recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**טופי אולי ויהטו רייטאנן** (בפינית: **Topi Olli Vihto Raitanen**; נולד ב-7 בפברואר 1996) הוא אתלט פיני, אלוף אירופה (מינכן 2022) בריצת 3000 מטר מכשולים.

קריירה מקצועית
--------------

### 2018

באליפות אירופה שנערכה בחודש אוגוסט בברלין שבגרמניה סיים רייטאנן במקום שמיני בגמר ריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 8:40.11 דקות.

### 2019

באליפות אירופה באולם שנערכה בחודש מרץ בגלאזגו שבממלכה המאוחדת סיים רייטאנן במקום 13 במוקדמות ריצת 3000 מטר בתוצאה של 7:55.71 דקות, ולא העפיל לגמר.

באליפות העולם שנערכה בחודש אוקטובר בדוחה שבקטר סיים רייטאנן במקום 29 במוקדמות ריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 8:32.44 דקות, ולא העפיל לגמר.

### 2021

באולימפיאדת טוקיו שנערכה בחודשים יולי-אוגוסט בטוקיו שביפן סיים רייטאנן במקום שמיני בגמר ריצת 3000 מטר מכשולים בשיא אישי חדש של 8:17.44 דקות.

### 2022

באליפות העולם שנערכה בחודש יולי ביוג'ין שבארצות הברית סיים רייטאנן במקום 37 במוקדמות ריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 8:43.01 דקות, ולא העפיל לגמר.

#### אלוף אירופה

באליפות אירופה שנערכה בחודש אוגוסט במינכן שבגרמניה זכה רייטאנן במדליית זהב בריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 8:21.80 דקות, לפני אחמד עבד אל-וחיד מאיטליה (8:22.35 דקות) ואוסמה זוגלאמי מאיטליה (8:23.44 דקות).

שיאים אישיים
------------

### אצטדיון

* ריצת 800 מטר: 1:48.92 דקות (2018)
* ריצת 1500 מטר: 3:41.88 דקות (2018)
* ריצת 3000 מטר: 7:56.10 דקות (2019)
* ריצת 3000 מטר מכשולים: 8:17.44 דקות (2021)
* ריצת 5 קילומטר: 13:43 דקות (2019)

### אולם

* ריצת 1500 מטר: 3:49.63 דקות (2018)
* ריצת 3000 מטר: 7:55.71 דקות (2019)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טופי רייטאנן** בוויקישיתוף

* טופי רייטאנן, באתר olympedia.org
* טופי רייטאנן, באתר התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* World Athletics: 303669

 |
טופס של רשות המסים בארצות הברית
**טופס** הוא מסמך תבניתי המיועד לקליטת נתונים. לשם כך, טופס מכיל הוראות, כותרות או שאלות שלצידן חללים (שדות) למילוי. שדות הטופס עשויים לאפשר כתיבת מלל חופשי או לחייב בחירה מתוך רשימת ערכים. טפסים משרתים מגוון שימושים משרדיים, כגון הצהרות (למשל, שאלון פרטים אישיים), הזמנות של מוצרים ושירותים, פניות לרשויות ולמוסדות.

אטימולוגיה
----------

מקור המילה "טופס" במילה היוונית τυπος (טוּפּוֹס), שמשמעותה "תבנית", בדומה למילה העברית "סוג" ולמילה האנגלית type. המילה חדרה לעברית מלשון חז"ל. כך, למשל, בדיני שטרות, ובפרט בדיני גטין, קיימת הבחנה בין החלק הקבוע של השטר, המכונה טופס, לחלק שאינו קבוע, המכונה תורף.

יתרונות
-------

יתרונותיו של טופס על פני מסמך הנכתב ללא תבנית:

* ממלאי הטופס נדרשים לכתיבה פחותה
* ממלאי הטופס מוּנְחים מהו המידע הנדרש ואינם צריכים להישען אך ורק על זכרונם או הבנתם
* אחידות הטפסים מקילה על עיבוד התוכן בידי הארגון

היסטוריה
--------

בעבר טפסים היו מסמכי נייר מודפסים. הם מולאו בכתב יד או במכונת כתיבה. כאשר נדרש מילוים במספר עותקים, השתמשו בנייר העתקה שהונח בין עותקי הטופס, או שצילמו את הטופס הממולא במכונת צילום. כיום, במקום או לצד טופסי נייר משתמשים ארגונים רבים בטפסים ממוחשבים, שהם חלק מממשק המשתמש של תוכנה. המידע הנקלט בטפסים ממוחשבים נשמר בבסיס נתונים וניתן לשולפו לפי הצורך ולהציגו שוב בטופס וכן לעבדו (למשל לצורכי חישובים, דוחות, תהליכים עסקיים).

### סוגי טפסים

גופים שונים מסמנים את הטפסים שהם מנפיקים במספרים לשם נוחות ארגונית, ואולם במקרים רבים הפך המספר שניתן לטופס לשם המזוהה עמו גם בציבור הרחב. כאלה הם למשל:

* **טופס 4**, המשמש בקשה לאישור חיבורו של בניין חדש לרשתות החשמל המים והטלפוניה
* **טופס 17**, המהווה התחייבות של קופת חולים להשתתף בהוצאות בעת הפניית חולה לאשפוז או לרופא מומחה
* **טופס 101** ("כרטיס עובד"), המהווה "אסמכתא למעביד למתן הקלות במס ולעריכת תיאומי מס בחישוב משכורת העובד"
* **טופס 106**, הנערך על ידי המעביד ומכיל סיכום שנתי של המשכורת ששולמה לעובד
* **טופס 630**: טופס דיון ותלונה בדין המשמעתי בצה"ל
* **UB40** (בריטניה): טופס דרישת דמי אבטלה (על שמו נקראת הלהקה UB40).
* **DS160** (ארצות הברית): טופס בקשת ויזה לארצות הברית שלא לצורכי הגירה.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **טופס** |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **טופס** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **טופס** |

* דניאל אציל‏, שאלת תם: מדוע נקרא "טופס 17" בשמו?, באתר וואלה!‏, 12 בנובמבר 2006

הערות שוליים
------------

1. ↑  פרופ' יחזקאל קוטשר, השפעת היוונית על הלשון העברית, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח, מתוך *מחניים* קי"ב, תשכ"ז
2. ↑  טופס 101, באתר רשות המיסים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LNB: 000263750
* NKC: ph714214

 |
**טוֹפִּי** (שם מדעי: *Damaliscus lunatus korrigum*) הוא תת-מין של דאמאליסק הסהר, אנטילופה גדולה מתת-משפחת בובאלים במשפחת הפריים, החיה בסוואנות במזרח אפריקה בעדרים גדולים. לעיתים הוא מוגדר כמין עצמאי (*Damaliscus korrigum*).

מאפיינים
--------

הטופי מזכיר מעט את המין בובאל איילי, החי באותם אזורים, אך כהה יותר וקרניו ישרות יותר. ראשו מוארך, על צווארו דבשת קטנה וגופו חום-אדמדם למעט רגליו וראשו השחורים. משקל הטופי הממוצע מגיע ל-68-160 ק"ג ולאורך 150-210 ס"מ, כשגובהו 100-130 ס"מ בממוצע. הזכרים גדולים מעט מהנקבות.

אויביהם של הטופים הם האריה, הנמר, הברדלס ובעיקר הצבועים, המחפשים בשולי העדרים פרטים חלשים. להגנתם הם רצים במהירות של עד 80 קמ"ש, אף על פי שבדרך כלל ירוצו ריצה קלה והם גם יודעים לקפוץ טוב. למעשה הטופי הוא אחד האנטילופות המהירות באפריקה.

גלריה
-----

* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טופי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  טופי באתר הרשימה האדומה של IUCN
מפת האזור משנת 1942 בה צוין גם הכפר דיר אבו סלמה
**מצפה מודיעין** הוא מגדל תצפית שריפות ביער בן שמן, אחד מ-42 מגדלי תצפית שריפות שהקומו ביערות הקרן הקיימת. הם נועדו לשמש לתצפית לצורך התרעה והגנה מפני שריפות. החל מסוף שנות ה-90, לאור ההתפתחויות הטכנולוגיות לאיתור מוקדי השריפות, המגדלים לרוב אינם מאוישים.

מיקום
-----

הדרך למצפה מסתעפת דרומה מכביש 443 כ-2 ק"מ מזרחית למחלף בן שמן. המקום הוא צומת דרכים ביער דרך אחת יורדת דרומה לעבר הפגודה התאילנדית ותל גמזו. דרך אחרת יוצאת צפונה, עוברת מתחת לכביש 443, חולפת ליד אנדרטת הזיכרון ליהודי לוב ומגיעה לתל חדיד.

היסטוריה
--------

### דיר אבו סלאמה

עד 1948 היה במקום כפר ערבי קטן בשם **דיר אבו סלאמה**, כפר בת של הכפר ח'דיתה, שהיה ממוקם כקילומטר מצפון לו.

בסקר משנת 1882, שערכה הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל, מתואר המקום ככפר קטן הממוקם על גבעה.

