recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**מליק טוסטון קוקס** (אנגלית: Malik Thuston Cox; נולד ב-23 ביוני 1978) ידוע יותר בכינויו **ממפיס בליק** (Memphis Bleek) או **בליק** הוא ראפר ומפיק מוזיקלי בעל חברת תקליטים גט לואו רקורדס. בליק הוציא עד כה (2009) ארבעה אלבומים, ואלבום חמישי אמור לצאת בשנת 2010. פירוש שמו של ממפיס הוא: "Making Easy Money Pimping Hoes In Style".

קריירה
------

בליק הוא חבר ילדות של ג'יי זי. הוא היה אחד האמנים הראשונים לחתום ברוק-א פלה, חברת התקליטים שג'יי זי ייסד. הוא הופיע לראשונה באלבומו הראשון של ג'יי זי, "Reasonable Doubt" שיצא בשנת 1996. באלבום זה ג'יי זי כתב לו את הטקסטים. בשנת 1998 בליק הקים לייבל משלו, "Get Low Records". לאחר הצלחת האלבום "Hard Knock Life" של ג'יי זי קיבלה חברת התקליטים שלו חשיפה, מה שנתן את האפשרות לשחרר את אלבום הבכורה של בליק "Coming of Age". האלבום הצליח מאוד, מכר 118,000 העתקים בשבוע הראשון והגיע למקום השביעי במצעד הבילבורד. האלבומים הבאים שלו,, "The Understanding" שיצא בשנת 2000 ו-"M.A.D.E." שיצא בשנת 2003 מכרו זהב. בין שני האלבומים עברו שלוש שנים בהן הוא השקיע את מירב זמנו בטיפול באחיו שנפצע קשה לאחר שהתרסק עם אופנוע. האלבום הרביעי שלו, "534" שנקרא על שם מס' הבית בו הוא וג'יי-זי גדלו לא הצליח כמו קודמיו. זה היה האלבום האחרון שלו בחברת התקליטים של ג'יי זי, רוק-א פלה. השניים החליטו שבליק יכול לצאת לעולם החופשי ולא להישאר תחת חסותו של ג'יי זי. זמן קצר לאחר מכן בליק חתם במס אפיל אנטרטיינמנט. האלבום הבא שלו, "The Process" אמור לצאת בשנת 2010.

במהלך הקריירה שלו הקליט שירים עם DMX, ג'ה רול, טריק דאדי, מיסי אליוט ואמנים החתומים ברוק-א פלה כמו בני סיגל, פריוואי, קמרון, אמיל, יאנג גאנז ועוד.

דיסקוגרפיה
----------

* 1999- Coming of Age
* 2000- The Understanding
* 2003- M.A.D.E.
* 2005- 534

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ממפיס בליק** בוויקישיתוף
* ממפיס בליק, ברשת החברתית טוויטר
* ממפיס בליק, ברשת החברתית אינסטגרם
* ממפיס בליק, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* ממפיס בליק, באתר ספוטיפיי
* ממפיס בליק, באתר AllMusic (באנגלית)
* ממפיס בליק, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* ממפיס בליק, באתר Yandex.Music (ברוסית)
* ממפיס בליק, באתר Discogs (באנגלית)
* ממפיס בליק, באתר Songkick (באנגלית)
* ממפיס בליק, באתר Genius
* ממפיס בליק, באתר בילבורד (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb14039502k (data)
* GND: 135410355
* ISNI: 0000 0000 5516 4126
* LCCN: no99034825
* MusicBrainz: 48db8d53-98c7-4ec8-8d49-00a89ebad8d4
* SNAC: w6kd2tnf
* VIAF: 19881249
* WorldCat: lccn-no99034825

 |
טור סטרטיגרפי של מפרץ סואץ
טור סטרטיגרפי של הגרנד קניון, אריזונה, ארצות הברית
**טור סטרטיגרפי** הוא מונח בגאולוגיה ובענף המשנה שלה, הסטרטיגרפיה, המתאר את החתך האנכי של יחידות סלע באזור מסוים בתרשימים ובמפות.

טור סטרטיגרפי טיפוסי מראה את רצף סלעי המשקע כאשר הסלעים העתיקים ביותר בחלק התחתון והסלעים הצעירים ביותר בחלקו העליון.

באזורים מורכבים יותר מבחינה גאולוגית, דוגמת אלו המכילים סלעים מותמרים, סלעי מחדר, העתקים ו/או אי התאמות, יכולים טורים סטרטיגרפיים לציין את המיקומים היחסיים של יחידות סלע אלו ביחס שביניהן. עם זאת, במקרים אלו, הטור הסטרטיגרפי יכול להיות או טור מבני, שבו יחידות הסלע מגובבות כפי שהן שנצפות בשטח לאחר שהועתקו ממקומם המקורי, או טור על פי זמן, שבו יחידות הסלע מגובבות על פי הסדר שבו נוצרו. הטור גם מראה את הליתולוגיה של יחידות הסלע.

טור סטרטיגרפי צריך להיות מורכב ממסגרות מרובעות קטנות המכילות את הסמל המזהה את סוג יחידת הסלע. שם יחידת הסלע ייכתב בצמוד למסגרת הרלוונטית. גובה כל מסגרת אמור לציין את עובייה היחסי ליחידות אחרות בטור. אם מסגרת מסוימת לא נכנסת לדף אחד נוהגים לפצל את הטור. את הגבול בין השכבות נוהגים לשרטט כקו אופקי למעט מקרים של יחידות סלע שנוצרות באופן בלתי אופקי בולט כמו מחדרים. הטור הסטרטיגרפי אמור גם לציין אי התאמות (כפי שמצוינת למשל אי ההתאמה הגדולה בשרטוט של הגרנד קניון משמאל) והעתקים. לעיתים נוהגים לציין את התקופות הגאולוגיות במקביל לשכבות (כפי שניתן לראות בטור הסטרטיגרפי של מפרץ סואץ מימין), וכמו כן מקובל לספק מפתח לתבניות הליתולוגיות המופיעות במסגרות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טור סטרטיגרפי** בוויקישיתוף
* Explaining the Stratigraphic Column
* What are Stratigraphic Columns?
**דגל המבורג** הוא הדגל המשמש את המדינה הגרמנית המבורג. 

דגל זה קיים בשלוש גרסאות שונות; הגרסה האזרחית (Hamburgfahne Landesflagge), הגרסה המדינית (Hamburgische Staatsflagge) והגרסה הצבאית הימית (Admiralitätsflagge); שלושתם דגלים בצבע אדום המוטענים בשלט האצולה של המבורג.

בדגל האזרחי מתוארת טירה לבנה בעלת שלושה צריחים (שני צריחים מבוצרים ומגדל מרכזי עם כיפה). דגל זה משמש הן כדגל אזרחי והן כדגל מדיני ובעבר היה בשימוש כדגל ימי אזרחי. החותם הקדום ביותר המתאר את מוטיב שלושת הצריחים מתוארך לשנת 1241 לערך ואילו הדגל הקדום ביותר המציג חותם זה תוארך לאמצע המאה ה-16, אף על פי שכנראה היה זה דגל אדום המוטען במגן לבן ועליו מצוירת טירה אדומה. כפי הנראה, רק בשנת 1751 הפכה הטירה ללבנה והוצגה על דגל אדום כדגלה של המבורג.

הדגל האזרחי חופשי לשימושם של כל אדם וישות בניגוד לדגל המדיני המאושר לשימושה של ממשלת המבורג בלבד. דגל זה נוצר בשנת 1897 כחלק מפתיחתו של בית העירייה החדש. דגל האדמירליות (הדגל הצבאי הימי) מונף רק על בנייני ממשל הקשורים לניווט מאחר שנכון לשנת 2008 למדינת המבורג אין כל ספינות מלחמה. הדגל כולל את סמל האדמירליות אשר היה בשימוש משנת 1642.

ראו גם
------

* סמל המבורג

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דגל המבורג** בוויקישיתוף
* דגל המבורג, באתר דגלי העולם (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Harry D. Schurdel (2005), Flaggen und Wappen — Deutschland (בגרמנית)
2. ↑  אתר ממשלת המבורג, דגלים, שלטים וסמלים (בגרמנית)

| דגלי גרמניה |
| --- |
| הדגל הלאומי | הדגל הלאומי |  |
| דגלי המדינות | באדן-וירטמברג • בוואריה • ברלין • ברנדנבורג • ברמן • המבורג • הסן • חבל הסאר • מקלנבורג-מערב פומרניה • נורדריין-וסטפאליה • סקסוניה • סקסוניה-אנהלט • סקסוניה התחתונה • ריינלנד-פאלץ • שלזוויג-הולשטיין • תורינגיה |
| דגלים נוספים | דגל הצי הגרמני • נס הנשיא |
| דגלים היסטוריים | דגל באדן • דגל פרוסיה • דגל גרמניה המזרחית • דגל המלחמה של הרייך |
**שלושת הבי"תים** (מוכר גם בתור **שלושת ה-B**; במקור, בגרמנית: **drei B-en**) הוא מושג שטבע פטר קורנליוס בשנת 1854 כדי לציין את שלושת המלחינים הגדולים בהיסטוריה להשקפתו ששמותיהם מתחילים באות בי"ת: יוהאן סבסטיאן באך, לודוויג ואן בטהובן והקטור ברליוז. טביעת מושג זה באה להלל את ברליוז ולהציבו בשורה אחת עם באך ובטהובן כמלחינים הגדולים בהיסטוריה. 

