יצירתו המוכרת ביותר של מונק, "הצעקה" (1893)
**אדוורד מונק** (בנורווגית: **Edvard Munch**‏; 12 בדצמבר 1863 – 23 בינואר 1944) היה צייר אקספרסיוניסטי נורווגי, אחיינו של ההיסטוריון פטר אנדריאס מונק, ואחד האמנים המשפיעים ביותר על צמיחת הזרם האקספרסיוניסטי של תחילת המאה ה-20.

קורות חיים
----------

בילדותו היה מונק מוקף חולי ומוות: אמו חלתה בשחפת ומתה כאשר היה בן חמש, ובהיותו בן 14 מתה אחותו, סופי, שהייתה מבוגרת ממנו בשנה אחת בלבד, גם ממחלת השחפת. גם שני אחיו הנוספים חלו.

בעקבות נסיעה לפריז בשנת 1889 לביקור בתערוכה העולמית, התוודע מונק לאימפרסיוניזם הגרמני ולאמנים הנחשבים פוסט-אימפרסיוניסטים, דוגמת פול גוגן ואנרי דה טולוז-לוטרק, בעקבות זאת החל להתגבש סגנונו האישי והעמוק, ושימושו בקו המתפתל והזורם דמה לקוויות המאפיינת את סגנון האר נובו, אולם השימוש של מונק בקו לא היה למטרה דקורטיבית כשם שהוא מופיע בביטויי האר נובו, אלא ככלי לביטוי של תובנות פסיכולוגיות.

עבודתו הבשלה של מונק עוסקת בתגובתו של היחיד אל מול החברה. הציור הידוע ביותר של מונק הוא "הצעקה", שבו דמות אקספרסיבית הניצבת על גשר צועקת אל מול הצופה. ציורים אחרים מציגים נושאים כגון ערפד המתנשק עם עלמה או ילדה גוססת במיטתה. ציורו המפורסם "הצעקה" יכול להתפרש כסמליות לייסורי האדם המודרני. הציור מציג דמות חדורת פאניקה המזכיר בעיצובה גווייה ועובר כאחד. היא מכותרת בקווים מתפתלים של שמים באדום עז. בעבודה זו מועלית החרדה לרמה קוסמית. כאשר נשאל על "הצעקה" אמר כי ההשראה נבעה מסיוט אשר חלם בלילה: בעודו מביט ממרחק רב על גשר שמע זעקה מחרידה מבלי שיכול לראות את מקורה. במקום זאת רק ראה הולכים ושבים ממשיכים לנוע על הגשר. 

סגנון הציור של מונק הוא אקספרסיבי עם משיכות מכחול ברורות, קווים דינמיים, נטייה לצבעים כהים ומלנכוליים, שימוש בקווי קונטור ועוד.
מונק יצר גם ליתוגרפיות של עבודותיו. חלק מציוריו מופיעים בגרסאות אחדות.

מונק בעבודותיו עוסק בעיקר בביטוי חרדותיו ורגשותיו העזים.
מונק היה בעל השפעה מרכזית על כל האמנים האקספרסיוניסטים של אותה תקופה, שחיפשו את הדרך לבטא בעוצמות חזקות את מה שעובר עליהם מבפנים.
מונק הרבה להתרשם מתמונותיו של גוגן שמהן למד על האפשרות ליצוק את הרגש העז בדפוס של חוויות אוניברסליות באמצעות השימוש בצורות מופשטות, מעוגלות ובאזורי צבע טהור רבי-משמעות.

מונק היה עסוק באופן כפייתי בכל אשר קשור לחולי ומחלות, דמויות בודדות ומיואשות.
דימוייו של מונק מזכירים סיוטי בלהות חוזרים ונשנים, שמהם שאף כמדומה להשתחרר על ידי ציורם שוב ושוב. בעבודותיו טיפל מונק באופן ישיר בסוגיית נבכי הנפש והרגש. בשנת 1908 אושפז בשל התקפת חרדה ודיכאון. הוא טופל בנזעי חשמלי ואחרי האשפוז השתנה סגנונו ונעשה רגוע יותר: רבים מציוריו אז היו ציורי טבע.

מונק נפטר בשנת 1944, בגיל 81, סמוך לעיר אוסלו, שלה הוריש את כל עיזבונו הגדול, שכלל יותר מ-1,000 ציורים ואלפי תחריטים ורישומים. ב-1963 נפתח באוסלו מוזיאון מונק המוקדש ליצירותיו של האמן, ומאז מוצגות בו תערוכות קבועות ומתחלפות המוקדשות להיבטים שונים ביצירתו.

"רביעיית מיתרים המבוססת על שלושה ציורים של אדוורד מונק", מאת המלחין ההולנדי אוסקר ואן דילן, כלולה בתקליטור של מלחיני אסכולת רוטרדם, שהוציאה בשנת 2007 החברה ההולנדית Etcetera Records בנגינת רביעיית ה"דוּלן".

גלריית ציורים
-------------

* מדונה, 1894מדונה, 1894
* ריקוד החיים 1899–1900. שמן על בד, 129 × 191 ס"מריקוד החיים 1899–1900. שמן על בד, 129 × 191 ס"מ
* דיוקן של פרידריך ניטשה 1906, 201 × 160 ס"מדיוקן של פרידריך ניטשה 1906, 201 × 160 ס"מ
* בשולחן הרולטה במונטה קרלו, 1892. 74 × 116 ס"מבשולחן הרולטה במונטה קרלו, 1892. 74 × 116 ס"מ
* לילה זרוע כוכבים, 1893. 135.6 × 140 ס"מלילה זרוע כוכבים, 1893. 135.6 × 140 ס"מ

ראו גם
------

* הצעקה
* הילדה החולה
* ערפד
* מוזיאון מונק

לקריאה נוספת
------------

* **אלפא ואומגה**, ליברית על פי סדרת ליתוגרפיות מאת אדוורד מונק, מאת אנה הרמן ודורי מנור, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, תשס"א, 2001.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אדוורד מונק** בוויקישיתוף
* גליה יהב, מונק: מורכב, סובל - אבל לא רק, באתר הארץ, 27 ביולי 2012
* דייוויד סטברו, שטוקהולם, האם נורווגיה מזלזלת בגדול אמניה, מונק?, באתר הארץ, 20 בינואר 2013
* אדוורד מונק, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אדוורד מונק, באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* אדוארד מונק (1863-1944), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007265617605171
* AGSA: 3452
* BIBSYS: 90052639
* BNE: XX1045899
* BnF: cb12363518c (data)
* CANTIC: a10424817
* CiNii: DA00504387
* GND: 118585738
* ICCU: CFIV054385
* ISNI: 0000 0001 2135 7541
* KulturNav: fad5b908-b64d-4feb-ac06-c175ea1f5128
* LCCN: n79006348
* LNB: 000007370
* MusicBrainz: 354cf3f6-aa42-4bb9-8fa1-319af0827900
* NDL: 00450801
* NGV: 3949
* NKC: jn20000720179
* NLA: 35368296
* NLG: 193511
* NLK: KAC199639107
* NLP: a0000001225812
* NSK: 000012492
* NTA: 068948654
* PIC: 308
* RERO: 02-A003618373
* RKD: 58436
* SELIBR: 208221
* SNAC: w6ht2vnc
* SUDOC: 027326950
* Trove: 927868
* ULAN: 500032949
* VcBA: 495/112842
* VIAF: 61624802
* WorldCat: lccn-n79006348

 |