recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**היומן של גאוס** הוא תיעוד של תגליות מתמטיות של קרל פרידריך גאוס בשנים 1796 עד 1814. הוא נתגלה מחדש ב-1897 ופורסם על ידי פליקס קליין ב-1903, והודפס מחדש בכרך העשירי של אוסף העבודות שלו. היומן מכיל 146 תוצאות, ומתעד תגליות מגוונות בתחומי מתמטיקה שונים: מרביתם עוסקים בתורת המספרים, אלגברה ואנליזה; בחוקי הדדיות, שברים משולבים, שיטות סכימה ואינטגרציה שונות, הממוצע האריתמטי גאומטרי ועוד, ואילו מקצתם עוסקים באסטרונומיה וביסודות הגאומטריה. מן היומן עולה בבירור כי גאוס הקדים את זמנו ברבע מאה ופיתח את תורת הפונקציות האליפטיות, כמו גם החל לחקור את חוקי ההדדיות מסדר גבוה יותר (מסדר שלישי ורביעי).

ג.וולדו דונינגטון כותב בביוגרפיה שלו על גאוס:"היומן הזה הוא מעל לכל עדות חיה ונושמת לקצב שבו רעיונות חדשים פרחו בתודעתו של גאוס מוקדם בקריירה שלו; כה מהר עד שהם נדמים כחופפים אחד לשני".

הערות לדוגמה
------------

רוב ההערות הן תיאור מקוצר ולעיתים קביעה מוצפנת של תוצאות בלטינית.

הערה 1, מתאריך 30 במרץ 1796, קובעת "Principia quibus innititur sectio circuli, ac divisibilitus eiusdem geometrica in septemdecim partes etc.", ומתעדת את תגליתו של גאוס על היתכנות הבנייה של המצולע המשוכלל בן ה-17 צלעות.

הערה 10, מתאריך 10 ביולי 1796, קובעת "ΕΥΡΗΚΑ! num = Δ + Δ + Δ" ומתעדת את הגילוי וההוכחה לכך שכל מספר ניתן להצגה כסכום של 3 מספרים משולשים, מקרה פרטי של משפט המספרים המצולעים של פרמה.

הערה 43, מתאריך 21 באוקטובר 1796, קובעת "Vicimus GEGAN". משמעותה אינה ברורה.

הערה 107, מתאריך 16 במאי 1800, היא על מציאת כלל לחישוב מועד חג הפסחא. גאוס פיתח אלגוריתם יעיל למטרה זו. באמצעות הכלל שפיתח מצא גאוס את תאריך הולדתו.

הערה 113, מתאריך 25 באוקטובר 1800, מתעדת תגלית עמוקה על שכיחותם של מספרים טבעיים מסוימים בפיתוח לשבר משולב של משתנה מקרי המתפלג באופן אחיד בקטע (0,1), אותה הוא מנסח בצורה של חוק התפלגות אסימפטוטי. ההערה הזו והתוצאות המתוארות בה מרשימות במיוחד לאור העובדה שהן נכתבו יותר ממאה שנה לפני שתורות מודרניות כמו תורת המידה והתורה הארגודית נוצרו. המחקר המתמטי על הבעיה שתיאר גאוס הוביל לאינטראקציה פורייה בין מחקר שברים משולבים לאנליזה פונקציונלית.

הערה 145, נוגעת לאסטרונומיה, וגאוס כותב בה כי גילה שיטות חדשות לחישוב מסלולי שביטים.

הערה 146, מתאריך 9 ביולי 1814, היא ההערה האחרונה, ומתעדת תצפית על שאריות דו - ריבועיות ופונקציות הלמניסקטה, שמאוחר יותר הוכחה על ידי Gustav Herglotz ב-1921. ביותר פירוט, גאוס הבחין שאם {\displaystyle a+bi} הוא ראשוני (גאוסיאני) ו-{\displaystyle a-1+bi} מתחלק ב- {\displaystyle 2+2i}, אז מספר הפתרונות לקונגרואנציה {\displaystyle x^{2}+y^{2}+x^{2}y^{2}\equiv 1\mod {(a+bi)}}, כולל ארבע "הנקודות באינסוף" (*x*=∞, *y*=±*i* ו-*∞*=*x*=±*i*, *y*), הוא בדיוק {\displaystyle (a-1)^{2}+b^{2}}. בשפה מתמטית מודרנית, גאוס מנה את מספר הנקודות בעלות תכונה מסוימת על עקום אליפטי מסוים. הרעיונות המתמטיים מאחורי התוצאה הזו הם קדימון להתפתחויות שהחלו יותר ממאה שנים מאוחר יותר; הניסוח של התנאים המדויקים בהם היא מתקיימת, במסגרתו סופר גאוס גם נקודות באינסוף, מעיד בין היתר שהוא החל לחשוב על המידע האריתמטי הגלום בעקומים פרויקטיביים (בדומה למשפטים מודרניים יותר מגאומטריה אלגברית). אנדרה וייל ציין כי הייתה זו ההערה הזו במיוחד ושני מאמריו של גאוס על שאריות דו - ריבועיות שהובילו אותו לנסח את השערות וייל.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Early History of the Riemann Hypothesis
in Positive Characteristic
2. ↑   Gauss: The Last Entry
**דני מזרחי** (נולד ב-5 בינואר 1959) הוא מעצב אופנה ישראלי.

ביוגרפיה
--------

דני מזרחי נולד בשכונת מנשייה בתל אביב למשפחה בת חמישה ילדים. בגיל תשע עבר לכפר הנוער בית אפל בגלל המצב הכלכלי הקשה, ושם שהה עד גיל 14.

בשנת 1973 הקימו שני אחיו את רשת האופנה "ראש אינדיאני", ומזרחי עבד ברשת בתפקידים שונים, כגהצן, בתפירה ובמדידות.
בשנת 1989 החל לעבוד כמתאם אופנה וגם עיצב את כל חלונות הראווה של הסניפים. בשנת 1986 יזם את קניית רשת "טופר", שהייתה בפשיטת רגל.

בשנת 1997, בעקבות סכסוך משפחתי, עזב את "ראש אינדיאני", ופתח חנות בשם "דני מזרחי דיזייאנס" בתל אביב.

הפרסום הראשון של מזרחי החל לאחר שעיצב לקרובת משפחתו שמלה מאבני סברובסקי. השמלה סוקרה בעיתונים בישראל, ובעקבות החשיפה החל מזרחי לעצב שמלות כלה ושמלות ערב לדוגמניות מובילות בישראל.

בשנת 2002 הפיק תצוגת אופנה במלון דורצ'סטר בלונדון כדי לאסוף תרומות לאגודה למלחמה בסרטן. בעקבות תצוגה זו החל מזרחי לעצב שמלות ערב לשחקניות וזמרות מהעולם. בשנת 2005 פתח חנות ברחוב בונד בלונדון, שאותה סגר לאחר שלוש שנים בעקבות המרחק והפיצול.

מזרחי עיצב לתחרות האירוויזיון את השמלות של עפרה חזה (1983), ירדנה ארזי (1988) ודפנה דקל (1992). משנת 1997 ועד שנת 2012 עיצב את השמלות למשתתפות בתחרות מלכת היופי ואת השמלות לזוכות במקומות הראשונים שייצגו את ישראל בתחרויות היופי הבינלאומיות. כמו כן, הוא שפט לעיתים בתחרויות, ואף היה שופט במשך שלוש שנים, משנת 2010 ועד 2013, בתחרות מיס רוסיה[דרוש מקור]. במשך שלוש עונות הוא עיצב את הלבוש למשתתפי תוכנית הריאליטי "רוקדים עם כוכבים". עיצב את הקולקציה למסע ההופעות של זוכת אירוויזיון 2014 קונצ'יטה וורסט. גלית גוטמן שימשה שנים רבות כדוגמנית הבית של מזרחי.

בדצמבר 2019 הוכרז כפושט רגל כשחובותיו נאמדים בכשבעה מיליון שקלים וסגר את העסק על פי הוראת בית משפט. בשנת 2022, לאחר שבוצע הסדר חוב עם נושיו, פתח סטודיו לעיצוב שמלות כלה וערב ברחוב פרישמן בתל אביב.

מזרחי גרוש ואב לשלוש בנות.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **דני מזרחי** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **דני מזרחי** |

* דני מזרחי, ברשת החברתית פייסבוק
* יהודית חנוך, החלומות הרקומים של דני, מעריב, 15 באוגוסט 1990
* איתי יעקב, ריאיון עם המעצב דני מזרחי, באתר nrg‏, 19 ביוני 2009
* ערן סויסה, "כשאתה במצוקה, אין לאן לברוח" - הנפילה של דני מזרחי, באתר ישראל היום, 30 ביולי 2020

הערות שוליים
------------

1. ↑  שרונה אבנרי, יופי של התרמה, באתר ynet, 15 באוקטובר 2002
2. ↑  איתי יעקב, רודף שמלות: דני מזרחי בחדר ההלבשה, באתר nrg‏, 6 בינואר 2010  
מעצב האופנה דני מזרחי ממשיך להלביש את משתתפות "רוקדים עם כוכבים", באתר "טלנירי", 21 באוקטובר 2010
3. ↑  קרן נתנזון, מה תודה? תתלבשי, באתר ynet, 26 בדצמבר 2006  
ליה פן‏, גלית גוטמן שוב מוחלפת, באתר וואלה!‏, 21 בינואר 2010
4. ↑  יצא מהאופנה: נפילתו של דני מזרחי, כאן חדשות, 28 בדצמבר 2019
5. ↑  רעיה קורצר, חזר למסלול: הקאמבק המיוחל של דני מזרחי, באתר וואלה!, 9 בנובמבר 2022
6. ↑  הדס שואף, ביקור בית: אצל מעצב האופנה דני מזרחי, באתר Xnet‏, 17 בספטמבר 2013
**ויטלי פושקר** (נולד ב-5 בינואר 1983), הוא אלוף ישראל ושיאן ישראל בשחייה.

