recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**שפיץ** הוא כתב עת של איגוד הקריקטוריסטים הישראלי.

היסטוריה
--------

"שפיץ" החל לצאת לאור בחודש ספטמבר 1992, בעקבות הקמתו של תא הקריקטוריסטים הישראלי באגודת העיתונאים בתל אביב. הגיליון הראשון היה עלון בן 8 עמודים, שעיקרו חדשות מעולמם של חברי התא, שבהן שולבו קריקטורות פרי עטם. הגיליון השני, שיצא לאור בפברואר 1993, גדל ל-24 עמודים. הגיליון השלישי, שיצא לאור בחודש יוני 1993, גדל ל-40 עמודים, והחל לשאת אופי של מגזין.

החל מהגיליון הרביעי, שיצא לאור באוקטובר 1993, הפך כתב העת למגזין בן 80 עמודים, המתמקד בקריקטורה, הומור, קומיקס וסאטירה (נושאים אלה צוינו בעמוד השער שלו), ורק בסופו נכללו עמודים מעטים העוסקים בחדשות מעולמם של חברי התא. בכך שינה כתב העת את אופיו, מכתב עת פנימי של חברי התא, לכתב עת הפונה לציבור הרחב. החל מהגיליון החמישי המו"ל של כתב העת הפך לאיגוד הקריקטוריסטים הישראלי. מ-2003 (גיליון 18) עד 2006 (גיליון 19) כתב העת לא יצא לאור. החל מהגיליון ה-21 הוא מוגדר כ"פרויקט קריקטורה וקומיקס ישראלי".

כל גיליון מוקדש לנושא מסוים:

* גיליונות 1,2,3: דוש | מהדורה מיוחדת לגיליונות הראשונים (יצא לאור ב-2018)
* גיליון 4: קדימה אוכל
* גיליון 5: שחור בעיניים (חרדים)
* גיליון 6: פגישת מיחזור (איכות הסביבה)
* גיליון 7: ראי עכו"ם (אמונות טפלות)
* גיליון 8: אחוזים יקרים (הטלוויזיה בישראל)
* גיליון 9: תיירות
* גיליון 10: שפריץ וגמרנו (סקס)
* גיליון 11: השפיץ של תל אביב
* גיליון 12: הנהג הישראלי
* גיליון 13: קריקאטור דה פראנס (צרפת)
* גיליון 14: בחירות 1999
* גיליון 15: המילניום
* גיליון 16: קולנוע
* גיליון 17: הפסקת קפה / זאב
* גיליון 18: יער
* גיליון 19: קומיקסראללה (מלחמת לבנון השנייה)
* גיליון 20: מבט על יבין (חיים יבין)
* גיליון 21: הרצל, חוזה אישי (בנימין זאב הרצל)
* גיליון 22: סלברית"אים (תרבות הידוענים של תל אביב)
* גיליון 23: שמוליקיבוץ (הוקרה לשמוליק כץ)
* גיליון 24: נתב"ג (נושא התערוכה דוד בן-גוריון)
* גיליון 25: רעיות ראש הממשלה
* גיליון 26: כותרות סיום (דמדומי העיתונות הכתובה)
* גיליון 27: 40 שנה לניקוי ראש
* גיליון 28: מוח - משחקי האונה
* גיליון 29: מחול השדים והרוחות (עדתיות וגזענות)
* גיליון 30: רכבת
* גיליון 31: רשומון פרס (פרידה משמעון פרס)
* גיליון 32: מצויר ירושלמי (ירושלים)
* גיליון 33: אופניים
* גיליון 34: נתב"ג
* גיליון 35: הגשש החיוור
* גיליון 36: ג'קי (60 שנה לציור השבועי לילד)
* גיליון 37: דגל המחאה (המחאה נגד הרפורמה המשפטית)

מאמר המערכת בפתח כל גיליון הוא רצועת קומיקס מאת העורך, ניסים חזקיהו.

עם המשתתפים בכתב העת נמנו הקריקטוריסטים דוש, זאב, מייק ג'גו, יעקב שילה, שלמה כהן ושמוליק כץ, הקומיקסאים אורי פינק ויעקב קירשן, והסאטיריקן אורי אורבך, וכן מישל קישקה, טל אביב, ארנון אבני, עמוס אלנבוגן, מושיק לין, פרידל שטרן, אבי כץ, צילה ודידי מנוסי, שחר נבות, גיא מורד ושי צ'רקה.

גיליון 5, שעסק בחרדים, עורר את זעמו של ח"כ מנחם פרוש, שפנה ליועץ המשפטי לממשלה, מיכאל בן יאיר, בדרישה לפתוח בהליכים פליליים נגד "שפיץ". בן יאיר דחה דרישה זו, אך במכתב מטעמו לעורך "שפיץ" ציין: "היועץ המשפטי לממשלה רואה באי-נחת פרסומים אלה, הנמצאים על הקו הדק, התוחם בין חופש הביטוי המותר והסביר, לבין התחום בו יש לאכוף את החוק הפלילי, ולהגיש כתבי אישום בגין חשד לעבירות על פי חוק העונשין".

הערות שוליים
------------

1. ↑  "היועץ המשפטי לממשלה החליט שלא לנקוט בהליכים פליליים נגד 'שפיץ'", **שפיץ** 9, נובמבר 1995, עמ' 61
**המסעדה של טום** היא דיינר השוכן בשדרות ברודוויי פינת רחוב 112, בשכונת מורנינגסייד הייטס במנהטן, ניו יורק. המסעדה נפתחה בשנות ה-40 של המאה ה-20 ומופעלת על ידי משפחת זוליס שמוצאה יווני.

הדיינר נמצא במסגרת הסיורים שהוביל קני קריימר בניו יורק ("Kramer's Reality Tour"). רבים מן המבקרים במסעדה הם סטודנטים ואנשי סגל באוניברסיטת קולומביה הסמוכה ותיירים בעיר. הסנאטור ג'ון מקיין אכל לעיתים קרובות במסעדה של טום כשביקר את בתו מייגן (אנ') כשהייתה סטודנטית באוניברסיטת קולומביה.

בתרבות
------

המסעדה של טום היוותה השראה לשירה של סוזן וגה "Tom's Diner" שיצא ב-1987. 

באותה שנה הופיע צדה החיצוני של המסעדה בפרק של הסדרה האישה הביונית.

מאוחר יותר שימש תצלום חלקה החיצוני של המסעדה הפונה לרחוב, כמדמה את "מונק'ס קפה", בית קפה בסדרה סיינפלד, שהיה מקום התכנסות עיקרי לדמויות הראשיות בסדרה ג'רי, ג'ורג', איליין וקריימר.
עם זאת הסצנות שנראות בתוך המסעדה, לא צולמו בתוכה אלא באתר צילום בלוס אנג'לס.

בפרקים הראשונים של הסדרה סיינפלד נראה השלט שעל המסעדה עם הכיתוב המלא, אך בהמשך נגלה רק השם "מסעדה".

בשנת 2014 יצא סרט תיעודי אודות המסעדה בשם Tom's Restaurant - A Documentary About Everything.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המסעדה של טום** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של המסעדה של טום (באנגלית)
* בארי דיבולה, The real Seinfeld diner in New York: Inside Tom's Restaurant, באתר Traveller
* טים מורן, 'Seinfeld' Fans Still Flock To Iconic Diner Nearly 20 Years Later, באתר patch‏, 25 באוגוסט 2017.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Tom's Restaurant - A Documentary About Everything (2014), באתר imdb
**אפרת דובדבני** (נולדה ב-10 ביוני 1968) היא מנכ"לית מרכז פרס לשלום ובעבר מנכ"לית בית הנשיא, מנכ"לית משרד המשנה לראש הממשלה והמשרד לפיתוח הנגב והגליל.

ביוגרפיה
--------

גדלה באשקלון, שירתה בצה"ל בתפקיד פיקודי ביחידת מודיעין. בוגרת תואר ראשון ביחסים בינלאומיים ואנגלית מטעם האוניברסיטה העברית, ותואר שני במדיניות ציבורית מטעם אוניברסיטת תל אביב.

בשנת 1992 הצטרפה דובדבני לתא הסטודנטים של מפלגת העבודה באוניברסיטה העברית, ומשם הגיעה למטה הבחירות של יצחק רבין לראשות הממשלה. כשנבחר רבין לתפקיד ראש הממשלה, הצטרפה דובדבני למשרד ראש הממשלה ומונתה לשמש כראש ענף חברה באגף פניות הציבור. לאחר מכן, מונתה כיועצת אישית של רבין, וניהלה את מטה הסיורים במשרד.

לאחר רצח רבין, עם כניסתו של שמעון פרס לתפקיד ראש הממשלה בפועל, עברה דובדבני לעבוד איתו ונשארה לשמש כיועצת עד לסיום כהונתו בשנת 1996. לאחר מכן, נשארה לעבוד עם פרס כיועצת בלשכתו כראש ממשלה לשעבר. בשנת 1999, עם מינויו של פרס לתפקיד שר לפיתוח אזורי בממשלת ברק, היא מונתה לתפקיד ראש מטה השר. בשנת 2001, כשמונה פרס לתפקיד שר החוץ בממשלת שרון הראשונה, מונתה דובדבני לראש לשכתו של פרס במשרד. כשפרס עזב את משרד החוץ, היא נשארה לעבוד עמו כראש לשכה בלשכתו כראש ממשלה לשעבר. בשנת 2005, עם הקמת משרד המשנה לראש הממשלה והמשרד לפיתוח הנגב והגליל, היא מונתה לתפקיד מנכ"לית המשרד ושימשה בו במשך שנתיים. ביולי 2007, עם בחירתו של פרס לתפקיד נשיא מדינת ישראל, מונתה דובדבני לתפקיד מנכ"לית בית הנשיא. דובדבני היא האישה הראשונה ששימשה בתפקיד זה.

