recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**דרור פולק** (6 באוקטובר 1959 – 1 באפריל 2024) היה טניסאי שולחן, שבע פעמים אלוף ישראל. השתתף בחמש אליפויות עולם (סרייבו 1973, ברמינגהאם 1977, נובי סאד 1981, טוקיו 1983 וגטבורג 1985) כשחקן בנבחרת ישראל.

ביוגרפיה
--------

דרור פולק גדל בקריית מלאכי ולמד לשחק טניס שולחן בהדרכת אביו, בני (2006-1933), שהיה שחקן מצטיין וחבר נבחרת ישראל. בהיותו בן 10 זכה בטורניר עיר הנוער בתל אביב לגיל 15.

קריירה בספורט
-------------

### ילדות ונעורים

בשנת 1970, בהיותו בן 11, היה פולק אלוף ישראל לנוער עד גיל 16 וזומן לנבחרת הלאומית לבוגרים, תחילה כיריב אימון לשחקנים האחרים, ואחר כך כשחקן מן המניין. קבוצתו, הפועל תימורים, עלתה בזכותו לליגה הארצית. באותה שנה הוא זכה באליפות הפועל לגילאי 18. בשנת 1971 היה אלוף ישראל לילדים. בשנת 1973, בהיותו בגיל 13, פולק שיחק במדי נבחרת ישראל באליפות העולם בטניס שולחן שנערכה בסרייבו שבבוסניה והרצגובינה, אז ביוגוסלביה. בגיל 15 פולק זכה באליפות ארצות הברית הפתוחה לנוער ושנה אחר כך נסע ללמוד ולשחק טניס שולחן בשוודיה, שהייתה באותן שנים מעצמה בענף זה.

### בגרות

בשנת 1975 הוא זכה לראשונה באליפות ישראל לבוגרים בטניס שולחן.

באליפות העולם בטניס שולחן שנערכה בטוקיו הצליח פולק להתברג בין 64 הראשונים.

באליפות העולם בטניס שולחן שנערכה בגטבורג, שוודיה, בשנת 1985, סיים פולק במקום ה-35 ביחידים. באותה אליפות הוא הגיע להישג השיא שלו בזוגות, בניצחון, יחד עם איריס שטיין, על זוג קוריאני, לי סו יה וקים קי טק, שהיו מדורגים במקום השלישי בעולם כזוג, וכל אחד מהם במקום ה-3–5 ביחידים ויחידות, דבר שהוביל אותם עד לשמינית הגמר.
כתוצאה מהישג זה, בין היתר, נבחרת ישראל בגברים דורגה באותה אליפות במקום ה-22 מתוך 66 מדינות.

קריירה בפיננסים
---------------

עבד בחברת איסתא ואמריקן אקספרס GBT והיה מנהל מחלקת הגביה של שתי החברות מעל 20 שנה.

תפקיד ציבורי
------------

* פולק שימש כסגן יו"ר הוועדה המקצועית של איגוד טניס השולחן בישראל.

תארים והישגים
-------------

* בהיותו בן 16 זכה במלגת ספורטאי מצטיין להתאמן שנה בשוודיה.
* פולק זכה שבע פעמים בתואר אלוף ישראל בטניס שולחן (1975, 1976, 1978, 1979, 1980, 1984 ו-1989) בפעמים נוספות הגיע לגמר וסיים שני.
* פולק זכה שש פעמים באליפות הנוער של ישראל בטניס שולחן.
* פולק השתייך לנבחרת ישראל 24 שנים, עד שפרש בשנת 1995.

חיים אישיים
-----------

היה אב ל-3 ילדים. נפטר מדום לב ב-1 באפריל 2024.

לקריאה נוספת
------------

* לארי הודג'ס, **טניס שולחן, צעדים להצלחה**, תרגום: עדי גרוס, רמת גן: פוקוס מחשבים, 2000
* צבי רז רטהויז, **טניס שולחן**, נתניה: מכון וינגייט לחנוך גופני ולספורט, 1978

קישורים חיצוניים
----------------

* דרור פולק, באתר איגוד טניס שולחן בישראל

הערות שוליים
------------

1. ↑  בני פולק ז"ל, באתר איגוד טניס שולחן בישראל
2. ↑  בן 11 צורף לסגל הנבחרת בטניס־שולחן, מעריב, 10 בנובמבר 1970
3. ↑  דרור בן ה-11 באמון הנבחרת, מעריב, 12 בנובמבר 1970
4. ↑  ילד הפלא של קרית מלאכי, מעריב, 24 בפברואר 1971
5. ↑  מנחם שטיין-אלוף הנוער בטניס־שולחן, מעריב, 14 במרץ 1971
6. ↑  , (הקישור אינו פעיל)
7. ↑  International Table Tennis Federation, International Table Tennis Federation
8. 1 2 3  אבל כבד בחברת איסתא ובספורט הישראלי: דרור פולק הלך לעולמו, באתר פספורטניוז, ‏2024-04-01
9. ↑  פולק זכה באליפות השניה בטניס־שולחן, מעריב, 29 בדצמבר 1978
10. ↑  אורן אהרוני, דרור פולק, גדול שחקני הטניס שולחן בישראל, הלך לעולמו בגיל 64, באתר ישראל היום, 1 באפריל 2024
בית האמנים על שם אריה קלנג
**אריה קלנג** (1927 - 16 באוקטובר 2009) היה תעשיין ישראלי, שימש כממלא מקום ראש עיריית אשדוד ויו"ר דירקטוריון "אסותא". קלנג הוא חתן פרס התעשייה לשנת 1991. קלנג הוא יקיר העיר אשדוד.

ביוגרפיה
--------

קלנג נולד בסמוז'ה, פולין. בימי מלחמת העולם השנייה איבד חלק ממשפחתו בשואה. אריה נמלט עם אמו עמליה, אחותו שרה ואחיו דני דרך יערות פולין הקפואים, שם ניצל לאחר שהגן על אמו ואחיו מפני זאבים. לימים כשהפך לאיש משפחה הגיע מדי שנה לקראת יום השואה לבתי הספר וסיפר את סיפור הישרדותו. בגיל 15 הגיע ארצה למחנה עבודה בעתלית, ולמד בבית הספר החקלאי מקוה ישראל. אמו עמליה, הייתה בעלת מסעדה ביפו.

קלנג התגייס לצה"ל בשנת 1948, היישר לתוך מלחמת העצמאות. שירת בחטיבת אלכסנדרוני והשתתף בפעילות קרבית, במיוחד בפיצוץ הגשר בטולכרם ופתיחת דרך חיפה-ת"א. נפצע בקרב טנטורה המפורסם.
בשנת 1950 השתחרר מצה"ל, נשא לאשה את אווה והתגורר בתל אביב. במהלך ביקור בדרום ביום העצמאות בשנת 1962, הגיע לאשדוד.

קלנג הוא אחד מבוני ומקימי העיר אשדוד. הוא בנה את הבניין הראשון עם מעלית בעיר, הקים את מלון "מי-עמי", המלון הראשון באשדוד. קלנג הקים את חברות הבנייה "אצמד" ו"דרעד" (יחד עם חברו הטוב, יוסף שורר) וכיהן למעלה משני עשורים בראש חברת "מבני תעשייה" שבין היתר הקימה את רובע הסיטי. במקביל שימש כממלא מקום יו"ר דירקטוריון חברת עמיגור. בד בבד עם עשייתו הרבה באשדוד, היה פעיל ועשה רבות גם למען מדינת ישראל. בין היתר, כתלמיד בבי"ס החקלאי מקוה ישראל, היה שותף לבניית הדוידקה, המרגמה המפורסמת בימי מלחמת העצמאות.

קלנג שימש כחבר בדירקטוריון קופת חולים מכבי, יו"ר בית ציוני אמריקה, חבר הנהלת ההסתדרות הציונית, חבר הקונגרס היהודי העולמי, מייסד וחבר הנהלת מכבי אשדוד, יו"ר מבנה תעשייה, חבר הנהלת בית יד לבנים, חבר האגודה למלחמה בסרטן, חבר וגזבר של קרן אשדוד ועוד.

על עשייתו בתעשייה זכה בפרס התעשיין המצטיין מידי נשיא המדינה.

בבית של אריה ואווה, הוקם החוג הראשון באשדוד לריקודי עם, כשאווה ניגנה באקורדיון והחברים, ביניהם צבי צילקר, ראש העיר לשעבר, ושמעון יער מפקד המשטרה הצבאית בדימוס, משתתפים בו.
קלנג השתלב בפוליטיקה המקומית. הוא הקים את סניף הליברלים באשדוד, ונבחר בקדנציה הראשונה של המועצה המקומית כחבר מועצה. הוא כיהן במשך שלוש קדנציות כממלא מקום ראש העיר. קלנג שימש שנים רבות כיו"ר ועדת הבחירות המקומית.

ב-2016 נחנך למרגלות גבעת יונה **בית האמנים על שם אריה קלנג**.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית האמנים החדש על שם אריה קלנג** בוויקישיתוף
* עופר אשטוקר, הלך לעולמו אריה קלנג ז"ל, ashdodnet
* משה אדמון, המתווך: אשדוד נפרדת מאריה קלנג, באתר nrg‏, 26 באוקטובר 2009

הערות שוליים
------------

1. ↑  אבן פינה לבית מכבי, בעיתון "הבקר" 13 באוגוסט 1963
2. ↑    
שגיאות פרמטריות בתבנית:הארץ   
פרמטרי חובה [ 4 ] חסרים בית האמנים אשדוד - בית אריה קלנג, באתר הארץ
פירוש נוסף ערך זה עוסק במשקה מצמחים. אם התכוונתם לעיר בצרפת, ראו מץ.
מיץ תפוזיםמיץ הוא תלמיד תיכון ממוצמץ ב2002 זכה בתחרות מיס קולומביה אך וויתר על הפרס מטעמי הערכה ליריב דווין גונזון מיץ הוא מגניב רצח ולוזר בשחמט

שימוש
-----

בישראל שכיחים מאוד מיצים כגון מיץ תפוחים, מיץ תפוזים, מיץ ענבים, לימונדה ומיץ אשכוליות. במדינות רבות מקובל גם לשתות מיץ חמוציות, מיץ שזיפים, ומיץ עגבניות. כמו כן מקובל לשלב במיץ מספר זני פירות. תערובת מקובלת בארצות הברית למשל היא תפוח ודובדבנים שחורים.