ביוגרפיה
--------

פושקר התאמן בהדרכתו של המאמן הלאומי לאוניד קאופמן בפנימיית המחוננים בווינגייט ושחה עבור קבוצת הפועל ירושלים.

### 2001

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בשנת 2001 קבע פושקר במשחה ל-50 מטר גב שיא ישראלי חדש לגילאי 18 של 27.74 שניות.

### 2002

באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 2002 זכה פושקר במדליית ארד, במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 27.90 שניות, אחרי איתן אורבך ממכבי קריית ביאליק (26.98 שניות) ועידו פיינברג מבני הרצליה (27.72 שניות). נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-50 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 25.44 שניות.

### 2003

באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 2003 סיים פושקר במקום רביעי במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 25.23 שניות, במאית איטי ממדליית ארד.

### 2004

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בשנת 2004 זכה פושקר בשתי מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 23.62 שניות, לפני עופר פינקלר הפועל ירושלים (23.77 שניות) ושי לבנת מכבי חיפה (23.99 שניות) ובמשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 24.98 שניות.

### 2005

בתחרויות השחייה של המכביה ה-17 שנערכו בווינגייט ביולי 2005 זכה פושקר במדליית כסף, במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי.

### 2007

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בשנת 2007 זכה פושקר במדליית ארד במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 25.20 שניות, אחרי אלון מנדל מהפועל עמק חפר (24.87 שניות) ונדב כוכבי ממכבי קריית אונו (25.04 שניות).

### 2008

באליפות ישראל בשחייה שנערכה בשנת 2008 זכה פושקר במדליית ארד במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 25.38 שניות, אחרי פיטר מנקוץ' שחיין אורח מסלובניה (24.42 שניות), אלון מנדל ממכבי קריית ביאליק שקבע שיא אישי חדש של 24.50 שניות, מאית אחת איטי משיאו הלאומי של נדב כוכבי שסיים שלישי ושני מבין הישראלים (25.14 שניות).

### 2009

בתחרויות השחייה של המכביה ה-18 בשנת 2009 זכה פושקר במדליית כסף במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 23.35 שניות, אחרי ג'ייסון ליזאק מארצות הברית שקבע שיא מכביה חדש ושיא בינלאומי חדש של 22.19 שניות ולפני אנדרו לנגנפלד מארצות הברית (23.36 שניות).

באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית ארד במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 23.22 שניות, אחרי נמרוד שפירא בר אור מירושלים רבתי שקבע שיא ישראלי חדש של 22.75 שניות, שיפור לשיא הוותיק בן ה-14 שנים של יואב ברוק (22.79 שניות) וגיא ברנע מהפועל ירושלים (22.84 שניות).

חייו האישיים
------------

בשנת 2010 החל פושקר ללמוד ארכיטקטורה ועיצוב גרפי ולהתאמן באוניברסיטת סאוונה שבג'ורג'יה. כיום (2015), הוא מתגורר עם רעייתו, בסן אנטוניו, טקסס.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ויטלי פושקר** |

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל שחייה** |

* ויטלי פושקר באתר *swimrankings* (באנגלית)
* לימור פורת, טלי ליבמן, לימור וטלי: השפעת מכה שנית, באתר mynet (כפי שנשמר בארכיון האינטרנט), 18 בנובמבר 2009

הערות שוליים
------------

1. ↑  אורי שטיפט, שיא ישראלי לשליחות הפועל עמק חפר, באתר ONE,‏ 8 באוגוסט 2003
2. ↑  שחייה: פינקלר ואיילון מצטייני אליפות ישראל, באתר ynet, 31 ביולי 2004
3. ↑  אורן אהרוני (כתב), שחייה: אחרי 14 שנה, נשבר שיאו של ברוק, באתר ynet, 8 באוגוסט 2009
קטע מתוך טקסט הכתוב בשפת המאיה, מתוך קודקס דרזדן, המאה ה-11
**השפות הילידיות של אמריקה** הן כלל השפות המדוברות בידי העמים הילידיים שבאמריקה, גרינלנד ואלסקה בקצה הצפוני של היבשות ועד לקצה הדרומי של אמריקה הדרומית. קבוצת שפות אלו כוללות עשרות רבות משפחות שונות, כמו גם שפות מבודדות ושפות רבות שעוד לא סווגו למשפחה.

השפה המדוברת ביותר מכלל השפות הילידיות באמריקה היא הקצ'ואה עם כ-7 מיליון דוברים ברחבי העולם, אולם מרבית השפות הילידיות הן בסכנת הכחדה או שנכחדו לחלוטין.

היסטוריה
--------

 ערך מורחב – **עמים ילידים ביבשת אמריקה**  

קודם למפגש הראשון עם התרבות האירופאית, החל מהמאה ה-11 אז התיישבו נורדים בגרינלנד ולאחר-מכן על ידי כריסטופר קולומבוס במאה ה-15, דוברו ברחבי אמריקה אלפי שפות שונות. חלקן אף פיתחו כתב, לדוגמה: כתבי המאיה. לחלק מהשפות היו מיליוני דוברים, דוגמת שפות הנאוואטל והגוארני, ולחלקן מאות בודדות.

לאחר ההתיישבות האירופאית באמריקה, הפכו במהרה השפות האירופאית לשפות השולטות והמדוברות ברחבי היבשת, לעיתים בעקבות מסע מכוון של השלטונות האירופאים להפצת השפות האירופאיות על חשבון השפות הילידיות. כיום, באף אחת ממדינות אמריקה השפה השלטת אינה שפה ילידית, אם כי במספר מדינות ניתן מעמד רשמי לשפה הילידית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא  **שפות ילידי אמריקה** בוויקישיתוף
* Native Languages of the Americas - אתר עמותה העוסקת בשימור ותיעוד שפות ילידיות אמריקאיות
* אתר המכון לשפות ילידיות
* שפות ילידי אמריקה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אינדיאנים - שפות, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007543454205171
* BNE: XX4577213
* BnF: cb11932101k (data)
* GND: 4127160-9
* LCCN: sh85065047
* NCL: 006188068
* NDL: 00564189
* NKC: ph114763
* SUDOC: 027234789

 |
**אלון ששון** (נולד ב-30 ביולי 1986) הוא ג'ודוקא עבר ישראלי. התחרה בקטגוריות המשקל של עד 90 ק"ג ועד 100 ק"ג. אלוף ישראל (2005 - 2007, 2011, 2013 - 2015, 2017).

קריירה
------

ששון החל להתאמן בג'ודו כילד. בשנת 2002 במתנ"ס הקהילתי בשכונת הגבעה הצרפתית, כשהוא בן 16, זכה במדליית ארד באליפות אירופה עד גיל 17 שנערכה בגיור שבהונגריה, בקטגוריית המשקל של עד 81 ק"ג. לאחר מכן החל להתחרות בקטגוריית המשקל של עד 90 ק"ג. בשנת 2004 היה סגן אלוף ישראל בקטגוריית משקל זו, ובשנת 2005 היה לאלוף ישראל. באותה שנה זכה באליפות אירופה עד גיל 20, שנערכה בזגרב.

בשנת 2006 החל ששון להשתתף גם בתחרויות בינלאומיות לבוגרים. הישגו המשמעותי הראשון במסגרות אלו היה המקום השלישי שבו זכה בתחרות במסגרת סבב הגביע העולמי בבאקו. באותה שנה שמר על תוארו כאלוף ישראל, והוא שב וזכה באליפות ב-2007. בנוסף, זכה באותה שנה במדליית ארד בטורניר שנערך בטביליסי במסגרת סבב הגביע העולמי. ב-2008 איבד את תוארו כאלוף ישראל לוויקטור פישמן, לאחר שלוש זכיות רצופות. בעקבות מאבקים פוליטיים בתוך איגוד הג'ודו בישראל החליט לפרוש מהענף בשנת 2009.

בשנת 2011 החליט ששון לחזור להתאמן, ועם שובו מונה לקפטן נבחרת הג'ודו של ישראל. באותה שנה זכה פעם נוספת באליפות ישראל, אך ב-2012, אז בחר להתמודד בקטגוריית המשקל של עד 100 ק"ג, הסתפק במקום השלישי. באליפות אירופה שנערכה בבודפשט ב-2013 סיים במקום ה-17. במספר טורנירים שנערכו באותה שנה רשם הישגים נאים: מדליית זהב בגלאזגו, מדליות ארד בבודפשט, ברייקה ובמינסק ומקום חמישי בטאלין. באותה שנה זכה באליפות ישראל במשקל של עד 100 ק"ג. ב-2014 זכה במדליית זהב בטורניר בסופיה, במדליית כסף בצ'ינגדאו ובמדליית ארד בברטיסלאבה. כן זכה באליפות ישראל במשקל עד 90 ק"ג. ב-2015 זכה במדליית ארד בטורניר בסופיה וסיים במקום החמישי בטורניר בקלוז' נאפוקה. באליפות אירופה שנערכה באותה שנה במסגרת המשחקים האירופיים בבאקו הודח בסיבוב השני.