מוזיקאים רבים לא הסכימו עם הכללת ברליוז יחד עם באך ובטהובן והציעו מלחינים אחרים בתור הבי"ת השלישית. ריכרד וגנר הציע פעם את אנטון ברוקנר כבי"ת השלישית, אך הצעתו לא זכתה לפופולריות. בסוף המאה ה-19 הציע המנצח הנס פון בילוב לכלול את יוהנס ברהמס כבי"ת השלישית, ומאז נתקבל ששלושת הבי"תים הם באך, בטהובן וברהמס. בילוב טען שיש קשר בין סגנון ההלחנה של שלושת הבי"תים ואף כינה את הסימפוניה הראשונה של ברהמס כ"סימפוניה העשירית של בטהובן". 

המושג משמש תדיר בדיונים על מוזיקה קלאסית כדי לתאר את עליונות המוזיקה של שלושת הבי"תים. המושג מתאר גם את שלושת המלחינים המייצגים משלוש התקופות העיקריות במוזיקה הקלאסית: באך מתקופת הבארוק, בטהובן מהתקופה הקלאסית, וברהמס מהתקופה הרומנטית.

בתרבות
------

* ברצועה של "פינאטס" מ-22 בפברואר 1952, כששרודר(אנ') מנגן על הפסנתר, אומר צ'ארלי בראון: "שמעת על באך, ברהמס ובטהובן, נכון? אז מעכשיו זה יהיה שוברט, שומאן ושרודר."
**הטור של בריטניה** (באנגלית: **Tour of Britain**; שם רשמי: **OVO Energy Tour of Britain**) הוא מרוץ אופני כביש שנערך בבריטניה משנת 1945 ומאז שמו והמתכונת שלו השתנה מספר פעמים. המרוץ הוא בדרג 2.פרו בסבב ה-UCI ProSeries, וביסס את מעמדו כמרוץ הקטעים הבכיר ביותר בבריטניה.

היסטוריה
--------

המרוץ החל בשנת 1945 במתכונת חובבנית, אז ניצח בו רוברט באטו הצרפתי. המרוץ החליף את שמו פעמים רבות, הוא נקרא בשם "ברייטון–גלאזגו" בשנים 1946–1952 בשל המסלול שלו שהתחיל בברייטון והסתיים בגלאזגו.

ב-1958, חברה של שיווק, בקרת ייצור והפצה של חלב נכנסה כספונסרית החדשה של המרוץ. בעקבות כך המרוץ נקרא "Milk Race" משנת 1958 עד שנת 1987. בחלק מהשנים התקיים המרוץ פעמיים בשנה, כשלעיתים אחת הגרסאות הייתה חובבנית והשנייה חצי מקצועית. המהדורה המקצועית הראשונה של המרוץ התרחשה ב-1987 תחת השם "Kellogg's Tour", המרוץ נוצח על ידי ג'ואי מק'לאפלין המקומי. המרוץ המשיך להתקיים בגרסה המקצועית שלו בשם זה, עד 1998–1999, כשבשנים אלו נקרא "PruTour".

לאחר שלא התקיים בשנים 2000–2003, חזר המרוץ בשנת 2004 לפעילות וכלל הפעם רק את המרוץ המקצועני. ב-2014, עלה לדרג ה-HC בסבב האירופי של ה-UCI, ב-2020, הפך המרוץ לחלק מסבב ה-UCI ProSeries, שהחליף את סבב ה-HC. משנת 2017 עד היום ספונסר המרוץ הראשי היא חברת "OVO Energy".

מנצחים
------

| שנה | רוכב | קבוצה |
| --- | --- | --- |
| 2004 | קולומביהקולומביה מאוריסיו ארדילה | Chocolade Jacques-Wincor Nixdorf |
| 2005 | בלגיהבלגיה ניק נוינס | קוויק סטפ אינרג'טיק |
| 2006 | דנמרקדנמרק מרטין פדרסן | CSC |
| 2007 | צרפתצרפת רומן פייו | Agritubel |
| 2008 | צרפתצרפת ז'ופרואה לקואטר | Agritubel |
| 2009 | נורווגיהנורווגיה אדוואלד בואסון האגן | Team Columbia–HTC |
| 2010 | שווייץשווייץ מייקל אלבזיני | Team Columbia–HTC |
| 2011 | הולנדהולנד לארס בום | רבובנק |
| 2012 | אוסטרליהאוסטרליה ניית'ן האס | גארמין–שארפ |
| 2013 | בריטניהבריטניה בראדלי ויגינס | קבוצת סקיי |
| 2014 | הולנדהולנד דילן ואן בארלה | גארמין–שארפ |
| 2015 | נורווגיהנורווגיה אדוואלד בואסון האגן | MTN–Qhubeka |
| 2016 | בריטניהבריטניה סטיב קמינגס | דיימנשן דאטה |
| 2017 | הולנדהולנד לארס בום | יומבו–ויסמה |
| 2018 | צרפתצרפת ז'וליאן אלאפיליפ | קוויק סטפ פלורס |
| 2019 | הולנדהולנד מת'יו ואן דר פול | קורנדון–קירקוס |
| 2021 | בלגיהבלגיה ווט ואן ארט | יומבו–ויסמה |
| 2022 | ספרדספרד גונזלו סראנו | קבוצת מוביסטאר |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הטור של בריטניה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של הטור של בריטניה
* הטור של בריטניה, ברשת החברתית פייסבוק

* הטור של בריטניה, ברשת החברתית טוויטר

* הטור של בריטניה, ברשת החברתית אינסטגרם
**אֵין תּוֹכוֹ כְּבָרוֹ** הוא ביטוי, שמקורו בתלמוד ומשמעותו: אין פנימיותו עולה בקנה אחד עם חיצוניותו. (המילה "בר" היא "חוץ" בארמית). נוהגים לייחס את הביטוי לאדם שאיננו מתנהג ביושר (אנ') ובכנות, שמשדר צביעות ודו-פרצופיות; אחד בפה ואחד בלב.

המקור
-----

שני מקומות בתלמוד מזכירים את הביטוי. הראשון מופיע במסכת ברכות: 

> 
> תנא, אותו היום סלקוהו לשומר הפתח, ונתנה להם רשות לתלמידים ליכנס, שהיה ר"ג מכריז ואומר: כל תלמיד שאין תוכו כברו לא יכנס לבית המדרש. ההוא יומא אתוספו כמה ספסלי
> 
> 
> 
> — תלמוד בבלי, מסכת ברכות, דף כ"ח, עמוד א'
> 

מתוך ההקשר למדים שרבן גמליאל, בתקופת כהונתו כנשיא הסנהדרין, העמיד בפתחו של בית המדרש שומר סף, שהיה אמור להרחיק מהישיבה תלמידים שאין תוכם כברם, היינו, אין פנימיותם תואמת את הרושם שהם מעוררים בהיכרות שטחית, ומכאן שאין הם יכולים להיחשב כתלמידי חכמים. לאחר שהדיחו חכמים את רבן גמליאל מכהונתו לתקופה קצרה, (עקב יחסו הנוקשה כלפי רבי יהושע) התמנה רבי אלעזר בן עזריה לנשיא במקומו, והוא סילק את שומר הסף. בעקבות הסרת המגבלה התווספו ספסלים רבים לבית המדרש. היינו נוספו תלמידים רבים.

המחלוקת כאן מבטאת את הגישות השונות של שני החכמים לקבלת תלמידים לבית המדרש. רבן גמליאל המחמיר, טען שאין לתת לתלמידים שאין בהם תוכן פנימי, יושר וכנות – כניסה לבית המדרש. רבי אלעזר בן עזריה הקל והתעקש לתת הזדמנות לכל החפץ ללמוד.

במקום אחר בתלמוד, בתקופה מאוחרת יותר בבבל, חוזר רבא (דור רביעי לאמוראים) ומזכיר את הקריטריון המחמיר של רבן גמליאל לבחינת תלמיד חכם. 

> 
> אמר רבא כל תלמיד חכם שאין תוכו כברו אינו תלמיד חכם
> 
> 
> 
> — תלמוד בבלי, מסכת יומא, דף ע"ב, עמוד ב'
>

שימושים בעברית המודרנית
-----------------------

* לקוח שרכש מוצר התלונן ברשת ש"אין תוכו כברו", משום שהמפרט שפורסם לגבי המוצר אינו תואם את המציאות.
* אמיל פוירשטיין מבקר בשנת 1968 מחזה דל תוכן בכותרת: "מחזה שאין תוכו כברו"
* ב"מעריב" תיארה העיתונאית את דן מרידור כמי שהדברים שיוצאים מפיו "לא חמים ולא קרים, לא רעים ולא טובים, לא עולבים ולא נעלבים. תוכו כברו, ברו כתוכו".