מיצים רבים נחשבים כבעלי סגולות רפואיות: מיץ תפוחים, למשל, מכיל כמות גדולה של ויטמין C, ומיץ שזיפים נחשב כמקל על פעילות מערכת העיכול.

ברים למיצים נהיו שכיחים בעולם המערבי. בבארים נמכרים מיצי פירות טריים המוכנים במקום, אשר משמרים את ערכו התזונתי של הפרי. מאחורי ההנחה שמיץ טרי בריא יותר עומד הטיעון שמרגע שהפרי עבר סחיטה, מגיבים נוגדי החימצון שלו עם רדיקלים חופשיים של חמצן ומאבדים מערכם התזונתי. המיץ שכיח גם במתכוני בישול רבים סביב העולם. לדוגמה, מיץ לימון מסייע בהוספת טעם חמוץ או מריר למאכלים.

באנגליה, המונח "מיץ פירות" משמש רק לתיאור מיץ שיוצר מפירות בלבד, ללא חומרים מלאכותיים. תקנות בנושא מפורסמות על ידי הממשלה.

צריכת מיץ פירות באירופה, באוסטרליה, בניו זילנד ובארצות הברית גדלה בסוף המאה ה-20, קרוב לוודאי בשל תפיסה ציבורית של מיצים כמקור טבעי ובריא של מרכיבים מזינים ובשל עניין ציבורי גואה בנושאי בריאות.

דוכן של מיצי פירות בשוק בנצרת 2016
הסימונים על גבי מיצי פירות עשויים להיות מטעים. "ללא תוספת סוכר" הוא צירוף שכיח בתוויות המיצים, אולם המוצרים לרוב עשויים מ"תרכיזים משוחזרים" שמתנהגים בדומה לסוכרים.[דרושה הבהרה] לצרכן קשה לדעת במקרה שכזה מה היו מרכיבי התרכיזים.

כשהמיץ משווק בצורתו המרוכזת, יש להוסיף מים, על מנת להחזיר את הנוזל למצבו המקורי (בדרך כלל יש לתרכיזים טעם שונה מאוד ממיץ מאותו מקור כשהוא סחוט טרי). אין לבלבל בין מיץ לבין מחית, שהיא לרוב מיץ מלאכותי שיש לדלל במים. שיטות שכיחות לשימור ועיבוד של מיצי פירות כוללות אידוי וייבוש בהתזה.

ראו גם
------

* סיבים תזונתיים
* מסחטה

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מיץ** |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **מיץ** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מיצי פירות** |

* בר מיצים בבריסטול שבאנגליה המציע מתכוני מיץ ומעניק ייעוץ בנושא מרכיביו התזונתיים של המיץ
* יולי חרומצ'נקו ותמרה טראובמן, 25% פרי והם עוד קוראים לזה "מיץ", הארץ, 24/11/06
* דפנה לוצקי, מה ההבדל בין "מיץ טבעי" ל"מיץ סחוט טרי", באתר הארץ, 26 במאי 2005
* Is juicing actually good for you - על ההשפעות הבריאותיות של מיצי פירות, מאתר ה-BBC.

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑  Offline Maintenance, www.foodstandards.gov.au

| מיצים |
| --- |
| מיצי פירות | מיץ אוכמניות • מיץ אשכוליות • מיץ חמוציות • לימונדה • לימונענע • מיץ ענבים • מיץ פטל • מיץ רימונים • מיץ תפוזים • מיץ תפוחים • מיץ אננס |  |
| מיצי ירקות | מיץ גזר • מיץ מלפפונים • מיץ עגבניות |
| שונות | אוטיי • סיידר • עשב חיטה • צום מיצים • שייק |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4051279-4
* NDL: 00575141
* NKC: ph153484

 |
בית כנסת **אוהל יצחק** חב"ד (ידוע גם בשם **עין יעקב** על שום מיקומו ברחוב עין יעקב 13) היה אחד מבתי הכנסת הראשונים בתל אביב-יפו. כיום בית הכנסת שומם ממתפללים. מבנה בית הכנסת הוכרז על ידי העירייה כמבנה לשימור מחמיר. נחשב לאחד מבתי הכנסת היפים והמרשימים שנבנו בעיר תל אביב-יפו ובמתחם נווה צדק בפרט.

היסטוריה
--------

בניית בית הכנסת 'אוהל יצחק' ברחוב עין יעקב בשכונת 'נווה שלום' ביפו הוקם בשנת 1903 על ידי חסידי חב"ד שהתגורר ביפו. כארבע שנים קודם לכן החל לכהן שם ברבנות הרב שניאור זלמן סלונים, וזה ניהל את בנייתו יחד עם הקמת מקווה. אחד השותפים בהקמת בית הכנסת הוא הרב צבי ישעיהו גרינברג.

בית הכנסת היה המקום הראשון שביקר בו הרב אברהם יצחק קוק כשהגיע לתל אביב. זאת גם כי טרם בואו ניטשה מחלוקת קשה בין חסידי חב"ד בעיר (ובראשם משפחת שמרלינג) ובין הפרושים (ובראשם משפחת רוקח).

בית הכנסת שימש כמרכז הרוחני של קהילת חסידי חב"ד בעיר. כחלק מפעילות אוכלוסיית בית הכנסת היו נערכים בבית הכנסת התוועדויות בחגים חב"דיים, כמו י"ט בכסלו וכדומה.

בית הכנסת שהיה מהווי תל אביב, צויר בשנות ה-30 על ידי נחום גוטמן כחלק מיצירתו על תל אביב.

בין המתפללים היה גם הסופר אלכסנדר זיסקינד רבינוביץ'.

אחד מציורי הקיר בבית הכנסת שנעשה על ידי הצייר גרשון אינבונד.
לאחר פטירת הרב שניאור סלונים, בשנת 1936 החליפו הרב אלכסנדר יודאסין. הוא המשיך בפעילות הקבועה של בית הכנסת.

לאחר פטירתו בשנת 1983 החלה להתדלדל יותר ויותר (בהמשך להידלדלות של שנות השבעים) אוכלוסיית בית הכנסת, שעברו לריכוזים חרדיים או שהזדקנו. עקב כך בית הכנסת נסגר לתפילות.

בשנים המאוחרות הנוסח הוחלף מנוסח האר"י לנוסח עדות המזרח, בשל המתפללים המזרחיים שהתפללו במקום בשנים אלו.

בית הכנסת נסגר בשנת 1990 לערך. תושביו החסידים עברו להתפלל בבית הכנסת ברחוב נחלת בנימין, ושאר המתפללים עברו לבתי כנסיות אחרים בשכונה.

בשנת 2002 עלה שיקול מצד העירייה להקים במקום גן ילדים.

בנובמבר 2014 קרס גג בית הכנסת. עקב כך הוכרז מבנה בית הכנסת כמבנה לשימור מחמיר על ידי העירייה, שלקחה בעלות עליו. עם קריסת תקרת העץ המעוטרת, החלה העירייה, בהובלת מחלקת השימור העירוני, בעבודות לייצוב המבנה ותקרתו הייחודית. בייעוץ והנחיית מהנדסי השימור יעקב שפר ומאיר רונן. המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל מסייעת במימון תיק תיעוד מלא למבנה, במטרה לקדם את הליך שיקומו של מבנה ייחודי זה.

בשנת 2021 החלו עבודות שיפוץ המבנה רק מבחוך, ובתום השיפוץ הוא נאטם, וחצי משטח המגרש נמכר לבעלות פרטית.

קישורים חיצוניים
----------------

* חסידי חב"ד בכרך הגדול (בעמוד 42 ואילך)
* בית כנסת חב"ד היסטורי עומד לפני הריסה ● וידאו מיוחד
* בימים ההם: חורבן בית כנסת חב"ד בתל אביב, באתר חב"ד אינפו, ‏1 ביולי 2018
* נקודות ציון חב"דיות | בית הכנסת החב"די העתיק ביפו
* להתראות מסורת, שלום נדל"ן, באתר "את", 17 ביוני 2008
* יהיה בסדר בגלצ 12 בפברואר 2020
* משרד "טל איל אדריכלות"

הערות שוליים
------------

1. 1 2  בית הכנסת החב"די אוהל יצחק
2. ↑  דני רכט, בית כנסת חב"ד אהל יצחק, באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה"
3. ↑  דני רכט, בית כנסת חב"ד אהל יצחק, באתר האנציקלופדיה העירונית "תל.אביב.פדיה"
4. ↑  נוה של צדק בתל אביב, באתר ערוץ 7
5. ↑  עין יעקב 11, באתר פרויקט תל אביב
6. ↑   - גיליון 2.pdf
**גל גילינסקי** (נולד ב-12 באפריל 1995) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הרכז והקלע במכבי ראשון לציון.