בשנת 2016, לאחר שהבין שלא יצליח להשיג את הכרטיס לאולימפיאדת ריו, הודיע על פרישה מהענף.

חיים אישיים
-----------

בשנת 2017 התמודד בתוכנית המציאות "הישרדות פאלאוון" בערוץ 2 של רשת, ואף ניהל רומן קצר עם השורדת הדוגמנית, ניקולה וורד.

אחיו הצעיר, אורי ששון, הוא ג'ודוקא שהתחרה בקטגוריית המשקל מעל 100 ק"ג, והראשון שזכה גם במדליית ארד אישית אולימפית בריו (2016), וגם במדליית ארד קבוצתית אולימפית בטוקיו (2020).

קישורים חיצוניים
----------------

* אלון ששון באתר JudoInside
* אורן אהרוני (כתב), הבוגר: הקריירה החדשה של אלון ששון, באתר ynet, 21 באפריל 2014
* איזי עין-דור, ג'ודו: האם גם אלון ששון בדרך לפרישה?, באתר ynet, 7 במאי 2009
* ערן סויסה, נופל וקם, באתר ישראל היום, 22 ביוני 2017
* אלון ששון, ברשת החברתית פייסבוק

* אלון ששון, ברשת החברתית אינסטגרם

* אלון ששון, באתר איגוד הג'ודו העולמי

* אלון ששון, באתר JudoInside.com

הערות שוליים
------------

1. ↑  אורן אהרוני (כתב), ג'ודו: אלון ששון הודיע על פרישה, באתר ynet, 29 בפברואר 2016
**המרגל האבוד והשמלה הירוקה** הוא ספר בלשים מסוג סיפורת, שנכתב על ידי אלכס פז-גולדמן, סופר לילדים ונוער. הוא יצא לאור על ידי הוצאת כנרת זמורה-ביתן בשנת 2011. הכריכה אוירה ועוצבה על ידי מישל קישקה ואמרי זרטל. הספר הוא ספר נוער על חברות בין בלשים בני 12 המנסים לפענח תעלומה הקשורה במרגל מסתורי.

הספר זכה לביקורות חיובית בזכות היכולת שלו להעביר את סיפורי השואה באופן המתאים לילדים. מעבר לכך כישרון הכתיבה של אלכס פז-גולדמן ותשומת ליבו לפרטים זכו גם הן לתשבחות.

תקציר העלילה
------------

העלילה מתרחשת בשכונת רמת עמידר ברמת-גן לאחר מלחמת העולם השנייה. מרדכי בן ה-12 וחברו הטוב ביותר ראובן מדברים, והוא מסביר לו על הסבירות הגבוהה של הימצאות מרגלים בשכונתם. ראובן ומרדכי עוקבים אחר איש חשוד במחשבה שהוא מרגל נאצי וככל שהסיפור מתקדם כך גם חשדותיהם לגבי האיש המסתורי עולים. מרדכי וראובן פורצים לדירה של האדם שהם בטוחים שהוא מרגל, אך לא מוצאים דבר. גם אחותו של ראובן מצטרפת לחבורתם, ומטרתם היא לחשוף את זהותו.

מרדכי חושב שאמו עובדת עם המרגל ומרגלת בשביל הנאצים. חשדותיו מתגברים כאשר המרגל הנאצי מגיע לפתח דלת ביתו של מרדכי כשהוא מחופש לאישה זקנה. ראובן תוקף את הזקנה ומגלה גבר קשיש בתוך התחפושת. לבסוף התברר שה"מרגל" הוא בסך הכל ניצול שואה קשיש ועני, אשר התחפש לזקנה כדי לבקש אוכל וכסף ולזכות באמפתיה. בעקבות הגילוי, משפחתו של מרדכי מאמצת אותו לחיקם.

הדמויות
-------

* **מרדכי -** תלמיד, בן להורים ניצולי שואה. צנום במראהו. מרדכי מתואר כאמיץ, חבר טוב ובלש מצוין. בעזרתו ובעזרת חברו ראובן הם הצליחו לפצח את התעלומה של האיש המסתורי.
* **ראובן -** תלמיד, בעל שיער מקורזל שחור ועיניים שחורות, הוריו עלו מעיראק. חכם, טוב במתמטיקה, חבר טוב, בעל עמוד שדרה, לקח לו זמן לסלוח למרדכי כשסיפר על רגשותיו של ראובן לילדה מכיתתו.
* **אביבה -** אחותו הגדולה של ראובן, מתוארת כיפה מאוד, חכמה וחדת חושים. במהלך העלילה מצטרפת ל"חבורה" של מרדכי וראובן ועוזרת להם לפתור את התעלומה על המרגל.
* **אמו של מוטי -** ניצולת שואה, הייתה שנתיים באושוויץ, חוץ ממנה כל משפחתה נספתה בשואה, סגורה מאוד, מדברת יידיש. לא נפתחת לבנה על זמנה בשואה, באופן כללי מדברת רק כשצריך.
* **אביו של מוטי -** ניצול שואה, הוא ואחיו התאום היחידים ששרדו. צנום, חלוש וכפוף לרצון אמו של מוטי. היה בבית חולים פסיכיאטרי כשישה חודשים.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ביקורת על הספר מאתר "דףדף"
2. ↑  ביקורת על הספר מאתר "עיתון הארץ"
**Tonight, Tonight, Tonight** הוא השיר השני באלבום של ג'נסיס משנת 1986, Invisible Touch. במצעדים השיר נבחר למקום ה-3 בארצות הברית אולם בבריטניה נבחר למקום ה-18. השיר הוא הסינגל הרביעי מ-*Invisible Touch*. השם המקורי של השיר היה "Monkey, Zulu".

הסינגל כלל את השיר עצמו בעריכה (4:32) והחלק הראשון של היצירה Domino. ("In The Glow of the Night") ה"בי-סייד" של הסינגל היה *Tonight, Tonight, Tonight* כשהוא היה ערוך בגרסה של אלבום האוסף של הלהקה, Turn It On Again: The Hits. כמה עותקים של הסינגל כללו בבי-סייד את החלק האחרון של Domino ("The Last Domino"). עותקים אחרים של הסינגל כללו את הסינגל Paperlate אשר נכלל במיני אלבום של ג'נסיס, 3X3. והגרסה של *Tonight, Tonight, Tonight* בגרסת הסינגל 12 אינץ' אשר נמשכת 11 דקות. גרסת ההופעה של השיר מה-DVD Live at Wembley Stadium כללה בבי-סייד את הסינגל Tell Me Why.

השיר בוצע בהופעות אשר היו לקידום האלבום *Invisible Touch* בין 1986 ל-1988. בהופעות היה השיר בגרסה קצרה לאחר שהוטא מנוגן ברצף לאחר Invisible Touch. זה נוגן גם בהופעות לקידום האלבום הבא של הלהקה, We Can't Dance וסיבוב ההופעות בשם Turn It On Again: The Tour. במשך השנים, בביצוע השיר המתופף פיל קולינס, העמיק את קולו.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "Tonight, Tonight, Tonight" באתר מיוזיק בריינז
* סרטון השיר "Tonight, Tonight, Tonight" באתר יוטיוב

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: a1fe37f2-372b-35d7-822d-12a5aec3e8f1

 |
**ובסטרפריון** (שם מדעי: *Websteroprion*; מילולית: "המסור של ובסטר") היא סוג נכחד של תולעת רב-זיפית שהתקיימה במשך סוף הדבון של אמריקה הצפונית שלפני 400 עד 393 מיליון שנה מזמננו.

סוג התולעת תואר בידי החוקר "מאט א. אריקסון" (Mats E. Eriksson) ב-2017 והוא כולל מין יחיד - *Websteroprion armstrongi*. התולעת קרויה על שם המוזיקאי אלכס ובסטר (אנ'), הסולן של להקת המטאל קניבל קורפס. שם המין קרוי על שם המגלה, דרק ק. ארמסטרונג.

המאובנים של תולעת זו התגלו בתצורות קוונטאבוהגן (אנ') שבצפון אונטריו, קנדה והם הכילו שרידי לסתות גדולות ממדים של מספר פרטים, אשר דומות לאלה של רב-זיפיות מהסדרה Eunicida.

אורכם של לסתות התולעת הגיעו לאורך של 1.32 ס"מ, הגדולות ביותר של רב-זיפית פרהיסטורית. בהתייחס לגודל הלסתות התולעת יכלה להגיע לאורך של 1–2 מטרים ולפי מספר הערכות הגיעו עד לאורך 8.3 מטרים, אם כי הגודל המדויק אינו ידוע, בהתבסס על ריקבון של הרקמות הרכות. המאובנים אינם מסגירים האם היו של בוגרים או של לרוות.