לקריאה נוספת
------------

* האוניברסיטה הפתוחה, **מירושלים ליבנה**, יחידות 3-1; 10-8, 1976
* גדליהו אלון, **תולדות היהודים בתקופת המשנה והתלמוד**, הקיבוץ המאוחד, 1977

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **אין תוכו כברו** |

* "אין תוכו כברו", האקדמיה ללשון העברית
* אין תוכו כברו - מט"ח
* נעמן אופיר, ניבונכון
* מנחם בן שלום, "סיפור הדחת רבן גמליאל והמציאות ההיסטורית", מט"ח

הערות שוליים
------------

1. ↑  עוד על סיפורו של רבן גמליאל, החלטת חכמים להדיח אותו מתפקידו ולמנות במקומו את רבי אלעזר בן עזריה, ראו ברשימת הספרים כאן ב"לקריאה נוספת".
2. ↑  "תוכו כברו - תכונה מולדת או תכונה נרכשת?", מכללת הרצוג, אגדות חז"ל
3. ↑  כונן קשיח חיצוני ש"אין תוכו כברו", פרוג, הבית של היוצרים
4. ↑  אמיל פוירשטיין, "מחזה שאין תוכו כברו", הצופה, 22 במרץ 1968
5. ↑  שרית פוקס, דן מרידור - תראו כמה שהוא יפה, מעריב, 14 באוגוסט 1987
הצאר מיכאיל פיודורוביץ' והבויארים.
 ישיבת הדומה הבויארית.
**הדומה הבויארית** (ברוסית: **Боя́рская ду́ма**) הייתה המועצה הגבוהה ביותר של רוסיה הצארית, שהייתה מורכבת מנציגי האצולה הפיאודלית וייעצה לצאר. הדומה הבויארית הייתה המשך התפתחותה של **הדומה הנסיכותית** מהמאה ה-14 במדינה הרוסית. התקיימה מהמאה ה-14 ועד לתחילת המאה ה-18.

הדומה הבויארית לא הייתה גוף עצמאי ושימשה כמועצת מדינה, שפעלה תמיד לצד הצאר וייעצה לו בענייני ניהול המדינה ויחד איתו ייצגה את הרשות המבצעת. אחדות זו התבטאה במיוחד בענייני חקיקה וביחסים בינלאומיים. בכל המקרים, התקבלה החלטה בצורה הבאה: "הריבון ציווה והבויארים דנו" («Государь указал и бояре приговорили») או "בצו הריבון, הבויארים פסקו" («По государеву указу бояре приговорили»).

הדומה הבויארית התקיימה עד תחילת המאה ה-18. בשנת 1711 הקים הצאר פיוטר הראשון גוף ממשלתי חדש - הסנאט הרוסי.

הרכב
----

הדומה הבויארית היה מוסד פוליטי שיצר והוביל את נסיכות מוסקבה ואת הסדר הציבורי. אופייה האריסטוקרטי של הדומה בא לידי ביטוי בכך שרוב חבריה כמעט עד סוף המאה ה-17 היו שייך למעגל צר של משפחות אצילות ומונו לדומה על ידי הצאר בהתאם לוותק. התמיכה הבלתי פוסקת היחידה במבנה ובמשמעותה של הדומה הייתה המנהג, שמכוחו קרא הריבון לנהל את אנשי מעמד הבויארים בסדר היררכי מסוים.

הרכב הדומה במוסקבה כלל רק את *הבויארים* במשמעות העתיקה של מילה זו, כלומר בעלי אדמות חופשיות ואז, עם הפיכתם לאנשי שירות, נוצרה חלוקה בין הבויארים בכלל ומשרתי המדינה במובן המדויק. המעמד הגבוה של המשרתים הוכנסו לארמון כדי לסייע ללא הרף לדוכס הגדול בענייני המינהל בנסיכות מוסקבה. קטגוריה נמוכה נוספת של אותם משרתים בחצר היו כאלה שקיבלו את "הדרך" להיכנס לשירות במוסד המדינה.

ראו גם
------

* הדומה הממלכתית של הפדרציה הרוסית
* זמסקי סובור
* הסנאט הרוסי

הערות שוליים
------------

1. ↑  Боярская дума
2. ↑  "реформа государственного управления".
**פרואילורוס** (שם מדעי: ***Proailurus***) הוא סוג של טורף קדום דמוי חתול הנחשב לראשון החתוליים, אם כי כמה חוקרים משייכים אותו למשפחת הסטנופלסיקטיים שאולי מבוטלת. יונק זה חי במשך סוף האוליגוקן עד לתחילת המיוקן שלפני 30 עד 20 מיליון שנה ברחבי אירופה ואסיה.

המאובנים של הפרואילורוס התגלו במספר מדינות ביניהם במונגוליה, גרמניה וספרד. הוא הוגדר לראשונה ב-1879 בידי החוקר הנרי פילהול (אנ') על סמך ממצאים מצרפת. המשמעות של שמו מיוונית היא: ""pro - לפני, "ailuros" - חתול כלומר: "לפני חתול". התגלו 3 מינים בסוג כשמינים נוספים בוטלו.

חתול זה היה קטן יחסית באורך של מטר ומשקל של 10 קילוגרם בממוצע - קצת יותר גדול מחתול בית. הוא היה דומה במראהו לגחן גדול עם זנב רחב גמיש ששימש לטיפוס על עצים בהם חי. הוא היה בעל טפרים נשלפים בכפותיו, והיה בעל חלל עיניים גדולות ולסתות קצרות בעלות שיניים רחבות וחדות. מבנה זה דומה לרוב החתולים ומותאם לציד והרג מהיר של טרף.

החתול הקדום חי ביערות של אירואסיה והוא התפתח לחתולים המוכרים, כנראה לחתולים הקטנים הקרובים אליו יותר מאשר מיני החתולים הגדולים והשנחרבים הגדולים והמאוחרים יותר. כיום הוא משויך לתת-משפחה שנכחדה - *Proailurinae*.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרואילורוס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* GBIF
 |
**הדומיניון של מלכיצדק**
(למפת האוקיינוס השקט מוגדלת)הדומיניון של מלכיצדק**הדומיניון של מלכיצדק**(למפת האוקיינוס השקט רגילה)הדומיניון של מלכיצדק**הדומיניון של מלכיצדק**
**הדומיניון של מלכיצדק** היא מדינה לכאורה באוקיינוס השקט ויש לה גם תביעה לשטח באנטארקטיקה. על-פי טענות הרשויות האמריקאיות, נשיא המדינה, דייוויד קורם, הוא רמאי מקצועי. על פי אתר האינטרנט של המדינה, בירתה של המדינה מצויה באוקיינוס השקט, אולם היא מייחלת לקבוע את בירתה בירושלים, עירו ההיסטורית של מלכיצדק מלך שלם, על שמו קרויה המדינה.

מתחקיר של בוב סיימון בחדשות CBS ומתחקיר האתר quatloos, המשמש מוזיאון וירטואלי למעשי הונאה, עולה כי קורם עצמו לא ביקר מעולם באי ורק שמע עליו מפי עדי ראייה. הוא מתגורר בקליפורניה ומשם מפעיל את אתר האינטרנט של המדינה. עוד מתברר כי האי, אם הוא קיים, כנראה מכוסה מים בתקופות הגאות. קורם מנפק דרכונים, מציע איגרות חוב ממשלתיות ופוליסות ביטוח, ומייצר למקום תדמית של מקלט מס.

בישראל התפרסם ולדימיר זוטולובסקי, אשר הציג עצמו כקונסול של מדינת מלכיצדק. זוטולובסקי הנפיק דרכונים מזויפים ואישורי שהייה שלא כדין באמצעות מסמכים, חותמות, כרטיסי ביקור וגלופות של בול הדומיניון של מלכיצדק, ובעקבות זאת נשפט ל-4 שנות מאסר.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של הדומיניון של מלכיצדק

הערות שוליים
------------

1. ↑  Fantasy Island, ‏10 באפריל 2000 (באנגלית)
2. ↑  Dominion of Melchizedek, ‏23 בנובמבר 1999 (באנגלית)
3. ↑  ארצי חלפון, "קונסול מדינת מלכיצדק" נשלח ל-4 שנים בכלא, באתר ynet, 19 בנובמבר 2003
**יורי אנטולייביץ' שווצ'נקו** (ברוסית: **Ю́рий Анато́льевич Шевче́нко**;‏ 28 ביוני 1939, מוסקבה – 6 בנובמבר 2020) היה קצין ביון סובייטי-רוסי, קולונל במינהל הראשי הראשון בק.ג.ב של ברית המועצות ובסוכנות הביון הרוסית, גיבור הפדרציה הרוסית (2017).

ביוגרפיה
--------

יורי נולד ב-28 ביוני 1939 במוסקבה למשפחת פועלים. בשנת 1963 סיים תואר באדריכלות בפקולטה לבנייה תעשייתית של המכון לאדריכלות במוסקבה וזמן קצר לאחר מכן גויס על ידי הק.ג.ב.

מאז 1963 שימש כסוכן במינהל הביון של הק.ג.ב.. בשנת 1965 סיים את לימודיו בפקולטה המרכזית הדו-שנתית בבית הספר מספר 101 של הק.ג.ב של ברית המועצות, לקראת הכשרתו לעבודה בתנאים מיוחדים מאז 1965. בשנת 1969 נשלח לרגל במספר מדינות זרות, שם עבד עם מקורות יקרי ערך, השתתף בפיתוח וגיוס מודיעים ובגיוס של אישים בעלי אינטרס מודיעיני והשיג מידע יקר ערך בנושאים שונים, כולל בעלי סודיות גבוהה ביותר. על פי הדיווחים הרשמיים, הוא גילה אומץ וגבורה, הוביל מספר מבצעים קשים ויצר ערוצים להשגת מידע המשפיע ישירות על האינטרסים הלאומיים של ברית המועצות, ובהמשך רוסיה. פעל במסווה של אמן ואדריכל צרפתי.

בשנת 2001 חזר למולדתו אחרי שהייה בארצות הברית ולאחר שאסף מודיעין מסוכני CIA ו-FBI ועבד במטה הסוכנות במוסקבה. בשנת 2010 פרש מהשירות. במוסקבה הוא העביר את ניסיונו המבצעי העשיר באופן פעיל למרגלים צעירים. אהב לצייר.