קריירה
------

גילינסקי נולד במיתר והחל לשחק כדורסל בגיל קטסל בהפועל מיתר. בגיל ילדים, עבר גילינסקי להפועל חולון. לאחר מכן, עבר גילינסקי לנוער של מכבי תל אביב, איתה זכה בגביע המדינה לנוער בשנת 2013.

בשנת 2013, חתם גילינסקי באליצור יבנה מהליגה הלאומית. ביבנה העמיד גילינסקי ממוצעים של 4.9 נקודות ו-1.9 אסיסטים.

בשנת 2014, חתם גילינסקי במכבי עירוני רמת גן והעמיד ממוצעים זהים מעונה שעברה.

בשנת 2015, חתם גילינסקי בהפועל בני כפר סבא. בעונתו הראשונה בקבוצה, העמיד גילינסקי ממוצעים של 7.3 נקודות ו-2.8 אסיסטים. בנובמבר 2016, קלע גילינסקי 20 נקודות ומסר 9 אסיסטים במהלך ניצחון קבוצתו 51–86 על א.ס. רמת השרון. בעונתו השנייה בקבוצה, הוא העמיד ממוצעים של 8.1 נקודות, 3.2 אסיסטים ו-3.0 ריבאונדים והוביל את כפר סבא למקום השני בסיום העונה הסדירה ולחצי גמר הפלייאוף.

ב-6 באוגוסט 2017, חתם גילינסקי בהפועל גליל עליון. בקבוצה העמיד גילינסקי ממוצעים של 9.4 נקודות ו-5.3 אסיסטים ב-22 דקות.

ב-11 ביולי 2018, חזר גילינסקי לאליצור יבנה. ב-24 משחקים בעונה הסדירה, גילינסקי העמיד ממוצעים של 9.1 נקודות, 4.5 אסיסטים ו-4.3 ריבאונדים ובשלושת משחקי הפלייאוף בהם שיחק העמיד ממוצעים של 8.3 נקודות, 3.7 אסיסטים ו-2.3 ריבאונדים.

ב-11 באוגוסט 2019, חתם גילינסקי לעונה בא.ס. רמת השרון. ברמת השרון, גילינסקי העמיד ממוצעים של 8.6 נקודות, 5.2 אסיסטים ו-5.1 ריבאונדים.

ב-2 בספטמבר 2020, חתם גילינסקי בעירוני נהריה מליגת העל ולראשונה בקריירה עזב את הליגה הלאומית. בעונה זו שותף ב-25 משחקי ליגה והעמיד 5.5 נק', 2.2 אסיסטים ו-2.2 ריבאונדים.

לקראת עונת 2021/2022 חתם בהפועל באר שבע מליגת העל, בה שיחק 9 משחקים והעמיד 0.4 נק' ב-2.8 דק' בממוצע. בינואר 2022 שוחרר מבאר שבע ועבר לשחק בהפועל תל אביב במדיה שותף ב-7 משחקי ליגה והעמיד 2.9 נק' ו-1.1 ריבאונדים.

לקראת עונת 2022/2023 חתם באליצור "איתו" אשקלון מהליגה הלאומית. ב-36 משחקים בעונה הסדירה ובפלייאוף העמיד ממוצעים של 9.9 נק', 6.5 אסיסיטים ו-6.2 ריבאונדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר eurobasket

הערות שוליים
------------

1. ↑  כפיר חודרה, ‏גל גילינסקי חתם בגליל עליון לעונה הקרובה, באתר ONE‏, 6 באוגוסט 2017
2. ↑  יבנה מחזירה את גל גילינסקי, אילייב ממשיך בר"ג/גבעתיים, באתר סלאומית, ‏11 ביולי 2018
3. ↑  כפיר חודרה, ‏גל גילינסקי חתם בא.ס רמה"ש עד תום העונה, באתר ONE‏, 11 באוגוסט 2019
4. ↑  עולה לליגת העל: גל גילינסקי חתם בנהריה, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏2 בספטמבר 2020
**ביר להלו** (בתעתוק לאנגלית: **Bir Lehlou**, בערבית:: **بئر الحلو**) היא עיירת נווה מדבר בסהרה המערבית הממוקמת 236 ק"מ מסמארה, סמוך לגבול מאוריטניה וממזרח לחומת הגבול, בשטח השייך לחזית פוליסריו. יש בעיירה בית מרקחת, בית ספר ומסגד. היא עומדת בראש האזור הצבאי החמישי של רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית והייתה הבירה הזמנית של הרפובליקה עד שטיפריטי הפכה לבירה הזמנית ב-2008.

השם "ביר להלו" מגיע מערבית מגרבית, ופירושו "באר המים המתוקה (כלומר טעימה, או לא מלוחה). השם בערבית מודרנית יהיה ביר אל האלו (بئر الحلو)

היסטוריה
--------

הממשלה הגולה של רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית ישבה בטינדוף, אלג'יריה. היא התייחסה לביר להלו כבירה הזמנית שלה, כל עוד בירת סהרה המערבית אל-עיון נמצאת בשליטה מרוקאית. כאן גם הוכרזה קיומה של הרפובליקה ברדיו בליל ה-27 בפברואר 1976, על ידי נשיאה הראשון, אל-עואלי מוסטפא סייד. חלק מהמקורות מציינים את ביר להלו כמקום הולדתו של אל-עואלי.

 תחנת דלק בביר להלו. 14 באוגוסט 2011.
מאז סוף 1975, הרדיו הלאומי של ה-SADR שידר משם על גלים בינוניים וקצרים, תוך שידור אינטרנטי את התוכניות בערבית חסניה, וגם כמה שעות בספרדית .

ב-20 במאי 2005, במקביל ליום השנה ה-32 לתחילת המאבק המזוין של חזית פוליסריו, נחנך בית ספר יסודי בביר להלו. בית הספר נקרא "חוזה רמון דייגו אגייר "(קולונל והיסטוריון ספרדי, הזר הראשון שזכה באזרחות הכבוד הסהרה) לכבודו.

ב-27 בפברואר 2010 אירחה ביר להלו את יום השנה ה-34 להכרזת רפובליקת סהרה הערבית הדמוקרטית, בנוכחות מספר שגרירים מאפריקה ודרום אמריקה.

ב-12 באוקטובר 2011, במהלך חגיגות יום האחדות הלאומית ה-36, חנך מפקד האזור הצבאי החמישי של סהרה, חמה סלמה, הרחבה של בית הספר בעיירה וכן של מסגד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ביר להלו** בוויקישיתוף
* תמונות וטקסט מלא של ההכרזה על הרפובליקה הערבית הדמוקרטית הסהרה בביר להלו, 27-02-1976 (in English, Spanish, and French)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "The National Secretariat calls UN to compel Morocco to conform to the international legality". SPS. 3 במאי 2005. אורכב מ-המקור ב-2009-10-05. נבדק ב-2010-09-22. `{{cite news}}`:  (עזרה)
2. ↑  Sahara : le retour du guerrier
3. ↑  "Radio Nacional de la R.A.S.D." אורכב מ-המקור ב-2010-03-11. נבדק ב-2010-09-09.
4. ↑  "Polisario Front celebrates its 32nd anniversary in the liberated territories". SPS. 2005-05-19. אורכב מ-המקור ב-2009-10-05. נבדק ב-2010-09-09.
5. ↑  "Inauguradas instalaciones en Bir Lehlo en el marco de las celebraciones del 36 Aniversario de la Unidad Nacional" (בספרדית). SPS. 2011-10-17. אורכב מ-המקור ב-2011-10-18. נבדק ב-2011-10-18.
ד"ר **פבל שטיינר** (בסלובקית: **Pavol Steiner**; ‏29 במרץ 1908 - 4 ביוני 1969) היה שחיין ושחקן כדורמים צ'כוסלובקי-יהודי. בעל מדליית ארד מאליפות אירופה בשחייה (פריז 1931). הוא ייצג את ארצו בכדורמים באולימפיאדת אמסטרדם (1928).

קורות חיים
----------

שטיינר נולד וגדל בברטיסלאבה הוא התאמן בשחייה בקבוצת "בר כוכבא" ברין בשנת 1931 הצטרף למועדון השחייה בר כוכבא ברטיסלאבה.

שטיינר השתתף באליפות אירופה בשחייה שנערכה בבולוניה, איטליה בשנת 1927. בשל הצלחתו בשחייה, הוא הצליח לקבל תמיכה מהמדינה לבניית בריכת שחייה מודרנית ברחוב קלימנצקה. הבריכה נפתחה ונחנכה בתחרות בינלאומית גדולה.

### שחקן כדורמים אולימפי

באולימפיאדת אמסטרדם (1928) סיים שטיינר עם נבחרת צ'כוסלובקיה בכדורמים במקום תשיעי. הוא שיחק משחק אחד שבו הנבחרת שלו הפסידה לנבחרת בריטניה 2–4. לצידו בנבחרת שיחקו 6 שחקנים, שלושה מהם יהודים: קורט אפשטיין, פרנטישק גטרויר ופרנטישק שולץ.

### מדליית ארד מאליפות אירופה

באליפות אירופה השלישית בשחייה שנערכה בפריז, צרפת בשנת 1931 זכה שטיינר במדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:03.0 דקות, אחרי אישטוואן ברני (59.8 שניות) ואנדרה סקלי (1:00.8 דקות), שניהם מהונגריה.

בשנת 1932 השתתף שטיינר במכביה הראשונה שנערכה בישראל וזכה ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:00.8 דקות, לפני איליה שרייבמן מפולין (1:04.6 דקות), במשחה שליחים 3x100 מטר מעורב ביחד עם וילהיים והאי בתוצאה של 3:47.6 דקות, לפני ארצות הברית (3:52.6 דקות) ופולין (4:11.7 דקות) ובמשחה שליחים 4x200 מטר מעורב בתוצאה של 11:22.0 דקות, לפני אוסטריה (11:50.0 דקות) ופולין (12:23.0 דקות).