החוקרים לא משוכנעים האם התולעת דמתה יותר לבני המשפחה Eunicidae הקרניבוריות בעלות לסתות מחוזקות ומהודקות יחד או למשפחה Onuphidae, לה לסתות חלשות יותר שאינן מחוברות לחלוטין, והן נוטות להיות אוכלי נבלות ולא רק ציידות. עם זאת לשני המשפחות יש לסתות מפוצלות, מה שמחזק אולי קשר אבולוציוני בין שניהם.

ככל הנראה תולעת זו הייתה דומה לתולעת הטורפת בוביט וכמותה תלשה עם הלסתות החזקות טרף קטן, אצות וחומרים רכים נוספים. עם זאת התזונה המדויקת אינה ידועה ללא שרידי תוכן מהמעיים שנרקבו ללא התאבנות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ובסטרופריון** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**

הערות שוליים
------------

1. ↑  Eriksson, Mats E.; Parry, Luke A.; Rudkin, David M. (February 2017). "Earth's oldest 'Bobbit worm' – gigantism in a Devonian eunicidan polychaete". Scientific Reports. 7 (2): 239–260. doi:10.1038/srep43061. PMC 5318920. PMID 28220886.
2. ↑  Mortillaro, Nicole (Feb 24, 2017). "New species of gigantic, toothy worm identified in Canadian fossil collection". Canadian Broadcasting Corporation. Retrieved Oct 18, 2022
**הספרייה הלאומית של שוודיה** (בשוודית: **Kungliga biblioteket**; בתרגום: הספרייה המלכותית) היא הספרייה לאומית של שוודיה. הספרייה אוספת ומשמרת את כל החומרים המודפסים והאודיו-ויזואליים בשוודית. בנוסף נשמרים גם חומרים ותכנים הנקשרים לשוודיה שהוצאו לאור במדינות אחרות. הספרייה משמשת כספרייה אקדמאית העוסקת במחקר, ומכילה גם אוספים בשפות שונות.

אוספי הספרייה מכילים מעל 20 מיליון פריטים. מלבד ספרים הם מכילים פוסטרים, תמונות, כתבי יד, עיתונים ועוד. האוסף האודיו ויזואלי מכיל יותר משבע מיליון שעות צפייה של מידע מוקלט.

ב-1953 רכשה הספרייה כמויות של חומרים של ספרות רוסית מלנינגרד וממוסקבה, שיהוו בסיס לספרייה סלאבונית בסטוקהולם. רכישה זו הובילה להסכם שנחתם ב-1964 לפיו הספרייה הממלכתית של רוסיה והספרייה הלאומית השוודית יחליפו ביניהם חומרים.

על פי החוק השוודי כל המוציאים לאור של חומר מודפס בשוודית מחויבים לשלוח עותק אחד לספרייה הלאומית ולשש ספריות אקדמיות נוספות. חוק זה נחקק ב-1661 ומטרתו המקורית הייתה לא שימור החומרים הספרותיים אלא פיקוח על תוכנם.

הספרייה אחראית לספק מידע למוסדות להשכלה גבוהה, ולתיאום בין הספריות השונות בשוודיה. היא ממוקמת בפארק הומלגארדן שבמרכז סטוקהולם.

ב-1792 תרם גוסטב השלישי, מלך שוודיה את ספרייתו האישית לספרייה, וארבע שנים לאחר מכן תרם גוסטב הרביעי אדולף, מלך שוודיה 7,500 עבדות ספרותיות לספרייה.

בניין הספרייה נבנה בשנת 1878 במחצית הראשונה של שנות ה-90, בתקופת כהונה של בירגיט אנטונסן כמנהל הספרייה היא עברה שיפוץ ממושך במהלכו גם התווספו בניינים חדשים.

החל משנות ה-70 של המאה ה-20 הסיפריה מתחזקת קטלוג LIBRIS שכיום מכיל מעל ל-6.5 מיליון רשומות.

משנת 2008 הספרייה מנהלת גם את ארכיון הצליל והסרטים הלאומי השוודי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הספרייה הלאומית של שוודיה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של הספרייה הלאומית של שוודיה (בשוודית)
* הספרייה הלאומית של שוודיה, ברשת החברתית פייסבוק

* הספרייה הלאומית של שוודיה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* הספרייה הלאומית של שוודיה, סרטונים בערוץ היוטיוב

* הספרייה הלאומית של שוודיה, באתר פליקר

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007264117605171
* BIBSYS: 90179173
* BNE: XX96727
* BnF: cb16606499g (data)
* CANTIC: a1200554x
* GND: 1001512-7
* ISNI: 0000 0001 2337 0977
* LCCN: n81047048
* LNB: 000029384
* NKC: kn20020403012
* NLA: 36289504
* NLP: a0000001192942
* NSK: 000027134
* SELIBR: 121848
* SUDOC: 026458993
* ULAN: 500309222
* VIAF: 240610793
* WorldCat: lccn-n81047048

 |
ירושלים, 37 לפני הספירה, חומות העיר המודרניות בצבע כחול.
**מצודת בריס** או **מצודת הבירה** הייתה מצודה, שנבנתה מצפון להר הבית בירושלים שהתקיימה בתקופת הממלכה החשמונאית.

היסטוריה
--------

נחמיה מתייחס ל"בירה" על הר הבית או בסמוך לה. ייתכן שזו הייתה קודמתה או זהה למבצר ההלניסטי המוזכר באיגרת אריסטיאס. לא ברור אם מבנה זה נהרס תחת הסלאוקים או במהלך מרד המכבים.

הבריס נבנה מחדש או שימש כמעון-מבצר תחת החשמונאים בסוף המאה ה-2 לפנה"ס. מעט ידוע על צורתו מלבד היותו מלבני ובעל מספר מגדלים גבוהים, שאחד מהם היה ידוע בשם "מגדל סטראטון". הכהן הגדול התגורר בבארי, ויוספוס מדווח שהורקנוס הראשון בילה בו יותר מאשר בארמון החשמונאים בעיר העליונה של ירושלים. הבריס חוברה להר הבית במעבר תת-קרקעי והיו בה גם בגדי הקודש שלבש הכהן הגדול. הבריס הייתה תחת מצור של פומפיוס הגדול במהלך המצור שלו על ירושלים בשנת 63 לפנה"ס, במהלכו נפל אחד ממגדליה בעת המתקפה הרומית. תחת הורדוס הגדול עברה מצודת בריס החשמונאית שיפוץ או בנייה מחדש, ושמה שונה לאנטוניה לכבוד מרקוס אנטוניוס.

ארכאולוגיה
----------

חלק מהשרידים מצפון להר הבית זוהו בהיסוס עם בריס החשמונאית. על פי התפיסה המודרנית, מבצר זה בוודאי היה ממוקם בקרבת הפינה הצפון מערבית של הר הבית, כפי שתיאר יוסף בן מתתיהו. מכיוון שבקשות לאפשר חפירה ארכאולוגית בתוך חומות הר הבית הנוכחיות נדחו על ידי הווקף המנהל את השטח, העדויות העדכניות אינן מאפשרות לקבוע את היקף וגבולותיו המדויקים של המבנה.

ראו גם
------

* עיר דוד
* תלמי בריס
* מצודת החקרא
* מבצר אנטוניה
* מגדל דוד

הערות שוליים
------------

1. ↑  *Nehemiah* II:8, VII:2.
2. ↑  **The Letter of Aristeas**, 100. Translation by R. H. Charles
3. 1 2  Wightman, Gregory J. (1991). "Temple Fortresses in Jerusalem Part II: The Hasmonean Baris and Herodian Antonia". *Bulletin of the Anglo-Israeli Archaeological Society*. **10**: 7–35.
4. ↑  Josephus, *The Wars of the Jews* 1:149-151
5. ↑  Josephus, *Wars of the Jews*, v:4, XXI:1.
6. ↑  Josephus, *Jewish Antiquities*, XIII:307, XV:409, XVIII:91–94.
7. ↑  Bahat, Daniel. 1994. "The Western Wall Tunnels" in *Ancient Jerusalem Revealed,* Jerusalem: Israel Exploration Society, p. 185.
8. ↑  Levine, Lee I. 2002. *Jerusalem: Portrait of the City in the Second Temple Period*. Philadelphia: Jewish Publication Society, pp. 112–113. מסת"ב 978-0-8276-0750-7

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מצודת בריס"**.
**מרק אלטרמן** (נולד ב-23 באפריל 1988), הוא אתלט ישראלי, 3 פעמים ברציפות אלוף ישראל בזריקת דיסקוס (2015-2013). בשנת 2010 הוא הורשע באימרוץ והושעה לשנתיים מתחרויות.

ביוגרפיה
--------

אלטרמן מתאמן בקבוצת הפועל עמק חפר בהדרכת סלבה איסמאלוב.