בצו של נשיא הפדרציה הרוסית ולדימיר פוטין ב-10 במאי 2017, הוענק לו תואר גיבור הפדרציה הרוסית. בראיון לאחר ההענקה, אמר ש"ג'יימס בונד לא היה קיים מעולם, ועבודת איסוף המודיעין האמיתית היא עבודה של מלחמת מוחות, כרוכה בכוח הרצון, ואם מתחילים לירות – איסוף המודיעין נגמר".

מת ב-6 בנובמבר 2020 ונקבר בבית העלמין טרויקורובסקיה במוסקבה. לאחר מותו חשפה סוכנות הביון הרוסית את פעולותיו לציבור.

קישורים חיצוניים
----------------

* ביוגרפיה באתר סוכנות הביון הרוסית
* מידע באתר שירות הביון הרוסי
* מנהל שירות הביון הרוסי, נארישקין, ביטל את סיווגם של 7 מרגלים
* מידע נוסף באתר סוכנות הביון הרוסית
* הספד באתר האינטרנט של סוכנות הביון הרוסית

הערות שוליים
------------

1. ↑  High-Profile Russian Spy Yuri Shevchenko Dies Aged 81, Foreign Intelligence Service Says
2. ↑  רוסיה טוענת שמרגל שפעל עבורה העביר מידע רגיש מארצות הברית
3. ↑  Умер разведчик-нелегал, Герой России Юрий Шевченко / РИА «Новости»
4. ↑
**פרו הראשון, מלך אראגון** (באראגונית: **Pero I d'Aragón**;‏ 1068–1104) היה מלך אראגון ונווארה בין השנים 1094–1104.

ביוגרפיה
--------

פרו הראשון היה בנם של סנצ'ו הראשון, מלך אראגון ואיזבל מאורחל, בתם של ארמנחול השלישי, רוזן אורחל ואדלייד.

בשנת 1094 נהרג אביו מפגיעת חץ בזמן המצור על ווסקה, ופרו עלה לשלטון במקומו. בשנת 1096 שיתף פרו פעולה עם אל סיד, וביחד הרחיבו את הגבול הדרומי של הממלכה כחלק מהרקונקיסטה. לפי מקורות מסוימים, בשנת 1101 רצה פרו להצטרף למסע הצלב הראשון, אולם האפיפיור פסקליס השני הורה לו להמשיך את המסע כנגד סרגוסה. בשנת 1102 יצא פרו למסע לכיבוש סרגוסה, אולם בשל התקפת נגד חזקה של המורים, שבה אף נהרג בן דודו ארמנחול החמישי, רוזן אורחל, הפסיק פדרו את המצור על העיר. בשנת 1104 מת פרו, ואחיו למחצה אלפונסו הראשון, מלך אראגון עלה לשלטון במקומו.

משפחתו
------

בינואר 1086 התחתן פרו בז'קה עם אגנס מפואטייה, בתו של גיום השמיני, דוכס אקוויטניה, ממנה היו לו שני ילדים:

* פרו (מת ב-1104), התחתן עם מריה רודריגס, בתו של אל סיד
* איזבלה (מתה ב-1104)

לאחר מותה של אגנס, הוא התחתן ב-16 באוגוסט 1097 עם ברטה מסבויה, בתו של פייטרו הראשון, רוזן סבויה, ממנה לא היו לו ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרו הראשון, מלך אראגון** בוויקישיתוף
* ציור מהמאה ה-13 של פרופרו הראשון, מלך אראגון, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007388100105171
* BNE: XX1526109
* GND: 12096872X
* ISNI: 0000 0000 1172 9703
* LCCN: n98075064
* SUDOC: 070147132
* VcBA: 495/108248
* VIAF: 35300318
* WorldCat: viaf-35300318

 |
**פרנץ מירטס** (בהולנדית: **Franz Meerts**‏; 1836 – 1896) היה צייר בלגי שנודע בסצנות הפנים שלו, סצנות הז'אנר, טבע דומם ונופיו. הוא היה פעיל גם כסופר ומוציא לאור.

ביוגרפיה
--------

פרנץ מירטס נולד בגנט. הוא למד בעיר הולדתו באקדמיה לאמנויות יפות. מאוחר יותר עבר לבריסל, שם למד בסטודיו הפרטי לאמנות של יאן פורטלס, צייר בולט של סצנות ז'אנר, סיפורי תנ"ך, נופים, פורטרטים ונושאים מזרחיים ומייסד האסכולה האוריינטליסטית הבלגית. פורטלס הכשיר בסטודיו הפרטי שלו לאמנות את הדור הבא של ציירים בלגים.

מירטס הוזמן על ידי ממשלת בלגיה לנסוע לספרד ולאיטליה כדי להעתיק את יצירותיהם של המאסטרים הגדולים. לרגל נסיעות אלה, הוא למד את טכניקת הפרסקו. הוא גם קיבל הזמנה ממועצת העיר לוון להעתיק יצירות עבור בית העירייה. הוא השלים את העבודות בשנים 1890–1899. את שנות חייו האחרונות הקדיש לשחזור ציורי הקיר של כנסיית פטרוס הקדוש באנדרלכט (בריסל).

מירטס היה המייסד השותף של שתי אגודות אמנים בבריסל. הראשונה הייתה L'Union des Arts שהתקיימה מ-1876 עד 1885 וארגנה תערוכות קבוצתיות של יצירות של אמנים חזותיים. שלוש מתערוכות אלה נערכו, כולן בסטודיו האישי של מירטס. הן לא היו מוצלחות במיוחד.

לאחר מכן, פרנץ מירטס ייסד אגודה חדשה לאמנים צעירים, שקיבלה את השם ההולנדי "פורוורד" ('קדימה') בשנת 1885. מייסד שותף אחר היה לואי בארטה.

הסלון הראשון של ״פורוורד״ נערך בשנת 1885 במרכז בריסל. בשנת 1888, "פורוורד" הציגה במוזיאונים המלכותיים לאמנויות יפות של בלגיה בבריסל. האגודה חדלה מלהתקיים ב-1893.

הוא היה מחבר שותף של "La Belgique illustrée", היסטוריה מאוירת וסקירה של בלגיה.

פרנץ מירטס מת במאי 1896 בבריסל.

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרנץ מירטס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ontdek auteur, aquarellist, kopiist Franz Meerts, rkd.nl (בהולנדית)
2. 1 2  Dictionnaire des Peintres belges: 3827 MEERTS, Franz, balat.kikirpa.be
3. ↑  Edmond-Louis de Taeye, Les artistes belges contemporains. Leur vie, leurs œuvres, leur place dans l'art, Castaigne, Brussels, 1894, pp. 9-25 (in French)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb149804857 (data)
* GND: 17438405X
* ISNI: 0000 0003 6723 8067
* RKD: 89097
* ULAN: 500163088
* VIAF: 231019593
* WorldCat: viaf-231019593

 |
**הדוכסית** (באנגלית: **The Duchess**) הוא סרט דרמה בריטי משנת 2008, המבוסס על מאורעות היסטוריים ועל אישים בני המאה ה-18. הסרט בוים על ידי סול דיב, בכיכובם של קירה נייטלי ורייף פיינס.

עלילה
-----

ג'ורג'יינה (קירה נייטלי) היא בחורה צעירה הנישאת לדוכס עשיר ועתיר השפעה (רייף פיינס). לאחר שהדוכס מתאכזב מכך שהיא יולדת לו שתי בנות, היא נכנסת למערבולת של עצב, ומוצאת תנחומים בחברת בס פורסטר, אישה שבעלה בוגד בה ולא מאפשר לה לראות את שלושת בניה.

ג'ורג'יינה עוזרת לבס בכך שהיא מזמינה אותה לגור בביתה, אך מגלה שבס ובעלה מנהלים רומן. ג'ורג'יינה דורשת מהדוכס לגרש את בס אך הוא מסרב. ג'ורג'יינה הפגועה מוצאת תנחומים בזרועות אהוב נעוריה צ'ארלס גריי (דומיניק קופר), השואף להפוך לראש ממשלת אנגליה.

ג'ורג'יינה מציעה לדוכס להתגרש ממנה ולהינשא לבס, ובכך לאפשר לה להתייחד עם אהוב לבה, אך הדוכס הזועם מסרב להצעה ואונס אותה. כתוצאה מהאונס היא מתעברת ויולדת בן, ההופך ליורש הרשמי של הדוכס.

כל זה לא מביא את הדוכס לסלק את בס מביתו או להאיר פנים לג'ורג'יינה, והיא שוקעת ברומן עם גריי. כשהדוכס מגלה זאת הוא מכריח אותה להיפרד מעל גריי, ומאיים עליה שאחרת לא תראה את ילדיה, וכל שאיפותיו הפוליטיות של גריי ייחסמו. אז מגלה ג'ורג'יינה כי היא הרה מגריי, והדוכס מאלץ אותה למסור את התינוקת שנולדה לה למשפחתו של גריי.

התינוקת נקראת אלייזה, ומסופר בסוף הסרט שהיא קראה לביתה על שם אימה- ג'ורג'ינה. הסרט מסתיים בכך שג'ורג'ינה נשארת כ"אסירה בביתה שלה", בעוד גריי שבור הלב הופך לראש ממשלה ונישא לאחרת. ג'ורג'ינה נותנת את ברכתה לדוכס ולבס, והשניים נישאים. בס הופכת להיות הדוכסית השנייה של דבונשייר.