בשנת 1935 השתתף שטיינר במכביה השנייה וזכה בשתי מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:02.6 דקות ובמשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בשיא מכביה חדש של 10:22.0 דקות. נוסף לכך, הוא זכה במדליית זהב בכדורמים, לפני אוסטריה וארץ ישראל.

קישורים חיצוניים
----------------

* פבל שטיינר, באתר olympedia.org
* JAN ŠTUMBAUER, The contribution to the history of the jewish sports in Czechoslovakia in the years 1918–1939 (באנגלית)
* Dr. Peter Bučka, Ph.D, Jewish Swimming and Sports Club Bar Kochba Bratislava – the Most Successful Sports Club of Slovakia in the Interwar Period (בצ'כית)
* ספורטאים יהודים בנכר, אומר, 28 ביולי 1940

הערות שוליים
------------

1. ↑  בגולה, דואר היום, 5 בינואר 1936
2. ↑  התחרויות השחיה של המכביה בחיפה, דואר היום, 4 באפריל 1932
3. ↑  המנצחים במכביה הראשונה והישגיהם, דואר היום, 2 באפריל 1935
4. ↑  טבלאות ושיאים של השגי 6 המכביות ושל ישראל, מעריב, 22 באוגוסט 1965
5. ↑  הישגי המכביה השנייה (סכום שלישי), דואר היום, 17 במאי 1935
6. ↑  חלוקת פרסים של המכביה, דבר, 12 באפריל 1935

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: nlk20000089081
* VIAF: 84807053
* WorldCat: viaf-84807053

 |
**קלוב דה פוטבול ראיו מחדאונדה** (בספרדית: **Club de Fútbol Rayo Majadahonda**, או בקיצור **CF Rayo Majadahonda**) הוא מועדון כדורגל ספרדי מהעיר מחדאונדה, שבקהילה האוטונומית של מדריד. המועדון נוסד בשנת 1976 ומשחק כיום בסגונדה דיויסיון, ואצטדיונו הביתי הוא אצטדיון סרו דל אספינו, המכיל 3,376 מושבים.

היסטוריה
--------

ראיו מחדאונדה נוסדה בשנת 1976, ונרשמה ישר בפדרציית הכדורגל של מדריד. המועדון שיחק בליגות האזוריות עד שנת 1987, כאשר העפיל לראשונה לטרסרה דיויסיון.

המועדון ביסס את מעמדו בליגה הרביעית עד עונת 1996/1997, שבה העפיל המועדון בפעם הראשונה בתולדותיו לסגונדה דיויסיון ב'. אחרי כן באו שתי ירידות ליגה רצופות, אך המועדון חזר מיד לליגה הרביעית בשנת 2000. מלבד מעונת 2003/2004 שבה שיחק המועדון בליגה השלישית, את כל העונות הבאות בילה המועדון בליגה הרביעית עד שנת 2015, שבהובלתו של אגדת המועדון המאמן אנטוניו אירינדו, העפיל המועדון בחזרה לליגה השלישית לאחר 11 שנים.

ב-27 במאי 2018, ראיו מחדאונדה העפילה בפעם הראשונה בתולדותיה לסגודנה דיויסיון, לאחר שניצחה 0–1 את קרטחנה בחצי גמר הפלייאוף של מסלול אלופות הבתים בסגונדה ב', על ידי שער עצמי של השחקן מיצ'ל סבקו, וראיו עלתה לגמר פלייאוף האלופות (שבו שתי הקבוצות עולות ליגה, אך המנצחת במשחק מוכתרת כאלופת הסגונדה ב') נגד מיורקה. בגמר הפסידה ראיו מחדאונדה 1–3 למיורקה בסיכום שני המשחקים. וכל זאת עם אנטוניו אירינדו כמאמן הקבוצה.

עונות
-----

* לה ליגה: **0** עונות.
* סגונדה דיויסיון: **1** עונות. (כולל עונת 2018/19)
* סגונדה דיויסיון ב': **5** עונות.
* טרסרה דיויסיון: **25** עונות.

שחקנים נבחרים
-------------

* צרפתצרפת לוקא הרננדס (נוער)
* ספרדספרד מוניר אל-חדאדי (נוער)
* ספרדספרד רודרי (נוער)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ראיו מחדאונדה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של ראיו מחדאונדה (בספרדית)
* ראיו מחדאונדה, ברשת החברתית פייסבוק

* ראיו מחדאונדה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* ראיו מחדאונדה, ברשת החברתית אינסטגרם

* ראיו מחדאונדה, סרטונים בערוץ היוטיוב

* פרופיל, באתר Transfermarkt

* פרופיל, באתר Soccerway

* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* ראיו מחדאונדה, ברשת החברתית פייסבוק

* ראיו מחדאונדה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* ראיו מחדאונדה, ברשת החברתית אינסטגרם

* ראיו מחדאונדה, סרטונים בערוץ היוטיוב
* פרופיל הקבוצה באתר BDFutbol

| ספרדספרד הליגה הספרדית השנייה, עונת 2023/2024 |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| אלצ'ה • אייבר • אלבסטה • אנדורה • בורגוס • אספניול • אלקורקון • אמורבייטה • ויאריאל ב' • וסקה • טנריפה • אלדנסה • לבאנטה • לגנס • ריאל ואיאדוליד • מיראנדס • ספורטינג חיחון • ראסינג דה פרול • קרטחנה • ראסינג סנטנדר • ריאל אוביידו • ריאל סרגוסה |

 |
**דורי אסף** (נולד ב-8 ביולי 1987) הוא כדורסלן ישראלי המשחק בעמדת הרכז בקבוצת הפועל נס ציונה איתי מליגה א' מרכז. גובהו 1.78 מטרים.

משפחה
-----

אסף נולד בפרוור הנדון ליד לונדון. בגיל שנתיים עלה לישראל. הוא בוגר מחלקת הנוער של בני הרצליה. העפיל עם קבוצת הכדורסל של "תיכון היובל" לליגת העל לתיכונים. ובעונה שלאחר מכן קלע 46 נקודות במשחק אחד מול קבוצת "הגימנסיה הריאלית".

קריירת בוגרים
-------------

דורי אסף החל לשחק בעונת 2005/2006 בבוגרים של קבוצת בני השרון, אך לא קיבל מספיק דקות משחק. 

בעונה שלאחר מכן ירד לליגה הלאומית ושיחק עונה אחת מוצלחת במדי אליצור רמלה.

בעונת 2007/2008 שיחק אסף בקבוצת הפועל יקנעם/מגידו, בה סבל בחלק מהעונה מפציעה.

בעונת 2008/2009 שיחק בקבוצת מכבי אשדוד עם המאמן רמי הדר, נתן עונה מצוינת וסיים במקום השני בתום העונה הסדירה. ונעצר רק ברבע גמר הפלייאוף.

בעונת 2009/2010 חזר לקבוצת האם בני השרון ושיחק בחלק גדול של העונה כרכז ראשון. בסיום העונה זו, זכה בתואר תגלית העונה. לקראת סיום העונה, החל לסבול מפציעה בגב. פציעה שגרמה לו לעצירת ההתקדמות בקריירה. בעונה שלאחר מכן בילה זמן רב על ספסל הקבוצה, כחלק מתהליך של חזרה מהפציעה.

בעונת 2011/2012 שיחק בקבוצת עירוני נס ציונה מהליגה הלאומית. איתה הגיע עד לחצי גמר הפלייאוף. בתחילת עונת 2012/13 חתם בקבוצת עירוני רמת גן.

נבחרת ישראל
-----------

בשנת 2005 שיחק בנבחרת הנוער. בשנת 2007 שיחק בנבחרת העתודה. ובשנת 2009 שיחק בנבחרת האולימפית.

קישורים חיצוניים
----------------


| תגלית העונה בליגת העל בכדורסל |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| 1990: אמישה • 1991: שפר • 1992: בלול • 1993: אשכנזי • 1994: קטש • 1995: סלע • 1996: ספר • 1997: שארפ • 1998: בורשטיין • 1999: ליובין • 2000: ניסים • 2001: איתן • 2002: שעשוע • 2003: בלות'נטל / לימונד • 2004: אליהו • 2005: רוט • 2006: נעימי • 2007: יזרעאלי • 2008: כהן • 2009: מקל • 2010: אסף • 2011: מרטין • 2012: סקוורר • 2013: טימור • 2014: זליקוביץ' / בלייזר • 2015: דאוסון • 2016: משעור • 2017: גינת • 2018: זוסמן • 2019: גרשון • 2020: דוברת • 2021: קרביץ • 2022: צ'אצ'אשוילי • 2023: פריצקי |

 |
שובר גלים בנמל אשדוד
**האונייה אנט טבעה** בסמוך לנמל אשדוד ב-23 בנובמבר 1973. באסון נספו 21 אנשים.

הטביעה
------

אנט הייתה אונייה בנפח של כ-4,000 טון. היא נבנתה בגרמניה בשנת 1954. היא הייתה בבעלות חברה יוונית והניפה את דגל קפריסין.

האונייה הגיעה לחופי ישראל בתחילת חודש אוקטובר ופרקה בנמל עזה מטען של 4,000 טון מלט שהובא מרומניה. ב-21 בנובמבר הגיעה האונייה למרחק של כקילומטר מנמל אשדוד, עגנה והמתינה בים הפתוח לתורה להיכנס לנמל כדי לטעון עליה פוספטים.