במפקד 1922, שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, בדיר אבו סלאמה הייתה אוכלוסייה של 30 נפש, כולם מוסלמים. בסקר הכפרים בשנת 1945 האוכלוסייה בכפר הייתה 60 מוסלמים, ושטח הקרקע הכולל של הכפר היה 1,195 דונם. אשר מתוכם הוקצו 41 דונם לחקלאות שלחין, ו-695 לגידולי דגנים. בתקופת המנדט היה שייך הכפר לנפת רמלה.

הכפר נכבש ותושביו גורשו ב-13 ביולי 1948 במהלך מבצע דני. בשנות ה-50 זה היה מקום לאימוני חי"ר של צה"ל. ובמקביל נטעה בו הקרן הקיימת יער.

### מצפה מודיעין

המגדל הוקם ב-1963 כשהיער היה עוד צעיר. גובהו 8 מטרים והוא נמצא בגובה 174 מטרים מעל פני הים. הוא בנוי כחרוט הפוך מבטון חשוף ומעוצב כלפיד המסמל את המרד החשמונאי, בעל שתי קומות. גרם מדרגות מקיף אותו מהבסיס עד לעמדת התצפית. המגדל משמש את תצפיתני קק"ל בלבד ובדרך כלל אינו פתוח לקהל. הוא נמצא במרכז היער וצופה אל מרחבי יער בן שמן, מישור החוף, השפלה והרי ירושלים. צמוד למגדל נבנה אמפיתיאטרון לאירועים. את הכסף לבניית המגדל והאמפיתיאטרון תרם הארגון היהודי אמריקאי "ארבעטער פארבנד" (ברית הפועלים) והוא נחנך ב-4 באוגוסט 1963.

בקיץ 1969 ערכה במקום תנועת הצופים העבריים אירוע ג'מבורי, בהשתתפות 12,000 חניכים לציון 50 שנה להקמת התנועה.

בשנת 1985, קיבלה משפחה ממושב שילת את הזיכיון להפעיל את האתר, והיא ערכה בו שורה של מופעי רוק, בין השאר הופיעו במקום דני סנדרסון, שלמה גרוניך, נורית גלרון ואחרים. החל משנת 1988, הופעל במקום גם גן אירועים.

ב-2015 הוקם ליד המצפה, חניון "חנה וסע" על מנת להקטין את עומס התחבורה בכביש 1.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מצפה מודיעין** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד משה גלעד, הגורל העגום של מגדלי תצפית אש, באתר הארץ, 26 באוקטובר 2014
2. ↑  Barron, 1923, Table VII, Sub-district of Ramleh, p. 22
3. ↑  Government of Palestine, Department of Statistics. *Village Statistics, April, 1945.* Quoted in Hadawi, 1970, p. 164
4. ↑  תקנות העברת קרקעות, הצופה, 29 בפברואר 1940
5. ↑  בני מוריס, **קורבנות. תולדות הסכסוך הציוני-הערבי. 2001-1881**, ראשון לציון: עם עובד, 2003, עמ' 81
6. ↑  שפי גבאי, מצפה ואמפיתיטרון במודיעין, דבר, 3 בנובמבר 1963
7. ↑  מגדל תצפית על ע"ש ה"פרבנד", למרחב, 5 באוגוסט 1963
8. ↑  12 אלף צופים בג'מבורי הישראלי, למרחב, 3 ביולי 1969
9. ↑  יוסי חרסונסקי, אמפיתיאטרון חדש לפופ, מעריב, 7 באוגוסט 1985
10. ↑  גילה מצא, את ואתה עושים זאת באתר הסטורי, מעריב, 3 ביולי 1988
11. ↑  המועצה הארצית לתכנון ובנייה אישרה הקמת חניוני "חנה וסע" זמניים, באתר גלובס, 4 באוגוסט 2015
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**אהרון ירימי** (נולד בשנת 1963) הוא זמר ישראלי ששר בסגנון ים תיכוני.

אהרון ירימי החל את דרכו המוזיקלית בגיל 14. את הכישרון למוזיקה ולשירה רכש מאביו שוקר ירימי שהיה זמר ופייטן בקהילה בתימן.
בשנת 1978 הקים את להקת "גחלת" עם הנגנים רוני בוני בתופים וכלי הקשה, יוסי מדמוני גיטרה סולו והקלידן קובי אחרק. אז גם הוציא קלטת ראשונה על טהרת השירה התימנית, בעידודו של סולן להקת צלילי העוד רמי דנוך שטיפח כבר אז את ירימי.
בשנת 1981 גילה אותו דקלון, סולן להקת "צלילי הכרם", וביקש ממנו להצטרף ללהקה כסולן שני, זאת בשל פרישתו של חיים משה מהלהקה. ירימי הופיע כסולן לצידו של דקלון למעלה מ-8 שנים, הלהקה צברה הצלחה מרובה והופיעה ברחבי ישראל ומחוצה לה.
לאחר פירוקה של הלהקה שיתוף הפעולה נמשך שנים.

ב-1988 הוציא את אלבומו "צא מזה" בהפקתו של משה בן מוש, מייסד להקת "צלילי הכרם" בחברת התקליטים של האחים בן-מוש. בין להיטיו המוכרים: "צא מזה", "קול קורא לאדם", ובו גרסת כיסוי לשיר "אלייך" אשר הפך ללהיט בביצועו.
בשנת 1989 זכה ירימי במקום השני בפסטיבל "שיר השירים" עם שירו "מכל אוהביך" (במקום הראשון והשלישי זכו: נתי לוי ושלומי שבת).

בשנת 1994 יצא אלבומו השני "קומו נעלה", אשר כלל את הלהיטים ״בתורתך בחרתי״ ו״לילה לילה״, וכן 2 מחרוזות שירים בעברית ובערבית.
בשנת 1998 התפרסם האלבום השלישי שלו, "אהרון ירימי בחפלה עם בן מוש" - שכלל ברובו מחרוזות בעברית, ערבית ותימנית, וכן את השיר ״תני סימן״, ובשנת 2004 יצא האלבום הרביעי, "24 שעות ביממה".

בשנת 2016 יצא האלבום "רצה שיחי" של שירה אתנית תימנית, פרויקט לשימור השירה התימנית בשיתוף "אעלה בתמר".
בשנת 2018 יצא האלבום "משירי הכרם" בהשתתפותו. באלבום שירים של להקת צלילי הכרם בשיתוף חברי הלהקה דקלון וחיים משה.
כחלק משיתופי הפעולה של ירימי עם מיזמים מוזיקליים הקליט בשנת 2019 את הדואט עם אביהו מדינה "תפילת חנה".

כיום מופיע אהרון ירימי גם עם הרכב מוזיקלי לצידו של משה בן מוש מ"צלילי הכרם", בתוכנית "משירי הכרם".

קישורים חיצוניים
----------------

* אהרון ירימי – 30 שנות זמר, באתר וואלה
* רשימתבומים של אהרון ירימי, באתר מוזיקה ישראלית
מירטל קורבין
**ג'וזפין מירטל קורבין** (באנגלית: **Myrtle Corbin**; ‏12 במאי 1868 טנסי - 6 במאי 1928) הייתה אישה מרובת רגליים. היא נולדה עם שני אגנים שונים מחוברים והיו לה זוג רגליים רגילות "חיצוניות" וזוג רגליים נוספות "פנימיות". נאמר שהיא יכלה להזיז את רגליה הפנימיות אבל הן היו חלשות מדי מכדי לשאת את משקל גופה. היא חיה כל חייה בטקסס, ארצות הברית.

חייה ועבודתה
------------

הוריה של מירטל היו וויליאם ה. קורבין, שהיה בן 25 בעת לידתה, וננסי קורבין, שהייתה בת 34. הרופאים שבחנו את מירטל זמן קצר לאחר לידתה תיארו את ההורים כבעלי מראה דומה מאוד, "לשניהם היה שיער אדמוני, עיניים כחולות וגוון עור בהיר מאוד". הדמיון ביניהם היה כה רב עד שהרופאים הרגישו בצורך לבדוק שאינם קרובי דם. לבני הזוג היו ילדים נוספים, ארבעה בנים וארבע בנות, כולל בת אחת מנישואיה הקודמים של ננסי. לדברי אימה, לידתה של מירטל לא תוארה "יוצאת דופן בהיריון או בלידה", למרות שבפועל, המצב היה שונה: רופאים שבחנו את התינוקת לאחר הלידה העירו שלידת העכוז "הייתה יכולה להיות הרת אסון לתינוקת וככל הנראה גם לאם". מירטל גדלה להיות תינוקת בריאה, ושלושה שבועות לאחר לידתה שקלה כ-4.5 ק"ג. בכתבה שפורסמה כשנה לאחר לידתה נאמר שהיא "יונקת בצורה בריאה".

בגיל 13, מירטל החלה לעבוד במופע שוליים תחת השם "הילדה בעלת ארבע הרגליים מטקסס". היא הייתה כה אהודה בקרב מופעי השוליים עד שאמנים התחזו לה והציגו גפיים תותבות כגפיים נוספות שלהם.

בגיל 19 התחתנה עם קלינטון ביקנל, ולזוג נולדו ארבע בנות ובן.

בספרות הרפואית
--------------

טרטולוגים ורופאים שונים נוספים ניסו לאבחן את מצבה של מירטל. כל אחד מהם סיווג אותה לפי מחלה או לפי מונח רפואי אחר שונה ומשונה.