מקורות היסטוריים
----------------

הסרט מבוסס על ספר ביוגרפי שכתבה הסופרת הבריטית-אמריקנית, אמנדה פורמן על ג'ורג'ינה קוונדיש, הדוכסית מדבונשייר.

קישורים חיצוניים
----------------

* "הדוכסית", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "הדוכסית", באתר נטפליקס
* "הדוכסית", באתר AllMovie (באנגלית)
* "הדוכסית", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "הדוכסית", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "הדוכסית", באתר Metacritic (באנגלית)
* "הדוכסית", באתר אידיבי
* "הדוכסית", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
**טור דה פראנס 2021** הוא המהדורה ה-108 של הטור דה פראנס. המרוץ תוכנן במקור להתקיים בין התאריכים 2–25 ביולי 2021 אך לבסוף נערך בין התאריכים 26 ביוני–18 ביולי 2021, כדי לאפשר לרוכבים להשתתף במרוצי אולימפיאדת טוקיו (2020). במרוץ ניצח הרוכב הסלובני טאדיי פוגאצ'אר מקבוצת יו. איי. אי. אמירטס. היה זה ניצחונו השני הרצוף בטור דה פראנס, לאחר שגם ב-2020 ניצח במרוץ. במקום השני סיים הרוכב הדני, יונאס וינגגור מקבוצת יומבו–ויסמה ובמקום השלישי סיים הרוכב האקוודורי, ריצ'רד קאראפאס מקבוצת אינאוס גרנדיירס.

בקטגוריית החולצה הירוקה ניצח הרוכב הבריטי הוותיק, מארק קוונדיש, מקבוצת דקונינק קוויק-סטפ. קאוונדיש ניצח בארבעה קטעים במרוץ ובכך סימן את חזרתו אל החבורה המובילה של הספרינטרים בדבוקה.

בקטגוריית החולצה המנוקדת ("מלך ההרים") ניצח טאדיי פוגאצ'אר מקבוצת יו. איי. אי. אמירטס, שאף ניצח בקטגוריית החולצה הלבנה (הרוכב הצעיר).

בקטגוריה הקבוצתית ניצחה קבוצת בחריין ויקטוריוס.

בקטגוריית הרוכב ההתקפי במרוץ זכה הרוכב הצרפתי פרנק בונאמור (אנ') מקבוצת B&B Hotels.

המסלול
------

המסלול לטור דה פראנס 2021 הוכרז ב -1 בנובמבר 2020. המסלול נקבע באורך של 3,383 ק"מ (2,102 מייל), ובמירוץ נקבע הקטע הארוך ביותר מאז טור דה פראנס בשנת 2000, עם מסלול של 248 ק"מ (154 מייל) בקטע השביעי. במקור תוכננה בירת דנמרק, קופנהגן, לארח את תחילת המרוץ (המכונה גם Grand Départ) אך בסוף הועברה ההתחלה לברסט הנמצאת במערב צרפת, עקב השפעת מגפת הקורונה. קופנהגן תארח את ההתחלה ב-2022.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טור דה פראנס 2021** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של טור דה פראנס (באנגלית)
**נוקור ריטש** (בקמרית: **បទនគររាជ**, בתרגום לעברית: **מלכות מפוארת**) הוא ההמנון הלאומי של ממלכת קמבודיה.

מילות השיר נכתבו על יד צ'ואון נאת' ומנגינתו מבוססת על לחן של שיר קמבודי עממי. השיר אומץ לראשונה כהמנונה של קמבודיה ב-1941 ופעם שנייה ב-1947, לאחר קבלת עצמאותה מצרפת.
בשנת 1970, בוטלה המלוכה וכמו כן בוטל מעמדו של השיר כהמנון לאומי. ב-1975, הוחלף ההמנון על ידי הקמר רוז' ב-"Dap Prampi Mesa Chokchey" (שבעה עשר באפריל המפואר). ההמנון שוחזר לאחר ניצחון המפלגה הרויאליסטית FUNCINPEC בבחירות שהתקיימו במדינה ב-1993.

מילות השיר
----------

### קמרית

សូមពួកទេវត្តា

រក្សាមហាក្សត្រយើង

អោយបានរុងរឿង

ដោយជ័យមង្គលសិរីសួស្តី

យើងខ្ញុំព្រះអង្គ

សូមជ្រកក្រោមម្លប់ព្រះបារមី

នៃព្រះនរបតី

វង្សក្សត្រាដែលសាងប្រាសាទថ្ម

គ្រប់គ្រងដែនខ្មែរ

បុរាណថ្កើងថ្កាន។

ប្រាសាទសីលា កំបាំងកណ្តាលព្រៃ

គួរអោយស្រមៃ

នឹកដល់យសស័ក្តិមហានគរ

ជាតិខ្មែរដូចថ្ម

គង់វង្សនៅល្អរឹងប៉ឹងជំហរ

យើងសង្ឃឹមពរ

ភ័ព្វព្រេងសំណាងរបស់កម្ពុជា

មហារដ្ឋកើតមាន យូរអង្វែងហើយ។

គ្រប់វត្តអារាម ឮតែសូរស័ព្ទធម៌

សូត្រដោយអំណរ

រំឮកគុណពុទ្ធសាសនា

ចូរយើងជាអ្នក

ជឿជាក់ស្មោះស្ម័គ្រតាមបែបដូនតា

គង់តែទេវត្តា នឹងជួយជ្រោមជ្រែង

ផ្គត់ផ្គង់ប្រយោជន៍ឱយ

ដល់ប្រទេសខ្មែរ ជាមហានគរ។

### תעתיק לטיני

Som pouk tepda rak sa moha khsath yeung

Oy ben roung roeung doy chey monkol srey soursdey

Yeung Khnom preah ang som chrok Krom molup preah Baromey

Ney preah Noropdey vong Khsattra del sang preah sat thmr

Kroup Kraung dèn Khmer borann thkoeung thkann.

Prasath séla kombang kan dal prey

Kuor oy srmay noeuk dl yuos sak Moha Nokor

Cheat Khmer dauch Thmar kong vong ny lar rung peung chom hor.

Yeung sang Khim por pheap preng samnang robuos Kampuchea.

Moha rth koeut mien you ang veanh hey.

Kroup vath aram lu tè so sap thoeur

Sot doy am no rom lik koun poth sasna

Chol yeung chea neak thioeur thiak smos smak tam bep donnta

Kong tè thévoda nùng chuoy chrom chrèng phkot phkang pra yoch oy

Dol prateah Khmer chea Moha Nokor

### תרגום חופשי מאנגלית

מי ייתן והמלאכים ישמרו על מלכנו,
יעניקו לו אושר ושגשוג.
אנחנו משרתיו מבקשים לחסות בשלמות שושלת השליטים, שנועדו לבנות מקדשים
ולשלוט על אדמת חמר המפוארת.

מקדשים של אבן חבויים ביער.
חשוב על הממלכה הגדולה מנצחת.
גזע חמר עומד מוצק כאבן.
אנחנו מתפללים לייעוד הטוב של קמבודיה,
האומה המפוארת ביותר שקמה.

דהרמה קומו, עלו מהמנזר.
שירו בשמחה, משמרי הבודהיזם.
היו נאמנים לאמונת אבותיכם.
בוודאי נזכה בברכת המלאכים,
בשביל האומה הגדולה של חמר.

ראו גם
------

* דגל קמבודיה
* סמל קמבודיה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המנון קמבודיה** בוויקישיתוף

| המנוני מדינות אסיה |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| אוזבקיסטן • אזרבייג'ן • איחוד האמירויות הערביות • אינדונזיה • איראן • אפגניסטן • ארמניה • בהוטן • בחריין • בנגלדש • ברוניי • גאורגיה • הודו • המלדיביים • הפיליפינים • הרפובליקה הסינית • הרפובליקה העממית של סין • וייטנאם • טג'יקיסטן • טורקמניסטן • יפן • ירדן • ישראל • כווית • כורדיסטן • לאוס • לבנון • מונגוליה • מזרח טימור • מיאנמר • מלזיה • נפאל • סוריה • סינגפור • סרי לנקה • עומאן • עיראק • ערב הסעודית • פקיסטן • קוריאה הדרומית • קוריאה הצפונית • קזחסטן • קטר • קירגיזסטן • קמבודיה • קפריסין • רוסיה • תאילנד • טורקיה • תימן | אסיה |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: 4a784e0d-2989-4595-a160-57fb7154f40e

 |
**שדה בֵּזִ'ין** (ברוסית: **Бежин луг**) הוא סרט שהופק בשנים 1935-1937 ובוים בידי סרגיי אייזנשטיין בברית המועצות, אך נגנז בגלל ליקויים שנמצאו בו.

עלילה
-----

שדה בז'ין הוא סרט על נער ברוסיה הסובייטית אשר נאבק כנגד חבורת קולאקים המציקה לקולחוז בו הוא חי ומלשין לשלטונות כנגד אביו אשר שורף שדות של המדינה במאבקו כנגד הקומוניזם. בעקבות ההלשנה, הנער נרצח על ידי אביו. הסרט מבוסס במידת מה על סיפורו של פאווליק מורוזוב, שהיה אחד מגיבורי ברית המועצות בגלל נאמנותו למדינה לפני המשפחה, ונקרא כשם אחד הסיפורים הקצרים של איוון סרגייביץ' טורגנייב בקובץ "תרשימי הציד", שבסיומו נער בשם פאבל (השם ממנו נגזר כינוי החיבה פאווליק) מוצא את מותו.