בדרך כלל נהגו אוניות עם הגיע מהירות הרוח ל-35 קילומטר לשעה להפליג לעומק הים, על מנת להתרחק מגלי החוף המסוכנים. בלילה שבין 22 ל-23 בנובמבר התחוללה בים סערה חזקה. מהירות הרוח הגיעה לכ-70 (או 90) קילומטר לשעה והגלים הגיעו לגובה של שישה מטר. למרות זאת נשארה האונייה במקומה. ככל הידוע בעת האסון לא פעלו מנועיה ולא היה בה זרם חשמלי. לכן גם לא הופעלו אורותיה והיא לא קיימה קשר רדיו עם הנמל.

לפנות בוקר ביום שישי, 23 בנובמבר, ניתק עוגן האונייה והיא נסחפה לעבר שובר הגלים של הנמל, פגעה בו והחלה לשקוע. בשעה 01:15 שמע נתב משמרת הלילה בנמל צפירות והבחין באונייה כשהיא שוכבת על שובר הגלים. גוררת של הנמל יצאה אל האונייה ואליה הצטרפו כלי שיט נוספים מהנמל וכן אנשי חיל הים. האונייה הטובעת נמצאה במרחק מה משובר הגלים. המצילים ירו פצצות תאורה, אך תנאי מזג האוויר לא אפשרו לשלוח מסוק אל האונייה. שלושה ניצולים חולצו, כולם מתוך המים. בשעה 03:00 שקעה האונייה מתחת לפני הים כשקצות תרניה נמצאים עדיין מעליהם. בשעות הבאות נעלמו גם התרנים. שברים מהאונייה נסחפו אל החוף.

על סיפון האונייה נמצאו במועד הטביעה 24 איש - 18 אנשי צוות מיוון, טורקיה, פקיסטן וסומליה, חמישה עובדים של חברה ישראלית לתיקוני אוניות (שבאו לטפל בתיקונים שנדרשו באונייה) ומפקח ימי יווני. כאמור חולצו רק שלושה ניצולים. הם היו קצין הרדיו היווני של האונייה, מלח טורקי וחניך ישראלי בן 17 מחברת התיקונים.

לאחר הטביעה
-----------

בימים הבאים נערכו חיפושים אחרי הנעדרים - באמצעות מטוס וסירות ובסיורים רגליים על החוף. גופות חלק מהם נפלטו מהים או נמצאו בתוכו. ב-4 בדצמבר היו עדיין שמונה בחזקת נעדרים.

משרד התחבורה, רשות הנמלים ומשטרת ישראל חקרו את האסון.

בחודש ינואר 1974 החלו עבודות להוצאת שרידי האונייה ממקום טביעתה.

קישורים חיצוניים
----------------

* ידיעות מאתר עיתונות יהודית היסטורית:
	+ דני צדקוני, 21 נספו בטביעת אניה קפריסאית שהתנפצה אל שובר־הגלים באשדוד, דבר, 25 בנובמבר 1973
	+ אהרן פריאל, "לפתע שמעתי רעש נורא והאניה התהפכה על צידה", מעריב, 25 בנובמבר 1973
	+ נתגלו שתי גופות של נעדרי "אנט", מעריב, 3 בדצמבר 1973
	+ הים פלט שתי גוויות - כנראה מטבועי "אנט", דבר, 3 בדצמבר 1973
	+ נתגלתה גווייה נוספת מטבועי הספינה "אנט", דבר, 4 בדצמבר 1973
	+ פעולות להרחקת האניה הטבועה "אנט" משובר הגלים של אשדוד, דבר, 8 בינואר 1974
אישה נושאת תינוק במנשא מודרני בתנוחת בטן לבטן
**מנשא לתינוק** הוא אביזר המשמש לנשיאה של תינוקות על הגוף. מנשא עשוי בדרך כלל מבד (עם או בלי אבזמים), ומאפשר לשאת את התינוק בצמוד לגוף ללא שימוש בידיים. מנשאים משמשים הורים כבר מאות שנים בכל מקום בעולם. מנשא מותאם יכול לתרום לתינוק, הן בהגברת המגע הפיזי עם הוריו, והן בהתפתחות פיזית (כמו חיזוק מפרק הירך).

היסטוריה
--------

באופן מסורתי, המנשא היה אותו הכלי ששימש לנשיאה של דברים כבדים, עם התאמתו לנשיאת תינוק. מנשאים היו עשויים מעורות, סלים, קופסאות עץ, רשתות וכדומה. בתרבות המערבית, נוהג זה הוביל ליצירת מנשא דמוי תיק גב. לאורך ההיסטוריה תועדו גם מנשאים שנתלים מהראש, או מנשאים שנושאים על כתף אחת.

סוגי מנשאים
-----------

האיש מחזיק את הילד במנשא עם טבעת
יש סוגים שונים של מנשאים. המנשאים שונים זה מזה בצורתם, בחומרים מהם הם עשויים, ובתנוחות שהם מאפשרים. יש להתאים את המנשא, לפי גודל הילד, והאופן שבו רוצים לשאת אותו. מנשאים נפוצים הם:

* מנשא עם טבעת, הבד עובר דרך הטבעת, מאפשר התאמה מרבית של הבד לגודל התינוק. הטבעת עשויה אלומיניום או ניילון.
* מנשא כיס, עם או בלי אבזמים, שהוא חתיכת בד מרובעת שנקשרת סביב כתף אחת והבטן, כשהתינוק שוכב בתוך הכיס שנוצר. במנשא כזה יש לשם לב במיוחד לכך שהפנים של התינוק גלויים ושהבד לא מכסה אותם.
* מנשא מעטפת (נקרא גם "מנשא שבטי") הוא בד ארוך שנקשר סביב המחזיק והתינוק בקשירה מורכבת, כך שהבד יחזיק את התינוק בתנוחה הרצויה. מנשא כזה מאפשר מספר תנוחות - בטן לבטן, פנים כלפי חוץ, נשיאת התינוק על הגב, ערסול, והוא עשוי להיות מבד גמיש או נוקשה.

תנוחות
------

אישה צעירה נושאת ילד במנשא גב.
מנשאים שונים מאפשרים תנוחות שונות לנשיאת התינוק. האופן שבו התינוק יונח במנשא תלויה גם בגילו, גודלו, והנוחות של התינוק ושל מי שמרים אותו. תנוחות נפוצות הן:

* ערסול – תנוחה שטובה לתינוקות עד גיל חודש, המדמה את תנוחה שהתינוק היה בבטן
* בטן לבטן – תנוחה שטובה לכל גיל, התינוק ניצב כשבטן שלו מול הבטן של מי שנושא אותו
* גב – מתאימה לתינוקות קצת יותר גדולים, כאשר המשקל של התינוק מתחיל להיות משמעותי, ויותר קל לסחוב אותו על הגב.

תנוחות נוספות מוכרות הן, תנוחת צד, לוטוס ורגלי צפרדע.

בטיחות
------

כמו כל מוצר אחר המיועד לתינוקות, גם על המנשא לעבור מבדקי בטיחות רבים, ואם מתגלה פגם אז יש להחזירו ליצרן. סכנה ספציפית שיש במנשאים היא סכנת החנק, כאשר הבד של המנשא כרוך סביב הפנים של התינוק. יש להקפיד שהפנים של התינוק, ובפרט הפה והאף של התינוק גלויים בכל שלב.

ראו גם
------

* עגלת תינוק
* עגלול

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מנשא לתינוק** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  בדקנו: איזה מנשא הכי נוח להורים ולתינוק- ווינט 2012
2. ↑  התפתחות בריאה של מפרק הירך, המנשא הנכון אתר המנשאים הישראלי
3. ↑  מדריך תנוחות נשיאה- המנשא הנכון אתר מנשאים ישראלי
4. ↑  מנשא לתינוק באתר קופ"ח כללית
**שלמור שטרוזמן** (נולדה ב-13 בינואר 1991), היא מנחת טלוויזיה, מגישה, עיתונאית, שדרנית ושחקנית ישראלית. עורכת דין במקצועה.

ביוגרפיה
--------

שטרוזמן נולדה וגדלה ברמת אביב ולה שני אחים. אמה אתי הייתה עקרת בית ואביה יוסי היה ממייסדי מועדון הזמר הים-תיכוני "הפלקה". היא נקראת על שם סבה שלמה. בילדותה הייתה מדריכה בתנועת הצופים ומרכזת הדרכה. בשנת 2009 התגייסה לצה״ל בו שירתה כקריינית בגל"צ במשך 3 שנים. היא ממשיכה לערוך ולקריין מהדורות בגלי צה"ל כאזרחית עובדת צה"ל.

בשנת 2012 התחילה את לימודיה האקדמאיים באוניברסיטת תל אביב במשפטים וסיימת כמצטיינת דיקאן. בשנת 2016, החלה התמחות במשרד עורכי הדין הרצוג, פוקס, נאמן ושות'. במהלך הלימודים הנחתה את התכנית "הערב בשבע" בערוץ 20 והחליפה את אברי גלעד.

בשנת 2018 חזרה לעולם התקשורת כשנבחרה להגיש בתוכנית ערב טוב עם גיא פינס והיא מגישה לצידו מאז.
היא הנחתה את פסטיבל עכו הבינלאומי לתיאטרון אחר במשך 3 שנים (2023-2021), מצעד הגאווה בתל אביב (2022) ותצוגות האופנה השנתיות של מכללת שנקר (2022-2021).

בשנת 2023 החלה את לימודי היין שלה בבית הספר הבריטי WSET בו סיימה לימודי level 3.
שטרוזמן הנחתה את התוכנית "שלמור מגלה את ישראל" בערוץ הטיולים. ושיחקה בתפקיד אורח בעונה השנייה של הטבח.