באביב 1887, כשנה לאחר נישואיה לקלינטון, מירטל נכנסה להיריון לראשונה בחייה. ההיריון התגלה על ידי רופא בשם ד"ר לואיס וואליי, שהוזמן לטפל במירטל לאחר שהחלה לסבול מכאבים בצידה השמאלי, צמרמורות, כאבי ראש ואובדן תיאבון. הרופא תיעד בנוסף שהיו "הקאות ואל-וסת במשך חודשיים רצופים". הריונה גרם לה להיות מאוד חולה, ולאחר שד"ר וואליי התייעץ עם עמיתיו הוא החליט לבצע הפלה מלאכותית שמונה שבועות לאחר גילוי ההיריון (בשלב זה היא הייתה בחודש השלישי או הרביעי של ההיריון). היא החלימה לחלוטין, ותהליך ההפלה וכן האנטומיה הייחודית שלה לא מנעו ממנה מלהרות בעתיד.

הספרות הרפואית גילתה בה עניין מחודש לאחר הלידות והיא תוארה כ"נאה בפנים, בריאה פיזית ומסוגלת לדאוג לכל צורכי ביתה". במקומות אחרים נכתב שהיא "מאוד אינטליגנטית" ו"אישה עדינה בעלת טעם במוזיקה".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מירטל קורבין** בוויקישיתוף
* מירטל קורבין, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1155944186
* VIAF: 2502152381762701950004
* WorldCat: viaf-2502152381762701950004

 |
מירזא מוחמד עלי
**מירזא מוחמד עלי** (פרסית **میرزا محمد علي**, 1852-1937) היה אחד מבניו של בהאא אללה, מייסד הדת הבהאית. בהאא אללה העניק למירזא מוחמד עלי את התואר "הענף הגדול", אך מינה את בנו האחר עבד אל-בהאא' - אותו כינה "הענף העצום" - ליורשו. בחלוף הזמן תבע לעצמו מירזא מוחמד עלי את תואר מנהיג הדת, והמאבק בין השניים הגיע לשיאו כאשר מירזא מוחמד עלי האשים את עבד אל-בהאא' בבגידה ברשויות העות'מאניות. דבר זה הוביל למעצרם של עבד אל-בהאא' ובני משפחתו.

עם מותו של עבד אל-בהאא' ב-1921, ניסה מירזא מוחמד עלי לתפוס את רסן ההנהגה של התנועה, וב-1922 תפס בכוח את החזקה במקדש בהאא אללה באל-באהג'ה בעכו. מושל עכו מטעם המנדט הבריטי דרש את השבת מפתחות המבנה לרשותו, ואלה נמסרו לו בתחילת 1923. המושל העבירם לשוגי אפנדי, מנהיגה המוכר של הדת לאחר עבד אל-בהאא'. מירזא מוחמד עלי הוקע מהתנועה הבהאית והוכרז ככופר, והוא מת ב-1937.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מירזא מוחמד עלי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Shoghi Effendi's The Dispensation of Baha'u'llah: Its Continuing Place In History
אין לבלבל עם אין לבלבל ערך זה, העוסק באזור ביו-גאוגרפי באסיה, עם הערך "סנדרלנד", העוסק בעיר בבריטניה.
מפת סונדאלנד
**סונדאלנד** (המכונה גם האזור הסונדאי) הוא אזור ביו-גאוגרפי נרחב בדרום-מזרח אסיה, שהיה מעל פני הים בתקופת הפליסטוקן אשר החלה לפני כ-2.588 מיליוני שנה ונמשכה עד לפני 11,700 שנה. האזור כלל את חצי האי הודו-סין וחצי האי המלאי בקצה הדרום מזרחי של יבשת אסיה, כמו גם את האיים הגדולים של בורנאו, ג'אווה, סומטרה, פלאוואן ואת האיים הסובבים אותם, אשר ממוקמים במים הרדודים של מדף סונדה.

סונדאלנד היא צירוף של מספר לוחות יבשתיים הנגזרים מהשוליים ההודו-אוסטרליים של יבשת גונדוונה המזרחית. בתקופת עידן הקרח האחרונה, שהחלה לפני 115,000 שנים ונמשכה עד לפני 11,700 שנים כל אזור סונדאלנד נחשף בגלל ירידת פני הים (בכ-100 מטר מתחת לגובה פני הים הנוכחיים) לאחר שהאוקיינוסים בקטבים קפאו. ראיות מגאומורפולוגיה, פלינולוגיה, ביוגאוגרפיה ומודלים של צמחייה ואקלים, מצביעים על כך שאזור כזה מצפון לדרום אכן היה קיים והשתרע על פני האזורים המתוארים לעיל בתקופת עידן הקרח האחרון, כפי שהוצע במקור על ידי הזואולוג לורנס היני (1991).

ראו גם
------

* יבשת שקועה
* ברינגיה
* דוגרלנד

לקריאה נוספת
------------

* Metcalfe I. (2011), Tectonic framework and Phanerozoic evolution of Sundaland
* Bird, I. M. Taylor, d. Hunt, C. (2005) Palaeoenvironments of insular Southeast Asia during the Last Glacial Period: A savanna corridor in Sundaland
* Heaney, L. R. A Synopsis of Climatic and Vegetational Change in Southeast Asia

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סונדאלנד** בוויקישיתוף
**מירזם** או **β בכלב גדול** הוא הכוכב הרביעי בבהירותו בקבוצת הכוכבים כלב גדול, ואחד הכוכבים הבהירים בשמי הלילה. מקור השם הוא בערבית "אל-מורזים" - המבשר, שכן הוא זורח מעט לפני סיריוס ומבשר על זריחתו הצפויה. 

אף על פי שבהירותו נמוכה מבהירותם של אדרה (ε בכלב גדול) ושל וזן (δ בכלב גדול), קיבל מירזם את ציון באייר β. נראה שהסיבה לכך היא שבאירופה אדרה ווזן נראים סמוך לאופק ובהירותם מועמת בעוד שמירזם נמצא גבוה ביחס אליהם ונראה בולט יותר.

מירזם נמצא בבועה המקומית על זרוע אוריון שבשביל החלב.

מאפיינים
--------

מירזם הוא ענק כחול מסיווג ספקטרלי B1 במרחק של כ-500 שנות אור. מסתו היא כ-15 מסות שמש ורדיוסו גדול בערך פי 8 מרדיוס השמש. עוצמת ההארה שלו באור נראה היא פי 3,250 מעוצמת ההארה של השמש, אך בשל הטמפרטורה הגבוהה שלו - כ-25,800 קלווין רוב הקרינה הנפלטת ממנו היא בתחום העל-סגול כך שעוצמת ההארה הכוללת שלו היא פי 34,000 מהשמש.

הכוכב הוא כוכב משתנה מהסוג של β בקפאוס ועוצמת ההארה שלו משתנה בכ-10% - כרבע דרגת בהירות. להשתנות ההארה יש מספר מחזורים במקביל כך שגרף עוצמת ההשתנות מורכב וקשה לניתוח. המחזור הראשי של ההשתנות הוא בן כ-6 שעות. סיבת ההשתנות היא התכווצות והתנפחות של פני הכוכב כתוצאה מחוסר יציבות של תהליכי היתוך המימן. 

למעשה תהליך היתוך המימן עבר מליבת הכוכב לשכבות חיצוניות יותר והוא נמצא לקראת סיומו ומעבר לשלב של היתוך הליום ליסודות כבדים יותר. בשל מסתו הגדולה צפוי הכוכב לסיים את חייו בסופרנובה.

קישורים חיצוניים
----------------

* מירזם באתר של ג'ים קלר
* מירזם, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים

| הכוכבים הבהירים בקבוצת כלב גדול |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| α (סיריוס) • β (מירזם) • δ (וזן) • ε (אדרה) • η (אלודרה) • ζ (פורוד) |  |

 |
**אלפונס קניג** (בגרמנית: **Alfons König**‏; 29 בדצמבר 1898 – 8 ביולי 1944) היה קצין גרמני בוורמאכט של גרמניה הנאצית במהלך מלחמת העולם השנייה אשר עוטר בצלב האבירים של צלב הברזל עם עלי אלון וחרבות. הוא נהרג ליד בוברויסק ב-8 ביולי 1944 במהלך מתקפת הקיץ הסובייטית, מבצע בגרטיון.

ביוגרפיה
--------

קניג נולד ב-29 בדצמבר 1898 במינכן. במלחמת העולם הראשונה הוא התנדב לשרת בצבא הקיסרות הגרמנית, והצטרף לרגימנט כוחות הרריים, ולאחר המלחמה פרש מהצבא. הוא התגייס מחדש לוורמאכט ב-1937, בדרגת לויטננט מילואים (כלומר בלי לסיים את לימודיו בבית ספר צבאי). מאז 1939  שירת כמפקד פלוגת חי"ר בדרגת אובר-לויטננט.

הוא השתתף במערכה הפולנית והצרפתית, עוטר בעיטורי צלב הברזל בשתי הדרגות, ובדצמבר 1940 עוטר בצלב האבירים של צלב הברזל.

