כהנא, ‏דני סיידה מונה ליועץ לענייני התיישבות של אריה דרעי, באתר כיכר השבת, 10 בדצמבר 2012
2. ↑  אריה ריבקינד, גואטה כבר לא ח"כ: עד שנהרי יכנס במקומו – דני סיידא ח"כ ליום אחד, באתר חרדים10, 19 בספטמבר 2017
3. ↑  ישי כהן, ‏אריה דרעי מבקש למנות את דני סיידה לחבר כנסת בש"ס, באתר כיכר השבת, 6 בפברואר 2018
**מישל בוסקילה** (נולד ב-20 באפריל 1966) הוא איש ציבור ישראלי אשר כיהן לתקופה קצרה כחבר כנסת מטעם מפלגת תקווה חדשה. בעבר היה המשנה לראש העיר אשקלון מטעם הליכוד.

ביוגרפיה
--------

בוסקילה נולד בעיר אשקלון לדוד ומרים. היה סַפָּר והקים חברות מגורים, מלונאות, נופש ומסחר.[דרושה הבהרה]

מישל בוסקילה היה ראש תנועת הליכוד בעיר אשקלון. בשנים 2008–2022 שימש חבר מועצה מטעמה, המשנה לראש העיר ואחראי מסחר, תעשייה, איכות סביבה וקשרי ממשל.[דרוש מקור] לקראת הבחירות לרשויות המקומיות בישראל (2018) הכריז על התמודדות לראשות העיר, אך לבסוף פרש מהמרוץ ותמך בראש העיר המושעה, איתמר שמעוני. ב־2014 נבחר למזכירות הליכוד.

לקראת הבחירות לכנסת העשרים (2015) התמודד למשבצת הנגב ברשימה הארצית (אז מקום 22) אך הפסיד למיקי זוהר. ב-2019 תמך בגדעון סער בבחירות לראשות הליכוד, אך זה הפסיד לנתניהו.

ב־2021 עבר בוסקילה לתקווה חדשה בראשות סער. הוא הוצב במקום ה־12 ונותר מחוץ לכנסת, מאחר שהרשימה קיבלה 6 מנדטים. אולם, לאור התפטרותם של שלושה מחברי המפלגה במסגרת החוק הנורווגי, פרישת מיכל שיר לצורך מעברה למפלגת יש עתיד ופרישת שני חברים נוספים שלא רצו להיכנס לכנסת, החל בוסקילה לכהן כחבר הכנסת העשרים וארבע לאחר פיזורה והיציאה לפגרת הבחירות.

לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש הוצב במקום ה-13 ברשימת המחנה הממלכתי מטעם תקווה חדשה. הרשימה זכתה ב-12 מושבים, ולפיכך בוסקילה לא נבחר מחדש לכנסת.

חבר עמותת מרכז רפואי ברזילי.[דרושה הבהרה]

משפחה
-----

למישל בוסקילה שנים עשר אחים, מהם שניים נהרגו בעת שירותם הצבאי.

קישורים חיצוניים
----------------

* מישל בוסקילה, באתר הכנסת
* מישל בוסקילה, ברשת החברתית פייסבוק
* מישל בוסקילה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* מישל בוסקילה, באתר כנסת פתוחה

הערות שוליים
------------

1. ↑  מישל בוסקילה, באתר פייסבוק
2. ↑  שמוליק חדד, תושבים באשקלון: אנחנו הופכים לשדרות, באתר ynet, 28 באוגוסט 2003
3. ↑  גיא עזרא, ‏מצטרף חדש למפלגה של גדעון סער, באתר "סרוגים", 17 בינואר 2021
4. ↑  בוסקילה נגד כץ באתר רדיו דרום, 14 באוגוסט 2018
5. ↑  שלומי לוי, מישל בוסקילה פרש המירוץ, יתמוך באיתמר שמעוני, באתר אשקלון ניוז, ‏4 באוגוסט 2018
6. ↑  יוסי פרטוק, בוסקילה עושה נפשות, באתר אשקלון נט, ‏6 ביולי 2014
7. ↑  יוסי פרטוק, מישל בוסקילה רץ לכנסת, 15 בפברואר 2014
8. ↑  רובי מוסט, תוצאות המחוזות בליכוד, באתר הליכוד שלנו
9. ↑  נינה פוקס, בליכוד מתכוננים לפריימריז: "התחושות במפלגה לא טובות", באתר ynet, 13 בדצמבר 2019
10. ↑  מורן אזולאי, אטילה שומפלבי, רועי רובינשטיין, ענבר טויזר, אחיה ראב"ד ואדיר ינקו, הליכוד שלו: נתניהו הביס את סער בפריימריז, באתר ynet, 27 בדצמבר 2019
11. ↑  בדרך לכנסת: מישל בוסקילה מקום 12 ברשימה של גדעון סער, באתר אשקלונים
**ורוד זוהר** הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי אור עמרמי ברוקמן, מתוך אלבום הבכורה העתידי שלו. השיר יצא לאור ב-18 בינואר 2021, כסינגל השני מתוך אלבום הבכורה העתידי שלו, על ידי חברת התקליטים טדי הפקות.