החל משנת משנת 2024 מנחה את הפודקאסט "חצי הכוס המלאה" בו היא מארחת את חבריה למקצוע.

חיים אישיים
-----------

הייתה בזוגיות עם השף אסף גרניט.

קישורים חיצוניים
----------------

* שלמור שטרוזמן, ברשת החברתית אינסטגרם
* שלמור שטרוזמן, ברשת החברתית טיקטוק
* שלמור שטרוזמן, ברשת החברתית אינסטגרם
* שלמור שטרוזמן, ברשת החברתית טיקטוק
* אתר למנויים בלבד שי פוגלמן, שלמור שטרוזמן, באתר הארץ, 24 ביוני 2021
* אתר למנויים בלבד אלון הדר | צילום: טל שחר, "לנצח אהיה נסיכת הכבוד בז'אנר המזרחי", באתר "ידיעות אחרונות", 25 בספטמבר 2018
* שלמור שטרוזמן, רשימת המשפיעים "40UNDER40", אתר אייס

הערות שוליים
------------

1. ↑   יוסי שטרוזמן ז"ל נזכר איך גילה את אייל גולן, סרטון בערוץ "ערוץ 24", באתר יוטיוב (אורך: 06:03)
2. ↑  רן בוקר, יוסי שטרוזמן, מנהל מועדון הפלקה המיתולוגי, הלך לעולמו בגיל 66, באתר ynet, 1 באוקטובר 2023
3. ↑  ענבל חייט, "כאב גדול": הטרגדיה המשפחתית של שלמור שטרוזמן, באתר ישראל היום, 1 באוקטובר 2023
4. ↑  אתר למנויים בלבד רז שכניק | צילום: שי פרנקו, "יש לי קצת ראש לא פרופורציונלי לגוף, הוא ענק, אבל אומרים לי שזה טוב לטלוויזיה", באתר "ידיעות אחרונות", 14 בספטמבר 2021
5. ↑  נועה רחמים, ‏"צריך לדעת ממי להתגרש": שלמור שטרוזמן על הפרידה מאסף גרניט, באתר מעריב אונליין, 22 באוקטובר 2020
6. ↑  בר זגה, אסף גרניט ושלמור שטרוזמן נפרדו, במדור "פנאי פלוס" באתר ynet‏, 13 באוקטובר 2020
**Me Gustas Tú** (בעברית: **אני אוהב אותך**) הוא שיר שמבוצע על ידי הזמר הצרפתי ממוצא ספרדי, מאנו צ'או, ויצא לאור בשנת 2001.

רקע
---

השיר יצא לאור במאי 2001 כסינגל השני מתוך אלבום הסולו השני של מאנו צ'או "Próxima Estación: Esperanza".(אנ')
השיר מושר בספרדית והפזמון שלו מושר בצרפתית. זהו השיר המצליח ביותר של צ'או ברחבי העולם. הוא הגיע למקום הראשון במצעדים בספרד ואיטליה ולמקום השני בצרפת.

שני שירים נוספים מתוך האלבום מכילים את אותה מוזיקת רקע של Me Gustas Tu'.

מבנה השיר כולל אמירות של הדובר המזכיר בתחילת כל משפט מבתי השיר דבר מה שהוא אוהב, ובהמשך המשפט אומר Me Gustas Tu שמשמעותו אני אוהב אותך. לדוגמה, אני אוהב ים, אני אוהב אותך, אני אוהב אופנועים, אני אוהב אותך.

הפתיח לשיר הכולל את המילים "Doce de la noche en La Habana, Cuba. Once de la noche en San Salvador, El Salvador. Once de la noche en Managua, Nicaragua" הוא מחווה לתחנת "רדיו רלוח" (בספרדית: "רדיו שעון") המשדרת מקובה.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "Me Gustas Tú" באתר מיוזיק בריינז
* מידע על הסינגל "Me Gustas Tú" באתר מיוזיק בריינז
* גרסאות נוספות ל"Me Gustas Tú" באתר SecondHandSongs
* סרטון השיר "Me Gustas Tú" באתר יוטיוב
* מילות השיר בשפת המקור, באתר genius lyrics
* מילות השיר בתרגום לעברית, באתר lyricstranslate.com

הערות שוליים
------------

1. ↑  MANU CHAO - ME GUSTAS TU (SONG), באתר italian charts
2. ↑  MANU CHAO - ME GUSTAS TU (CHANSON), באתר lecharts

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: 05929f8e-82c6-3f54-938b-dec810b4e5fb
* MusicBrainz work: f983addd-59ca-44df-998c-8075a2a69f42

 |
אלכסנדר גרהאם בל מדבר בטלפון שפיתח בשנת 1876, יש הטוענים שקדם לבל בהמצאת הטלפון אנטוניו מאוצ'י האיטלקי, המפורסם פחות
**ממציא** הוא אדם היוצר המצאות חדשות: בדרך כלל, מוצרים שונים שלא היו קיימים קודם לכן, והם משמשים לשימושים חדשים לחלוטין או מהווים שיפור למוצרים קודמים ששימשו למטלה דומה.

ממציאים רבים (אך לא כולם) הם מדענים. רובם מבססים את יצירתם על תגליותיהם של מדענים אחרים, מתנסים בשימושים מעשיים וצירופים של תגליות אלה, ובעזרת שיפורים וצירופים של מכשירים קיימים, יוצרים מכשירים שימושיים חדשים.

בין הממציאים המפורסמים ניתן למנות את ארכימדס, שהמציא את בורג ארכימדס וכלי נשק שונים; האחים רייט, שהמציאו את המטוס הראשון; צ'ארלס באבג', שנחשב לאבי המחשב; טים ברנרס-לי, שהמציא את ה-World Wide Web; ארתור סי. קלארק, שהגה בספר מדע-בדיוני את הלווין הגיאוסינכרוני; רודולף דיזל, ממציא מנוע הדיזל; תומאס אדיסון, ממציא הנורה החשמלית, הפטיפון, והמצאות רבות אחרות; יוהאן גוטנברג, ממציא מכבש הדפוס; אלפרד נובל, ממציא הדינמיט; בלייז פסקל, ממציא מכונת החישוב; ורבים אחרים.

לא כל ההמצאות הן גדולות ומשנות סדרי עולם. ממציאים רבים מתגאים בהמצאות קטנות אך שימושיות מאוד, שהקלו על חיי אנשים רבים, או שיפרו את תרבות הפנאי. כך למשל יוהאן ואלר מוכר בטעות כממציא אטב הנייר, וארתור ויין הוא ממציא התשבץ.

מערכת הפטנטים הוקמה כדי לעודד ממציאים להמציא על ידי הבטחת מונופול לזמן מוגבל על המצאות שנמצאות חדשניות ומתקדמות המצאתית. ממציא המעוניין בקבלת פטנט על המצאתו צריך לפנות לרשות הפטנטים, המדגמים וסימני המסחר במדינה בה הוא מעוניין לקבל הגנה על המצאתו. מקובל שממציא שוכר את שירותיו של עורך פטנטים בכל הקשור להתנהלות מול רשות הפטנטים אך לרוב אין חובה לעשות כן כאשר מדובר ברשות פטנטים במדינתו של הממציא.

יש ממציאים שממציאים המצאות כחלק מעבודתם למשל במעבדות מחקר (למשל במעבדות בל). יש ממציאים שעושים זאת למען השגת מקור פרנסה נוסף, ויש ממציאים שממציאים המצאות בשביל לעזור לאחרים.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ממציאים** |

* ממציא, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ממציאים, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007558178805171
* BnF: cb119444671 (data)
* GND: 4015222-4
* LCCN: sh85067676
* NDL: 00563032
* NKC: ph137320

 |
**משחק טקטיקה מבוסס תורות** (באנגלית: **Turn-based tactics**, או בקיצור **TBT**) הוא תת-ז'אנר של משחקי אסטרטגיה ממוחשבים בהם מושם דגש על חשיבה אסטרטגית, קבלת החלטות טקטיות, וניהול משאבים, בעוד שכל שחקן במשחקים הללו צריך לבצע בתורו כמות מוגבלת או בלתי מוגבלת של פעולות. 

  

**משחקיות**

במשחקי טקטיקה מבוססי תורות השחקן שולט בדרך כלל במספר יחידות צבא או במספר דמויות. בכל תור השחקן מקבל הזדמנות להזיז את היחידות בהן הוא שולט, לתקוף אויבים, להשתמש בלחשים או לבצע פעולות אחרות במסגרת המגבלות של חוקי המשחק. האסטרטגיה העיקרית במשחקים הללו טמונה לרוב בתגובה למהלכי היריבים תוך מיקסום האפקטיביות של היחידות שנמצאות בשליטת השחקן.

משחקי טקטיקה מבוססי תורות כוללים בדרך כלל סוגים שונים של יחידות צבאיות בעלי יכולות, חוזקות וחולשות ייחודיות. השחקן חייב בדרך כלל ללמוד למנף את החוזקות של היחידות שנמצאות תחת שליטתו תוך כדי שהוא לוקח בחשבון כיצד להשתמש בחולשות של היריבים נגדם על מנת לנצח בקרבות. ככל שמתמקדים במשחקים ניתן בדרך כלל להקים יחידות צבא חדשות, ולשדרג יחידות קיימות.

  

  

  

 צילום מסך מהמשחק הקרב על ווסנות'
לוגו המדור "ציפורה"
**ציפורה** היה מדור רכילות שפורסם בעיתון "חדשות" החל משנת 1984 ועד לסגירתו של העיתון בשנת 1993. בשנים שלאחר מכן פורסם המדור במקומון "העיר", ובתחילת שנת 2007 נסגר.