בספטמבר 2014 מונתה למנכ"לית מרכז פרס לשלום.

דובדבני מתגוררת בהרצליה. היא אם לשלושה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אפרת דובדבני** בוויקישיתוף
* סרטונים אסי גל, נשות הלשכה של רבין: "הייתה לנו תחושה קשה שנכשלנו בהגנה עליו", באתר Xnet‏, 19 באוקטובר 2015
* טלי חרותי-סובר, מנכ"לית בית הנשיא חזרה לעבודה - יום לאחר הלידה, באתר TheMarker‏, 13 ביוני 2013

הערות שוליים
------------

1. ↑  אפרת דובדבני מונתה למנכ"לית בית הנשיא, באתר ynet, 16 ביולי 2007
בצעירותו, תמונתו כפי שמופיעה ב"בית רבי".**חיים מאיר היילמאן, היילמן** או **הילמן** (ה'תרט"ו, 1855 – י"ג בחשוון ה'תרפ"ח, 8 בנובמבר 1927) היה ביוגרף, ומוציא לאור יהודי בלארוסי. עסק בהדפסת סיפורי חסידים וכתבי אדמו"רי חב"ד. כתב את ספר הביוגרפיה המהווה את אחד ממקורות הידע החשובים על אדמו"רי חב"ד - "**בית רבי**".

קורות חיים
----------

נולד ב-1855 בעיר לפל שבמחוז ויטבסק, כיום בבלארוס, לרב אברהם שמואל היילמן ולאיטה ביילה בת מנחם מנדל מלפל. היה חסיד של אדמו"רי חב"ד, הרב שלמה זלמן שניאורסון מקאפוסט ואחיו הרב שמריה נח שניאורסון מבוברויסק.

הילמן עסק בהוצאה לאור וכתיבה, וההדיר והוציא לאור בין היתר את ספרי האדמו"ר ה"צמח צדק" - 'אור התורה', 'יהל אור' על ספר תהילים, 'מאה שערים' תורות אדמו"רי חב"ד הראשונים, וכן ספרי חסידים - 'חנה אריאל' של רבי יצחק אייזיק אפשטיין ו'פלח הרימון' של רבי הלל מפאריץ'.

ספרו **בית ישראל** שנדפס בניו יורק בה'תרס"ז עוסק ברבי ישראל מרוז'ין ובאדמו"רי בית רוז'ין.

נפטר בי"ג בחשוון ה'תרפ"ח (1927).

בית רבי
-------

בשנת ה'תרס"ב (1902) נדפס לראשונה בברדיטשוב ספר היסוד הביוגרפי שכתב **בית רבי**, על שלושת אדמו"רי חב"ד הראשונים - האדמו"ר הזקן, האדמו"ר האמצעי והצמח צדק, בתוספת כתבים וביוגרפיה על בני משפחותיהם, ידידיהם ותלמידיהם.

את הספר כתב במשך 13 שנה ולדבריו השמיט את כל הפרטים שאינם מהימנים דיים. רבים ממקורותיו הם מנכדי הצמח צדק, כשהכוונה לאדמו"רי קאפוסט וליאדי. הספר נדפס בשנים מאוחרות יותר בכמה מהדורות חדשות. הילמן נפגש עם האדמו"ר הרש"ב מלובביץ' ובזקנותו ביקר בהתוועדות של בנו, הרב יוסף יצחק שניאורסון מחב"ד; חתנו, הרב מנחם מנדל שניאורסון מחב"ד כתב על הספר בית רבי: "בנוגע לספר 'בית רבי' - הן ניכר מאופן כתיבתו גודל הדיוק בכל דבר כו'." היילמן זכה לשבחים גם מצד אנשי המחקר, והוא מצוטט רבות על ידי מיכלזון, יועץ קים קדיש, אלפסי ועוד.

לקריאה נוספת
------------

**בית רבי -** הוצאה חדשה ה'תשע"ד (2014), הוצאת הוצאת ספרים מעיינותיך. ראה הקדמת לוי יצחק הולצמן.

קישורים חיצוניים
----------------

* Гельман, Хаим Меир, יברייסקיה אנציקלופדיה
* יהושע מונדשיין, "בית רבי", באתר שטורעם
* הספר בית רבי

הערות שוליים
------------

1. ↑  חיים מאיר היילמן, **בית רבי**, ברדיטושב, תרס"ב, באתר היברובוקס
2. ↑  יהושע מונדשיין, "הספר בית רבי ומחברו"קובץ הזיכרון 'עשרה מאמרות' עמודים: 63-69

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007299506905171
* LCCN: nr94041025
* VIAF: 303737350
* WorldCat (עם VIAF): 303737350

 |
**נחום יואל הלפרין** (י"ז בחשוון תרע"א, 19 בנובמבר 1910 – ה' בכסלו תשמ"ז, 6 בדצמבר 1986) היה איש עסקים, עסקן ואיש ציבור חרדי, מראשי הציבור החרדי בתל אביב, יו"ר אתרא קדישא.

קורות חיים
----------

נולד בדליטין שבגליציה, בנו השני של יעקב הלפרין. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, בשנת 1914, נמלטה משפחתו לווינה, שם שהתה מספר חודשים ומשם עברה לאמסטרדם, והתגוררה בה במשך שבע שנים. 

בשנת 1920, בהיותו בן תשע, נשלח על ידי אביו לתלמוד תורה בלייפציג, שם למד תורה אצל הרב דוד פלדמן. כעבור שנה שבה משפחתו לווינה והוא למד בתלמוד תורה מקומי. היה חבר צעירי אגודת ישראל בווינה. השתתף בשתי הכנסיות הגדולות של אגודת ישראל שהתקיימו בווינה בשנות ה-20. היה מקושר לאדמו"רי חסידות רוז'ין שהתגוררו בווינה ובראשם האדמו"ר רבי ישראל פרידמן מצ'ורטקוב. 

בשנת 1933 עלה עם הוריו לארץ ישראל והמשפחה התיישבה בתל אביב. הוא ניהל עסקים ענפים, בין השאר היה בעל מחסני קירור, אולם ומסעדה בתל אביב.

הלפרין היה מקורב מאוד לחזון איש, אשר העיד עליו "בכל ביתי נאמן הוא". הוא סמך על יושרו ונאמנותו ומינה אותו כגזבר במוסדות וארגונים שונים, בין השאר של קרן השביעית. 

בשנות ה-40 וה-50 היה פעיל מרכזי בנושאים הדתיים ובמאבקי היהדות החרדית על שמירת צביון הדת בארץ ישראל. בביתו בתל אביב נערכו אסיפות וכינוסים ציבוריים שונים. הוא אירח בביתו רבנים ואדמו"רים ידועים, וכמו כן ביתו שימש כהכנסת אורחים לעניים ונזקקים. 

על פי בקשת החזון איש הוא כיהן כנציג ברשימה החרדית של עיריית בני ברק. היה יו"ר "משמרת השבת" בתל אביב ופעל למניעת חילולי שבת בעיר. היה פעיל מרכזי בתחום החינוך החרדי ביישוב החדש ומראשי העסקנים של החינוך העצמאי בשנותיו הראשונות. התפרסם כשנכנס לקיבוץ של הבחרות הסוציאליסטית כדי להציל יריעות של ספר תורה שחוללו. 

היה חבר ההנהלה של ארגון אתרא קדישא, ובשנות ה-70 התמנה ליו"ר הארגון. פעל להצלת בית הקברות היהודי העתיק בווינה, ובעקבות זאת כתב לו הרב יעקב ישראל קניבסקי: "ולוואי שיהא חלקי עם חלקך בעלמא דקשוט" (=בעולם האמת).

הלפרין היה פילנתרופ של מוסדות תורה, חינוך וחסד בארץ ישראל ובארצות הברית. 

נפטר מדום לב בשנת תשמ"ז, ונקבר בבית הקברות שומרי שבת בבני ברק, שהוקם על ידי אביו.

משפחתו
------

היה נשוי להדסה. לזוג נולדו שבעה בנים ושבע בנות. רבים מהם נגידים. אחד מבניו, אברהם, היה פילנתרופ ויו"ר קרן השביעית העולמית. בין חתניו: מאיר פרוש, סגן שר וחבר הכנסת, איל ההון הקנדי אייזיק רייכמן.

הנצחתו
------

על שמו של הלפרין הוקמו שתי ישיבות בבני ברק בשם "חזון נחום" - ישיבה קטנה במתחם של "מוסדות הלפרין" בבני ברק וישיבה גדולה בשיכון ה' בעיר. כמו כן הוקמו על שמו בית כנסת "חזון נחום" בשכונת גילה בירושלים ו"כולל עיון הלכה חזון נחום יואל" בבורו פארק. הונצח בשערי בית הכנסת המרכזי של "רחמסטריווקא" בירושלים.

על שמו ולזכרו נוסד ארגון ההצלה החרדי הראשון בישראל - "ארגון הצלה לב נחום יואל". לימים שונה שמו להצלה-גוש דן. ב-2010 תרם בנו אברהם חצי מיליון דולר לשיפוץ המקווה בשכונת זיכרון מאיר בבני ברק, לזכרם של אביו וסבו, מייסד השכונה. בן אחר, אהרן מלונדון, תרם בית כנסת בלייקווד בשם בית נחום.