מאז 22 ביוני 1941 השתתף במבצע ברברוסה בדרגת האופטמן ופיקד על גדוד של דיוויזיית הרגלים ה-57 (קרבות באוקראינה). בפברואר 1943 הוענק לו תוספת עלי אלון לעיטור צלב האבירים של צלב הברזל עבור פעולותיו בקרב חרקוב השלישי. בנובמבר 1943 מונה למפקד רגימנט הגרנדירים ה-199, והועלה לדרגת אוברסט-לויטננט. ביוני 1944, הוענק לו תוספת חרבות לעיטור צלב האבירים של צלב הברזל על פעולותיו בקרב דנייפר ובקרב קורסון-צ'רקאסי. ב-8 ביולי 1944 נהרג קניג נהרג בפעולה בכיס בוברויסק במהלך מבצע בגרטיון, ולאחר מותו הועלה לדרגת אוברסט.

קישורים חיצוניים
----------------

* אלפונס קניג באתר lexikon-der-wehrmacht (בגרמנית)
**פנטזיה על נושאים סרביים**, אופ. 6, היא פנטזיה מוזיקלית המשלבת מוטיבים סרבים מאת המלחין ניקולאי רימסקי-קורסקוב משנת 1867. מורו ודמות האב של רימסקי-קורסקוב באותה עת, מילי באלאקירב, ניצח על הביצוע הראשון של יצירה זו במאי 1867. היצירה ידועה בשם **פנטזיה סרבית**.

רקע
---

הפנטזיה הייתה למעשה רעיון של באלאקירב בעבור רימסקי-קורסקוב הצעיר להלחין יצירה בעבור קונצרט שניתן לתומכי הפאן-סלאביזם שתוכנן ל-24 במאי 1867. באלאקירב השתמש במוטיבים של היצירה הזו בעבודותיו. רימסקי-קורסקוב כתב באוטוביוגרפיה שלו, **My Musical Life,** כי לא האמונה בפאן-סלאביזם גרמה לו לכתוב את היצירה, אלא היופי של הנושאים עצמם הקסימו אותו. רימסקי-קורסקוב הלחין יצירה זו במהירות ובלי יותר מידי תיקונים, ובכל זאת באלאקירב אהב אותה.

סקירה ממרץ 1868 על היצירה שכתב פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי, שבה הזכיר גם את הסימפוניה הראשונה של רימסקי-קורסקוב, מצאה חן בעיני חוג באלאקירב והתחבב עליהם. צ'ייקובסקי כבר הכיר את בלאקירב ועבד איתו על פתיח לפנטזיה שלו רומיאו ויוליה. הביקורת התומכת על רימסקי-קורסקוב פתחה לו את הדלת לפגוש את שאר חברי החמישה פנים אל פנים בחודש שלאחר מכן.

בשנת 1887 תיקן רימסקי-קורסקוב את היצירה כדי להכין אותה למהדורה חדשה שבוצעה על ידי חברת ההוצאה לאור של מיטרופן בלאייב, שרימסקי-קורסקוב היה חבר בה. הוא נפגש עם בלאייב במסגרת חוג בלאייב.

היצירה אורכת בין 7 ל-8 דקות.

תזמור
-----

פיקולו, 2 חלילים, 2 אבובים, 2 קלרינטים, 2 בסונים, 4 קרנות יער, 2 חצוצרות, 3 טרומבונים, טימפני, משולש, טמבורין, מצלתיים, מערכת תופים, כלי מיתר.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "פנטזיה על נושאים סרביים" באתר מיוזיק בריינז
* מידע על הקומפוזיציה "פנטזיה על נושאים סרביים" באתר AllMusic
* הקלטת שמע של היצירה.
* ביצוע היצירה של התזמורת של רדיו ברלין.

הערות שוליים
------------

1. ↑  פנטזיה על נושאים סרביים
2. 1 2  ניקולאי רימסקי קורסקוב, **My Musical Life**, עמ' 71
3. ↑  פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי, מכתב שכתב על רימסקי-קורסקוב (באוקראינית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: c7bbc3b6-e54e-4224-91f5-90dda14e490a

 |
לוחם סומו מטיל זרים ביוקוהמה, בכרזה מ-1861
**סונו ג'וי** (ביפנית: 尊皇攘夷, מילולית: "כבדו את הקיסר, גרשו את הברברים") הייתה פילוסופיה פוליטית ותנועה חברתית יפנית ששאבה מהנאו-קונפוציאניזם. היא הפכה להיות המוטו של התנועה שפעלה להדחת שוגונות טוקוגאווה בשנות החמישים והשישים של המאה ה-19, בסוף תקופת אדו.

מקורות
------

מקורה של הססמה "סונו ג'וי" הוא סיני, באדון הואן ממדינת צ'י בתקופת האביב והסתיו. באותה תקופה איבדה שושלת ג'ואו את שליטתה על הנחלות הפאודליות ונפלה קורבן לפלישות חוזרות ונשנות. האדון הואן השתמש בססמה כביכול על מנת לעודד בעלי נחלות אחרים לתמוך בג'ואו, אך למעשה השתמש בה על מנת לזכות באהדתם של האדונים הפאודלים ולקרוא תגר על שלטונה של השושלת.

ביפן, ניתן לזהות את שורשי הססמה בכתביהם של הוגים קונפוציאניים מהמאה ה-17, בתארם את קדושת הכס הקיסרי ואת עליונותו על פני שאר המונרכים בעולם. המלומד סיישיסאי אאיזאווה כתב ב-1825 שסונו פירושו הכבוד אותו חולק השוגון לקיסר, וג'וי הוא נידוי הנצרות מיפן.

השפעות
------

עם הגעת כלי שיט זרים לחופי יפן בסוף המאה ה-18 וראשית המאה ה-19, עמדה מדיניות הבידוד של יפן בסימן שאלה. חלק ה"ג'וי" (גרשו את הברברים) ב"סונו ג'וי" קיבל משמעות של התנגדות להסכם קנגאווה, שבו אילצו האמריקאים את יפן לסחור עמם ב-1853. ההסכם נחתם תחת איומי ספינות התותחים של קומודור מת'יו פרי ונתקל בהתנגדות הסמוראים. העובדה שהשוגונות חתמה על ההסכם על אף התנגדות הקיסר הייתה הוכחה מספקת לסמוראים רבים שחלק ה"סונו" (כבדו את הקיסר) לא עמד במבחן המציאות, ורבים קראו להדחת השוגונות והחלפתה בממשלה שתציית לקיסר. 

הססמה הפכה להיות קריאת הקרב של ההאן המורדים צ'ושו וסצומה, שזכו לתמיכת הארמון הקיסרי בקיוטו. הקיסר קומיי הפר מסורת בת מאות שנים והחל להתערב בענייני המדינה, התסיס כנגד ההסכמים, אף ניסה להתערב בסדר הירושה של השוגונות וב-1863 פרסם קומיי צו שקרא לסילוק הברברים. אף על פי שלשוגונות לא הייתה אפשרות לאכוף אותו, עורר הצו התקפות כנגד השוגונות עצמה וכנגד זרים ביפן, שהמפורסמת בהם הייתה תקרית נממוגי, בגינה נאלצה השוגונות לשלם לבריטניה פיצויים. התקפות אחרות כללו ירי תותחי חוף על ספינות זרות בעיר שימונוסקי.

פעולה זו הביאה בסופו של דבר לשינוי בתנועת סונו ג'וי. לאחר הפגזת הספינות הזרות דרשה ממשלת בריטניה תשלום פיצויים, ומשנדחתה הדרישה הפגיזו ספינותיה את בירת סצומה, קגושימה. תקרית זו הבהירה ליפנים שאין באפשרותם להילחם במעצמות הזרות, והתנועה הפנתה את מרצהּ להדחת השוגון, בתהליך שהסתיים ברסטורציית מייג'י.

הססמה מעולם לא הפכה למדיניות רשמית של הממשלה או אפילו של המורדים. על אף תוכנהּ, למורדים, ובעיקר לסצומה, היו קשרי מסחר עם המעצמות הזרות, דרכן רכשו רובים, כלי ארטילריה, ספינות וטכנולוגיה אחרת.

לאחר השלמת רסטורציית מייג'י והשבת השלטון לקיסר, החליפה את סונו ג'וי הסיסמה "מדינה עשירה, צבא חזק" (富国強兵), שקראה לתושבי יפן לאמץ את המודרניזציה.

בספרות
------

בספר גאי ג'ין של ג'יימס קלאוול מופיעות דמויות החברות בתנועת סונו ג'וי ונבחנת השקפת עולמם כלפי השוגונות והזרים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סונו ג'וי** בוויקישיתוף
**אלפונס פייר ז'ואן** (בצרפתית - **Alphonse Pierre Juin**‏; 16 בדצמבר 1888 - 27 בינואר 1967) היה איש צבא צרפתי. ז'ואן הצטיין בלחימה בשורות צבא צרפת החופשית במלחמת העולם השנייה, ובשל שירותו לצרפת זכה לדרגת מרשל של צרפת.

חייו
----

ז'ואן נולד בעיר בון (כיום "ענאבּה") שבאלג'יריה. הוא סיים את חוק לימודיו באקדמיה הצבאית סן-סיר בשנת 1912 והתגייס לצבא הצרפתי.

עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה שירת במרוקו ופיקד על גייסות מקומיים. הוא נשלח אל החזית המערבית, ונפצע קשה ב-1915. פציעתו שללה ממנו את השימוש בידו הימנית. על אף פציעתו המשיך בשירות, ולאחר המלחמה נשלח שוב לאפריקה, שם שירת כקצין מטה, בין היתר תחת פיקודם של אנרי פיליפ פטן ואנרי ז'ירו.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה פיקד ז'ואן על הדיוויזיה הממונעת ה-15. במהלך המערכה על צרפת נקלעה הדיוויזיה לכיתור ליד ליל, וז'ואן נפל בשבי. עד 1941 היה במעמד של שבוי מלחמה בגרמניה, אך בהשתדלות ממשלת וישי שוחרר, ונשלח לפקד על כוחות וישי בצפון אפריקה.

נטיית ליבו של ז'ואן הייתה לאנשי צרפת החופשית. הוא התיידד עם הדיפלומט האמריקאי רוברט מרפי, שהכניסו לסוד הפלישה המיועדת של בעלות הברית לצפון אפריקה, המכונה "מבצע לפיד". עם תחילת הפלישה, ב-8 בנובמבר 1942 שהה באלג'יריה במקרה האדמירל ז'אן פרנסואה דרלאן, שהיה האיש השני בחשיבותו במשטר וישי. ז'ואן נועד עם מרפי ועם סגנו קנת, והיה בסוד הפלישה המתוכננת 24 שעות מראש, אך כאשר נודע לדרלאן על הפלישה, הורה זה על מעצרם של ז'ואן, מרפי וקנת. בתחילה התנגדו כוחות וישי לפולשים, אך לאחר כיומיים שכנע ז'ואן את דרלאן כי אין כל טעם בהתנגדות, ודרלאן הורה על "הפסקת אש". ז'ואן הצטרף לצבא צרפת החופשית, והורה לחייליו בתוניסיה להתנגד להשתלטות מדינות הציר על המדינה.

בשנים 1943–1944 פיקד ז'ואן על הכוחות הצרפתים שלחמו במסגרת המערכה באיטליה. ז'ואן היה כפוף למפקדת הארמייה החמישית האמריקנית והביא עמו כוחות המאומנים בלחימה הררית. יכולתו ויוזמתו היו בין הגורמים שסייעו לפרוץ את קווי ההגנה הגרמנים החזקים באיטליה.

לאחר שסיים את משימתו באיטליה מונה למפקד כללי של צבא צרפת, וייצג את צרפת בוועידת סן פרנסיסקו ב-1945 בה הוחלט על הקמת ארגון האומות המאוחדות. כן היה בין האחראים לארגונו מחדש של צבא צרפת לאחר המלחמה.

ב-1947 שב לאפריקה כנציב הצרפתי במרוקו. הוא התנגד לניסיונות מרוקו לקבל עצמאות. לאחר מכן שימש בתפקיד בכיר בנאט"ו עד שנת 1956. בעודו משמש בתפקיד זה, בשנת 1953 זכה לקבל את התואר מרשל של צרפת מנשיא צרפת, וינסן אוריו. ז'ואן הוא האדם האחרון עד עתה שזכה בתואר מרשל של צרפת בעודו בחיים. כן נבחר לחבר האקדמיה הצרפתית. לאחר עליית שארל דה גול לשלטון, התנגד למתן עצמאות לאלג'יריה, ופרש על רקע זה, בשנת 1962.

ז'ואן מת בפריז בשנת 1967.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלפונס ז'ואן** בוויקישיתוף
* אלפונס ז'ואן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אלפונס ז'ואן, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  וינסטון צ'רצ'יל, **מלחמת העולם השנייה**, כרך רביעי, ציר הגורל, הוצאת עם הספר, תשכ"א, עמ' 505

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007431207905171
* BNE: XX1238980
* BnF: cb120879635 (data)
* CiNii: DA04926368
* GND: 118879049
* ISNI: 0000 0001 2096 0867
* LCCN: n83216382
* NARA: 10570212
* NLA: 35988925
* NLP: A24351301
* NTA: 071097031
* RERO: 02-A012330264
* SNAC: w6rz21pf
* SUDOC: 029204240
* Trove: 1174995
* VcBA: 495/33403
* VIAF: 49251788
* WorldCat: lccn-n83216382

 |
**סונדארה ראמאסוואמי** (בטמילית: சுந்தர ராமசாமி‏; 1931–2006) היה סופר, משורר, מתרגם טמילי ואבי הספרות המודרנית הטמילית. ספרו: **סיפורו של עץ התמרהינדי**. תורגם לאנגלית, הינדית, מלאיאלאם ולעברית והוא הספר הראשון שתורגם מטמילית לעברית.

חייו ופעילותו
-------------

סונדארה ראמאסוואמי נולד ב־30 במאי 1931 בדרום הודו בעיר קוטאיאם במדינת קרלה. משפחתו הייתה טמילית. מאידך מכוון שהטמילים היוו מיעוט בקרלה נאלץ סונדארה לרכוש את השכלתו העממית בשפת המלאיאלאם, בשפת סנסקריט ומעט באנגלית.
רק בשנת 1947 למד הסופר קרוא וכתוב בשפת אבותיו, טמילית וזאת לאחר שהמשפחה עברה לנאגרקוייל המצויה בקצה תת-היבשת ההודית. לפיכך ספג הסופר את תרבות המעורבת של אזור הגבול בין קרלה לטמיל נאדו בה הטמילית והמלאיאלאם מעורבות זו בזו והערבוב הלשוני הזה שימש רקע לרומאן: **סיפורו של עץ התמרהינדי**. סונדארה החל לכתוב את הרומן בשנת 1959 והספר יצא לאור ב-1966. הספר נחשב למהפכני מבחינה לשונית ואף סגנון הכתיבה של הרומן מהווה פריצת דרך, סונדארה בחר לכתוב בסגנון פרוזה תיאורית בעוד הספרות הקלאסית הטמילית התאפיינה בחריזה ובתבניות קבועות. טמילית היא שפה המתאפיינת בפער גדול בין השפה הכתובה לבין השפה המדוברת, ועד צאת הספר לאור, לא הצליח איש להעביר את השיח העממי הטמילי לדפוס בשפה טמילית פורמלית. סונדארה היה החלוץ בתחום זה ולמעשה יצר במו ידיו את הספרות הטמילית המודרנית. החל משנות השישים החלו סופרים נוספים לכתוב ספרות מודרנית טמילית המצליחה להעביר במדויק את שפת היומיום הטמילית. ניתן לציין את שמו של הסופר ומבקר הספרות הטמילי B .Jeyamohan אשר הושפע מאוד מכתיבתו של סונדארה.

סונדארה הושפע מתפיסת העולם של המנהיג הדגול ההודי, מוהנדס קרמצ'נד גנדי, והמיסטיקן ההודי: ראמאקרישנה. בשנת 1957 נפגש עם הסופר M.Govindan שנחשב לאחד מבכירי הסופרים הכותבים בשפת המלאיאלאם והם הפכו לחברים טובים במשך כל חייהם וידידות זו אף הובילה להשפעות ספרותיות הדדיות. בשנת 1952 התוודע אל העיתונאי והמנהיג הקומוניסט הטמילי TM Chidambara Ragunathan. סונדארה הושפע מאוד מהפילוסופיה המרקסיסטית והיא החלה להשפיע על השקפת עולמו ועל יצירתו הספרותית. בשנת 1959 פרסם סונדרה את שירו הראשון
תחת שם העט Pasuvia ותחת שם העט הזה פרסם את כל שיריו, ניתן לציין את אוסף שיריו: **כלבים של חצות**.
מלבד היותו סופר ומשורר, היה סונדארה מבקר ספרות, מסאי ואף מתרגם. הוא תרגם יצירות מאנגלית לטמילית ויצירות חשובות משפת המלאיאלאם לטמילית ובכך הביא להתפתחות הספרות הטמילית המודרנית, בנוסף הרבה הסופר לבקר בחו"ל ולהשתתף באירועים ספרותיים בינלאומיים ולייצג בהם את הספרות המודרנית הטמילית ואת התרבות הטמילית. הוא נפטר בשנת 2006

ספריו שתורגמו לעברית
--------------------

* סיפורו של עץ התמרהינדי, הוצאת הקיבוץ המאוחד, המועצה הציבורית לתרבות ואמנות, המפעל לתרגום יצירות מופת. מטמילית: רונית ריצ'י, אחרית דבר: דוד שולמן, 2000

קישורים חיצוניים
----------------

* על סיפורו של עץ התמרהינדי (אורכב 13.06.2020 בארכיון Wayback Machine)
* כתבה על הסופר (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987008981076705171
* GND: 137452993
* ISNI: 0000 0000 6322 8222
* LCCN: n84109568
* NTA: 161431909
* SUDOC: 061684740
* VIAF: 40777726
* WorldCat: lccn-n84109568

 |
שלט הנצחה המציין את מקום הולדתו
**סאלימבנה די אדם** (**Salimbene di Adam**) או **סאלימבנה מפארמה** (9 באוקטובר 1221 - 1290 לערך) היה נזיר, תאולוג וכרוניקן פרנציסקני איטלקי, שהוא מקור ראשוני להיסטוריה איטלקית של המאה ה-13.