ציפורה נחשב עד היום כאחד ממדורי הרכילות המשפיעים ביותר בתרבות הישראלית, וכאחד שפיתח את תחום הרכילאות בארץ. המדור נחשב כמדור הרכילות הראשון אשר התמקד בהצגת צדדים מביכים ושליליים של הידוענים בישראל, והתאפיין בסגנון צבעוני, משוחרר ובלתי-רשמי - סגנון אשר הלם את אופיו של עיתון "חדשות" בימים ההם. המדור אף הכניס לשפה העברית ביטויים חדשים, כגון "ציפורה הרוסה", "לא חשוב מאיזו עדה", ו"היונגיאני של...". בסיומו של כל מדור התפרסמה בדיחה, לעיתים בעלת אופי מיני, תחת הכותרת "ונסיים בבדיחה".

עורכי המדור מעולם לא חתמו בשמם על פרסומי הרכילות, ולכן במשך שנים התרוצצו בציבור שמועות רבות בנוגע לזהותה של אותה רכילאית הקרויה "ציפורה", אשר מיררה את חייהם של הידוענים הישראלים. "ציפורה" הוצגה ואופיינה במשך השנים כאישה רווקה ומרירה, מלאת תלונות כלפי הנעשה בתרבות הישראלית ובעלת נקודת השקפה צינית. כיום כבר ידוע כי מייסדו של המדור היה רינו צרור, וכי העורכת הראשונה שלו הייתה ציפה קמפינסקי, ממקימי עיתון "חדשות" - שעל שמה קרוי המדור. עם עורכיו במרוצת השנים נמנים אביב הברון, אהוד אשרי, דנה מודן, רענן שקד, גל אוחובסקי ועירית לינור רחל ברטל - יבנאלי הייתה 'ציפורה' האחרונה עד סגירת העיתון.

בחודש ינואר 2007 הוחלט במקומון "העיר" לפצל את מדור "ציפורה" למספר מדורים נפרדים שפוזרו בחלקיו השונים של העיתון, ובכך למעשה נסגר המדור.

קישורים חיצוניים
----------------

* סמדר שילוני, לנוח אני אנוח רק בקבר, באתר ynet, 26 בינואר 2007 (עם סגירתו של המדור)
**שמעון שוקן** (נולד בשנת 1954) הוא פרופסור למדעי המחשב, דיקן-מייסד של בית הספר למדעי המחשב באוניברסיטת רייכמן.

ביוגרפיה
--------

נולד בצהלה לגדעון שוקן, אלוף בצה"ל, ודבורה שוקן, דמות בולטת בעולם האמנות בישראל ונכד ללילי ושלמה זלמן שוקן. למד בבית ספר תיכון חדש בתל אביב. את שירותו הצבאי (1972 - 1977) עשה כחייל בסיירת אגוז וכמפקד פלוגה בצנחנים בדרגת סרן.

לאחר לימודי כלכלה ומדעי המחשב באוניברסיטה העברית בירושלים סיים דוקטורט (1985) בבית ספר וורטון של אוניברסיטת פנסילבניה וזכה בפרס הדיסרטציה המצטיינת של ICIS[דרוש מקור]. לאחר מכן היה פרופסור-חבר באוניברסיטת ניו יורק (1985–1995). בשנת 1995 חזר מארה״ב לישראל והצטרף לצוות המייסדים של המרכז הבינתחומי הרצליה, שם הקים את הפקולטה למדעי המחשב ועמד בראשה כדיקן עשר שנים (1996–2006). כמו כן היה פרופסור אורח באוניברסיטת הרווארד (2005) וסטנפורד (2012), וכיהן כיו"ר ועדת מקצוע מדעי המחשב במשרד החינוך.

שוקן מתמחה בפיתוח קורסים חדשנים וכלי תכנה להוראת מדעי המחשב ומתמטיקה. עבודותיו מתוארות בין היתר בהרצאות באתר TED ובספר "The Elements of Computing Systems: Building a Modern Computer from First Principles".

יחד עם פרופסור נעם ניסן מהאוניברסיטה העברית, פיתח את הקורס "Nand to Tetris", שמועבר בימינו בלמעלה ממאה אוניברסיטאות ברחבי העולם, וכן כקורס בקורסרה.

מייסד-שותף של חברת "Matific", שמפתחת מערך משחקים להוראת ולימוד מתמטיקה מגן ילדים עד כתה ו׳ (מופץ בישראל תחת המותג "עשר אצבעות").

שוקן הוא רוכב אופני הרים, נושא עליו הוא כתב את הספר "ארץ זבת חלב ודווש", בשיתוף עם רפי רבינוביץ. הוא מוביל תוכנית טיפולית לנערים בסיכון המבוססת על רכיבת אופניים.

מתגורר ברעננה עם אשתו איריס, פסיכותרפיסטית ומטפלת משפחתית.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר אישי
* הקורס מנאנד לטטריס: בונים מחשב שפיתח יחד עם פרופסור נעם ניסן, בגרסה העברית שלו באתר קמפוס IL
* הרצאה של שוקן בפורום TEDx על רכיבה שיקומית עם נוער במצוקה
* הרצאה של שוקן בפורום TedGlobal על קורס אשר יזם המנוהל בשיטת תוכן פתוח
* שאול אמסטרדמסקי, "לרוב המורים ביסודי יש חרדת מתמטיקה. זו נקודת מוצא קשה", באתר כלכליסט, 7 באוקטובר 2015
* אתר למנויים בלבד חגי עמית, "ייתכן שהתחלנו למצות את יכולות הייצור של שבבי הסיליקון. כמה אפשר למזער אותם?", באתר TheMarker‏, 5 באפריל 2024

**מכתביו**
* אתר למנויים בלבד מרחיבים את מעגל האליטות, באתר הארץ, 1 במאי 2014

הערות שוליים
------------

1. ↑  Shimon Schocken at TED
2. ↑  The official website of Nand to Tetris courses
3. ↑  Build a Modern Computer from First Principles: From Nand to Tetris (Project-Centered Course)
4. ↑  Matific
5. ↑  שמעון שוקן ורפי רבינוביץ, ארץ זבת חלב ודווש: רק עם אופניים, באתר ynet, 1 באוקטובר 2006
6. ↑  שמעון שוקן- מה רכיבת אופניים יכולה ללמד אותך, הרצאת טד

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007421375605171
* VIAF: 7526157226628385410000
* WorldCat: viaf-7526157226628385410000

 |
מפת הגר"א.
**חלוקת ארץ ישראל לגבולות** או **מפת הגר"א** היא מפה סכמטית של ארץ ישראל מתחילת המאה ה-19 ומיוחסת לתלמידו של הגאון מווילנה.

המפה מצויה באוסף ערן לאור בספרייה הלאומית שבירושלים. עותק של המפה נמצא בקרדו בירושלים ליד עותק של מפת מידבא.

תיאור המפה
----------

המפה כתובה בכתב יד, בדיו, וצבועה בצבעי מים וכן דפי זהב. גודלה של המפה 440 על 530 מ"מ.

המפה מכוונת למזרח, וכוללת ציון מיקום נחלות שבטי ישראל. בחלקה התחתון של המפה הים התיכון המכונה במפה "הים הגדול", וארץ פלשתים. בחלקה העליון של המפה ים סוף, וכן ים המלח וים כנרת המקושרים באמצעות נהר הירדן. מקורו של נהר הירדן באזור נחלת שבט דן, אולם בדומה למפות שצוירו על ידי רש"י, נהר הירדן אינו מתערבב במימי ים כנרת, וזורם לצד הכנרת.

נחל ארנון מקשר בין ים המלח לבין ים סוף. מימין לים המלח, בפינה הימנית העליונה של המפה מופיעות ארץ אדום וארץ מואב, וכן ארץ מדיין בסמוך לנחל זרד (הנשפך במפה לים סוף, ולא לים המלח, אליו הוא נשפך במציאות). מערבה להם (במורד המפה בצידה הימני) אזור הר שעיר (המצויר בסגנון קרטוגרפיה מפה ערבית וסביבו הכיתוב: "ונסב את הר שעיר ימים רבים"), ובקצה הימני התחתון של המפה ארץ כוש וארץ מצרים המופרדת מארץ הפלשתים בנחל מצרים.

בצידה השמאלי של המפה מופיע נהר פרת, הנשפך במפה אל הים התיכון (במציאות הוא נשפך אל המפרץ הפרסי).

המבנים במפה מצוירים בסגנון אירופאי (עם גגות רעפים). לאורך השוליים הימניים והעליונים של המפה מסומן מסלול בני ישראל במדבר סיני ובדרכם לארץ בעת יציאת מצריים.

בית המקדש המתואר ברביע הימיני העליון של המפה מתואר כמבצר אירופאי ביניימי. הר המורייה מצויר בצורת אגס מתחת לבית המקדש; על ההר מופיע שמו, וסביבו מופיע הכיתוב "ציון היא יבוס היא ירושלים".

הערים הגדולות המופיעות במפה (ומצוינות כמבצרים אירופאים) הן הערים חשבון, יריחו וגזר.

ערי הפלשתים מצוירות בצורת אגרופים הפונים מטה (לעבר תחתית המפה).

מספר ערים במפה באזור נחלות שבט אשר, שבט זבולון ושבט נפתלי מצוירות כמגירות בארון.

הר ההר מופיע במפה בשני אתרים שונים - האחד בסמוך לאזור אדום, והשני בקצה השמאלי התחתון של המפה (בסמוך לצידון).