לקריאה נוספת
------------

* **ר' נחום יואל הלפרין ז"ל**, יצא לאור על ידי בנו אברהם

הערות שוליים
------------

1. ↑  הצלה גוש דן השיק אמבולנס משוכלל, כיכר השבת, 10 במרץ 2010

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007570413605171
* VIAF: 20145304374578571920
* WorldCat: viaf-20145304374578571920

 |
**ראובן יעקב נמרוד** הוא מקימה ומפקדה הראשון של יחידת משמר הגבול הימ"מ - היחידה המיוחדת ללוחמה בטרור של משטרת ישראל.

ביוגרפיה
--------

נמרוד נולד בעיר בגדאד שבעיראק למשפחה עשירה. לאביו היה מפעל לסבון.
לאביו היו קשרים חברתיים עם בכירים בממשל העיראקי. עם השפעת הנאצים בעיראק ופרוץ הפרהוד ידידו הערבי של האב הודיע לו שלא יוכל להגן עליו ושחייו בסכנה. האב ברח עם משפחתו לטורקיה ומשם עלה לישראל. המשפחה התגוררה בפתח תקווה. אב המשפחה עסק במסחר ירקות ופירות וראובן סייע לאביו בניהול העסק, ובמקביל למד ועסק במסגרות.

נמרוד התגייס לשירות סדיר בצנחנים וקיבל תפקיד מפקד מחלקת תול"ר ללא דרגת קצונה. עם סיום שירותו הסדיר התגייס למשמר הגבול. הוא סיים קורס קצינים בבה"ד 1, קורס מפקדי פלוגות חי"ר וקורס קצינים בכירים של משטרת ישראל. בתפקידו במשמר הגבול פעל לחשיפתן ולחיסולן של חוליות טרור באופן שזיכה אותו בשבחים רבים מאלוף פיקוד המרכז, משה לוי.[דרוש מקור] מילא תפקידי פיקוד על מספר יחידות מג"ב.

מפקד מג"ב, ניצב חיים לוי, יזם את הקמת יחידת הימ"מ, לאחר אישורי ממשלת ישראל, משטרת ישראל והמטכ"ל.
ניצב חיים לוי הטיל על ראובן יעקב נימרוד להקים את הימ"מ, לאמנה ולפקד עליה בליווי שני קצינים מהמטכ"ל.

ראובן מילא תפקידי קצין אג"מ במספר יחידות.

בתפקידו האחרון בשירות בתי הסוהר שירת כמפקד גוש צפון בדרגת תת-גונדר.
ספג ביקורת רבה עקב בריחת אסירים דרך מנהרה תת-קרקעית שחפרו.[דרוש מקור] למרות ניסיונות השר אביגדור קהלני למנוע את פרישתו, החליט לפרוש כאות מחאה על אי קבלת גיבוי מהממונים עליו.[דרוש מקור]

במשך שנים ארוכות נאבק במחלת הסרטן ונפטר ביום 27 ביוני 2020.

קישורים חיצוניים
----------------

* סיפורה של הימ"מ, באתר משטרת ישראל

הערות שוליים
------------

1. ↑  מפקדי הימ"מ לדורותיהם אתר משטרת ישראל

|  מפקדי הימ"מ  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| יעקב ראובן נמרוד • מאוד הלוי • אסף חפץ • שמואל צוקר • גבי כהן • צפריר ניר • אליק רון • דוד צור • דוד בן-שימול • חגי פלג • זהר דביר • יורם הלוי • בועז הרשקוביץ • שלומי מיכאל • נחשון נגלר • תנ"צ ח' |

 |
**קיירון מקמאסטר** (באנגלית: **Kyron McMaster**; נולד ב-3 בינואר 1997) הוא אתלט מאיי הבתולה הבריטיים, סגן אלוף העולם (בודפשט 2023), פעמיים אלוף חבר העמים הבריטי (גולד קוסט 2018 וברמינגהאם 2022) ופעמיים אלוף אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים (טורונטו 2018 ופריפורט 2022) בריצת 400 מטר משוכות.

קריירה מקצוענית
---------------

### 2017

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בלונדון שבממלכה המאוחדת נפסל מקמאסטר בשלב המוקדמות בריצת 400 מטר משוכות.

### 2018

#### אלוף חבר העמים הבריטי

במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו באפריל בגולד קוסט שבאוסטרליה זכה מקמאסטר במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 48.25 שניות.

#### אלוף אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים

באליפות אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים שנערכה באוגוסט בטורונטו שבקנדה זכה מקמאסטר במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בשיא אליפות חדש של 48.18 שניות.

### 2019

באליפות העולם שנערכה באוקטובר בדוחה שבקטר סיים מקמאסטר במקום הרביעי בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 48.10 שניות.

### 2021

באולימפיאדת טוקיו שנערכה ביולי-אוגוסט בטוקיו שביפן סיים מקמאסטר במקום הרביעי בריצת 400 מטר משוכות בשיא לאומי חדש של 47.08 שניות.

### 2022

באליפות העולם שנערכה ביולי ביוג'ין שבאורגון, ארצות הברית סיים מקמאסטר במקום 20 בשלב המוקדמות בריצת 400 מטר משוכות עם תוצאה 49.98 שניות, והעפיל לשלב חצי הגמר, אך לא השתתף בו.

#### אלוף חבר העמים הבריטי

במשחקי חבר העמים הבריטי שנערכו באוגוסט בברמינגהאם שבממלכה המאוחדת זכה מקמאסטר במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 48.93 שניות.

#### אלוף אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים

באליפות אמריקה הצפונית, אמריקה המרכזית והקריביים שנערכה באוגוסט בפריפורט שבאיי בהאמה זכה מקמאסטר במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בשיא אליפות חדש של 47.34 שניות.

### 2023

#### סגן אלוף העולם

באליפות העולם שנערכה באוגוסט בבודפשט שבהונגריה זכה מקמאמסטר במדליית כסף בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 47.34 שניות, אחרי קרסטן ורהולם מנורווגיה (46.89 שניות) ולפני ראיי בנג'מין מארצות הברית (47.56 שניות). זו הייתה המדליה הראשונה של איי הבתולה הבריטיים במסגרת אליפות העולם באתלטיקה.

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* **ריצת 400 מטר משוכות:** 47.08 שניות (2021), **שיא איי הבתולה הבריטיים**

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קיירון מקמאסטר** בוויקישיתוף

* קיירון מקמאסטר, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי
* קיירון מקמאסטר, באתר olympedia.org
* קיירון מקמאסטר, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית
* קיירון מקמאסטר, באתר ליגת היהלום

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 282607

 |
**קְוָבֵּבִּיהִירַקְס** (שם מדעי: ***Kvabebihyrax***) הוא סוג של יונק נכחד ממשפחת הפליוהירקיים הנכחדת שבסדרת השפנאים. הקובביהירקס חי בסוף תקופת הפליוקן באזור הקווקז, ואולי גם בקצה גאורגיה (עבר הקווקז) שלפני 5.33–2.58 מיליון שנה. סוג זה הכיל מין אחד - *Kvabebihyrax kachethicus*, אשר קיבל את שמו בשנת 1966 בידי החוקרים L.K. Gabuniya ו-A.K. Vekua. הוא קרוי על שם היישוב "קווביבי" בו התגלה, כשהסיומת "hyrax" פירושה "שפן".

הקוובביהירקס היה גדול יותר מכל שפן חי: הוא הגיע לאורך 1.6 מטר ולמשקל של עד 80 קילוגרם. במראהו הזכיר היפופוטם יותר מאשר שפן. הוא חי רוב זמנו בסמוך למים מתוקים. הוא דמה למיני שפנים גדולים כגון הטיטאנוהירקס, שהגיע למשקל של 1.3 טון, אך בתקופתו מרבית שפנים אלה כבר נכחדו והוא היה הגדול מכל שפני הנאוגן.

המאובנים שלו כללו גולגולת גדולה ומוארכת באורך 27 סנטימטרים עם לסתות נוקשות בעלות שיניים חותכות גדולות מאוד יחסית, אשר בלטו משתי הלסתות, כשהשיניים בלסת התחתונה היו מעט יותר שטוחות. העיניים מוקמו בקצה העליון של הלסת, באופן מתאים להסתתרות מתחת למים כמו של היפופוטם. ייתכן שהיה לו חדק קצר מעל הפה. הוא ניזון כנראה מעשב ומצמחי מים ורוב זמנו חי במים בדומה להיפופוטם ואולי גם בגדות יערות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קוובביהירקס** בוויקישיתוף
* קוובביהירקס, באתר GBIF (באנגלית)
הרב **רפאל ראובן גרוזובסקי** (י"א בכסלו ה'תרמ"ז, 1886, מינסק - כ"ב באדר ה'תשי"ח, 1958, ארצות הברית), היה ר"מ וראש ישיבה בישיבות כנסת בית יצחק שבליטא, תורה ודעת בניו יורק ובית מדרש עליון במונסי, ויושב ראש מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל בארצות הברית.

תולדותיו
--------

נולד במינסק, לרחל לאה, בתו של הרב אברהם יורקנסקי רבה של סוירזנה ולרב שמשון גרוזובסקי, דיין ומורה הוראה במינסק. הוא למד במינסק ב'קיבוץ' שבבית הכנסת זבחי צדק, ואחר כך בישיבת סלובודקה שבליטא.