רקע
---

שלושה חודשים אחרי יציאת הסינגל הקודם שלו, "מאין באתי", עמרמי ברוקמן הוציא לאור את הסינגל, השני מתוך אלבום הבכורה העתידי שלו, אותו כתב והלחין יחד עם סתיו בגר, שגם הפיק אותו.

תוכן השיר
---------

עמרמי ברוקמן כתב את מילות השיר בעקבות שברון לב ממערכת יחסים שנגמרה, כאשר הבין שלא הכול "ורוד וזוהר". השיר מדבר על הכאב לאחר הזוגיות, ועל הזיכרונות ממנה.

וידאו קליפ
----------

לשיר הופק וידאו קליפ רשמי אשר פורסם בערוץ היוטיוב של עמרמי ברוקמן בסמוך לצאתו של הסינגל. הקליפ בוים על ידי עומר אלוני. בקליפ ניתן לראות רגעים שמשקפים את חייו של אור אחרי השתתפותו ב"הכוכב הבא לאירוויזיון" בין ימי הצילום להופעות, וכיצד חייו הפרטיים השתלבו בתקופה זאת. בקליפ מופיעות מאיה צפיר ואלי טינגר.

הצלחה
-----

השיר הופיע לראשונה במקום השביעי במצעד השבועי של חברת מדיה פורסט, עם כ-58 השמעות בתחנות הרדיו בישראל.

ביקורת
------

מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי העניק לשיר ביקורת חיובית: "ברוקמן משקיע אנרגיות בכל שיר, מטעין שירים בעוצמות קול, גם אם הטקסט השבלוני אינו מחייב הזדהות לעומק עם הנרטיב – הוא מזדהה בגדול".

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (2021)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | 7 |

קישורים חיצוניים
----------------

* אור עמרמי ברוקמן - ורוד זוהר, סרטון באתר יוטיוב
* לדף השיר באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  מערכת mako מוזיקה, ‏אור עמרמי ברוקמן - ורוד זוהר, באתר ‏מאקו‏, 18 בינואר 2021
2. ↑   אור עמרמי ברוקמן - ורוד זוהר, סרטון באתר יוטיוב (אורך: 2:50)
3. ↑  המצעד השבועי, שבוע 04, 2021, באתר מדיה פורסט ישראל
4. 1 2  יוסי חרסונסקי, אור עמרמי ברוקמן, ורוד זוהר, באתר "יוסמיוסיק"
**Fondation Custodia** הוא מוזיאון אמנות ברובע השביעי של פריז, המתמקד ביצירות הציירים הגדולים, כולל עבודות של אמנים הולנדים, פלמים, איטלקים וצרפתים. המוזיאון הוקם בשנת 1947 על ידי האספן והיסטוריון האמנות פריץ לוגט כדי לאכסן את אוסף הציורים, ההדפסים והציורים שלו. המוזיאון ממוקם ברחוב דה ליל 121 ושוכן במלון טורגו, אחוזה מהמאה ה-18.