היסטוריה
--------

הגר"א כתב מספר ספרים על ארץ ישראל ובהם הספר "צורת הארץ לגבולותיה סביב" אשר יצא לאור בשנת תקס"ב (1802) וכלל בתוכו שלוש מפות של ארץ ישראל, ובהם מפת "חלוקת הארץ לגבולותיה". ככל הנראה המפה מהווה העתק של מפה שהגר"א צייר מספר שנים קודם לכן- וכך כתוב בכותרת המפה באותיות קטנות "הועתק מהמאור הגאון הגדול החסיד המפורסם".

לקריאה נוספת
------------

* אריאל תשבי, **ארץ ישראל במפות ממידבא ועד הלוויין**, הוצאת מוזיאון ישראל ומשרד הביטחון, ההוצאה לאור
* זאב וילנאי, **המפה העברית של ארץ ישראל**, ירושלים, 1968

קישורים חיצוניים
----------------

* המפה באתר הספרייה הלאומית
**ג'ני פנקין** (ברוסית: **Дженни Пенкин,** נולדה ב-14 בדצמבר 1991) היא זמרת-יוצרת וראפרית ישראלית.

ביוגרפיה
--------

פנקין נולדה במוסקבה, לאמא פסנתרנית, ועלתה לישראל עם משפחתה בגיל שנתיים וחצי.

בגיל 10 הצטרפה ללהקה העירונית בבת ים, שם גדלה. למדה מוזיקה ברימון וכן החלה לימודי מוזיקה בברקלי, אך פרשה לאחר תקופה קצרה.

השתתפה בעונה הראשונה של תוכנית המציאות "דה ווייס", שם הפסידה בשלב הדו-קרב ליובל דיין.

קריירה
------

פנקין החלה את הקריירה המוזיקלית שלה כזמרת ליווי של מארינה מקסימיליאן.

בשנת 2016 הוציאה את ה-EP הראשון שלה, "Jennesis", המכיל חמישה שירים באנגלית, בחברת התקליטים "OW Crew". בשנת 2018 הוציאה את ה-EP השני שלה, "Him, On the Other Hand". באותה השנה שיתפה פעולה עם מיכאל סוויסה, בשירו "כמובן", מהאלבום מלא בעצמי.

בשנת 2019, הקימה את הרכב הנאו-סול "מסוק", בו היא שרה בתור סולנית הלהקה.

בשנת 2020 הוציאה את ה-EP השלישי שלה באנגלית, "Careless". בשנת 2021 הוציאה את הסינגלים "מילים גדולות", עם המפיק והדיג'יי רונן סאבו, ו-"מה כבר אמרתי", עם טדי נגוסה.

ב-4 באפריל 2022 יצא אלבומה הראשון בעברית, "זה מה שזה", בו שיתפה פעולה עם הראפרים כהן וטדי נגוסה. באותה השנה הוציאה מספר סינגלים נוספים, ביניהם "תופסת", "תן לי קצת זמן", ו"קריוקי". כמו כן, השתתפה בפרויקט "זיכרון אחר 2022", במסגרתו הוציאה גרסת כיסוי לשיר "ביום מסה", של מתי כספי.

בשנת 2023 שיתפה פעולה עם דניאל רובין בשיר "נמסיס". באותה השנה הוציאה את הסינגלים "קניה במרתף", "במקום לברוח תרקדי" ו-"ילדה של סנטר".

ב-28 במרץ 2024 יצא אלבומה השני בעברית, "הכל או כלום".

דיסקוגרפיה
----------

### אלבומי אולפן

* 2022: "זה מה שזה"
* 2024: "הכל או כלום"

### מיני-אלבומים

* 2016: "Jennesis"
* 2018: "Him, On the Other Hand"
* 2020: "Careless"

### סינגלים

* 2021: "מילים גדולות" (עם Sabbo)
* 2021: "מה כבר אמרתי" (עם טדי נגוסה)
* 2022: "עוד פעם"
* 2022: "סבלנות"
* 2022: "ביום מסה"
* 2022: "תופסת" (עם סלון קורטינה ו-Joseph Bach)
* 2022: "תן לי קצת זמן" (עם Sabbo)
* 2022: "קריוקי" (עם ג'יי למוטה)
* 2022: "Give it a Go" (עם Curtis Cole)
* 2022: "יותר לאט" (עם Sighdafekt ו-Tonyy)
* 2023: "נמסיס" (עם דניאל רובין)
* 2023: "קניה במרתף"
* 2023: "במקום לברוח תרקדי"
* 2023: "ילדה של סנטר" (עם אופירי)
* 2024: "Sleep my joy, Sleep"

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטונים בערוץ של ג'ני פנקין, באתר יוטיוב
* ג'ני פנקין, בשירות הזרמת המוזיקה "ספוטיפיי"
* ג'ני פנקין, ברשת החברתית פייסבוק
* ג'ני פנקין, ברשת החברתית אינסטגרם
* ג'ני פנקין, ביישום טיקטוק

הערות שוליים
------------

1. ↑  Jenny Penkin / ג׳ני פנקין - 28. לא פאקינג ייאמן | פייסבוק, באתר www.facebook.com
2. 1 2 3  אין מנוס, ג'ני פנקין הוא השם החדש שאתם פשוט חייבים להכיר, באתר mako, ‏2021-12-17
3. ↑  *ישראל The Voice - יובל דיין VS ג'ני פנקין - The end of the world*, נבדק ב-2024-03-30
4. ↑  Spotify, open.spotify.com
5. ↑  Spotify, open.spotify.com
6. ↑  Spotify, open.spotify.com

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 460157523466427032253
* WorldCat (עם VIAF): 460157523466427032253

 |
תבניות עם מכסה של תריסר ביצים, ריקות
תבניות של 30 ביצים, מלאות
מיון ביצים ומילוי תבניות ביצים
**תבנית ביצים** היא אריזה עשויה קרטון, קלקר או פלסטיק עם שקערוריות, שנועדה להובלת ביצים ולאחסונן עד לצריכתן.

אודות
-----

לביצת המאכל מעטפת דקה ופריכה, המכילה חלבון וחלמון נוזליים, והיא שבירה. הובלת מספר רב של ביצים יחדיו ללא מתקן מיוחד ובלא סכנת שבר בביצים כמעט אינה אפשרית. כדי למזער נזק שבירה, יש להפריד, לדפן ולקבע את הביצים באופן יעיל, ולשם כך נועדה התבנית.

תבנית הביצים שהחליפה את איסוף הביצים בסלסלות מתכת, הומצאה בשנת 1911 על ידי ג'וזף קויל, עורך עיתונים מבריטיש קולומביה שבקנדה, בעקבות סכסוך שהתעורר בין חוואי מקומי ובעל מלון, משום שחלק מהביצים שסופקו על ידי הראשון לאחרון הגיעו ליעדן כשהן שבורות.

התבנית הנפוצה[דרוש מקור] היא תבנית רבועה בגודל של כ-30 על 30 סנטימטר, ואליה נאספות הביצים בלול. בתבנית זו יש 30 ביצים, המסודרות בחמש שורות של שש ביצים כל אחת. לאחר האיסוף, מועברות התבניות עם הביצים למשווקי הביצים, לשם מיון, הטבעת תאריך ומספר, ושיווקן לחנויות. תבניות מסוג זה ניתן לסדר זו מעל זו, כשחלקה התחתון של התבנית העליונה מכסה את הביצים שמתחתיה. ערימה של עשר תבניות כאלה, זו מעל זו, קרויה **עמוד ביצים**.

לאחר מיון הביצים, הן נארזות שנית בתבנית הסטנדרטית או מועברות לתבניות קטנות יותר בנות 6, 10, 12, 18 או 30 ביצים בתבנית. תבניות אלו מיועדות לשיווק למעוניינים בכמות קטנה של ביצים (הצרכנים), ועשויות בדרך כלל עם מכסה.

התבנית הרווחת עשויה קרטון. הקרטון סופח לחות, ובכך מקטין את היחלשות הקליפה שזו גורמת, כדי למזער חדירת חיידקים לתוך הביצים, ובפרט חיידקי סלמונלה. קיימות גם תבניות מפלסטיק, המתאימות לשטיפת הביצים לפני השימוש, אך ההמלצה היא לא לשטוף את הביצה, מחשש להכנסת חיידקים ממעטפת הביצה אל תוכה. בתבניות פלסטיק משתמשים בלולי רבייה, בהם נאספות הביצים המופרות, מחוטאות ומועברות למדגרה.

ברוב דלתות המקררים מצוי מדף אחד או יותר, לצורך אחסון הביצים על משטח מפלסטיק דמוי תבנית ביצים, לצורך החזקת ביצים בקירור, המאריכה את חיי המדף של הביצים באופן משמעותי.

בשנות ה-40 ושנות ה-50 של המאה ה-20, לא היו בישראל תבניות ביצים, והביצים נאספו בתוך סלסלות מתכת המכילות 60 או 100 ביצים כל אחת.
השימוש הראשון בתבניות ביצים בישראל נעשה בתבניות שיובאו לישראל מחוץ לארץ, ובשנות ה-60 של המאה ה-20 הקימה חברת "תנובה" בנתניה את מפעל "מאי" לייצור תבניות ביצים [דרוש מקור].

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **תבנית ביצים** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  הפטנט של קויל, באתר משרד הקניין הרוחני של קנדה
2. ↑  ההיסטוריה של תבנית הביצים, מתוך המגזין Hiway16
3. ↑   איסוף ביצים בכפר מרדכי, סרטון באתר יוטיוב(הקישור אינו פעיל)
4. ↑  חיים באר, **חבלים**, הוצאת עם עובד, 1998, עמ' 160
5. ↑  יעל גרוס, הולכים על ביצים, באתר nrg‏, 12 באוגוסט 2001
6. ↑  אתר המועצה לענף הלול