### 2013

#### אלוף ישראל

באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בתחילת יולי 2013 זכה אלטרמן בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, בזריקת דיסקוס בשיא אישי חדש של 57.75 מטר, לפני ליאור פרץ ממכבי השגים ראשון לציון (48.02 מטר) ויהב אדיר מהפועל אתלטי אורן השרון (45.73 מטר). מדליית כסף, בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 17.12 מטר, אחרי איתמר לוי מאתלטי כיוונים באר שבע (18.15 מטר) ולפני חברו לאגודה איגור בסוב (14.34 מטר). שבוע לאחר מכן, באוניברסיאדה שנערכה בקאזאן, רוסיה בתחילת יולי 2013 הוא סיים במקום עשירי בזריקת דיסקוס בתוצאה של 55.06 מטר. שבועיים לאחר מכן, בתחרויות המכביה התשע-עשרה הוא זכה במדליית ארד בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 17.36 מטר, אחרי איתמר לוי (17.51 מטר) וג'ייקוב ויינטראוב מארצות הברית (17.49 מטר).

### 2014

באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה ביולי 2014 זכה אלטרמן בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב, בזריקת דיסקוס בתוצאה של 54.94 מטר, לפני איתמר לוי (48.76 מטר) ודניס ואליאלין ממכבי תל אביב (46.30 מטר). מדליית כסף בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 16.44 מטר, אחרי איתמר לוי (17.36 מטר) ולפני רועי וסרמן ממכבי חיפה כרמל (15.12 מטר).

### 2015

באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה ביולי 2015 זכה אלטרמן בשתי מדליות, זהב וכסף. מדליית זהב בזריקת דיסקוס בתוצאה של 53.04 מטר, לפני איתמר לוי (51.72 מטר) וחברו לאגודה ויקטור זגינאיקו (45.93 מטר). מדליית כסף, בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 16.64 מטר, אחרי איתמר לוי (18.20 מטר) ולפני רועי וסרמן (15.83 מטר).

### 2016

באליפות ישראל שנערכה בשנת 2016 זכה אלטרמן בשתי מדליות כסף, בהדיפת כדור ברזל בתוצאה של 16.70 מטר, אחרי איתמר לוי (18.27 מטר) ולפני רועי וסרמן (16.25 מטר) ובזריקת דיסקוס בתוצאה של 52.47 מטר, אחרי איתמר לוי (54.75 מטר) ולפני דניס ואליאלין (51.34 מטר)

אימרוץ
------

באוגוסט 2010 הושעה אלטרמן לשנתיים לאחר שנימצא בדמו מתאנדיאנון.

שיאים אישיים
------------

* הדיפת כדור ברזל: 17.68 מטר (2014)
* זריקת דיסקוס: 57.75 מטר (2013)

קישורים חיצוניים
----------------

* מרק אלטרמן, באתר *European-Athletics* (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מרק אלטרמן, באתר איגוד האתלטיקה בישראל
2. ↑  אורן אהרוני (כתב), אתלטיקה: מרק אלטרמן הושעה על שימוש בסמים, באתר ynet, 21 באוגוסט 2010
**המפלגה הסוציאליסטית ההונגרית** (בהונגרית: **Magyar Szocialista Párt**) היא מפלגה סוציאל-דמוקרטית בהונגריה. הוקמה בסתיו 1989 כפלג של המפלגה הקומוניסטית השלטת. בשנת 1994 ניצחה ברוב גדול בבחירות והובילה את הממשלה. עד 2010 הייתה ה-MSZP אחת משתי המפלגות הגדולות במדינה, אך איבדה מרבית מכוחה בבחירות. זאת לאחר ממחאות ציבוריות גדולות בשנת 2006 והמשבר הכלכלי העולמי. מאז שנת 2010, המפלגה נמצאת באופוזיציה לשלטון המובל על ידי פידס.

היסטוריה
--------

המפלגה ירשה את המפלגה הקומוניסטית ששלטה במדינה בשנים 1956–1989. ההחלטה המפלגתית לראות עצמה כיורשת המפלגה הדיקטטורית עדיין שנויה במחלוקת. מקור נוסף למחלוקת הוא שחלק מחברי האליטה הקומוניסטית לשעבר שמרו על השפעה פוליטית ב- MSZP. בהונגריה נוצר מצב מעט אבסורדי כאשר המפלגה הסוציאליסטית נטתה לדעות ליברליות בתחומי הכלכלה, כאשר הימין דווקא תמך בהתערבות ממשלתית במשק.

לאורך שנות ה-90 הייתה המפלגה למאוד דומיננטית במפה הפוליטית הלאומית, ולרוב זכתה בבחירות למעל ל-30% מהקולות. בשנת 2009 המפלגה נכנסה למשבר, לאחר שמרבית ממנהיגיה התפטרו בטענה שנכשלו בניהול המשבר הכלכלי. באותה השנה התקיימו בחירות לפרלמנט האירופי, בהן כוחה של המפלגה הצטמצם בחצי (4 מושבים לעומת 9 ערב הבחירות). בחירות אלו סימנו את החלשות המערכת הדו-מפלגתית בהונגריה, מערכת שהתקיימה מאז 1998. בבחירות שנערכו בשנת 2010 נחלשה מאוד, דבר שחזר על עצמו בשנת 2014 וב-2018.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המפלגה הסוציאליסטית ההונגרית** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של המפלגה הסוציאליסטית ההונגרית (בהונגרית ובאנגלית)
* המפלגה הסוציאליסטית ההונגרית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 5106806-0
* ISNI: 0000 0001 0337 8111
* NKC: ko2004236244
* SUDOC: 068998066
* VIAF: 154406400
* WorldCat: lccn-n91054699

 |
**אולגה פרידמן** (באוקראינית: **Ольга Олегівна Фрідман**; נולדה ב-30 בספטמבר 1998) היא טניסאית אוקראינית-ישראלית, אלופת ישראל בטניס לשנת 2015. דורגה בשיאה 232 בעולם.

קריירה
------

אולגה פרידמן נולדה בקייב שבאוקראינה למשפחה יהודית. החלה לשחק טניס בגיל 5. בגיל 14 הייתה אלופת אירופה לגילאים שלה ומדורגת ראשונה בעולם. פרידמן, בעלת דרכון אוקראיני וישראלי גרה ומתאמנת בישראל, אך מייצגת את אוקראינה בסבב העולמי בטניס. פרידמן הביעה את רצונה לייצג את ישראל בגביע הפדרציה.

### 2015-2014

בדצמבר 2014 לקחה חלק בטורניר ITF לנוער שנערך בכפר המכביה, והפסידה בגמר בשלוש מערכות לטניסאית הרוסיה מרתה פגינה. באותו חודש השתתפה לראשונה באליפות ישראל בטניס, והודחה בשלב שמינית הגמר לאחר שהפסידה לעפרי לנקרי בשלוש מערכות.

בדצמבר 2015 זכתה באליפות ישראל בטניס, לאחר שניצחה בגמר ניצחה את יוליה גלושקו האלופה היוצאת והמדורגת הבכירה בישראל (2-6, 2-6).

### 2016

בינואר העפילה לגמר טורניר ITF בדייטונה ביץ' שבפלורידה, והפסידה לאון ג'אביור מתוניסיה בשלוש מערכות.

### 2017

בינואר השתתפה בשני טורנירים, ומאז לא שבה לשחק.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אולגה פרידמן** בוויקישיתוף

* אולגה פרידמן, באתר ה-WTA
* אולגה פרידמן, באתר ה-ITF
* יגאל רז, שראפובה היהודייה: התקווה החדשה של הטניס הישראלי, באתר nrg‏, 19 בדצמבר 2014
* נדב צנציפר, אולגה הכפולה, באתר ynet, 1 בינואר 2016

הערות שוליים
------------

1. ↑  אורן אהרוני, "שראפובה היהודיה" עושה עלייה, באתר ynet, 14 בנובמבר 2012
2. ↑  שי אלון, ‏הפתעה: אולגה פרידמן אלופת ישראל בטניס, באתר ONE‏, 19 בדצמבר 2015
3. ↑  אורן אהרוני, "שראפובה היהודייה" בדרך לייצג את ישראל, באתר ynet, 13 בדצמבר 2014
4. ↑  אורן אהרוני, אליפות ישראל: גלושקו בחצי הגמר, סלע ברבע, באתר ynet, 16 בדצמבר 2014
5. ↑  אורן אהרוני, הפתעה: אולגה פרידמן אלופת ישראל בטניס, באתר ynet, 19 בדצמבר 2015
6. ↑  אורן אהרוני, דייטונה ביץ': אולגה פרידמן הפסידה בגמר, באתר ynet, 17 בינואר 2016
זיקית בעת ציד מבין העלים
**זיקית כף ננסית** (שם מדעי: ***Bradypodion pumilum***) היא מין של זיקית קטנה החיה רק באזור הכף המערבי שבדרום אפריקה ובעיקר סביב קייפטאון.

אורך זיקית זו 15 ס"מ והיא בעלת צבעים בולטים על חלק מאיבריה בצבע ירוק, כחול וורוד. ראשה קטן עם עיניים בולטות ומספר קוצים לאורך גופה בצבע בהיר. שני הזוויגים דומים בגודל. הזיקית בעלת לשון ארוכה מאוד ביחס לגודלה והיא בעלת זרועות ארוכות וזנב ארוך ולופתני איתו היא נתלית על ענפים.

זיקית זו משריצה 10–15 ולדות חיים שנולדים בצבע ורוד בין הזלזלים. עם זאת ישנה תמותה גדולה של צאצאים אלו, אף על פי שאימם מטפלת בהם.