אוסף
----

האוסף, שנוסף בקביעות לזה שהקים לוגט, כולל עבודות של אמנים הולנדים, פלמיים, איטלקים, צרפתים, דנים, בריטים, גרמנים, וכולל למעלה מ-7,000 רישומים של הציירים הגדולים, 30,000 הדפסים ו-220 ציורים. אוסף ההדפסים מתמקד באלה של אמנים הולנדים ופלמיים במאות ה-16 וה-17. ביו האמנים באוסף נכללים לאונרדו דה וינצ'י, אלברכט דירר, רפאל, רמברנדט, פיטר פאול רובנס, הנס הולביין הבן ופיטר ברויגל האב. הוא כולל גם מאות רבות של מכתבי אמנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **Fondation Custodia** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של Fondation Custodia
* 'Conservator volgt niet de waan van de dag', באתר NRC,‏ 1 במאי 2010

הערות שוליים
------------

1. ↑  Discover the Fondation Custodia in Paris, artnet News, ‏31 במרץ 2015 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007604293505171
* ISNI: 0000 0001 0267 0778
* LCCN: n83034894
* NKC: kn20080406003
* SUDOC: 026528215
* VIAF: 153182322
* WorldCat: lccn-n83034894

 |
סמל הקבוצה הפועל אור יהודה שהתמזגה לתוך עירוני
אצטדיון נעמן
**מועדון כדורגל עירוני אור יהודה**, או בקיצור **מ.כ. אור יהודה**, היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר אור יהודה. בגלגולה הקודם נקראה הקבוצה "הפועל אור יהודה". הקבוצה מארחת באצטדיון נעמן באור יהודה.

היסטוריה
--------

### הפועל אור יהודה

הקבוצה החלה במשחקי ידידות עוד בשנת 1949. בשנת 1952 נרשמה לליגה ג' על ידי משה נעמן. בעונת 1958–1959 העפילה הקבוצה לראשונה לליגה ב'. בסיום עונת 1975–1976 העפילה הקבוצה לליגה א'. הקבוצה החזיקה מעמד ארבע עונות ובסופן ירדה לליגה ב' מהמקום ה-13. בעונת 1984–1985 העפילה שוב לליגה א'. הפעם החזיקה מעמד חמש עונות וירדה בסיום עונת 1989–1990 לליגה ב'. הקבוצה השתתפה בהמשך השנים בליגות הנמוכות עד שחדלה מלהתקיים בשנת 2004, עקב גירעון תקציבי עמוק.

### מועדון כדורגל אור יהודה

הקבוצה נוסדה בשנת 2005, לאחר שהמועדון הקודם שייצג את העיר, הפועל אור יהודה, התפרק שנה קודם לכן.

בעונתה הראשונה בליגה ג' מחוז תל אביב סיימה הקבוצה במקום השני, במרחק נקודה מהמוליכה – שיכון ותיקים רמת גן. בסיום עונת 2006–2007 העפילה הקבוצה לליגה ב' מהמקום הראשון. בעונת 2011–2012, סיימה במקום השני בליגה ב' דרום. בעונת 2016–2017 סיימה במקום השני וכשלה במשחקי המבחן כשהפסידה לבית"ר כפר סבא. בעונת 2017–2018 כשלה בפעם השנייה במשחקי המבחן, כשהפסידה להפועל מחנה יהודה.

בעונת 2018–2019 סיימה במקום הראשון במאזן דומה לשמשון תל אביב ונקבע משחק מכריע באצטדיון הברפלד. הקבוצה ניצחה בבעיטות הכרעה מ-11 מטר (לאחר תיקו 1-1 בתום 120 דקות) ועלתה לליגה א'.

בעונת 2020/2021 ירדה הקבוצה לליגה ב'. בעונת 2021/2022 ירדה הקבוצה לליגה ג' ובכך השלימה ירידה כפולה בשנתיים.

בעונת 2022/2023 נרשמה הקבוצה לליגה ג' מרכז והייתה אמורה לשחק במשחק הראשון מול בני יצ'אלאל רחובות, אך לא הופיעה למשחק ונקנסה על ידי ההתאחדות. בבית הדין הודיעה קבוצת הבוגרים על הפסקת פעילות.