בפרוץ מלחמת העולם הראשונה התפזרה הישיבה וחלק מתלמידיה גלו לקרמנצ'וג, שם נשא את חיה שרה מרים, בתו של הרב ברוך בר ליבוביץ, ראש ישיבת כנסת בית יצחק. אחרי נישואיו נתמנה לר"מ שני בישיבתו של חותנו, והיה אחראי על הניהול הכספי עד ראשית מלחמת העולם השנייה. בשנת תרפ"א עברה הישיבה לווילנה, ובשנת תרפ"ו לקמניץ. בשנת תרפ"ט הגיעה הישיבה למשבר כלכלי והוחלט על נסיעה לארצות הברית לשם גיוס כספים. במשך כשנה ומחצה נדדו החותן והחתן ברחבי ארצות הברית, והצליחו במידה רבה. אחר כך חזרו לקמניץ, והמשיכו בהרבצת תורה.

לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה ופלישת ברית המועצות לפולין, גלתה הישיבה לווילנה, שעדיין הייתה חלק מליטא העצמאית. זמן קצר אחר כך נפטר חותנו הרב ברוך דוב ליבוביץ, והישיבה המשיכה בראשותו יחד עם גיסיו הרב משה ברנשטיין והרב יעקב משה ליבוביץ. הם עברו לראסיין, פרוור של וילנה[דרושה הבהרה], ושם התקיימה הישיבה עד החורף של שנת תש"א (1940–1941). בתש"א היגר לארצות הברית, ושם התמסר להצלת בני הישיבה, במסגרת ועד ההצלה בניו יורק. כמו כן עסק במשלוח חבילות עזר וסיוע לתלמידים שהוגלו לסיביר. אחר המלחמה נתמנה לראש ישיבת תורה ודעת בניו יורק במקומו של הרב שלמה היימן שנפטר אז, ובמקביל נתמנה לראש ישיבת בית מדרש עליון שבמונסי, ניו יורק, שנוסדה ידי הרב שרגא פייבל מנדלוביץ. כן כיהן כראש מועצת גדולי התורה שעל ידי אגודת ישראל באמריקה.

בב' בניסן תשי"א נפטרה אשתו, ובסוף אותה שנה נפגע בתאונת דרכים שגרמה אחר כך להתקף לב, לשבץ ולשיתוק עד פטירתו.

חתניו הם הרב דן אונגרישר, שהתמנה תחתיו לראשות ישיבת בית מדרש עליון, והרב לוי קרופני, ראש ישיבת "תורת אמת" בניו יורק. בנו חיים הוא חותנו של ראש ישיבת תורה ודעת הנוכחי, הרב יצחק ליכטנשטיין.

ספריו
-----

* **חידושי רבי ראובן**, על מסכתות הש"ס הישיבתיות, ג' חלקים, ח"א, ניו יורק, ה'תשכ"ה, ח"ב, ניו יורק, ה'תשל"א, ח"ג, ניו יורק, ה'תשמ"ה
* **חידושי רבי ראובן**, על מסכת מקוואות, ניו יורק, ה'תשנ"ד
* **בעיות הזמן**, בני ברק, ה'תשל"ב
* **מאמרי רבי ראובן**, על התורה, מונסי, ה'תשס"ד
* **שיחות רבי ראובן**, שיחות ודרשות, מונסי, ה'תשס"ו
* **לב ראובן**, שיחות ומאמרים על התורה, ישראל, ה'תשע"ט

לקריאה נוספת
------------

* מרביצי תורה ומוסר, ח"ג

קישורים חיצוניים
----------------

* אשר זלקא ראנד (עורך), "הרב ר' ראובן גראזאווסקי שליט"א", **תולדות אנשי שם** ח"א, ניו יורק, תש"י, עמ' 22, באתר היברובוקס
* הרב מרדכי מנחם וינגורט, "קוים לדמותו של רבי רפאל ראובן גרוזובסקי", **ישורון**, כא (ניסן תשס"ט), עמ' קז–קצו.
* רבי רפאל ראובן גרוזובסקי, קברו ופרטים נוספים באתר kevarim.com (באנגלית)
* רפאל ראובן בן שמשון גראזאווסקי (1886-1958), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  דרישות שלום מגדולי ישראל, הצופה, 20 בפברואר 1941

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007447727105171
* ISNI: 0000 0000 3719 3433
* LCCN: n87874187
* WorldCat (עם LCCN): n87-874187

 |
סולם הסטטוס קוו בכנסיית הקבר, בתמונה שצולמה בשנת 2009, הסולם נשאר בדיוק באותו המקום מאז המאה ה-18.
הסולם נראה בברור בתמונה משנות השמונים של המאה ה-19 מתחת לחלון הימני בקומה העליונה
**סולם הסטטוס קוו**
(למפת ירושלים העתיקה מוגדלת)סולם הסטטוס קוו**סולם הסטטוס קוו**(למפת ירושלים העתיקה רגילה)סולם הסטטוס קוו**סולם הסטטוס קוו**(למפת ירושלים רגילה)סולם הסטטוס קוו**סולם הסטטוס קוו**(למפת ירושלים מוגדלת)סולם הסטטוס קוו**סולם הסטטוס קוו**
**סולם הסטטוס קוו** (באנגלית: **Immovable Ladder**, מילולית: "הסולם שאי אפשר להזיז", בערבית: **السُّلَّم الثَّابِت**, מילולית: "הסולם העומד במקומו") הוא סולם מעץ ארז, העומד לרגלי אחד מחלונות הקומה השנייה, של כנסיית הקבר בירושלים.

הסטטוס קוו בין העדות הנוצריות בירושלים
--------------------------------------

במהלך ההיסטוריה, עדות נוצריות שונות קנו להן "חזקות" על חלקים בכנסייה. הוויכוחים בין העדות על גבולות חזקות אלו הביאו במהלך המאה ה-19 לניסוחם של הסכמי סטטוס קוו: נקבעו שעות תפילה לכל עדה, סדר הדלקת הפמוטים ומנורות השמן בכנסייה ואפילו על אילו מרצפות מותר לבני עדה מסוימת לדרוך בדרכם ממקום התפילה שלהם אל הקבר הקדוש. 

כחלק מהסכם הסטטוס קוו, לא ניתן להזיז את הסולם ממקומו, והוא ניצב במקום זה כבר יותר מ-250 שנה (מלבד מספר פעמים בהן הוזז).

הסולם
-----

עד שנת 1831, היו שערי הכנסייה נפתחים רק בחגים מיוחדים, באישור השלטון המוסלמי. בכל זמן אחר היו השערים נעולים והנזירים הנוצרים נאלצו לשהות בכנסייה ב"מאסר בית". מזונם של הנזירים בני העדה הארמנית הועלה אליהם מבעד לחלון הפתוח שבקומה העליונה, והנזירים היו משתמשים בסולם על מנת לצאת מהחלון. כיום, אין לסולם שימוש. אולם, מכיוון שהסולם נכלל בהסכמי הסטטוס קוו, אסור להזיזו ממקומו למרות שמכול בחינה מעשית ורוחנית, הוא מיותר. 

האפיפיור פאולוס השישי קבע בשנת 1964 כי הסולם יישאר במקומו עד שהכנסייה הקתולית והכנסייה האורתודוקסית תתאחדנה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סולם הסטטוס קוו** בוויקישיתוף
* THE CHURCH AND THE LADDER: FROZEN IN TIME, ג'יימס לנקסטר, תיאור ותמונות של הסולם במהלך השנים, כולל פעמים שהזיזו אותו.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  נחמה שפרן, אייל מירון (עורך) בתוך:, **ירושלים וכל נתיבותיה**, יד יצחק בן צבי, 2010, עמ' 143

  

חזית כנסיית הקבר בתחריט מספרו של אלעזר הורן, 1728, ובו העדות הקדומה ביותר לנוכחותו של סולם הסטטוס קוו
המונח "נראה אותך" מפנה לכאן. לערך העוסק בסדרת טלוויזיה אמריקאית, ראו נראה אותך (סדרת טלוויזיה).

**צא מזה** (בעונה השנייה נקראה: **נראה אותך**) הוא שעשועון ריאליטי קומי, טלוויזיוני ישראלי אשר שודר בערוץ 2 בזכיינית קשת בשתי העונות הראשונות.
לאחר פיצול ערוץ 2 העונה השלישית משודרת בערוץ 12. העונה הרביעית של התוכנית עלתה ב-16 באפריל 2022.

לוגו העונה השנייה

היסטוריה
--------

את הפורמט בגרסתו הישראלית הגה יגאל שילון ומנחים אבי נוסבאום ושי גולדשטיין (שהוחלף בעונה השלישית בעדי אשכנזי) בשעשועון מצלמה נסתרת שמשתתפיו נקלעים אליו לגמרי במקרה. עם הגעת המשתתף למקום הוא מופנה לחדר צדדי שם מציעים לו המנחים להשתתף במשחק, ללא ידיעת בת או בן זוגו. במהלך המשימה עליו להישמע להוראותיהם ולמלא אחריהם בקפידה. במידה שיעמוד במשימות שיוטלו עליו, יוכל המתמודד להרוויח אלפי שקלים.

הפורמט מתרחש במקום ציבורי; בעונה הראשונה – מסעדות, בעונה השנייה – בתי מלון, ובעונה השלישית שילוב של מסעדות ומקומות אירוח.

דירוג הזכייה הוא 500 שקלים לאחריו 1,000 שקלים, 2,500 שקלים, 5,000 ועשרת אלפים שקלים.

לאחר הגעה לסכום זכייה של 2,500 שקלים ומעלה קיימת נקודת יציאה, בה ניתן לצאת מההשתתפות ולצבור את סכום הזכייה, במידה והמשתתף בחר לצאת שלא בנקודת יציאה, או במידה והפרטנר גילה את ההשתתפות במשחק ו/או גילה את קיומה של האוזניה, המשתתף מפסיד את הכסף ויוצא מן המשחק.