חייו
----

הוא נולד בפארמה לצלבן גוידו די אדם (Guido di Adam). סאלימבנה היה חסידו של יואכים מפיורה ומאמין בתורתו האפוקליפטית. סאלימבנה הצטרף למסדר הפרנציסקני בשנת 1238 במנזר פאנו.

לאחר מכן חי חיי נדודים, במהלכם התחמק מאביו שלא רצה שבנו יצטרף למנזר, וביקר בפיזה וערים איטלקיות אחרות. בשנת 1247 הוא נשלח לליון וביקר בפריז, פרארה קרמונה, טרואה, רוונה, ג'נובה, רג'ו אמיליה ומנזר מונטפלקונה (Montefalcone) ליד סן-פולו ד'אנזה (San Polo d'Enza) באזור אמיליה-רומאניה.

חיבוריו
-------

חיבורו החשוב של סאלימבנה  היה ה"כרוניקה" שלו, שעסקה בשנים 1287-1167. הוא החל בכתיבתה סביב שנת 1282 והיא מתחילה בייסוד העיר אלסנדריה. הוא הכיר אנשים חשובים רבים של אותה התקופה, ובהם פרידריך השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, לואי התשיעי, מלך צרפת והאפיפיור אינוקנטיוס הרביעי. הוא מתאר את חיי היומיום בצורה חיה ובהירה ומספק פירוט שאין שני לו של ויכוחים פנימיים במסדר הפרנציסקני בזמנו.

הוא כתב גם את "שנים-עשר האסונות של הקיסר פרידריך השני" ומסות נוספות שאבדו מאז. "שנים-עשר האסונות" נוצר כמעין סיפור משרת, שנועד להדגים את חסרונותיו של פרידריך השני - פעמים רבות בליווי ציטוטים תנ"כיים לא כל כך מתאימים. אחד הנושאים העיקריים של בחיבור הוא הדגש של סאלימבנה על נומרולוגיה. הכרוניקה עצמה נבנתה כדי להוכיח את ההקבלה בין עשר המכות לעשרת האסונות של פרידריך השני (באופן נוח, הוא הוסיף את השתיים האחרונות לאחר ההקבלה). בהדגישו את האופי הנוצרי של סיפורו ואת האופי הלא-נוצרי של פרידריך, טבע סאלימבנה ביטוי שהיה בשימוש בזמן מסעות הצלב, כאשר טען כי "הוא יכול היה להיות השליט הטוב ביותר, אם רק היה נוצרי".

לקריאה נוספת
------------

* Cronica, Edited by G. Scalia in the series "Scrittori d'Italia", Ferdinando Bernini, 1942; Bari, 1966.
* G.C. Coulton, *From St Francis to Dante: translations from the chronicle of the Franciscan Salimbene* (London 1907; reprinted Philadelphia 1972) is called a "paraphrase" by David Abulafia, *Frederick II: A Medieval Emperor* (Oxford 1988) p. 444.
* *The Chronicle of Salimbene de Adam* ed. by J.L. Baird, G. Baglivi & J.R. Kane (Binghamton, N.Y.; Medieval & Renaissance Texts & Studies, 1986).
* Emerton, Ephraim (1915). "Fra Salimbene and the Franciscan Ideal". *Harvard Theological Review* (Cambridge University Press) 8 (04): 480–503.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סאלימבנה די אדם** בוויקישיתוף
* Salimbene degli Adami באנציקלופדיה הקתולית, באתר New Advent
* קטעים מתוך דברי סאלימבנה על פרידריך השני, "כפי שתורגמו ונוסחו מחדש על ידי ג. קולטון".
* סאלימבנה די אדם, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* כתבי סאלימבנה די אדם בפרויקט גוטנברג (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007267397705171
* BIBSYS: 90689047
* BNE: XX993143
* BnF: cb121023258 (data)
* CiNii: DA06209379
* GND: 11879423X
* ICCU: CFIV097018
* ISNI: 0000 0001 0923 0900
* LCCN: n50059900
* LNB: 000053966
* NKC: xx0190195
* NLA: 49640943
* NSK: 000133420
* NTA: 074365479
* RERO: 02-A000143336
* SUDOC: 029384702
* Trove: 1525659
* VcBA: 495/49282
* VIAF: 89136582
* WorldCat: lccn-n50059900

 |
אנסמבל קולות נשים נעמה בקונצרט בחיפה בכנסייה היוונית אורתודוקסית ברחוב הפרסים בחיפה. 13 באוקטובר 2017
אנסמבל קולות הנשים נעמה ומקהלת הגברים הרוסית סימוול וורי בקונצרט משותף בכנסייה היוונית אורתודוקסית בחיפה. אוקטובר 2017.
**אנסמבל קולות נשים נעמה** הוא הרכב מוזיקלי שנוסד בשנת 1989 על ידי פנינה ענבר, מנצחת מקהלה, זמרת ומעבדת. באנסמבל חברות כ-30 זמרות, כולן בעלות השכלה מוזיקלית.

אנסמבל "נעמה" מופיע בארץ ובעולם, בקונצרטים, פסטיבלי מוזיקה ותחרויות מקהלות, אם בליווי פסנתר, תזמורת והרכבים שונים ואם בשירת א-קפלה. רפרטואר האנסמבל מקיף מוזיקה קלאסית מתקופות שונות, יצירות מקור ישראליות שנכתבו במיוחד בשבילו, שירי עם ועוד. פנינה ענבר עיבדה רבות מן היצירות למקהלה.

הקלטות
------

מקהלת נעמה הוציאה שלושה אלבומים, בשנים 1996, 1997 ו-2007.

פרסים ואותות הוקרה
------------------

* 1996 - תחרות מנדלסון, גרמניה, "שירת הימים", ישראל
* 2000 - ארצו, איטליה
* 2002 - בייג'ינג, סין
* 2004 - וו-שי, סין
* 2005 - ביאליסטוק, פולין
* 2007 - צרפת
* 2009 - סרביה
* 2011 - הונגריה, אלבניה
* 2013 - סלובניה ואיטליה
* 2014 - בולגריה
* 2015 - ליטא, הולנד
* 2019 - פרס הקהל, מוסקבה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנסמבל קולות נשים נעמה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אנסמבל קולות נשים נעמה
* יוטיוב, מקהלת נעמה בקונצרט בקשת אילון

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007298512305171
* VIAF: 130722562
* WorldCat: viaf-130722562

 |
מידותיו של פרנסיס גלטון, כפי שנתקבלו בביקורו במעבדתו של ברטיון בשנת 1893
הנחיות לביצוע מדידות בשיטת הברטיונאז'
**ברטיונאז'** (בצרפתית: **Bertillonage**) הייתה שיטה ביומטרית מוקדמת שפותחה ב-1879 ונפוצה בסוף המאה ה-19 לזיהוי אנשים לפי מדידות שנעשו בגופם. השיטה נקראת על שמו של מייסד האנתרופומטריה, השוטר וחוקר הביומטריה הצרפתי אלפונס ברטיון.

היסטוריה
--------

בחוק משנת 1832 נאסר לסמן עבריינים על ידי הטבעת אות קלון בברזל מלובן בגופם. 
ברטיון פיתח שיטה חלופית לזיהוי עבריינים חוזרים והנהיג במשטרה הצרפתית כרטסת מידע על אודות עבריינים. הנתונים נאספו על ידי מדידת חלקים שונים בגופו של כל עבריין, כגון גובה, אורך הזרועות והרגליים, מידות הגולגולת, ורישום שלהם על פי הנחיות מדוקדקות למטרות זיהוי. כמו כן, צולמו שתי תמונות של העבריין (פרופיל ואנפס) ביושבו על כיסא מסתובב, כך שלא תשתנה תנוחתו בין צילום לצילום. הצילום בוצע מזוויות קבועות, בתאורה קבועה וכדומה, על מנת לאפשר זיהוי בהסתמך על פרמטרים ידועים. בנוסף, תועדו סימנים מיוחדים, כגון קעקועים, כתמי לידה וצלקות, ותוארו מאפייני איברי הפנים כגון האף והאוזן.

ב-1883 זוהה בשיטה זו על ידי משטרת פריז העבריין הראשון. השיטה הוכנסה לשימוש בארצות הברית ב-1888 ובאנגליה ב-1894. השיטה שימשה בצרפת עד פטירתו של ברטיון ב-1914. 

הציוד ששימש למדידות היה יקר ומשך הזמן שנדרש לאיסוף נתוני אדם היה גדול. רמת המורכבות הגבוהה של מערכת המדידות הייתה מועדת לטעויות מצטברות. במדידות חלקי גוף היו צפויים אי-דיוקים בטווח של מילימטרים, כיוון שלא ניתן לקבוע בוודאות את נקודות הקצה למדידות. 

בארצות הברית אבד ב-1903 האמון בשיטת הברטיונאז' בשל אי התאמה בנתוניו של עבריין בשם ויליאם ווסט. בדיעבד הסתבר כי הנתונים השגויים לכאורה היו של עבריין אחר בשם דומה, שהיה כלוא מ-1901. 

באותה עת פותחה באירופה שיטת הזיהוי באמצעות טביעות אצבעות, וב-1902 זיהו לראשונה עבריין על פי טביעות אצבעותיו.