הזיקיות חיות בין שיחים קטנים באזורים סובטרופיים בדרום אפריקה, לעיתים בקרבה לצוקי החופים. היא חיה בבדידות אך הנקבה משגיחה על צאצאיה עד לבגרות. מזונה כולל חרקים שונים כמו צרצרים, זבובים, חגבים ועכבישים. טורפיה כוללים נחשים שונים, חנקניים וגם חתולי בית שהתפראו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זיקית כף ננסית** בוויקישיתוף
* זיקית כף ננסית, באתר ITIS (באנגלית)
* זיקית כף ננסית, באתר NCBI (באנגלית)
* זיקית כף ננסית, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* זיקית כף ננסית, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* זיקית כף ננסית, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* זיקית כף ננסית, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  זיקית כף ננסית באתר הרשימה האדומה של IUCN
**עורך תסריט** הוא בעל תפקיד, בדרך להפקת סרט קולנוע, או סדרת טלוויזיה, התורם לשיפור התסריט על ידי מתן הערות והצעות מבניות לקיצורי סצנות או דיאלוגים, מחיקת סצנות, תיקוני סגנון, הצעות לדיאלוגים, הערות בונות והארות על העלילה, הדמויות, הדיאלוגים וכל אלמנט אחר הקשור לכתיבה, ומתן משוב ליוצר. עורך התסריט לא מתחיל בעבודתו לפני הדפסת הטיוטה הראשונה של התסריט. עורך התסריט לא מקבל קרדיט כשותף לתסריט, גם אם היה לו חלק מרכזי, ממשי או מכריע בעיצובו הסופי.

תפקידו של עורך תסריט שונה מתפקידו של **מנהל תסריט** על אף שיכול להיגרם בלבול קל בין שני התפקידים, הנובע מהבנה לא נכונה, בעיקר בשל הסמנטיקה הכמעט זהה של השמות. עורך התסריט מלווה את הסרט העלילתי משלב הטרום-יצור שלו ועד לסיום הסרטתו. מנהל התסריט ממונה על ידי המפיק בתחילת ההסרטה ומופקד על המשכיות.

בארצות הברית
------------

בארצות הברית, עורך התסריט, הנקרא **סקריפט דוקטור** ו**רכז תסריטים**, מסייע לתסריטאי, או לצוות התסריטאים, לפתח את סיפור העלילה וליישב קונפליקטים אמנותיים בדרך פשרה; מטפל בבעיות איות ופיסוק, מוודא את סדר ההמשכיות וההיגיון והכתיבה בפורמט תסריטאי נכון; מוודא סיכויים לתביעה. כל טיוטה חדשה של התסריט מועברת לטיפולו של עורך התסריט, שמסמן בכתב את תיקוניו ואף רשאי ליצור טיוטות בעצמו, שיועברו לאישור היוצרים, המפיקים והתסריטאים. במקרים רבים הוא אף מטפל בבעיות של רב-לשוניות, ואחראי לתרגום נכון ומדויק משפה לשפה, כאשר יש צורך בכך. בדרך כלל, התסריט עובר טיוטות רבות, דבר המקשה על תפקידו של עורך התסריט, אך מסייע בהשגת תוצאה המקובלת על ההפקה.

בישראל
------

שמו התקין של התחום חדר לישראל בעשור הראשון של המאה העשרים ואחת, תחילה בדרמות טלוויזיוניות, ואחר כך חלחל גם לתעשיית הקולנוע הישראלית ולשאר התוכניות, עד כי במצב הנוכחי המדיה הקולנועית והטלוויזיונית כולה מסתייעת בשירותיו של עורך תסריט. שנים רבות לפני כן, אדם בתפקידו כעורך תסריט בתעשיית הקולנוע הישראלית זכה לזיכוי ב"תודות" או לא זוכה כלל, ואילו בתעשיית הטלוויזיה כונה התפקיד "עורך אחראי", מתוקף היותו של העורך אחראי מטעם הגוף המשדר. בדרך כלל שיקוליו של העורך האחראי היו אינטרסנטיים והתערבותו בתוכן מועטה.[דרוש מקור]

הערות שוליים
------------



| מקצועות בתעשיית הקולנוע והטלוויזיה |
| --- |
| כללי | תסריטאי • מפיק • במאי |
| משחק | שחקן (שחקן ראשי • שחקן משנה • שחקן אורח • שחקן אופי • תפקיד כפול) • ביט • ניצב • קמע • מדבב • קריין • פעלולן |
| קדם הפקה | מתאם הפקה • עוזר במאי • עורך תסריט • מנהל תסריט • מלהק • עוזר הפקה |
| שלב הצילומים | 

|  |  |
| --- | --- |
| עיצוב | מעצב אמנותי • ארט דיירקטור • כוריאוגרף • מאייר • מעצב תלבושות • מעצב שיער • מאפר |
| צילום | צלם • תאורן (אנ') • סטדיקאם • גריפ ראשי |
| שמע | טכנאי קול • עוזר מקליט |

 |
| פוסט-פרודקשן | עורך • מלחין • מנפיש • איש אפקטים מיוחדים |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: sh86007603

 |
תבנית {{אמן}} ריקה מתוכן. יש להזין פרמטרים בערך או בוויקינתונים. 
**אנדריי ורוניכין** (ברוסית: **Андрей Воронихин** ‏ 28 באוקטובר 1759 - 21 בפברואר 1814) היה אדריכל וצייר רוסי. כנציג הקלאסיציזם הוא גם היה ממייסדי סגנון התחייה הרוסי המונומנטלית. הוא ידוע בעיקר בזכות עבודתו על קתדרלת קאזאן בסנט פטרסבורג.

ביוגרפיה
--------

אנדריי ורוניכין נולד בכפר במחוז פרם, למשפחת צמיתים של הרוזן אלכסנדר סטרוגנוב, נשיא ותיק של האקדמיה הקיסרית לאמנויות, שייתכן שהוא היה גם אביו. ורוניכין התאמן בציור בבית המלאכה של צייר האיקונות של אורל גבריאל יושקוב. כישרונות נעוריו משכו את תשומת לבו של סטרוגנוב, ובשנת 1777 שלח הרוזן את ורוניכין ללמוד במוסקבה. בין מוריו היה ואסילי בז'נוב ומטבי קזקוב. לאחר 1779 עבד ורוניכין בסנט פטרבורג.

בשנת 1785 שוחרר ורוניכין. מ-1786 עד 1790 למד אדריכלות, מכניקה ומתמטיקה בצרפת ובשווייץ.

בשנת 1797, האמן השיג את התואר ה"אקדמי" מהאקדמיה לאמנויות יפות ומתחילת המאה ה-19 לימד באקדמיה לאמנויות יפות.

הארכיטקטורה המוקדמת ביותר של ורוניכין כוללת גימור הפנים של ארמון סטרוגנוב (1793). צורות הבארוק המפוארות, שהוצעו על ידי רסטרלי, הוחלפו בעזרת ורוניכין בקישוט קלאסי קפדני, המאופיין בפשטות ובעידון. יתר על כן, הוא שיחזר את פנים הדאצ'ה סטרוגנוב על הנהר השחור (1795 - 1796), וכן בנה אחוזות בגורודניה (1798).

היצירה העיקרית של ורוניכין הייתה קתדרלת קאזאן בסנט פטרסבורג. הבנייה החלה ב-27 במרץ 1801, והעבודה הסתיימה ב-1811. לרגל שיפוץ הכנסייה, הוענקה לורוניכין פנסיה ואות מסדר אנה הקדושה.

מספר יצירות אחרות של ורוניכין היו בניין מחלקת האוצר, בניין מכון הכרייה של סנט פטרבורג, מבנים בארמון פטרהוף, וארמונות בסטרלנה, גאצ'ינה ופבלובסק.

האדריכל מת ב-5 במרץ 1814 בסנט פטרסבורג.

גלריה
-----

* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדריי וורוניחין** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**
* אנדריי וורוניחין, באתר "Find a Grave" (באנגלית)   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**

הערות שוליים
------------

1. ↑  Collection of articles on Voronikhin at Leningrad Oblast Universal Scientific Library
2. ↑  Olga Medvedkova, Mémoire de l'architecte V\*\*\*, Paris : Triartis, 2015
3. ↑  Wladimir Berelowitch et Olga Medvedkova, Histoire de Saint-Pétersbourg, Paris, Fayard, 1996
**התפתלות** (באנגלית: **Spiral**) הוא מותחן פסיכולוגי אמריקאי משנת 2007. בסרט מככבים ג'ואל מור, אמבר טמבלין, זאקרי לוי וטרישה הלפר. את הסרט ביימו מור ואדם גרין. התסריט המקורי של הסרט נכתב על ידי מור וג'רמי בורינג.

הסרט היה בחירה רשמית וזכה בפרס "Gold Vision" בפסטיבל הסרטים הבינלאומי של סנטה ברברה בשנת 2007. הפרס מוענק עבור "הסרט החדשני והייחודי ביותר עם חזון מעורר השראה ופורץ דרך".