שחקני עבר במועדון
-----------------

* עמי יעל
* קרלוס צ'קאנה
* שאול חייק
* יצחק חייק
* יובל נעים
* דוד אמיגה
* יהודה דוגץ'
* יצחק עידה
* חיים דהוקי
* אריה צפניה
* יחזקאל צ'לצ'י
* שלמה שרון
* עזרא וייסמן
* ציון שמואל
* עזרא אברהם
* זמיר ששון
* אורן פרקש
* אריה אליהו
* אלי שמואל
* מוטי עגם

מאמני עבר במועדון
-----------------

* צבי פרקש
* אשר בלוט
* שמואל סגל
* משה לבקוביץ
* יחזקאל בן אברהם

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* מועדון כדורגל עירוני אור יהודה, ברשת החברתית פייסבוק
* 

* מועדון כדורגל עירוני אור יהודה באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל

הערות שוליים
------------

1. ↑  משחקי ידידות, על המשמר 28 באוקטובר 1949
2. ↑  אשקלון, אור-יהודה וק. אונו עלו לליגה א', מעריב 16 במאי 1976
3. ↑  טבלת הדרום, מעריב 13 במאי 1990
4. ↑  פרוטוקול עיריית אור יהודה - שנת 2003 (עמ' 31), באתר עיריית אור יהודה, ‏נובמבר 2003
5. ↑  בן ויניק, ‏לאחר דו קרב פנדלים: אור יהודה עלתה לליגה א', באתר ONE‏, 10 באפריל 2019
פירוש נוסף ערך זה עוסק בהסכם משנת 1386. אם התכוונתם להסכם לגבי צפון אירלנד במסגרת פרישת הממלכה המאוחדת מהאיחוד האירופי, ראו מסגרת וינדזור.

הסכם וינדזור
**הסכם וינדזור** הוא הסכם דיפלומטי בין ממלכת אנגליה ופורטוגל, שנחתם ב-9 במאי 1386. זהו ההסכם הדיפלומטי הבין-מדינתי העתיק ביותר שעדיין בתוקף גם בימינו. ההסכם מהווה את המשכה של הברית בין המדינות מתקופת מלחמת העצמאות הפורטוגזית, והוא קיבל משנה תוקף עם נישואי מלך פורטוגל ז'ואאו הראשון לפיליפה מלנקסטר, בתו של דוכס לנקסטר ונכדתו של אדוארד השלישי, בפברואר 1387.

הרקע להסכם
----------

לאחר הניצחון בקרב אלז'וברוטה הוכר ז'ואאו הראשון כמלך פורטוגל המאוחדת ובכך בא לקיצו הסכסוך של 1383–1385 עם ממלכת קסטיליה השכנה.

כחלק מן ההסכם נישאו המלך ז'ואאו הראשון מפורטוגל ופיליפה מלנקסטר, בתו של ג'ון מגונט הדוכס הראשון של לנקסטר. הסכם וינדזור הקיים עד ימינו אלה, מאשרר את ההגנה ההדדית בין המדינות והעותק המקורי שלו שמור בארכיון המדינה של פורטוגל.

ההכרה מקסטיליה בעצמאות פורטוגל התקבלה רק בשנת 1411 עם החתימה על הסכם אייטון-סגוביה.

מימוש ההסכם
-----------

בין השנים 1580–1640 בתקופת מלחמת אנגליה-ספרד ומלחמת הולנד-פורטוגל הושהה החוזה וכתוצאה מכך נערכו מעשי ביזה ברכוש פורטוגזי.

בשנת 1640 מימשה פורטוגל את ההסכם על מנת לסלק את מלכי ספרד מבית הבסבורג אשר פלשו לשטחה.

שתי המדינות לחמו יחד בשנים 1808–1814 במסגרת מלחמת חצי האי שהייתה חלק מן המלחמות הנפוליוניות מול כוחות צרפתיים. כוחות בריטיים בפיקודו של ארתור ולסלי, הדוכס הראשון מוולינגטון הדפו משטחה של פורטוגל כוחות פלישה צרפתים ולאחר מכן דחקו בכוח משולב אנגלי-פורטוגזי את הצרפתים גם משטחי ספרד.

כוחות פורטוגזים ואנגלים שיתפו פעולה במהלך מלחמת שבע השנים.

בשנת 1890 דרשה ממשלת בריטניה מממשלת פורטוגל כחלק מן ההסכם, להסיג את כוחותיה משטח באפריקה המוכר כיום כזימבבואה וזמביה.

במהלך מלחמת העולם הראשונה הצטרפו כוחות פורטוגזים ולחמו לצד כוחות מדינות ההסכמה.

במהלך מלחמת העולם השנייה שוב מימשה בריטניה את ההסכם בדרישה מפורטוגל, למרות המאפיינים הפאשיסטיים של המשטר, שלא לתמוך במדינות הציר, ולא רק זאת אלא שראש ממשלת פורטוגל סלאזאר אף פעל אצל פרנקו מספרד להימנע מתמיכה באויבי בריטניה. בשנת 1943 החכירה פורטוגל לבריטניה בסיס ימי ואווירי גדול באיים האזורים לצורך שימוש על ידי כוחות בעלות הברית.