בעקבות הגילוי כי טביעות האצבע ייחודיות לכל אדם, ואינן זהות אפילו אצל תאומים זהים, הוחלפה שיטת ברטיונאז' בשימוש בטביעת אצבע.

אף על פי שהשיטה ננטשה, רכיבים מתוכה המתייחסים לתיאור הפנים הוטמעו בשיטת זיהוי אחרת - הקלסתרון.

* מצלמת ברטיונאז'מצלמת ברטיונאז'
* הוראות לתאור התנוךהוראות לתאור התנוך

ראו גם
------

* קרניומטריה

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **ברטיונאז'** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  E. J. Wagner: Wissenschaft bei Sherlock Holmes: Und die Anfänge der Gerichtsmedizin, Weinheim 2008
2. ↑  Alphons Bertillon: Das anthropometrische Signalement, 2. vermehrte Auflage mit einem Album, autorisierte deutsche Ausgabe von Dr. v. Sury, Bern und Leipzig 1895
3. ↑  יוסי אלמוג, תשובה לשאלה: האם לתאומים זהים ישנן אותן טביעות אצבע?
**כוח קנייה** הוא כמות הטובין והשירותים שניתן לקנות ביחידה אחת של מטבע נקוב.

למשל, בשקל אחד ב-1990 היה אפשר לקנות יותר מוצרים מאשר בשנת 2010. ומכאן שלשקל היה כוח קנייה גדול יותר ב-1990.
המטבע הנקוב יכול להיות מטבע המבוסס על סחורה, כמו למשל זהב, ויכול להיות מטבע "על פי צו" (FIAT) כמו השקל הישראלי או הדולר האמריקאי המודרני.
אדם סמית' תיאר זאת כך: בעלות על כסף מאפשרת לאדם "לצוות" על אחרים לבצע עבודה בכמות שהם יהיו מוכנים לבצע בתמורה לכסף, ומכאן המונח "כוח קנייה".

אם הכנסתו הנומינלית (כלומר סכום קבוע במונחים של המטבע הנקוב) של פלוני נשארת זהה, אבל רמת המחירים עולה, כוח הקנייה לאותה רמת הכנסה יורד.
קיומה של אינפלציה אינו מחייב ירידה בכוח הקנייה, מכיוון שההכנסה עשויה לעלות מהר יותר מרמת המחירים. 
הכנסה ריאלית גבוהה יותר פירושה כוח קנייה גבוה יותר משום שההכנסה הריאלית מתייחסת להכנסה המותאמת לאינפלציה.

כדי לחשב את מדד המחירים קובעים באופן שרירותי שנת בסיס שבה המדד הוא 100.
כוח הקנייה בשנה זו ליחידת מטבע, למשל שקל, הוא {\displaystyle 100/P} כאשר P הוא רמת המחירים באותה שנה.
כך, על פי הגדרה, כוח הקנייה של השקל יורד ככל שרמת המחירים עולה.

את כוח הקנייה ב C שקלים של היום בעוד t שנים ניתן לחשב על פי הנוסחה הבאה:

{\displaystyle Ct=C(1+i)^{-t}={C \over {(1+i)^{t}}}}

כאשר במקרה זה i הוא שיעור האינפלציה השנתי הצפוי.

ראו גם
------

* שווי כוח הקנייה
* מדד המחירים לצרכן
* סחר הוגן
* סחר חופשי
* קנייה חברתית
* כוח מיקוח

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NARA: 10642533
* NKC: ph136567

 |
להקת טחנים ממין Rhinoptera steindachneri במים
**אֶבְרְתָן** (שם מדעי: *Rhinoptera*) הוא סוג בסדרת הטחנאים שבקבוצת הבטאים. לעיתים משויך למשפחה עצמאית (Rhinopteridae).

אורכם של טחנים אלה עד 2.5 מטר ולהם אף מחורט המזכיר אף של פרה. הטחנים בעלי כנפיים גדולות ועבות וראשם מגודל. הפה נמצא מתחת לגוף והעיניים גדולות.

נחילים של טחנים אלה נודדים באוקיינוסים הפתוחים בחיפושים אחרי מזון כמו פלנקטון, סרטנים ודגים קטנים. לעיתים נודדים עד 10,000 פרטים יחדיו בצמוד אחד לשני.

הצעירים שלהם גדלים במים הקרובים לביצות מנגרובים.

מינים
-----

* *Rhinoptera adspersa*
* *Rhinoptera bonasus*
* *Rhinoptera brasiliensis*
* *Rhinoptera javanica*
* *Rhinoptera jayakari*
* אברתן רחב שן (*Rhinoptera marginata*)
* *Rhinoptera neglecta*
* *Rhinoptera steindachneri*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אברתן** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  מילון בעלי חיים: דגי סחוס (תש"ס), 2000, באתר האקדמיה ללשון העברית
**אנסיקלופדיה אוניברסל מיקרונט** (**Enciclopedia Universal Micronet**) היא האנציקלופדיה המודפסת השנייה בגודלה בעולם, לאחר האנסיקלופדיה אספאסה. היא מכילה למעלה מ-182,000 ערכים הכתובים בשפה הספרדית, וכן היא זמינה מעל גבי רשת האינטרנט ומדיה אחרת – תקליטורים ו-DVD. האנציקלופדיה אף כוללת כ-80,000 הגדרות של מילים בספרדית, 32,000 מהן כוללות את המקבילה האנגלית. צוות הפרויקט מונה למעלה מ-600 כותבים, בהשוואה ל-70 בראשיתו. הכותבים השונים הם בני ארצות דוברות ספרדית שונות, הגם שהמוציא לאור (Micronet S.A) הוא חברה ספרדית. האנציקלופדיה כוללת כ-53,500 ערכי אישים. אורכם של חלק מהערכים עובר את רף 100 העמודים. האנציקלופדיה שמה דגש על נושאים היספניים, ובמיוחד ספרדיים.

האנסיקלופדיה אוניברסל מיקרונט יצאה לאור לראשונה בשנת 1995, ומאז אותה השנה נמכרו למעלה מחצי מיליון עותקים ממנה, על גבי המדיומים השונים. האנציקלופדיה נמצאת בהרחבה מתמדת. כך, למשל, בשנת 2004 נוספו 8,000 ערכים חדשים. מספר הערכים בשנת 2007 – 182,000 – עלה מ-142,000 בשנת 1997, לשם ההשוואה. העמוד הראשון של כל ערך באנציקלופדיה פתוח לצפייה באינטרנט על ידי כל דכפין, בכפוף לרישום.

קישורים חיצוניים
----------------

* דף ההרשמה לגרסה המקוונת של האנציקלופדיה אוניברסל מיקרונט
* מצגת גרסאות התקליטורים השונות של האנציקלופדיה

הערות שוליים
------------

1. ↑  Portada » Enciclonet.com
2. ↑  Martín H. M. "Enciclopedia Universal Micronet 2004," PC World, No. 202 (2003)
3. ↑  Daniel Alonso. "Enciclopedia Universal Micronet 2004," PC World, No. 205 (2004)
צורות שונות של הגלז בפות'רק קדום.
**הַגְלָז** או **הָגָלָז** היא הרונה המשמשת לציון הצליל h ("הא") באלפבית הרונות.

משמעות שמה של הרונה בפרוטו-גרמנית - "ברד".

ישנן מספר צורות לכתיבת רונה זו. בפות'רק קדום היא צוירה בשני אופנים - עם קו ביניים אחד: **ᚺ** המופיע בעיקר בכתובות גרמניות ובכתובות הקדומות סקנדינביות ועם קו ביניים כפול: **ᚻ** המופיע בכתובות סקנדינביות מאוחרות, לאחר המאה השביעית. בפות'ורק אנגלו-סקסי ובפות'רק מאוחר השתנתה צורת האות לרונה האגל: **ᚼ**.

רונה זו מקבילה לאות "האגל" באלפבית הגותי: h.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | **רונות** |  |
| פות'רק קדום: | ᚠ | ᚢ | ᚦ | ᚨ | ᚱ | ᚲ | ᚷ | ᚹ | ᚺ | ᚾ | ᛁ | ᛃ |  | ᛇ | ᛈ | ᛉ | ᛊ | ᛏ | ᛒ | ᛖ | ᛗ | ᛚ | ᛜ | ᛞ | ᛟ |   |   |   |   |   |
| אנגלית עתיקה: | ᚠ | ᚢ | ᚦ | ᚩ | ᚱ | ᚳ | ᚷ ȝ | ᚹ | ᚻ | ᚾ | ᛁ | ᛄ |  | ᛇ | ᛈ | ᛉ | ᛋ | ᛏ | ᛒ | ᛖ | ᛗ | ᛚ | ᛝ | ᛞ | ᛟ |   | ᚪ | ᚫ | ᚣ | ᛠ |
| פות'רק מאוחר: | ᚠ | ᚢ | ᚦ | ᚬ | ᚱ | ᚴ |   |   | ᚼ | ᚾ | ᛁ |  | ᛅ |   |   |   | ᛋ | ᛏ | ᛒ |   | ᛘ | ᛚ |   |   |   | ᛦ |   |   |   |   |
| תעתיק: | f | u | þ | a | r | k | g | w | h | n | i | j |  | ï | p | z | s | t | b | e | m | l | ŋ | d | o |  |  |  |  |  |
**אלכס (אלכסנדר) מאריץ'** (נולד ב-22 באוקטובר 1984, סידני, אוסטרליה) הוא כדורסלן עבר אוסטרלי-סרבי ששיחק בעמדת הסנטר.