עלילה
-----

הסיפור עוקב אחר מייסון המופנם והבודד אשר עובד בשירות לקוחות בחברת ביטוח ביום וצייר מוכשר, כמו גם חובב ג'אז קלאסי, בלילה. חברו היחיד הוא הבוס שלו, ברקלי, שמשגיח עליו בקפדנות וצוחק על התנהגותו המוזרה. חייו של מייסון משתנים כאשר הוא פוגש בעובדת הצעירה החדשה שמגיעה לעבוד בחברה, אמבר. כאשר היא מגלה כי תחביבו הוא ציור דיוקנים, היא מציעה לו שיצייר גם אותה, אך אז הוא מתחיל לשמוע בראשו קולות מן העבר אשר גורמים לו לבצע מעשים המובילים אותו להרס עצמי.

שחקנים
------

* ג'ואל מור – מייסון
* אמבר טמבלין – אמבר
* זאקרי לוי – ברקלי
* טרישה הלפר – סאשה
* דייוויד מולר – ויל
* אנני ניל – דיאנה

הפקה
----

הסרט צולם בפורטלנד, אורגון.

פסקול
-----

מכיוון שג'אז הוא חלק כל כך חשוב בעלילה, ג'ואל מור רצה להשתמש במוזיקה מקורית לחלוטין. היא הולחנה על ידי טוד קולדוול ומייקל הרינג וכוללת את בראד ליאלי בסקסופון אלט, ג'ון דייברסה בחצוצרה, רויס צ'יימברס מנגן בסקסופון טנור וסופרן, דון קולדוול, אביו של טוד, גם ניגן על סקסון טנור וטד גרינברג על תופים.

קבלה
----

### הכנסות

הסרט הכניס 3,072 דולר בארצות הברית.

### ביקורת

הסרט זכה לביקורות מעורבות מצד המבקרים. נכון ל-5 במרץ 2023, אתר הביקורות Rotten Tomatoes דיווח כי 50% מהמבקרים נתנו לסרט ביקורות חיוביות, על סמך 10 ביקורות. האתר Metacritic דיווח שלסרט היה ציון ממוצע של 40 מתוך 100, בהתבסס על 4 ביקורות.

קישורים חיצוניים
----------------

* "התפתלות", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "התפתלות", באתר נטפליקס
* "התפתלות", באתר AllMovie (באנגלית)
* "התפתלות", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "התפתלות", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "התפתלות", באתר Metacritic (באנגלית)
* "התפתלות", באתר אידיבי
* "התפתלות", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  "Spiral".
2. ↑  תבנית:Cite podcast
3. ↑  Kerns, William (9 ביולי 2006). "The Feeling of Intensity: Jazz Musician Todd Caldwell pours hundreds of hours into film". נבדק ב-29 ביולי 2015. `{{cite web}}`:  (עזרה)
4. ↑  "Spiral - Movie Reviews, Trailers, Pictures - Rotten Tomatoes". Rotten Tomatoes. נבדק ב-2008-02-17.
5. ↑  "Spiral (2008): Reviews". Metacritic. נבדק ב-2008-02-17.
**רע כשלעצמו** הוא תרגום לעברית של הביטוי המשפטי הלטיני: ***Malum in se*** (ברבים: **mala in se**), הדן בסוג העבירות הפליליות שנחשבות ל"רוע" ואסורות מטעמי מוסר, גם אם לא היה חוק האוסר עליהן מפורשות. ברור כי בפועל, ברוב שיטות המשפט קיימים חוקים האוסרים על מעשים אלה.
בין מעשים אלה נמנים רצח, אינוס, גנבה. בע"פ 3520/91, **הלנה תורג'מן נגד מדינת ישראל** (פ"ד מז(1) 441) מציין השופט מישאל חשין כי עבירות מסוג רע כשלעצמו הן: "העבירות שבהן מתגלה כיעורו של אדם, עבירות הנבנות על מעשיו הבזויים של העבריין".

מונח זה מבדיל בין עבירות אלה לעבירות שהן רע כי נאסר - עבירות האסורות על פי חוק מטעמים שונים, מבלי שיש פגם מוסרי במעשים הנעשים במסגרתם.

בק"פ (ירושלים) 105/02, **אלון ניר נ' מסע אחר בע"מ ו-2 אח'** נאמר:

"כידוע, את העבירות הפליליות ניתן לסווג באופנים שונים (לסיוגים האפשריים ראו: ש"ז פלר, יסודות בדיני עונשין, כרך ג', ירושלים, תשנ"ב-1992, עמ' 1). אחד הסיווגים המקובלים, הרלוונטי לענייננו, הוא הסיווג לעבירות הפליליות ה'קלאסיות', שהן בעלות אופי פלילי מובהק - עבירות מטבע ברייתן - Mala in se מחד, ומאידך לעבירות 'מודרניות' שאין בהן, בדרך כלל, פגיעה במוסר, והן אסורות אך בשל קביעתן כאיסור בחוק - Mala prohibita - לעבירות מהסוג השני נקרא להלן 'עבירות מנהליות' או 'עבירות אזרחיות', כדי להבחין ביניהן לבין העבירות הפליליות במהותן."
וכן בע"פ 389/91, **מדינת ישראל נ' ויסמרק ישראל, ז"ל ואח'**, פ"ד מט(5), 705 נקבע על ידי השופט גבריאל בך:

"מקובל לאמר שעבירות שהן MALA IN SE, כגון רצח, אונס, גנבה, וכדומה, מושרשות בתודעת הציבור, ולכן לא תישמע טענה של אי ידיעתן. אולם, גם לגבי עבירות שהן MALA PROHIBITA, ניתן לאמר שכל מי שנוגע ועוסק בתחום אשר ביחס אליו נקבעו עבירות אלו, יש לצפות ממנו שהוא מודע לכך שהתחום מוסדר על ידי כללים כלשהם, ודבר זה מטיל עליו את החובה לברר את תוכנם. כך למשל, חריגה ממהירות הנהיגה המותרת אינה בבחינת MALA IN SE כשלעצמה, אולם יש לצפות שהנוהגים בכביש מודעים לכך שקיימים כללים מסוימים המסדירים את הנהיגה, לרבות הגבלת מהירות הנסיעה המותרת, דבר המטיל עליהם את החובה לברר ולהשיג מידע זה. יפים לעניין זה דבריו של פרופ' פלר, בספרו "יסודות בדיני עונשין", א', עמ' 53–54:
"אשר לסוג העבירות בשל האיסור, MALA PROHIBITA, אלה הן עבירות טכניות, המתבטאות בהפרת סדרי התנהגות הנועדים להבטיח את שלום הציבור בתחומים מוגדרים שונים... ייתכן, שלא תמיד יהיה הציבור כולו מודע, בפירוט, לכל ההסדרים הללו ולהפרותיהם, שהוגדרו כעבירות פליליות, אך לית מאן דפליג כי כאשר אדם מתקרב לכל תחום מן התחומים האמורים, הוא נותן את דעתו לכך, שחייבים להיות סדרים מיוחדים באותו תחום, והוא אף מוזהר על ידי הכללים השוררים בדרך כלל באותו תחום בצורה הממשית ביותר".

ראו גם
------

* רע כי נאסר
**שועל זאבי** (שם מדעי: *Dusicyon*) הוא סוג נכחד של כלב דמוי-שועל שהכיל 3 מינים אשר חיו לאורך דרום אמריקה הדרומית בין אורוגוואי, צ'ילה וארגנטינה עד לארץ האש והם התקיימו בין סוף הפליוקן עד להולוקן. המין הידוע ביותר בסוג הוא שועל פוקלנדי שהתקיים באיי פוקלנד עד שנכחד לחלוטין ב-1876. בעבר הוא נחשב למין היחידי בסוג עד לגילוי מאובני 2 מינים חדשים בארגנטינה במהלך המאה ה-17.

השועל הזאבי הוא סוג הקרוב לסוג שועל דרום-אמריקני בו מינים החיים לאורך פטגוניה ולסביבות הרי האנדים וכן לסוגים שועל הסרטנים, שועל קטן אוזן וזאב היער. מספר חוקרים רואים בו קרוב מעט לסוג כלב אך ישנם מחלוקות גדולות על המיון. במראהו הוא נראה דומה לזאב או תן אך קטן בהרבה.

השועלים האחרונים מהסוג נכחדו עקב המתיישבים של איי פוקלנד אשר הרגו אותם מחשש שיטרפו את גידוליהם ועקב התפשטות החקלאות.

מינים
-----

* שועל פוקלנדי (*Dusicyon australis*)
* *Dusicyon avus*
* *Dusicyon cultridens*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שועל זאבי** בוויקישיתוף
* שועל זאבי, באתר ITIS (באנגלית)
* שועל זאבי, באתר NCBI (באנגלית)
* שועל זאבי, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* שועל זאבי, באתר GBIF (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007565481605171

 |
**יוסף (יוס) שירן** (נולד בשנת 1962) הוא מנהל ישראלי המכהן כמנכ"ל חברת "אבן קיסר", וקודם לכן ניהל שלל חברות אחרות.

ביוגרפיה
--------

שירן נולד וגדל בקיבוץ גבעת ברנר, והתחנך בבית הספר התיכון הסביבתי במדרשת שדה בוקר. 

בשנת 1980 התגייס לסיירת מטכ"ל בה שירת כלוחם וקצין והמשיך לשרת במילואים בתפקידים פיקודיים עד לשחרורו בדרגת סגן אלוף. 