את הסרט ביים סרגיי אייזנשטיין בשתי גרסאות. את התסריט לגרסה הראשונה שיועדה למבוגרים כתב אלכסנדר רז'שבסקי ואת התסריט לגרסה השנייה, בה הגיבור לא מת, שיועד לילדים כתב איסאק באבל.

הפקה
----

הבמאי סרגיי אייזנשטיין נחשב בשנות ה-20 של המאה ה-20 לגאון בתחומו בברית המועצות, אך כבעייתי פוליטית בגלל התמקדותו בעניינים טכניים בניגוד לריאליזם הסוציאליסטי שהיה הסגנון האמנותי הרשמי של ברית המועצות. לאחר שהות ממושכת מחוץ לברית המועצות בין השנים 1928-1932 נקרא אייזנשטיין לשוב לברית המועצות, מחשד שיוכרז כעריק. לאחר מספר שנים שלא ניתן לו לביים סרט נוסף, הורשה אייזנשטיין בשנת 1935 לביים את "שדה בז'ין", למרות שהחשדנות כלפיו רק גברה בעקבות שהותו הארוכה מחוץ למולדת.

בהפקת הסרט "שדה בז'ין" אייזנשטיין הרשה לעצמו מרחב החלטה גדול מכפי שהיה מקובל בברית המועצות. הוא החליט על דעת עצמו להכין שתי גרסאות של הסרט, אחת לילדים ואחת למבוגרים, לא עמד בלוחות זמנים וחרג מהתקציב. לאחר שההוצאה על הסרט הגיעה לכשני מיליון רובל, והסרט היה כמעט מוכן, חל עיכוב נוסף בהכנת הסרט בעקבות מחלה של סרגיי אייזנשטיין. הוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית ניצל את ההזדמנות לבחון את הסרט ופסל אותו כ"לא אמנותי וחסר משמעות פוליטית". על פי המבקרים, הסרט "מבלבל בין מלחמת המעמדות לבין המאבק בין טוב לרע". נקודה בעייתית נוספת בסרט הייתה הצגת קומוניסט שהטיף למען הקולקטיביזציה עם זקן ארוך ששיווה לו מראה של קדוש דתי, בניגוד לאופי החילוני של ברית המועצות. אייזנשטיין עצמו פרסם מאמר בו הודה בטעויות שנעשו בהכנת הסרט. העותק היחיד שנותר מן הסרט המצונזר הושמד על פי הגרסה הרשמית בהפצצת מוסקבה בשנת 1941 במהלך מלחמת העולם השנייה, אך הועלו גם טענות שהוא הושמד במכוון.

בשנת 1968 הוכן בברית המועצות שחזור מקוצר של הסרט באורך 31 דקות, מחומר גלם של הסרט ששרד אצל אשתו של אייזנשטיין. הסרט המשוחזר הוא הכלאה בין סרט אילם למצגת שקופיות מלווה במוזיקה של פרוקופייב ובהקדמה קולית קצרה.

קישורים חיצוניים
----------------

* "שדה בז'ין", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "שדה בז'ין", באתר AllMovie (באנגלית)
* "שדה בז'ין", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "שדה בז'ין", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  A Sportsman's Sketches, Ivan Turgenev
2. ↑  Бежин луг (1935-1936) - информация о фильме - советские фильмы - Кино-Театр.РУ
3. ↑  בחלק מהמקורות נטען שאיסאק באבל הוזמן לתקן את התסריט של הסרט The First Master of Russian Film, By Paul E. Richardson, באחרים שהוא היה שותף בעבודה
4. ↑  Rebuke and Reorganisation, מגזין טיים, מרץ 29 1937
5. ↑  בז'ין מדו, דייוויד אהרנשטיין, נובמבר 2002
6. ↑  דיווחים שונים מספרים על אורכים שונים, בין 25-35 דקות

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* VIAF: 207955662
* WorldCat (עם VIAF): 207955662

 |
**אנדרדיט** – מינרל נזוסיליקטי השייך לקבוצת הגארנט.

תכונות
------

נוסחת המבנה הכימי של אנדרדיט היא Ca3Fe+32(SiO4)3.

אנדרדיט כולל שלושה סוגי משנה:

* מלניט – מינרל אטום שצבעו שחור, בדרך כלל לא נעשה בו שימוש כאבן חן.
* דמנטואיד – מינרל שקוף בעל גוון ירוק עשיר, אבן חן יקרה ונדירה.
* טופזוליט – צבעו צהוב-לימון עד ירוק-צהוב, לעיתים מצוי באיכות המאפשרת ללטש אותו לאבן חן מרובת פאות.

קיים גם אנדרדיט נדיר חסר צבע.

הוא מופיע בטבע בגבישים מפותחים היטב שצורתם רומבודודקהדרון (פאון בעל 12 פאות) או טרפזוהדרון (פאון בעל 24 פאות).

האנדרדיט משתתף בשתי שורות איזומורפיות (מצב בו אטום אחד או יותר במבנה המינרל יכול להיות מוחלף על ידי אטום אחר מבלי שיחול שינוי במבנה המינרל). האחת, עם המינרל שורלומיט (Ca3(Ti4+,Fe3+)2[(Si,Ti)O4]3), והשנייה עם המינרל גרוסולר (Ca3Al2(SiO4)3). האנדרדיט, הגרוסולר והאוברוביט ידועים באופן קיבוצי כקבוצת האוגראנדיט (**או**ברוביט, **גר**וסולר, **אנד**רדיט), כשאלומיניום וכרום מחליפים את הברזל במבנה האנדרדיט.

אופטית המינרל הוא איזוטרופי. מקדם השבירה הממוצע של האנדרדיט הוא 1.89. צבעיו הנפוץ של האנדרדיט הם ירוק, צהוב ושחור.

האנדרדיט נתגלה ב-1868 ליד דרמן שבנורווגיה וקרוי על שמו של המינרלוג, המשורר והמדינאי הברזילאי ז'וזה בוניפאסיו דה אנדרדה אי סילבה (José Bonifácio de Andrade e Silva)‏ (1838-1763). דה אנדרדה, שערך בשלהי המאה ה-18 כמה מסעות מחקר גאולוגיים באירופה, וגילה בשוודיה את המינרלים פטאליט וספודומן, תיאר לראשונה את אחד מסוגי האנדרדיט.

שימושים
-------

השימוש המסחרי הנפוץ ביותר הוא כאבן חן. לאנדרדיט יש את הברק העז ביותר מבין כל סוגי הגארנט וקשיותו גבוהה יחסית. נוהגים ללטש את הסוגים בעלי הגוונים הצהובים, והחומים, אבל הסוג היקר ביותר (והנדיר יותר) הוא הדמנטואיד בעל הגוון הירוק. אפילו במלניט השחור והאטום נעשה לעיתים שימוש כתכשיט לסמל אבל. בנוסף, כל סוגי האנדרדיט הם מינרלים מבוקשים על ידי אספנים.

מקור ותפוצה
-----------

האנדרדיט מופיע בעיקר בסלעי סקארן - תוצאה של התמרה של אבני גיר בלתי טהורות או של סלעי יסוד סידניים; בשיסטים כלוריטיים וסרפטיניטים; בסלעי יסוד אלקליים; בחללים בסלעי יסוד, ולעיתים בקסנוליתים בשיש.

האנדרדיט הוא מינרל נפוץ למדי. מקומות לדוגמה בהם מוצאים אנדרדיט כוללים את הר סנט-אילר בפרובינציית ׂקוויבק שבקנדה; בסטנלי ביוט (Stanley Butte), מחוז גראהם (Graham) באריזונה ניתן למצוא טופזוליט, בגבעת גארנט (Garnet Hill) שבמחוז קלאווראס (Calaveras) בקליפורניה, ובפרנקלין וסטרלינג היל במחוז ססקס (Sussex) בניו ג'רזי שבארצות הברית; סמוך לצ'רקו דה פאנה, במדינת צ'יוואווה במקסיקו; גבישים באיכות של אבני חן מנהר בורובקה, ניז'ני טגיל בהרי אורל, וצפונית לוולדיווסטוק ברוסיה; בדוגינצה (Dognecea) בחבל באנאט ברומניה; סמוך לארנדל (Arendal) בנורווגיה; ובמכרה וסלס (Wessels), סמוך לקורומן (Kuruman) בפרובינציית הכף הצפוני בדרום אפריקה.

בישראל ניתן למצוא אנדרדיט בתצורת חתרורים (למשל בבקעת חתרורים מזרחית לערד).

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אנדרדיט** |

* אתר WebMineral
* אתר Mindat
* אתר Mineral Galleries
* אתר Minerals Net
* אתר המינרלים של הר סנט-אילר
* פרויקט rruf
* אנדרדיט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  לרשימה המלאה ניתן להיעזר בקישור לאתר Mindat.
**אריאל קופרוב** (ביידיש: **אַריִעל קאָפּראָװ**; 1913 קפרשטי בסרביה - 15 ביוני 2007 טורונטו) היה סופר יידי.

ביוגרפיה
--------

נולד בעיירה קפרשטי בבסרביה (היום חלק ממולדובה), להוריו קראו מוטל (מרדכי) ופרל. אביו נפטר כשאריאל היה צעיר ומשפחתו עברה לטלנשטי. הוא עבד בתור מורה בכפרים ועיירות סמוכות. למד בקישינב ואוניברסיטת יאשי. בזמן מלחמת העולם השנייה הוא התנדב והתגייס לצבא האדום, במלחמה הוא נפצע. לאחר המלחמה סיים את לימודי עיתונאות באוניברסיטת מוסקבה, לאחר מכן גר בקישינב ועבד בתור עיתונאי בעיתונים יהודיים ולאחר סגירתם בעיתונים רוסים ומולדביים.