קישורים חיצוניים
----------------

* Ben Trowbridge, "History’s Unparalleled Alliance: the Anglo-Portuguese Treaty of Windsor, 9th May 1386, Gov.uk history blog, May 9, 2016
**אובליסק הטכניון** הוא מונומנט קינטי, המוצב במרכז קמפוס הטכניון בחיפה, בטיילת לב הקמפוס מול בניין "אולמן".

הקמה
----

האובליסק נבנה בשנים 2008/09 להנצחת תרומת קרן ראסל ברי לטכניון, בסך 26 מיליון דולר, להקמת מרכז ראסל ברי לננוטכנולוגיה. בשעתה הייתה זו התרומה הגדולה בתולדות הטכניון, ובעקבותיה הצליח הטכניון לגייס סכום זהה מממשלת ישראל ולהפעיל את התוכנית האקדמית הגדולה בתולדותיו.

מכיוון שהתרומה הייתה מיועדת כולה לצרכים מחקריים, ולא כללה הקמת אלמנט פיזי, פנה נשיא הטכניון לאדריכל סנטיאגו קלטרווה בחיפוש אחר אלמנט פיסולי מתאים להנצחת התרומה, והלה עיצב עבור הטכניון את האובליסק, ללא בקשת תמורה.

> 
> האובליסק הוא חגיגה של המדע, (מבנה זה) חוגג את היופי בדברים מאוד טכניים ומכנים, ומטרתו להיות כמראה בחיי היומיום בטכניון, אחת האוניברסיטאות המהוללות ביותר בעולם הטכני.
> 
> 
> 
> — סנטיאגו קלטרווה
> 

בנאום שנשא קלטרווה בטקס חנוכת האובליסק אמר:

> 
> בפסוק האחרון של מזמור ק"נ בספר תהילים נאמר: **"כל הנשמה תהלל יה, הללויה"**. אם האובליסק נושם, והאובליסק חי, הוא - וזו משאלתי העמוקה - יהלל את אלוהים, מתוך התקווה שהאנשים שמגיעים לכאן יבינו את המסר שמאחוריו. זהו המסר של אחדות, שלום, זהו המסר של הרמוניה, המסר של אמונה בעתיד, ומבחינתי גם המסר של כבוד, מסירות ואהבה לטכניון ול"ארץ ישראל" (שתי המילים האחרונות נאמרו בעברית).
> 
> 
> 
> — סנטיאגו קלטרווה
> 

עלות הקמתו של הפסל הגיעה לכמיליון דולר, אשר נתרמו על ידי הפילנתרופ שלום זילוני, שעל שמו גם נקראת הרחבה בו נמצא האובליסק - "כיכר שלום זילוני".

מבנה
----

* גובה האובליסק הוא 28 מטרים, קוטרו 61 סנטימטרים והוא כולל מנגנון המעוות את צורתו באופן מחזורי על הציר הרדיאלי- במטרה ליצור אשליה של סיבוב המדמה אורגניזם חי. עם זאת, המנגנון מופעל לעיתים רחוקות, כיוון שהוא יוצר רעש רב. לכן במהלך מרבית השנה הפסל עומד דומם.
* האובליסק בנוי מ-224 צלעות מתכת (28 צלעות בכל אחת מ-8 ה"קומות"), כל צלע מסיימת סיבוב מדי 20 שניות בערך. כל אחת מהצלעות נעה בצורה שנועדה ליצור את האשליה כאילו האובליסק מסתובב סביב צירו, אף על פי שבפועל אין זה כך.
* תאורה מיוחדת מאירה את האובליסק בלילות.

גלריית תמונות
-------------

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אובליסק הטכניון** |

* אתר המכון לננוטכנולוגיה ע"ש ראסל ברי
* סרטון של האובליסק בפעולה, בערוץ של הטכניון ב YouTube

הערות שוליים
------------

1. ↑  Calatrava dedicates sculpture to recognize contributions to Russell Berrie Nanotechnology Institute
2. ↑  Dr. Calatrava Obelisk, Russell Berrie Nanotechnology Institute