העונה הראשונה – עונת בתי הקפה ומסעדות, שודרה בשנת 2010, בסוף שנת 2013 עלתה עונה שנייה – עונת בתי המלון ובסוף 2021 עלתה העונה השלישית - עונה משלבת.

פורמט התכנית עורר עניין בינלאומי, נמכר על ידי קשת אינטרנשיונל בין השנים 2010–2020 לעשרות מדינות תחת השם Deal With It, ושודר ברבות מהן, בין היתר בטורקיה, קנדה, גרמניה, יוון, רומניה, ברזיל ופרו. ב-2013, עלה השעשועון באדפטציה אמריקאית ברשת TBS, וזכה להצלחה, כשבפרק ההשקה צפו למעלה מ-2 מיליון איש. ב-2019, עלה בגרסה איטלקית ב-Canale Nove, בגרסה אסטונית ב-Kanal 2, ובגרסה סלובנית ב-Planet TV. בינואר 2020, הפורמט הופק ושודר בעונה חדשה לאחר מספר שנים בערוץ Televisa המקסיקני.

ב-13 בספטמבר 2021 חזרה התכנית לעונה השלישית, בהנחיית אבי נוסבאום ועדי אשכנזי, ושוב נקראת "צא מזה".

גרסאות עולמיות
--------------

| מדינה | שם | מגישים | ערוץ | תאריך שידור |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| גרמניהגרמניה גרמניה | ***Iss oder quizz*** | Lutz van der HorstSenna Gammour | ZDFneo | 21 מרץ 2011–16 אפריל 2012 |
| ארצות הבריתארצות הברית ארצות הברית | **Deal with It** | Theo Von | TBS | 2013–2014 |
| איטליהאיטליה איטליה | ***Deal With It - Stai al gioco*** | Gabriele Corsi | NOVE | 14 באוקטובר 2019–2022 |
| ספרדספרד ספרד | ***Sígueme el Rollo*** | Sara Escudero | Ten | 26 בספטמבר 2016–25 אוקטובר 2016 |
|

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של צא מזה

* "צא מזה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* צא מזה, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* אתר נראה אותך

הערות שוליים
------------

1. ↑  לי-אור אברבך, ‏השעשועון "נראה אותך" של קשת זוכה להצלחה בפסטיבל מיפ, באתר גלובס, 15 באפריל 2010
2. ↑  רועי גולדנברג, ‏השעשועון "נראה אותך" של קשת ויגאל שילון נמכר לרשת TBS, באתר גלובס, 13 בינואר 2013
3. ↑  אלכסנדר כץ, השקה מוצלחת ל"נראה אותך" בארה"ב: יותר מ-2 מיליון איש צפו בתכנית ב-TBS, באתר אייס, 22 ביולי 2013
4. ↑  לי-אור אברבך, ‏הפורמטים של "חטופים" ו"נראה אותך" נמכרו לברזיל, באתר גלובס, 16 בדצמבר 2013
5. ↑  ערן סויסה, ‏מותחים ונהנים: עדי אשכנזי חוזרת למסך, באתר ישראל היום, 17 במאי 2021
פירוש נוסף ערך זה עוסק במזל אסטרולוגי. אם התכוונתם לקבוצת הכוכבים, ראו טלה (קבוצת כוכבים).
סמל מזל טלה
טלה
בול ישראלי המוקדש למזל טלה
**מזל טלה** הוא אחד משנים עשר המזלות שבגלגל המזלות. באסטרולוגיה המערבית, "בן מזל טלה" הוא מי שנולד בין 21 במרץ לבין 20 באפריל (לערך). במסורת היהודית מזל טלה מתייחס לחודש ניסן. בלוח השנה במגילות קומראן משויך מזל טלה לחודש אדר. מושג זה מתייחס לרעיון שבתקופה הנתונה השמש ממוקמת באזור השמיים, המוקצה למזל טלה האסטרולוגי. כיום, אין חפיפה בין קונסטלציית הטלה לבין אזור השמיים של מזל טלה בגלל נקיפת ציר כדור הארץ.

מזל טלה במיתולוגיה היוונית
--------------------------

כריסומאלוס, האיל המכונף בעל הצמר הזהוב, נשלח על ידי נפאלה כדי להציל את ילדיה הביולוגיים, ילדיו של אתמס, פריקסוס והלה, מפני הקרבתם על המזבח בעקבות מזימה של אמם החורגת אינו. האייל נשא אותם על כנפיו אל מחוז קולכיס, אך לרוע המזל נפלה הילדה הלה אל מצר ים, אשר בהמשך נקרא על שמה, "הלספונטוס", כיום הדרדנלים.

מזל טלה באסטרולוגיה
-------------------

### שיוך אסטרולוגי

מזל טלה הוא אחד משלושת מזלות יסוד האש, יחד עם מזל אריה ומזל קשת. הוא משתייך לקבוצת המזלות הקרדינליים, יחד עם מזל סרטן, מזל מאזניים ומזל גדי. הכוכב השליט של מזל טלה הוא מאדים (מארס).

ראו גם
------

* גלגל המזלות
* מיתולוגיה
* אסטרולוגיה
* ארבעת היסודות

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **טלה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מזל טלה** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספר יצירה פרק ה' משנה ז'

| גלגל המזלות |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| טלה () • שור () • תאומים () • סרטן () • אריה () • בתולה () 
מאזניים () • עקרב () • קשת () • גדי () • דלי () • דגים () |  |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: ph116937

 |
**סמואל אדמונד ולר** (באנגלית: **Samuel Edmund Waller**; 18 ביוני 1850 – 14 ביוני 1903) היה צייר אנגלי של תמונות ז'אנר.

ביוגרפיה
--------

ולר, נולד בגלוסטר, ב-18 ביוני 1850, לפרדריק סנדהם ולר ולאשתו אן אליזבת היץ'. אביו, היה אדריכל שעבד בגלוסטר, ששחזר בכישרון חלקים ניכרים מקתדרלת גלוסטר בהרמוניה מושלמת עם העיצוב המקורי.

ולר הצעיר, התחנך בצ'לטנהאם קולג' פנימייה צבאית, אך הפגין נטיות אמנותיות ונשלח לבית הספר לאמנות של גלוסטר, ולאחר מכן עבר קורס של לימודי אדריכלות במשרדו של אביו. הכשרה זו הותירה את חותמה, שכן לרבות מתמונותיו יש רקע אדריכלי. בגיל שמונה עשרה הוא נכנס לבתי הספר של האקדמיה המלכותית, ושלוש שנים מאוחר יותר (1871) הציג את תמונותיו הראשונות ("סיפור חורף" ו"הזר המהולל") בבית ברלינגטון. ב-1872 הוא נסע לאיסלנד, ופרסם תיאור מאויר ב-1874 על מסעותיו בשם "שישה שבועות באוכף".

בשנת 1873 הוא הצטרף לצוות של מגזין The Graphic. בשנה שלאחר מכן הוא הופיע באקדמיה המלכותית עם יצירה בשם Soldiers of Fortune, ומכאן ואילך היה מציג קבוע שם עד 1902. התמונות הידועות ביותר שלו הן: "קנאי" (1875), בגלריה הלאומית, מלבורן; "דרכו של העולם" (1876), "בית?" (1877), בגלריה לאמנות של ניו סאות' ויילס; "האוכף הריק" (1879), עם רקע ארכיטקטוני שנלקח מאוקספורדשייר; "הַצלָחָה!" (1881) בגלריית טייט. יצירות מאוחרות יותר כוללות את "יום ההתחשבנות" (1883), "הגיבור שלי" (1902) ועוד.

סמואל ווקר, לפני רכיבת הבוקר
חיי הכפר האנגלים הישנים משכו מאוד את דמיונו והיוו לו את הרקע הרומנטי לנושאי תמונותיו הבולטות ביותר. הרקע שלהן נלקח לעיתים קרובות מבתים אליזבתניים במחוז מולדתו או במקומות אחרים באנגליה.

רבות מתמונותיו ידועות כרפרודוקציות ותחריטים ברחבי העולם דובר האנגלית. המקורות נמצאים במקרים רבים בבעלות פרטית באמריקה ובאוסטרליה וכן באנגליה. הידע הרב של ולר בסוסים וכישוריו בייצוגם העניקו לעבודתו פרסום רב בקרב אנשי ספורט. הוא השקיע מאמצים רבים בחקר בעלי חיים, וסיפר כמה מחוויותיו במאמרים שתרמו למגזין לאומנות. תמונותיו מספרות בדרך כלל סיפור בצורה טובה ודרמטית.

הוא נפטר בסטודיו שלו, האוורסטוק היל, לונדון, ב-9 ביוני 1903, לאחר מחלה ממושכת, ונקבר בגולדרס גרין.