ב-1973 הוא עלה לארץ, בארץ היה אחד מכותביהם של ספרי זיכרון של הקהילות היהודיות בקפרשטי וטלנשטי. ב-1984 הוא ירד מהארץ והשתקע בקנדה, שם פרסם שלושה ספרים ביידיש. כמו כן כתב גם ברוסית. הוא כתב גם בשביל העיתון היידי פארווערטס היוצא לאור בניו יורק.

חלק מפרסומיו
------------

* **יזכור בוך קאפרעטש**, חיפה, 1980.
* **יזכור בוך טעלענעשט**, תל אביב, 1982.
* **צװישן צװײ װעלט-מלחמות** (בין שתי מלחמות העולם), טורונטו, 1991.
* **מאָראַל, מוט און גלױבן** (מוסר, עוז ואמונה), טורונטו, 1993.
* **אַ װעלט מיט חכמות**, טורונטו, 1996.

קישורים חיצוניים
----------------

* אריאל קופרוב (1913-2007), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007285947305171
* GND: 1125457546
* ISNI: 0000 0000 7397 8799
* LCCN: nr93031023
* VIAF: 2343162
* WorldCat: lccn-nr93031023

 |
**אריאלה בן אברהם** (נולדה ב-6 באוקטובר 1970) היא תת-אלוף (מיל') בצה"ל, שכיהנה כצנזורית הצבאית הראשית. קודם לכן שירתה כסגנית דובר צה"ל.

ביוגרפיה
--------

בן אברהם נולדה בצרפת ועלתה לישראל בגיל 4.

את שירותה הצבאי החלה במערך הדוברות של חיל הים. בהמשך, שימשה קצינת ת"ש וח"ן של חיל הים וכיהנה כראש מדור יחסי ציבור ותקשורת של החיל. בפברואר 2003 מונתה לראש ענף תקשורת בחטיבת דובר צה"ל והועלתה לדרגת סגן-אלוף. היא מילאה תפקיד זה במהלך ההתנתקות ומלחמת לבנון השנייה תחת דוברות צה"ל רות ירון ומירי רגב. ביולי 2007 מונתה לראש ענף הסברה בפיקוד העורף, ושימשה בתפקיד במהלך מבצע עופרת יצוקה. במהלך שירותה בתפקיד העלה פיקוד העורף אתר אינטרנט ייעודי במספר שפות. ביולי 2011 מונתה לראש מחלקת תקשורת בחטיבת דובר צה"ל וקודמה לדרגת אלוף-משנה. החל מ-2014 כיהנה בנוסף גם כסגנית דובר צה"ל. באוגוסט 2015 מונתה לצנזורית הצבאית הראשית. במאי 2016 העניק לה הרמטכ"ל גדי איזנקוט דרגה אישית של תת-אלוף.

בינואר 2020 פורסם כי ביקשה להקדים את פרישתה. בפברואר 2020 פרשה. נכון ל-2021, בן-אברהם היא מנהלת התקשורת של חברת NSO.

השכלה
-----

בן אברהם בעלת תואר ראשון מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני מאוניברסיטת חיפה והמכללה לביטחון לאומי. היא בוגרת תוכנית המנהיגות של קרן וקסנר.

חיים אישיים
-----------

היא מתגוררת בהרצליה ואם לשלושה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אריאלה בן-אברהם** בוויקישיתוף
* דנה ירקצי‏, כל הדרך לפסגה: הקצינות שהקדישו את חייהן למדינה, באתר וואלה!‏, 18 באפריל 2014
* איתי בלומנטל, צנזורית ראשית חדשה: אל"מ אריאלה בן אברהם, באתר ynet, 23 בפברואר 2015
* לי-אור אברבך, ‏הצנזורית הראשית: "אנחנו מדינה דמוקרטית, לא איזה משטר אפל", באתר גלובס, 23 באפריל 2016
* אורן פרסיקו, "החמרה ביחס הצנזורה", באתר העין השביעית, 26 בספטמבר 2016

הערות שוליים
------------

1. ↑  ערן סויסה, סא"ל בן אברהם עוזבת את דו"צ, באתר nrg‏, 17 ביוני 2007

| הצנזור הצבאי הראשי  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| גרשון דרור • אבנר בר-און • אורי וולש • אבנר בר-און • יצחק שני • רחל דולב • מירי רגב • סימה וואקנין-גיל • אריאלה בן-אברהם • אייל סמואלוב (ממלא מקום) • דורון בן ברק • קובי מנדלבליט |

 |
נגדים משתנים המיועדים להלחמה במעגלים מודפסים
ראוסטט
**נגד משתנה** ("פוטנציומטר") הוא רכיב חשמלי שתפקידו להתנגד למעבר זרם חשמלי דרכו. ערך ההתנגדות שלו נמדד באוהם כמו בנגד קבוע, אך ייחודו של הנגד המשתנה בכך שהתנגדותו אינה קבועה וניתנת לכוונון בטווח מסוים.

נגדים משתנים בנויים ממוליך ארוך שהתנגדותו ליחידת אורך ידועה, ושינוי ההתנגדות מושג על ידי שליטה על אורך המוליך שהזרם עובר דרכו. לרוב יש לנגדים משתנים שלושה מגעים חשמליים, או שלוש "רגליים": שתי רגליים בדומה לנגד רגיל, בשני קצוות המוליך, ורגל שלישית ("זחלן") שאת מקומה ניתן לשנות לאורך הרכיב ותפקידה לשנות את אורך המוליך (ולפיכך את ההתנגדות) שהזרם עובר, מכמעט אפס ועד להתנגדות המקסימלית, כשהזרם עובר את כל אורכו של המוליך.

החיבור לנגד משתנה נעשה בין אחד הקצוות לזחלן (הרגל האמצעית). את הקצה השני נהוג לחבר לזחלן.

שימוש נפוץ של הנגד המשתנה הוא כמחלק מתח במעגלים אלקטרוניים בהם נדרש ויסות ערך של מתח. דוגמה לכך היא ווסת העוצמה (ווליום) ברדיו או מגבר. במקרה זה החיבור נעשה בצורה הבאה: מתח הכניסה מחובר לשני קצות הנגד המשתנה ומתח היציאה מתקבל בין אחד הקצוות לזחלן. הואיל וערך המתח על פי חוק אוהם, מתכונתי להתנגדות, אז מתח המוצא נע בין אפס לבין ערך מתח הכניסה, בתלות במצב הזחלן.

**ראוסטט** (Rheostat) הוא נגד משתנה גדול ממדים, המיועד לעמוד בזרמים ו/או מתחים גבוהים. בנגדים כאלה המוליך שיוצר את ההתנגדות הוא חוט ארוך, מלופף על שטח מעטפת גלילי, והזחלן הוא זרוע מתכת שנוגעת בבסיסו העליון של הגליל וניתנת לסיבוב. שינוי הזווית של זרוע זו גורם לשינוי האורך הכולל של החוט שהזרם צריך לעבור, ולפיכך להגדלת ההתנגדות.

תגובתם של נגדים משתנים לתזוזת הזחלן היא בדרך כלל קרובה לליניארית, כלומר הכפלת אורך המוליך מביאה להתנגדות כפולה. נגדים משתנים מסוימים מתוכננים דווקא לשינוי התנגדות לוגריתמי (או אנטי לוגריתמי), במיוחד כאלה המתוכננים לשימוש במערכות שמע. בנגדים כאלה התנגדות המוליך ליחידת אורך איננה קבועה לאורך (או להיקף) הנגד המשתנה, אלא היא משתנה לאורך המוליך באופן הרצוי, כך שאותה תזוזה אורכית (או זוויתית) של הזחלן מפיקה שינוי **אחר** בהתנגדות, בכל נקודה בתחום.

ברכיבים קטנים, כגון אלו המופיעים בתמונה, מתבצע שינוי ההתנגדות על ידי סיבוב חוגה במרכז הרכיב, באמצעות מברג, וזו מזיזה את הזחלן (לא ניתן לראותו כי הוא מוסתר בתוך מארז הרכיב). בנגדים משתנים בעלי ממשק דיגיטלי נקבעת ההתנגדות ללא מגע יד אדם, על ידי תוכנה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נגד משתנה** בוויקישיתוף
* תמונות של נגדים משתנים משנות העשרים של המאה העשרים
* מבנה פנימי של נגד משתנה
* סוגי נגדים משתנים
* מדריך לבנייה ביתית של נגד משתנה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4046940-2

 |
**אריאל (אריק) שמיר** (נולד ב-7 ביוני 1966) הוא פרופסור למדעי המחשב, המשמש כדיקן בית הספר אפי ארזי למדעי המחשב שבמרכז הבינתחומי הרצליה.

ביוגרפיה
--------

שמיר קיבל תואר ראשון ושני במתמטיקה ומדעי המחשב מהאוניברסיטה העברית בירושלים, ותואר דוקטור במדעי המחשב בשנת 2000 והתמחה בעיקר בעיבוד תמונה ווידאו ממוחשבים, הדמיה ולמידת מכונה.

את הפוסט-דוקטורט עשה במרכז להדמיה חישובית באוניברסיטת טקסס באוסטין ולאחר מכן עסק במחקר במסגרת מעבדות המחקר של מיצובישי אלקטריק בקיימברידג', ב-"Disney Research" (אנ') וב-MIT.