קריירה
------

מאריץ' התחיל את דרכו באקדמיית הכדורסל הארצית של אוסטרליה. בשנת 2003 עבר לשחק בתיכון בברלינגטון שנמצא בניו ג'רזי, ארצות הברית. בשנת 2005 עבר לשחק במכללת נברסקה ובה הוא התחיל את עונת המכללות הראשונה שלו.

בעונת 2007/08 בהיותו בן 23 החל את דרכו באירופה בליגה הספרדית וחתם בגרנדה לשנתיים. את העונה הראשונה סיים בממוצע נמוך מאוד: 12 דקות ו-4.6 נקודות למשחק בלבד.

בעונת 2009/10 קיבל מאריץ' הצעה מקבוצת פרטיזן בלגרד, מאריץ' קיבל את ההצעה וביטל את החוזה שהיה לו לשנה נוספת בגרנדה, באותה שנה מאריץ' הוביל את פרטיזן כבר מהרגע הראשון ולאחר 6 מחזורי יורוליג בלבד ממוצעו היה: 15.5 נקודות ו-9 ריבאונדים למשחק, ובסיום נבחר לחמישיית העונה ביורוליג. באותה עונה הוביל את הקבוצה לפיינל פור ומקום רביעי ביורוליג, לאליפות הליגה האדריאטית, לאליפות סרביה ולזכייה בגביע הסרבי. 

בעונת 2010/11 שיחק מאריץ' בקבוצת הכדורסל היוונית פנאתינייקוס, הוא נפצע בתחילת העונה וחזר לקראת סיום העונה, ועמה זכה באליפות יוון וביורוליג.

בקיץ 2012 חתם לשנתיים בלוקומוטיב קובאן, עמה זכה ביורוקאפ שבעונת 2012/13 נתן לקבוצה מקום ביורוליג בפעם הראשונה בתולדותיה.

בקיץ 2014 חתם במכבי תל אביב עד חודש דצמבר עם אופציה לסוף העונה כמחליף לסופוקליס שחורציאניטיס שהיה פצוע באותה עת.
בסיום חוזהו עם מכבי חתם בגלאטסראיי עד לסיום העונה, אך שוחרר ממנה לאחר חודשיים עקב קשיים כלכליים וחתם בקבוצת פטרוכימי האירנית שגם ממנה שוחרר לאחר חודשיים, ולבסוף חתם עד לסיום העונה בגראן קנריה.

בספטמבר 2015 חתם בבודוצ'נוסט פודגוריצה.

בקיץ 2017 פרש ומונה לעוזר מאמן סידני קינגס מליגת העל האוסטרלית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אלכס מאריץ'** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל אולימפי, באתר olympedia.org
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר פיב"א
* פרופיל, באתר היורוליג
* פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  יעל שחרור, פרסום ראשון: אלכס מאריץ' חתם במכבי ת"א, באתר ynet, 2 בספטמבר 2014.

| **נבחרת אוסטרליה – אולימפיאדת לונדון (2012)** |
| --- |
| 1  • 
2  • 
3  • 
4 קרופורד • 
5 מילס • 
6 גיבסון • 
7 אינגלס‏ • 
8 ניולי • 
9 דלאבדובה • 
10 ברלו • 
11 ורת'ינגטון • 
12 ביינס •
13 אנדרסן • 
14 נילסן •
15 מאריץ' •
מאמן: בראון | אוסטרליהאוסטרליה |
**אנסמבל ליריקה** היה אנסמבל (מקהלה מעורבת יחד עם תזמורת קאמרית) שהוקם על ידי מאסטרו נילי הרפז ופעל במסגרת מנהל התרבות של עיריית פתח תקווה. האנסמבל פעל בין השנים 1992–2020. 

התמחותו של האנסמבל בתחום האופרה האיטלקית ומשתתפיו לומדים פיתוח קול יחידני בסגנון ה"בל קנטו". לא אחת נהנה משיתוף פעולה עם המכון האיטלקי לתרבות ושגרירות איטליה. האנסמבל מבצע רפרטואר מגוון ביותר מהאופרה אל הפופ ומהליטורגיקה אל מוזיקה מסרטים, ברודוויי ושירים ישראלים בעיבודים אמנותיים.

לאנסמבל ביצועי בכורה של יצירות ישראליות בנות זמננו.

ציוני דרך
---------

הופעתו הראשונה של אנסמבל ליריקה הייתה בחודש מאי 1992 במספר פרקי מקהלה מתוך אופרות בשיתוף עם תזמורת "הפגנינים".

בעונת הקונצרטים 1992–1993 השתתף האנסמבל בפתיחת העונה של התזמורת הקאמרית רמת גן, בתוכנית שהוקדשה ברובה לרוסיני לכבוד שנת ה-200 להולדתו.

באותה השנה ביצעה קבוצת הנשים של האנסמבל את יצירתה של ציפי פליישר "קינה" לסופרן סולו, מקהלת נשים, 2 נבלים וכלי הקשה.
האירוע התקיים באודיטוריום של הקונסרבטוריון הישראלי למוזיקה תל אביב.

ב- 1993 התקיימה סדרת קונצרטים בה בוצעה "גלוריה" מאת ויוואלדי בשיתוף עם תזמורת "אקדמיה". בהפקה זאת השתתפה המקהלה הקאמרית של רמת השרון.

בשנת 1994 בוצעה ה"מיסה הקטנה" מאת רוסיני בהשתתפות סולנים מאיטליה, פסנתר והרמוניום.

בשנת 1995 בוצעו פרקי אופרה בשיתוף עם נגנים מהתזמורת הסימפונית הישראלית ראשון לציון.

1995 בכורה של הקנטטה "רגשות בריאה" מאת בנימין יוסופוב, אשר חוברה במיוחד עבור האנסמבל והוקלטה בביצועו עבור תחנת הרדיו קול המוסיקה.
ביצוע זה נבחר לייצג את ישראל במסגרת השידורים הבינלאומיים ברדיו הוינאי, הצלחתו שם הביאה לשידורו גם בגרמניה וגם ברדיו של הוותיקן.

בשנת 2000 ערך האנסמבל סיור הופעות באיטליה וביצע את ה"סטאבט מאטר" מאת פרגולזי ואף השתתף בפסטיבל מקהלות מטעם הוותיקן במוזיקה ליטורגית א-קפלה.

שנת 2001 – בסימן ג'וזפה ורדי – אנסמבל ליריקה עם מקהלות אורחות, התזמורת הסימפונית של הקונסרבטוריון העירוני ונגנים מתזמורת צה"ל ביצעו ממיטב יצירותיו של המלחין.

ב-2002 הוזמן האנסמבל לקונצרט באיסטנבול בו זכה לתשואות הקהל והביקורת.

במהלך 2003–2004 הופק מופע "ממיטב ברודוויי" בשיתוף עם נגני הביג בנד של הקונסרבטוריון העירוני של פתח תקווה ונבחר לפתיחת היכל התרבות החדש של העיר. בתוכנית קטעים מאת: אלינגטון, גרשווין, פורטר, ברנשטיין, לנון-מקרטני.

ב- 2007 עלתה לבמת היכל התרבות פתח תקווה "חגיגה איטלקית" הקול והכלי קודש וחול
לאנסמבל הצטרפו: חמישית כלי קשת, אבוב ופסנתר. 
הקונצרט לווה בתפאורה מוקרנת על מסך ענק. 
בתוכנית יצירות מאת: מרצ'לו, פרגולזי, רוסיני, פוצ'יני, ורדי ונינו רוטה מתוך הסרטים של פליני.

2012 - "חלום איטלקי" בקונצרט
קונצרט חגיגי לציון 20 שנה להיווסדו של אנסמבל ליריקה.
במעמד אורח הכבוד מגדי כריסטיאנו עלאם –חבר הפרלמנט האירופי.

אל האנסמבל הצטרפו: חמישיית כלי קשת, פסנתר וחליל. 
במרכז הערב ביצוע הבכורה של יצירתה של נילי הרפז ,"לדוד" לשירו של מ.כ. עלאם. ועוד בתוכנית מוזיקה מאת: רוטה, מוריקונה, ביזה, אלבינוני, ארגוב, זעירא, פיובני וגרשווין.

2013- מתוך קונצרט "חלום איטלקי" בנתניה פסטיבל "עיר פוגשת מוזיקה" אנסמבל ליריקה בניצוח נילי הרפז בשילוב עם מקהלת צליל המעיין בניצוח מרינה קלוייזנר. 

במהלך שנים אלו בוצעו קונצרטים ברחבי הארץ, השתתפויות בתוכניות שונות כגון: ערבי דן אלמגור, אגודת דנטה אליגיירי, אירועים וטקסים עירוניים ובתי שגרירים.

בנוסף לכל אלו מתקיימים הערבים הפתוחים לקהל של האנסמבל בבית שפירא
בפתח תקווה ומפגשים עם מקהלות שונות.

האנסמבל מרבה להופיע במסגרות שונות בארץ.