הוא נישא בשנת 1874 למרי למון פאולר, בתו של הכומר יו פאולר מברנווד, גלוסטרשייר. אלמנתו, אמנית ידועה, שציירה לעיתים קרובות תמונות של ילדים, הציגה גם היא באקדמיה המלכותית מ-1877 עד 1904. היא נפטרה ב-1931 והותירה אחריה את בנם של בני הזוג.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סמואל אדמונד ולר** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Lee, Sidney, ed. (1912). "Waller, Samuel Edmund". Dictionary of National Biography (2nd supplement). London: Smith, Elder & Co.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0000 6703 8880
* LCCN: nr93008085
* NGV: 1307
* RKD: 82681
* ULAN: 500011154
* VIAF: 12176816
* WorldCat: lccn-nr93008085

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"סמואל אדמונד ולר"**.
מפת היער
**יער ראש העין** הוא חורשה ושטח ירוק השוכנים בחלקה הצפון-מזרחי של ראש העין, לאורך יובלו של נחל רבה. היער ננטע על ידי קרן קיימת לישראל בין 1976 ו-1980 והוא מיוער בעצי אקליפטוס, אורן, ברוש, חרוב, שקד, אלה אטלנטית, שיזף מצוי, כליל החורש ועצי בוסתן. שטחו 1,050 דונם, והוא נושק לשכונות החדשות של העיר. ביער מספר אתרים ארכאולוגיים, בין היתר עזבת צרטה המזוהה עם היישוב המקראי אבן העזר וח'רבת א-דאוויר, שרידי יישוב קדום, שבסמוך לה ניצב "מצפור אילן" הצופה לנחל רבה, לשומרון ואל כביש 5.

עד פעילות קק"ל ועיריית ראש העין בנושא בשנת 2001 הוזנח היער ושימש אתר להשלכה בלתי חוקית של פסולת. המשך טיפוחו המשיך בשנת 2006 עת סולקו ממנו מיני צמחים פולשים ובוצע שיקום נופי. היער אומץ על ידי שני בתי ספר יסודיים בעיר ("אפק" בית הספר ניסוי לקיימות) ומוגדר על ידי קק"ל כ"יער קהילתי". ליער כניסה אחת לכלי רכב וכניסות נוספות להולכי רגל או רוכבי אופניים. בנוסף, מסומנים מסלולי טיול ורכיבה ביער.

הכניסה העיקרית לכלי רכב היא מרחוב קיבוץ גלויות מול רחוב נחל רבה. בחלק זה נמצא שביל מעגלי-"שביל פרחי הבר" העובר בתוך שלל פריחה ומגיע לתצפית מראש הגבעה בח'רבת א-דווייר. חלק אחר של היער נמצא בחלק הצפוני של שכונת גבעת הסלעים. בחלק זה נמצא האתר הארכאולוגי עזבת צרטה. הכניסה לחלק זה היא מקצה רחוב נתן שאול ומשם עולה "שביל אבן העזר" שנפרץ על ידי ילדי בית ספר, ומגיע לפסגה שם נמצא האתר הארכאולוגי ושלטי הסבר. כניסה נוספת נמצאת בשכונה הצבאית נווה אפק ברחוב קשת והיא משמשת הולכי רגל.

יער ראש העין, שביל פרחי הבר והשדות המקיפים אותם, ידועים בפריחה השוטפת אותם בסוף החורף והאביב. כלניות מצויות בצבעי אדום ולבן פורחות בכל שטחי היער והשדות שמסביב, ובגבעת שביל פרחי הבר פורחות גם רקפות. בשדות פורחים גם פרחי כתמה עבת-שורשים צהובים. באביב ניתן למצוא מגוון פרחים רב ביער, ובהם כלניות, צבעונים, נוריות, דבורניות.

גלריה
-----

* מראה מזרחה מהמצפה שבח'רבת א-דאוויר בחלקו הדרומי של היער לעבר כביש 5 והרי השומרוןמראה מזרחה מהמצפה שבח'רבת א-דאוויר בחלקו הדרומי של היער לעבר כביש 5 והרי השומרון
* מראה ביער ראש העיןמראה ביער ראש העין
* שביל פרחי הבר ביער ראש העיןשביל פרחי הבר ביער ראש העין
* המצפה בח'רבת א-דאווירהמצפה בח'רבת א-דאוויר
* כלניות בשדה שליד היערכלניות בשדה שליד היער
* יער ראש העין - תצלום אוויריער ראש העין - תצלום אוויר
* יער ראש העין - תצלום אוויריער ראש העין - תצלום אוויר
* יער ראש העיןיער ראש העין

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יער ראש העין** בוויקישיתוף
* יער ראש העין באתר עיריית ראש העין
* היער באתר קק"ל
* נטע מזרחי, באמצע העיר ומתחת לאף: טיול ביער קהילתי ראש העין, באתר הארץ, 14 בפברואר 2019
* משה גלעד, יער ראש העין פורח, באתר הארץ, 10 במרץ 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  יער קרוב לבית (nrg)
**אלנה קונגוסט** (בספרדית: **Elena Congost**;‏ 20 בספטמבר 1987) היא אתלטית ספרדייה, אלופה פאראלימפית בריצת מרתון (ריו דה ז'ניירו 2016).

ביוגרפיה
--------

קונגוסט נולדה במדריד, ספרד ומתגוררת בקסטידפלס (אנ'), ברצלונה. היא עוסקת בהוראה, ומתחרה באתלטיקה לנכים (קטגוריה T12) עקב לקות ראייה שנובעת ממחלה תורשתית שמדרדרת את ראייתה. בשנת 2009 אימצה אורח חיים טבעוני מטעמים אתיים, סביבתיים ובריאותיים. 80% מהתזונה שלה היא טבעונאית, ללא סוכר וגלוטן.

קריירה
------

קונגוסט מגיעה ראשונה לקו הסיום בריצת המרתון - ריו דה ז'ניירו 2016
בשנת 2002, התחרתה בקפיצה לרוחק באליפות העולם באתלטיקה לנכים (אנ') ודורגה במקום השביעי. בשנת 2003, דורגה במקום החמישי בקפיצה לרוחק ובריצת 100 מטר ב-EPC European Athletics Championships. באותה השנה, השתתפה ב-IBSA World Games Athletics וזכתה במדליית כסף במרוץ שליחים 4×400, ודורגה במקום החמישי בקפיצה לרוחק. בשנת 2004, השתתפה במשחקים הפאראלימפיים באתונה ודורגה במקום השביעי בריצת 100 מטר ובריצת 200 מטר. בשנת 2008, השתתפה במשחקים הפאראלימפיים בבייג'ינג ודורגה במקום הששי בריצת 1500 מטר ובריצת 800 מטר. בשנת 2011, זכתה במדליית כסף באליפות העולם באתלטיקה לנכים (אנ') בריצת 1500 מטר. גם שנה לאחר מכן, זכתה במדליית כסף בתחרות זו בריצת 1500 מטר. בשנת 2012, זכתה במשחקים הפאראלימפיים בלונדון במדליית כסף בריצת 1500 מטר (ילנה פאוטובה זכתה במקום הראשון). בשנת 2016, זכתה במדליית זהב במשחקים הפאראלימפיים בריו דה ז'נרייו בריצת מרתון עם תוצאת זמן של 3:01:43

בשנת 2011, זכתה בתואר הספורטאית הנכה של השנה מטעם Castelldefels sports awards. בשנת 2013, זכתה בעיטור Royal Order of Sports Merit (אנ').

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלנה קונגוסט** בוויקישיתוף
* אלנה קונגוסט, ברשת החברתית פייסבוק
* אלנה קונגוסט, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  CONGOST MOHEDANO, ELENA, Athlete's card, web.archive.org
2. ↑  DISMANTING MYTHS, web.archive.org, JANUARY 23, 2016
3. ↑  IPC ATHLETICS WORLD CHAMPIONSHIPS, paralympic.org
4. ↑  MEDALLISTS BY EVENT, IPC ATHLETICS EUROPEAN CHAMPS, archive.org
5. ↑  Athletics - Women's 1500m - T12 Final - London 2012 Paralympic Games, paralympic.org
6. ↑  CONGOST Elena, paralympic.org
7. ↑  Juegos Paralímpicos. Elena Congost, plata en Londres, la fuerza del optimismo, mujerhoy.com
8. ↑  El paralímpico extremeño Enrique Floriano recibe la Medalla de la Real Orden al Mérito Deportivo, regiondigital.com
**ורנר האהן** (בהולנדית: **Warner Lloyd Hahn**; נולד ב-15 ביוני 1992) הוא כדורגלן סורינאמי, המשחק בעמדת השוער בקיוטו סאנגה.

קריירת מועדונים
---------------

האהן התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של אלכסנדריה 66, ממנה עבר לספרטה רוטרדם ובגיל 16 הצטרף לאקדמיה של אייאקס. בקיץ 2009, האהן חתם לשלוש שנים בקבוצה הבוגרת, אך מעולם לא זכה להכלל בסגל הקבוצה הבוגרת ועם תום החוזה שוחרר מהמועדון.

בקיץ 2012, האהן התאמן בנאק ברדה, אך חתם לשנתיים בדורדרכט מהליגה ההולנדית השנייה. ב-10 באוגוסט, האהן ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד אמן. בפברואר 2013, נפצע בכתף ונעדר כחודשיים מהמגרשים. היכולת הטובה שגילה האהן בתחילת עונת 2013/2014, הוא זכה להתעניינות באוטרכט, דן האג, סלטיק וניוקאסל יונייטד.

בדצמבר 2013, האהן חתם לשלוש שנים בפיינורד והוא הצטרף אליה עם סיום העונה. ב-1 בספטמבר 2014, הושאל לזוולה. ב-13 בספטמבר, האהן ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 1–3 נגד פ.ס.וו. איינדהובן. האהן, נבחר לשחקן העונה של האוהדים. בסיום העונה, האהן חזר לפיינורד כשוער שני. בינואר 2016, האהן חתם על חוזה לשלוש וחצי שנים במועדון. כעבור כמה שבועות, קרע את הרצועה הצולבת במהלך משחק נגד צעירי פיינורד. ב-21 בדצמבר 2016, האהן הושאל לאקסלסיור רוטרדם, עד לסיום העונה.

