פירוש נוסף ערך זה עוסק בהעברה זמנית של חפץ בין אנשים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו השאלה (פירושונים).השאלת ספרים, דיסקים (הקלטות מוזיקה) וכלי עבודה לגינון בבית קפה במוזיאון הטבע בירושלים
**השאלה** היא העברת חפץ לשם שימוש זמני וללא תשלום מאדם אחד לאחר. השאלה יכולה להיות גם של בעלי חיים, כלי תחבורה ועוד.

בהשאלה הבעלות על החפץ נשארת של המשאיל והשואל - לוקח החפץ - מקבל רשות להשתמש ואחריות להחזיר. בשונה מהשכרה, שאף היא מסירת חפץ לשימוש זמני, בהשאלה אין תשלום על הזכות להשתמש כפיצוי על הוויתור הזמני על זכויות שימוש. בתום תקופת ההשאלה על השואל להחזיר את החפץ למשאיל. יש להבחין גם בין השאלה להלוואה - הלוואה היא מסירת דבר והחזרת דבר מקביל או שווה ערך, אם כסף ואם מוצר מתכלה - אדם **שואל** כלי מטבח משכנו ומשיב לו אותו כלי עצמו, אך הוא **לווה** ממנו כוס סוכר ומשיב לו כוס סוכר באותו גודל בדיוק, אך לא את הסוכר שבו השתמש.

השאלה מקובלת בין ידידים, כדרך לסיוע הדדי. השאלה נעשית לעיתים גם במסגרת פעילות עסקית (אם כי בה מקובלת יותר השכרה). ההשאלה עשויה גם לצמצם צריכה, ושימוש במשאבים וככך לתרום לאיכות הסביבה.

לעיתים, ובפרט בעולם המסחר בשוק ההון משתמשים במונח השאלה, אך למעשה מדובר בהלוואה בריבית אפס.

השאלה מקובלת גם כפעילות ציבורית. דוגמאות:

* ספריית השאלה - ספרייה ציבורית המשאילה ספרים לקוראים החברים בה.
* ארגון "יד שרה" עוסק בהשאלה של ציוד רפואי לחולים.
* השאלה של מוצגים בין מוזיאונים על ידי רשמים, למשל לשם תצוגה רחבה של יצירותיו של אמן מסוים, יצירות הפזורות במוזיאונים רבים.
* כלי נגינה יקרים, הנמצאים בבעלותם של אספנים, מושאלים לאמנים לשם נגינה בהם.

במשמעות שונה מעט משמש המושג בהתייחסות להשאלה של עובד, שהיא העברה זמנית של עובד לפעילות אצל מעביד אחר, לקידומו של מיזם משותף לשני המעבידים. השאלה דומה מקובלת בקבוצות ספורט, שבהן ספורטאי מושאל לעונה אחת לקבוצה אחרת, ולאחר מכן חוזר לקבוצתו המקורית.

כמו כן משתמשים במושג "משמעות מושאלת" לציון מילה או ביטוי המשמשים במובן שונה מהמובן המקורי שלהם.

בהלכה
-----

 ערך מורחב – **שואל**  

שואל הוא אחד מארבעה שומרים האמורים בתורה, והוא החמור שבהם מבחינת אחריותו על החפץ, והוא מחויב להחזיר את החפץ בשלמותו בתום תקופת ההשאלה, וכמעט כל מאורע שאירע לחפץ, אף ללא אחריותו הישירה של השואל (כגון אונס), אינו עילה לפטרו מתשלום, אם אכן החפץ ניזוק או הושמד.

### הלכות שבת

בהלכות שבת מודגש ההבדל בין הלוואה להשאלה. בעוד שאסור ללוות בשבת, כיוון שקיים כלל האומר כי "סתם הלוואה שלושים יום", וקיים חשש שמא כיוון שההלוואה נעשית למשך זמן ממושך, ואין ברשות המלווה לתבוע אותה בתוך זמן ההשאלה, הוא ירשום על דף את פרטי ההלוואה כדי שלא ישכח. לעומת זאת, השאלה אינה לשלושים יום גם אם נעשית ללא קציבת זמן, ולכן מותר לשאול בשבת חפץ משכן, שכן החשש האמור אינו שייך במקרה כזה. בשולחן ערוך מצוין, כי בשפות בהן ההבדל בין הלוואה להשאלה אינו קיים (כמו למשל יידיש), יש לפרט ולומר שמבקשים את החפץ בהשאלה ולא בהלוואה.