לאחר שחרורו מצה"ל סיים תואר ראשון בהנדסת תעשייה וניהול באוניברסיטת בן-גוריון בנגב, ובהמשך קיבל תואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת בר-אילן.

קריירה
------

במקביל ללימודיו פעל שירן כאנליסט פיננסי בחברת הייעוץ שירן-ליבר עד לשנת 1989, בה החל לעבוד כמנהל פרויקטים ותכנון מוצר בחברת אלקו תעשיות בע"מ, אשר עסקה בייצור של שנאי רשת למתח גבוה.

בשנים 1991–1995 עסק בהקמתו וניהולו של מפעל ייעודי לייצור שלדי בניינים בנתיבות, כחלק ממאמץ המדינה לספק פתרונות מגורים לעלייה הגדולה מברית המועצות באותה תקופה. המפעל ייצר עמודים, קורות ותקרות מבטון דרוך באמצעות טכנולוגיה צרפתית המיועדת לבניית מבנים של עד ארבע קומות. יכולת הייצור של המפעל עמדה על 2000 דירות לשנה.

בשנים 1995–2000 כיהן כמנכ"ל חברת טכנופלסט תעשיות בע"מ, שעסקה בהזרקה, כבישה ועיצוב מוצרי פלסטיק. בשנת 1997 הוביל את החברה להיות החברה הישראלית הראשונה המונפקת ברשימה הראשית בבורסה לניירות ערך בלונדון (LSE).

שירן סיים את תפקידו בטכנופלסט בכדי להתמנות למנכ"ל תפרון בע"מ, שהתמחתה בייצור הלבשה תחתונה וביגוד ספורט, תפקיד בו כיהן עד שנת 2008. במהלך כהונתו, תפרון שהייתה מונפקת ב-בורסה לניירות ערך בניו יורק גייסה הון בישראל ונרשמה כחברה דואלית בבורסה לניירות ערך בתל אביב. במסגרת תפקידו היה אחראי על פיתוח והטמעת טכנולוגיות מתקדמות לתפירה ללא תפר וטכנולוגיות ביגוד נוספות לשיפור ביצועים.

במקביל כיהן כיו"ר הדירקטוריון של חברת הבת "אלבה-רפואה", שהתמחתה בפיתוח מוצרי טקסטיל ייעודיים לענף הבריאות בארצות הברית, עד למכירתה לחברת Encompass, בעסקה אשר מומנה על ידי General Electric Capital. 

מיוני 2007 ועד דצמבר 2008 היה שירן יושב-ראש איגוד יצרני הטקסטיל והאופנה בהתאחדות התעשיינים.

בשנים 2009–2016 כיהן כמנכ"ל "אבן קיסר". באותה תקופה חוותה החברה צמיחה משמעותית, הפכה לחברה גלובאלית לרבות באמצעות רכישת מפיצים ברחבי העולם, והשלימה הנפקה בנאסד"ק, שאחריה הגיעה לשווי שיא של 2.4 מיליארד דולר.

בשנת 2016 ייסד שירן בשותפות את חברת SENSEQ המפתחת, מייצרת ומוכרת מערכות IoT לניטור בתיהם של בני הגיל השלישי המתגוררים בגפם. שירן כיהן גם כמנכ"ל החברה.

בשנת 2020 ייסד וניהל את חברת Elight בע"מ העוסקת בסחר דיגיטלי, וכשנה לאחר מכן ייסד ושימש כיו"ר בחברת Inflow בע"מ,  פלטפורמה לאיתור עסקאות נדל"ן ואנרגיה מתחדשת באמצעות מערכת לימוד מכונה.

במהלך שנים אלו העניק שירותי ייעוץ וניהול לחברות טכנולוגיות ותעשייתיות. 

במרץ 2023 חזר לנהל את חברת "אבן קיסר".

משפחה
-----

שירן נשוי ואב לארבעה ילדים ומתגורר ברמות השבים.

הערות שוליים
------------

1. ↑  יוסי שירן נבחר ליו"ר איגוד תעשיות טקסטיל ואופנה, באתר Bizportal
2. ↑  נשיא, מאת יונתן (1997-02-13). "טכנופלסט גייסה 55 מיליון ש' בבורסה הראשית של לונדון". *Globes*. נבדק ב-2023-09-26.
3. ↑  ציפורי, טלי (2012-11-14). "אבן קיסר: מנכ"ל החברה שווה 30 מ' ש', הקיבוץ - מיליארד". *Globes*. נבדק ב-2023-09-26.
4. ↑  ולדהורן, שירי חביב (2016-05-23). "אחרי 7.5 שנים: מנכ"ל אבן קיסר, יוס שירן, פורש". *Globes*. נבדק ב-2023-09-26.
5. ↑  גולן חזני
, אחרי 73 שנה: מפעל אבן קיסר בשדות ים ייסגר, 120 עובדיו יפוטרו, בתאר כלכליסט, 10 במאי 2023
**בלה האלאשי** (בהונגרית: **Halasi Béla**;‏ קישווארדה, 26 באוקטובר 1887 – שיקגו, 2 בדצמבר 1965) היה עורך דין, כלכלן, פוליטיקאי כלכלי יהודי-הונגרי-אמריקאי, פרופסור באוניברסיטה.

קורות חייו
----------

בלה האלאשי נולד במשפחה יהודית כבנם של שמעון האלאשי סוחר מנאג'קאלו ושל לאורה טיכלר. הוא קיבל את התואר שלו דוקטור במשפטים באוניברסיטת בודפשט למדע (שמה היום אוניברסיטת אטווש לוראנד). ב-1911 הפך לעמית מערכת של כתב העת "המאה העשרים", וגם הרצה בבית הספר החופשי של החברה למדעי החברה. הוא עבר את מבחן לשכת עורכי הדין ב-1914. ב-1918, במהפכת החרציות, מונה כיועץ מחלקה במשרד החוץ של ממשלת מיהאי קארואי, ובשנת 1919 בדרגת קומיסר העם עסק בהכנת הנושאים הכלכליים של המשא ומתן לשלום. הוא היגר לאחר נפילת הרפובליקה הסובייטית ההונגרית תחילה לגרמניה. בהיידלברג, יחד עם אמיל לדרר, ייסד את כתב העת Weltwirtschaftliche Korrespondenz של הסוציאליסטים המערביים באירופה. מגזין, שאותו גם ערך. ב-1926 עבר לברלין, שם עבד לא רק כעורך עיתון, אלא גם כפרופסור ב"אוניברסיטה לכלכלה ומינהל" (Hochschule für Wirtschaft und Verwaltung) עד העלייה לשלטון של אדולף היטלר. מ-1933 עבד בבריסל כמזכיר המדעי של "המשרד למדעי החברה" (Bureau d'Études Sociales). ב-1939 עזב לניו יורק. הוא הרצה תחילה באוניברסיטת ייל וב"בית הספר החדש למחקר חברתי" (New School for Social Research), ולאחר מכן היה פרופסור לכלכלה באוניברסיטת רוזוולט בשיקגו (אנ').

האלאשי היה כלכלן מחקר, הוא עסק בעיקר בפילוסופיה ובסוציולוגיה כלכלית, בבעיות הפיתוח של הכלכלה שלאחר המלחמה, באתגרים החדשים של הכלכלה העולמית ובתופעה שכינה "התערבות כלכלית בינלאומית". הוא כתב את העבודות שלו באנגלית תחת השם אלברט האלאשי.

כתביו העיקריים
--------------

* דעיכת החקלאות האנגלית. – אנגליה הדמוקרטית ווטו של הצעות חוק. (המאה העשרים, 1911)
* סין החדשה - המצב הבלקני - אירועי אקטואליה זרים. הוצאות מלחמה. מלחמת הבלקן. (המאה העשרים, 1913)
* ייצור באמצעות הון (מחשבה חופשית, 1913)
* ביטול האגרה על תמצית הספרים. (בודפשט, 1914)
* הצעת הקוד האזרחי הכללי ההונגרי. דעה וביקורת, בעיקר בכל הנוגע לאינטרסים של המסחר. זכות ההתחייבות. חלק כללי. (בודפשט, 1914)
* מלחמה ומסחר. (המאה העשרים, 1914)
* חירות ציבורית באנגליה והמלחמה. - שווייץ והמלחמה. - חוק המלחמה של הכנסייה. (המאה העשרים, 1916)
* הסבר על תקנת הסחר בשרשרת. (עלונים כלכליים במלחמה. 3. בודפשט, 1917)
* כיווני מדיניות החוץ הרוסית. - רפורמה ברכוש ובחירה. (המאה העשרים, 1917)
* ארווין סאבו. (סקירת מדיניות חברתית, 1918)
* מדיניות סחר. (ברלין, 1930)
* De l'interventionnisme a l'économie dirigée. (Revue des Sciences Economiques, 1932)
* Die Goldwahrung. Grundzüge der Wahrungstheorie. (Berlin, 1933)
* The Problem of Full Employment. – Survey of Recent American Literature on Postwar Economic Security. (International Postwar Problems. New York, 1943).

לקריאה נוספת
------------

* Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967. (לקסיקון ביוגרפי הונגרי. עורכת ראשית אגנש קניירש)
* Névpont (נקודת שם)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Születési bejegyzése a kisvárdai izraelita hitközség születési akv. 42/1887. folyószáma alatt". נבדק ב-2019-11-08.