ב-12 ביוני 2017, האהן חתם לשלוש שנים בהירנפיין, במקומו של ארווין מולדר, שעשה את הדרך ההפוכה. ב-13 באוגוסט, האהן ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד חרונינגן אך הוחלף כעבור 9 דקות, עקב פציעה. בנובמבר, חזר לשער הירנפיין אך בדצמבר ירד לספסל וסיים את העונה עם 9 הופעות בלבד. בעונת 2018/2019, האהן חזר להרכב הירנפיין ושיחק בכל משחקי הקבוצה. בינואר 2020, איבד את מקומו בהרכ בשנית ובסיום העונה עזב את הירנפיין.

את עונת 2020/2021, האהן התחיל כשחקן וחפשי וב-29 בדצמבר 2020, חתם באנדרלכט מליגת העל הבלגית עד לסיום העונה.

ב-9 בפברואר 2022 האהן חתם בגטבורג מליגת העל השוודית.

לקראת עונת 2023 חתם בקיוטו סאנגה מליגת העל היפנית.

קריירה בינלאומית
----------------

האהן הוא בן להורים ממוצא סורינאמי ואף מחזיק בדרכון סורינאמי ומשום כך רשאי לייצג את שתי הנבחרות. בצעירותו, האהן שיחק בכל הנבחרות הצעירות של הולנד.

בשנת 2020, בוטל החוק הסורינאמי, שאסר על שחקנים עם דרכון כפול לשחק בנבחרת, דבר שאפשר להאהן לייצג את סורינאם. ב-25 במרץ 2021, האהן ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0–3 נגד איי קיימן במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ורנר האהן** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

| **נבחרת סורינאם – גביע הזהב 2021** |
| --- |
| 1 האהן • 
2 דנקרלוי • 
3 קלייבר • 
4 מאלון • 
5 האפס • 
6 קולוויק • 
7 יוזפזון • 
8 אלברג • 
9 האסלביינק • 
10 ורווי • 
11 בקר • 
12 ניבטה •
13 קוהינור • 
14 אדוארד •
15 דונק •
16 דונלד •
17 אפאי •
18 לירדם •
19 אמופרי •
20 פלייטר •
21 ביססוואר •
22 קומבליוס •
23 קורט •
מאמן: חורה | סורינאםסורינאם |
מבנה של אורניום שש-פלואורי (מוצק)
**אורניום שש פלואורי** (Uranium hexafluoride) הוא תרכובת כימית הבנויה מאטום אורניום ושישה אטומי פלואור ונוסחתה UF6. החומר משמש בתהליך העשרת האורניום לייצור דלק גרעיני ונשק גרעיני. בתנאי חדר החומר הוא מוצק גבישי לבן, רעיל מאוד, מגיב בחוזקה עם מים ומשתך את רוב המתכות. אורניום הקסה פלואורי מגיב עם אלומיניום ויוצר שכבה דקה של AlF3 המגינה על המתכת משיתוך נוסף.

הכנה
----

אורניום שש פלואורי סונתז לראשונה בשנת 1909 על ידי הכימאי הגרמני אוטו רוף (Otto Ruff) מאורניום 5 כלורי בתגובה  

{\displaystyle \mathrm {2\ UCl\_{5}\ +\ 5\ F\_{2}\ \longrightarrow \ UF\_{6}\ +\ UF\_{4}\ +\ 5\ Cl\_{2}} }
  
כיום, דרך ההפקה המקובלת היא מעוגה צהובה - תחמוצת אורניום טחונה. חומר הגלם מטופל בחומצה חנקתית לקבלת תמיסה של אורניל ניטראט UO2(NO3)2. אורניל ניטראט טהור מופק מהתמיסה באמצעות מיצוי ומטופל באמוניה לקבלת התרכובת אמוניום די-אורנאט NH4)2U2O7). חומר זה מחוזר באמצעות מימן לתת את התחמוצת UO2. התחמוצת הופכת לאורניום 4 פלואורי UF4 על ידי תגובה עם חומצה פלואורית HF וחמצון של האורניום הארבע פלואורי באמצעות גז פלואור F2 נותן אורניום 6 פלואורי.
דרך הפקה אחרת היא תגובה של אורניום מתכתי עם כלור שלוש פלואורי:
{\displaystyle \mathrm {U\ +\ 2\ ClF\_{3}\ \longrightarrow \ UF\_{6}\ +\ Cl\_{2}} }

ניתן לקבל UF6 גם בתגובה של אורניום ארבע פלואורי עם חמצן
{\displaystyle \mathrm {\ 2\ UF\_{4}\ +O\_{2}\ \longrightarrow \ UF\_{6}\ +\ UO\_{2}F\_{2}} }

כימיה
-----

אורניום 6 פלואורי מגיב עם מים בתגובה האקסותרמית:
{\displaystyle \mathrm {UF\_{6}\ +\ 2\ H\_{2}O\ \longrightarrow \ UO\_{2}F\_{2}\ +\ 4\ HF} }
וכן עם גז מימן בתגובה  

{\displaystyle \mathrm {UF\_{6}\ +\ H\_{2}\ \longrightarrow \ UF\_{4}\ +\ 2\ HF} }
  

אורניום שש פלואורי הוא חומר מחמצן וחומצת לואיס המסוגלת להיקשר לפלואוריד למשל בתגובה עם נחושת דו פלואורית בה מתקבל יון אורניום שבע פלואורי Cu(UF7)2
אורניום 6 פלואורי מגיב עם סיליקה בחומצה פלואורית נוזלית בתגובה:  

{\displaystyle \mathrm {2UF\_{6}\ +\ SiO\_{2}\ \longrightarrow \ 2UOF\_{4}\ +\ SiF\_{4}} }

שימוש להעשרת אורניום
--------------------

משתמשים באורניום 6 פלואורי להעשרת אורנים הן באמצעות צנטריפוגות והן בשיטת הדיפוזיה הגזית. החומר מתאים ליישומים אלו משום שקל לנדף אותו ומשום שליסוד פלואור רק איזוטופ יציב אחד, כך שכל ההבדל במסות המולקולריות נובע מהמצאות איזוטופים שונים של אורניום.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אורניום שש פלואורי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  G. Singh, Chemistry Of Lanthanides And Actinides, Discovery Publishing House, 2007 p220
בן טוארג באלג'יריה
**עם ילידי** (ברבים: עמים **ילידים**, או **ילידיים**; על פי האקדמיה ללשון העברית: **קדמונאים**) הוא קבוצה אתנית המוגדרת כאוכלוסייה טבעית וראשונית במקום מסוים. **יָלִיד** הוא בן לקבוצה ילידית. למונח יש הגדרות שונות, ואין אחת שמקובלת אוניברסלית, אך לרוב הזיהוי נעשה עם הפירוש של "המתיישבים המקוריים" של טריטוריה.

לקראת סוף המאה ה-20 המונח קיבל משמעות פוליטית, כשהחל לשמש להתייחסות לקהילות אתניות שלהן קשרים היסטוריים לקבוצות שהתקיימו בטריטוריה זו או אחרת טרם עברה קולוניזציה או היווצרות מדינת לאום, ואשר משמרות מידה ניכרת של הבחנה תרבותית ופוליטית בינן לבין המסגרת התרבותית והפוליטית של המדינה בה הן נמצאות.

במובן הפוליטי של המונח "עם ילידי", קבוצות אלו נתפסות כפגיעות במיוחד לניצול ודיכוי בידי מדינות-הלאום, ובעקבות כך נוצרה מערכת של זכויות אזרחיות בהתאם לחוק הבינלאומי, על-ידי ארגונים בינלאומיים כגון האומות המאוחדות, ארגון העבודה הבינלאומי והבנק העולמי. האו"ם פרסם הצהרה בדבר זכויות עמים ילידיים - שמטרתה הגנה על הזכויות הקיבוציות של עמים מקוריים - לתרבותם, לזהותם, ללשונם, לעיסוקם, לבריאותם, לחינוכם ולמשאביהם הטבעיים.

מדינות שונות מייעדות שמות שונים לקבוצות אוכלוסייה בתחומן שמוכרות כילידיות על פי החקיקה הבינלאומית. לדוגמה: "אמריקנים מקוריים" (בארצות הברית), "אינואיטים", "מטי", "האומות הראשונות" (בקנדה), "אבוריג'ינים" (באוסטרליה), "אנשי ההרים" (בדרום-מזרח אסיה) ואַדיוואסי (בהודו). במקומות שונים בעולם קבוצות אלו נקראות בשמות כלליים כמו "מיעוטים לאומיים" ו"קבוצות שבטיות".

בישראל, שבה ניטש פולמוס סביב גבולותיה של המדינה, נעשה שימוש במונח "יליד" לפי עמדתו והשקפתו של הדובר. דוגמה לכך היא הצעתו של חבר הכנסת נסים זאב להחיל על תושבי ההתנחלויות את ההכרה כקבוצת "ילידים", ואת טענתם הנגדית של חברי הכנסת הערבים, לפיה "הפלסטינים הם הילידים האמיתיים של הארץ הזאת".

ראו גם
------

* קולוניאליזם
* הצהרה על זכויותיהם של עמים ילידים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עם ילידי** בוויקישיתוף
* הצהרת האו"ם בדבר זכויות עמים ילידיים, ספטמבר 2007 (באנגלית)
* שבטים ילידיים, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  קַדְמוֹנַאי במילון סוציולוגיה (תשע"ו), באתר האקדמיה ללשון העברית
2. ↑  טיבי: המתנחלים אינם ילידים, nrg, אוקטובר 2010.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007560781605171
* BnF: cb119721095 (data)
* GND: 4187207-1
* LCCN: sh85090174
* NARA: 10675688
* NKC: ph119543

 |
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה עם הערך "סגן ראש ממשלת ישראל".