בחוק הישראלי
------------

 ערך מורחב – **חוק השכירות והשאילה**  

בחוק הישראלי מוסדרת שאילה בחוק השכירות והשאילה, תשל"א-1971. שאילה מוגדרת בחוק זה: "זכות להחזיק בנכס ולהשתמש בו שלא לצמיתות, כשהזכות הוקנתה שלא בתמורה".

לקריאה נוספת
------------

* הרב מיכאל ויגודה, "שכירות ושאילה" על דיני שכירות ושאילה במשפט העברי, סדרת חוק לישראל, ירושלים תשנ"ח

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **השאלה** |

* המפקיד, אתר ההשאלות הישראלי
* חוק השכירות והשאילה, תשל"א-1971, באתר "נבו"

הערות שוליים
------------

1. ↑  שולחן ערוך, אורח חיים, סימן ש"ז

| דיני ממונות במשפט העברי |
| --- |
| חיובי תשלומין | ארבעה אבות נזיקין • שור המזיק • קרן • שן • רגל • צרורות • בור • אש • אדם המזיק • תשלומי חובל (ה' דברים) • בושת • גזל • גנבה |
| קנסות | תשלומי כפל • תשלומי ארבעה וחמישה • שלושים של עבד • אונס נערה • מפתה • חצי נזק • כופר • צרורות • מודה בקנס |
| שונות | גרמא בנזיקין • דינא דגרמי • היזק שאינו ניכר • היזק ראייה • מבטל כיסו של חבירו • אדם מועד לעולם • הרחקת נזיקין • זה נהנה וזה לא חסר • נהנה • משתרשי ליה • יורד לנכסי חברו שלא מדעתו • מבריח ארי • חזקה (הלכה) • קניין רוחני • שעבודא דרבי נתן • הפקר • ייאוש • השאלה • ירושה • אפוטרופוס • שותפות • ספק ממון • אין הולכין בממון אחר הרוב • בית דין לממונות • טעות בחוזה (משפט עברי) • דינא דמלכותא דינא |
| קניינים | קניין כסף • קניין חצר • קניין חזקה • קניין הגבהה • קניין משיכה • קניין מסירה • קניין רכוב • קניין ארבע אמות • קניין הילוך • קניין אגב • קניין אותיות • קניין הבטה • קניין חליפין • אודיתא • סיטומתא • אסמכתא • מעמד שלשתן • סילוק • מחילה |
| שטרות | שטר חוב • גט • שטר שחרור • כתובה • שטר תנאים • שטר אמנה • שטר אדרכתא • קיום שטרות |
| מצוות ממוניות | השבת אבידה • אונאה • ריבית • מצוות הלוואה • הענקה • משכון • שמיטת כספים |
| דיני טענות | טענת ברי • ברי ושמא • ספק וודאי • קים לי • מרא קמא • כופר הכל • מודה במקצת • מיגו • טענו חיטין והודה לו בשעורין • טוען וחוזר וטוען • אי שתקת שתקת • הוחזק כפרן |
| פסק בית דין | המוציא מחברו עליו הראיה • יחלוקו • יהא מונח עד שיבוא אליהו • כל דאלים גבר • שודא דדייני • מי שפרע • פשרה • עביד איניש דינא לנפשיה • הפקר בית דין הפקר • חזקת ממון • תפיסה • גוד או איגוד |
| דיני שומרים | 

|  |  |
| --- | --- |
| ארבעת השומרים | שומר שכר • שומר חינם • שואל • שוכר |
| דיני השומרים | שמירה בבעלים • כל לא ידענא פשיעותא היא • מתה מחמת מלאכה • שומר אבידה • שליחות יד • שמור לי ואשמור לך • תחילתו בפשיעה וסופו באונס • שומר שמסר לשומר |

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.