בשנת 2017 נכנס לשמש כדיקן של בית הספר אפי ארזי למדעי המחשב שבמרכז הבינתחומי הרצליה.

לשמיר עשרות פרסומים בנושאי מחקרו ובשנת 2014 הוזכר כאחד החוקרים המצוטטים והמשפיעים ביותר בתחום מדעי המחשב.
שמיר משמש כעורך וכותב מאמרים בכתבי עת רבים ביניהם IEEE Transactions on Visualization and Computer Graphics, ומאז שנת 2017 גם בכתב העת ACM Transactions on Graphics.

נכון לשנת 2021 מחקריו של שמיר צוטטו מעל 11,000 פעמים במאמרים אקדמיים ברחבי העולם.

בשנת 2022 קיבל שמיר פרס לחוקרים מצטיינים של אוניברסיטת רייכמן.

קישורים חיצוניים
----------------

* דף הבית של פרופ' שמיר, באתר המרכז הבינתחומי הרצליה
* שתי דקות על בינה מלאכותית ואמנות, סרטון באתר יוטיוב, פרופ' אריק שמיר, המרכז הבינתחומי.
* פרסומים של פרופ' שמיר, בגוגל סקולר (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  בית ספר אפי ארזי למדעי המחשב בבינתחומי קיים טקס חילופי דיקנים
2. ↑  THE WORLD’s Most Influential Scientific Minds
3. ↑  מיכל גלנטי, ‏הלאונג': רייכמן עושה כבוד לאיבצ'ר, באתר מעריב אונליין, 6 ביוני 2022
פטישן בגן חיות באינדיאנה
**פטישן טיבורו** (שם מדעי: **Sphyrna tiburo**) הוא מין של כריש מהסוג פטישן שבמשפחת הפטישניים אשר חי בחופים הטרופיים וממוזגים של אמריקה הצפונית והדרומית.

לפטישן זה יש ראש דמוי-פטיש אשר נבדל בין הזכרים לנקבות והוא קצר באורכו מאשר שאר הפטישנים והוא מעוגל יותר. בעוד לנקבות הראש נוקשה ומעוגל יותר לזכרים ישנם קצוות בולטים מצידי הפטיש המיוצרים מסחוס. זהו כריש קטן יחסית באורך 0.61-0.91 מטר כשהאורך המרבי הוא 1.5 מטר. הנקבות גדולות יותר מהזכרים. צבע הפטישן חום כהה עד אפור והבטן לבנה. בניגוד לשאר הכרישים הפטישן לא חייב לשחות כדי לנשום והוא בעל סנפירים קצרים יותר מקרוביו.

הפטישן שוחה לאורך קרקעית הים שבין חופי ניו אינגלנד עד מפרץ מקסיקו וברזיל במזרח ובין חופי קליפורניה לאקוודור במערב, כאשר הוא חוצה את תעלת פנמה. הוא נפוץ באזורים צפוניים בין פלורידה לקרוליינה במשך הקיץ בעוד בחורף הוא מצוי באזורים טרופיים. הכריש מעדיף חופים בוציים או בעלי כרי עשב ימי.

מזונו של הכריש מורכב מסרטנים שונים, בעיקר מקריל ומסרטן מהמין Callinectes sapidus הנפוץ בחופי אמריקה וכן מדגים, תוך שימוש בשיניו החזקות. בניגוד לרוב הכרישים הוא ניזון גם מעשבי ים, לעיתים למעלה מ-60% מתזונתו, בדומה לאוכלי עשב יבשתיים גם הפטישן נעזר בחיידקים במערכת העיכול לפירוק התאית שבעשב הים לחד-סוכרים, ייתכן שהמקור האבולוציוני ליכולת עיכול זו הוא סימביוזה עם חיידקים מפרקי כיטין המרכיב את שריון הסרטנים .

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פטישן טיבורו** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* FB
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  פטישן טיבורו באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑  Leigh, Samantha C. Yannis P. Papastamatiou, and Donovan P. German, Gut microbial diversity and digestive function of an omnivorous shark, **Marine Biology** 168:5, 2021, עמ' 1-16
**מחלת שריטת החתול** (באנגלית - **Cat scratch disease**) היא מחלה זיהומית הנגרמת על ידי החיידק *Bartonella henselea* ומועברת על ידי שריטה או נשיכה של חתול. החיידק הוא תוך תאי וגרם שלילי.

חתלתולים צעירים מהווים את המאגר העיקרי של החיידק אך תוארו הדבקות גם על ידי כלבים. פרעושי החתולים מהווים את וקטור ההדבקה בין החתולים. החיידק מופרש ברוק החתול. ההדבקה היא על ידי שריטה, נשיכה או ליקוק של החתול על פצע פתוח. החתול הנושא את החיידק לא מראה סימני מחלה ועם הגדילה שלו נעלם החיידק מדמו והפרשותיו.

תסמיני המחלה
------------

ב-90% מהמקרים מופיעה 1 - 3 ימים מההדבקה שלפוחית או פצעון מודלק ומורם מהעור (פפולה) באזור ההדבקה. לאחר 1 - 3 שבועות היא נעלמת ומופיעה הגדלה של קשרי לימפה המנקזים את אזור ההדבקה. יכול להופיע חום, חולשה כללית, חוסר תיאבון, כאב ראש, כאב גרון וכאבי מפרקים. בחולים עם מערכת חיסון תקינה המחלה נעלמת כעבור כחודש אם כי קשרי הלימפה נשארים מוגדלים לכמה חודשים. במדוכאי חיסון יכולה להופיע מחלה של גידולים שפירים של כלי דם הנקראים Bacillary angiomatosis בעור ובאיברים פנימיים. כמו כן, יכולה להופיע דלקת פנים הלב ודלקת המוח וקרומיו. כאשר הליקוק, השריטה או הנשיכה ליד העין, יכולה להתפתח תסמונת פרינו של דלקת הלחמית והגדלת קשרי הלימפה בצוואר (Parinaud's oculoglandular syndrome).

אבחנה
-----

ברוב המקרים יש עדות למגע עם חתולים או לזיהום הראשוני. בכ-10% הסיפור לא ברור ויש צורך באבחנה מבדלת בעיקר בגלל הגדלת קשרי הלימפה. הבדיקה העיקרית לאבחנה היא בדיקת כיל נוגדנים ל-*B. henselea* בשיטת ELISA. אפשרת לקחת תרבית מקשר לימפה שהתמגל ולהעלות את הסיכוי לתשובה חיובית על ידי בדיקת PCR.

טיפול
-----

בחולים עם מערכת חיסון תקינה המחלה חולפת לאחר כחודש ואין טעם לתת טיפול אנטיביוטי אלא כאשר התסמינים קשים או אצל חולים עם פגיעה במערכת החיסון. יש תגובה טובה לאזיתרומיצין למשך חמישה ימים וכן לריפמפיצין וציפרופלוקסאצין.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מחלת שריטת החתול** בוויקישיתוף
* מחלת שריטת החתול, באתר Medscape
* מחלת שריטת החתול, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007566219105171
* BnF: cb12149965p (data)
* LCCN: sh98002717

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**פטל קדוש** (שם מדעי: *Rubus sanguineus*; שם נרדף: *Rubus sanctus*) הוא מין של שיח קוצני בסוג פטל ממשפחת הוורדיים, המגיע לגובה של עד שני מטר.

מאפיינים
--------

השיח יוצר סבכים בגדות נחלים, באזורי מעיינות וביצה ובקרקעות לחות הכולאות מים, כמו במרבית חבלי ארץ ישראל שאינם מדבריים. ענפיו ארוכים וסבוכים, מכוסים קוצים כפופים וחדים. עליו שלושה או חמישה עלעלים משוננים בשפתם והם מצוידים בקוצים קטנים ומאונקלים, המסייעים להם להיאחז בענפים ובעצמים שכנים.

שמו המדעי מורה על צבעם של הפירות. חז"ל קראו לצמח גם ורדינא, כי פרחיו דומים בצבעם וצורתם לוורד. פריחת הצמח מתרחשת בחודשים אפריל-ספטמבר. הפרחים בעלי כותרת בצבע ורוד או אדמדם, ופרותיו ירוקים בהתחלה ולאחר מכן נעשים אדומים והמשחירים בהמשך הבשלתם, הם בעלי טעם מתוק חמצמץ וטובים למאכל. ההאבקה של הפרחים נעשית על ידי דבורי דבש. הזרעים מופצים על ידי ציפורים האוכלות את הפירות העסיסיים. 

בישראל מכינים מן הפירות סירופ פטל וריבות, וניתן לייצר מהם גם דבש.

בימי קדם ידעו להכין יין מפירותיו ולנצל את כל חלקיו להכנת תרופות לריפוי פצעים שותתי דם ולטחורים. הפטל הקדוש מקובל גם על ערביי ארץ ישראל, כצמח שאוכלים את פירותיו, מתקינים מענפיו סלים ומרפאים בכל חלקיו מחלות שונות בגוף כמו: טחורים, כיב-קיבה (אולקוס), מחלות עור, מורסות (פורונקלים), כוויות, דלקת חניכיים, אנגינה, שיעול ודלקות באברי המין. 

שמו "פטל קדוש" בעברית ובלטינית נובע מהעובדה שעליו מסודרים בשלשות, המסמלות את השילוש הקדוש.

גלריה
-----

* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פטל קדוש** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TPL
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* צמחיית ישראל ברשת
* צמח השדה
* Tropicos
 |