**משנה לראש הממשלה** הוא תואר כבוד. תפקיד זה אינו מוגדר בחוקי מדינת ישראל והוא חסר משמעות סטטוטורית. מטרתו להוות תואר נכבד יותר מסגן ראש ממשלת ישראל.

עד היום נשאו בתואר שישה אישים. שניים מהם החזיקו גם בתפקיד השר האחראי על פיתוח הנגב והגליל (שמעון פרס, סילבן שלום) ושלושה אחרים החזיקו בתפקידים מדיניים (חיים רמון, משה יעלון, אריה דרעי). נשא בו לראשונה שמעון פרס בימי כהונתו כשר בממשלה ה-30 (10 בינואר-23 בנובמבר 2005).

היסטוריה
--------

כאשר נכנסה מפלגת העבודה לממשלתו השנייה של אריאל שרון בראשית שנת 2005, דרשו אנשי המפלגה תיק בכיר, אך דרישתם לא נענתה. פרס דרש לקבל מינוי כממלא מקום ראש הממשלה אולם הנושא בתפקיד זה, אהוד אולמרט, סירב לוותר עליו. בצר להם בקשו אנשי מפלגת העבודה לשנות את חוק יסוד: הממשלה ולקבוע כי יהיו לאריאל שרון שני ממלאי מקום. משנוכחו לדעת כי לא יהיה רוב להצעתם, הציע חבר הכנסת חיים רמון הצעת פשרה לפיה ימונה פרס למשנה לראש הממשלה. בהסכם הקואליציוני הוגדרו סמכויותיו של פרס, אולם מבחינה פורמלית, המשנה לראש הממשלה הוא שר מן המניין ותו לא.

פרס נשא בתפקיד המשנה לראש הממשלה גם בממשלה ה-31 בראשות אהוד אולמרט החל מיום כינונה, 4 במאי 2006, ועד ליום בחירתו לנשיאה התשיעי של מדינת ישראל, ב-13 ביוני 2007. ב-4 ביולי 2007 מונה חיים רמון למשנה לראש הממשלה, תואר בו החזיק עד סוף כהונת הממשלה.

בממשלה ה-32, בראשות בנימין נתניהו, ניתן התואר לשלושה שרים במקביל - משה יעלון, סילבן שלום ושאול מופז. שלום הופקד על פיתוח הנגב והגליל, כמו מי שהחזיק בתואר המשנה לראש הממשלה - שמעון פרס, יעלון הופקד על התיק לעניינים אסטרטגיים ונושאים מדיניים אחרים, ומופז (אשר צורף לממשלה בחודש מאי 2012) הוגדר כ"שר במשרד ראש הממשלה" ומכנס את ישיבות הממשלה בעת נסיעותיו של ראש הממשלה נתניהו לחוץ לארץ. בממשלת ישראל ה-34 מונה סילבן שלום, שר הפנים, לתפקיד.

ב-27 בדצמבר 2015 פרש סילבן שלום מהחיים הפוליטיים, מאז ועד 2022 לא מונה חבר כנסת או שר לתפקיד.

ב-29 בדצמבר 2022 מונה אריה דרעי, יו"ר מפלגת ש"ס לתפקיד, אך מינוי זה נפסל על ידי בג"ץ בינואר 2023, ודרעי פוטר בהתאם לפסק הדין.

שרים שכיהנו כמשנה לראש הממשלה
-----------------------------

| תמונה | **שם**
(תקופת חיים) | **ראש הממשלה** | מפלגה | **תחילת כהונה** | סוף כהונה | **מספר הממשלה** |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  ‏ | שמעון פרס
(1923–2016) | אריאל שרון |  | העבודה | 10 בינואר 2005 | 23 בנובמבר 2005 | ממשלת ישראל השלושים |
| אהוד אולמרט |  | קדימה | 4 במאי 2006 | 13 ביוני 2007 | ממשלת ישראל השלושים ואחת |
| ‏ | חיים רמון
(1950–) | 4 ביולי 2007 | 31 במרץ 2009 |
| ‏ | שאול מופז
(1948–) | בנימין נתניהו | 9 במאי 2012 | 19 ביולי 2012 | ממשלת ישראל השלושים ושתיים |
| ‏‏ | משה יעלון(1950–) |  | הליכוד | 31 במרץ 2009 | 18 במרץ 2013 |
| ‏ | סילבן שלום
(1958–) |
| 14 במאי 2015 | 27 בדצמבר 2015 | ממשלת ישראל השלושים וארבע |
| ‏ | אריה דרעי
(1959–) |  | ש"ס | 29 בדצמבר 2022 | 24 בינואר 2023 | ממשלת ישראל השלושים ושבע |

ראו גם
------

* ממשלת ישראל
* ראש ממשלת ישראל
* ממלא מקום ראש הממשלה
* סגן ראש הממשלה
* ראש ממשלת ישראל החלופי
**איזבל להן הרלובסן** (נורווגית: **Isabell Lehn Herlovsen**;‏ נולדה ב-23 ביוני 1988) היא כדורגלנית עבר נורווגית ששיחקה כחלוצה. הרלובסן היא המבקיעה הצעירה ביותר במסגרת אליפויות אירופה, אחרי שב-9 ביוני 2005 היא כבשה שער שוויון במשחק נגד צרפת, בגיל 16 ו-351 ימים.

קריירה
------

הרלובסן נולדה ביוני 1988 במערב גרמניה בעת שאביה, הכדורגלן קאיי אריק הרלובסן, שיחק במדי קבוצת בורוסיה מנשנגלדבך. בשנת 2000, החלה הרלובסן לשחק בקבוצת הנוער של קולבוטן פוטבול, ואחרי ארבע שנים עלתה לקבוצה הבוגרת של המועדון. היא שיחקה בקולבוטן במשך חמש עונות, במהלכן זכתה בשתי אליפויות (2005, 2006) ובגביע מדינה אחד (2007).

את הופעת הבכורה שלה בנבחרת נורווגיה ערכה הרלובסן כבר בגיל 16, ומהר מאוד הפכה לאחת משחקניות המפתח של הנבחרת. בשנת 2005, הייתה הרלובסן לכדורגלנית הצעירה ביותר באליפות אירופה שנערכה באותה שנה באנגליה. במהלך הטורניר היא כבשה שני שערים - אחד נגד צרפת בשלב הבתים ואחד נגד שוודיה בחצי הגמר. נורווגיה הגיעה עד לגמר הטורניר, אך שם הפסידה 3-1 לגרמניה. במהלך הטורניר, נערכו מגעים להעברת הרלובסן לקבוצת ארסנל האנגלית, אך בסופו של דבר, שני הצדדים לא הגיעו לידי הסכמה.

שנתיים לאחר מכן הייתה הרלובסן חלק מסגל הנבחרת שנסע לסין כדי להתחרות בגביע העולם. היא לא פתחה בשני המשחקים הראשונים בשלב הבתים, אך במשחק השלישי - נגד גאנה, היא נכנסה כמחליפה ואף כבשה את אחד השערים. ברבע הגמר, במשחק נגד סין אל מול קהל 52,000 איש, היא כבר פתחה בהרכב הראשון ואף כבשה את שער הניצחון שהעלה את נורווגיה לחצי הגמר של הטורניר. בחצי הגמר כבר נעצרו הנורווגיות, לאחר הפסד 3-0 לגרמניה. באותה שנה כבשה הרלובסן את שער הניצחון בגמר הגביע הנורווגי, וזכתה לקבל את מדליית הזהב מידיו של האראלד החמישי, מלך נורווגיה. אל אליפות אירופה שנערכה בפינלנד בשנת 2009 כבר הגיעה הרלובסן ככוכבת הנבחרת. היא שיחקה בכל חמשת המשחקים של נורווגיה במהלך הטורניר, וכבשה שער אחד. גם הפעם הגיעה נורווגיה עד לחצי הגמר, שם נעצרה פעם נוספת על ידי הנבחרת הגרמנית (שבסופו של דבר זכתה בטורניר). הרלובסן כבשה את השער היחיד בהפסד 3-1 לגרמניות.

ב-28 באוקטובר 2009 הודיעה הרלובסן על עזיבת קולבוטן ועל הצטרפותה לקבוצת ליון הצרפתית, ביחד עם חברתה לקבוצה ולנבחרת - כריסטין קולומבו נילסן. ב-8 בנובמבר 2009, היא ערכה את הופעת הבכורה שלה בקבוצה, כשנכנסה כמחליפה בניצחון 1-6 על ג'וביסי. שער הבכורה שלה הגיע ב-7 במרץ 2010, במסגרת הגביע הצרפתי. בהמשך אותה עונה היא זכתה לשחק בגמר ליגת האלופות, בו הפסידה ליון לקבוצת טורבינה פוטסדאם הגרמנית. לאחר עונה אחת בלבד, עזבה הרלובסן את ליון וחזרה לנורווגיה - לקבוצת קבינר.

ביולי 2011 הודיעה הרלובסן על יציאתה מהארון.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **איזבל הרלובסן** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Soccerdonna (בגרמנית)
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל באתר ההתאחדות הנורווגית

הערות שוליים
------------

1. ↑  ‏ Norway Player profile - Isabell Lehn Herlovsen, באתר אופ"א, 9 באוקטובר 2009
2. ↑  ‏ Isabell Herlovsen står fram som lesbisk, באתר TV 2, יולי 2011