recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**הדייג ודג הזהב**, או **סִפּוּר מִדַּיּג וּדְגַת הַזָּהָב**, (ברוסית: **Сказка о рыбаке и рыбке**) היא אגדה של אלכסנדר פושקין. האגדה נכתבה ב-14 באוקטובר 1833 ופורסמה במגזין "ספריה לקריאה" בשנת 1835. האגדה מספרת על דייג שהצליח לתפוס דג זהב שהבטיח למלא את כל משאלותיו. העלילה היא עיבוד של האגדה הגרמנית שנכתבה על ידי האחים גרים בשם **הדייג ואשתו**.

הבלט "דג הזהב" Le Poisson doré (1866) מאת המלחין לודוויג מינקוס מבוסס על אגדה זו.

עלילה
-----

הסיפור מתחיל בתיאורם של דייג זקן ואשתו הממורמרת שחיים בעוני מרוד במשך שנים רבות בבקתה קטנה. הזקן מפרנס את אשתו ואת עצמו בדיג שבו הוא עוסק מדי יום. יום אחד הוא מצליח לדוג דג מסתורי וזהוב. הדג מתחנן על חייו ומבטיח למלא את כל משאלותיו בתמורה לחירותו. הדייג לא ביקש דבר מהדג ושחרר אותו ללא תמורה. כשאשתו שומעת על זה היא כועסת על בעלה ודורשת ממנו לחזור לאגם ולדרוש מדג הזהב שוקת חדשה כי השוקת שלהם נשברה. הדייג נעתר לבקשתה וחוזר לבקש את השוקת. הדג ממלא את בקשתו בשמחה.

יום לאחר מכן אשתו מבקשת בית חדש והדג ממלא גם את הבקשה הזאת. לאחר מכן דרישותיה של אשתו עולות על בסיס יום-יומי. היא דורשת בית גדול יותר ואחר כך ארמון; היא דורשת לשלוט על האזור בו הם גרים ואחר כך להפוך לצארינה. בסופו של דבר היא דורשת להפוך לשליטת הים על מנת לשעבד את הדג לחלוטין. הדייג ממלא אחר ההוראות של אשתו והולך לדג לבקש למלא את דרישותיה של אשתו. הים הופך לסוער יותר ויותר עם כל בקשה חדשה של האשה התובענית. בבקשה האחרונה הדייג בקושי מצליח לשמוע את עצמו. כשהדג שומע את בקשתה האחרונה, הוא מחליט לרפא את חמדנותה ולוקח בחזרה את כל מה שהוא נתן לה ומחזיר אותה בחזרה לבקתה הקטנה ולשוקת השבורה.

### בתרבות

* בשנת 2007 עלתה בישראל הצגת הילדים "הדייג ודג הזהב" בהפקת התיאטרון שלנו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הדייג ודג הזהב** בוויקישיתוף
* Сказка о рыбаке и рыбке הטקסט המלא ברוסית
* יותם שווימר, פושקין לילדים כמסד תרבותי, באתר nrg‏, 7 בינואר 2009
* "סִפּוּר מִדַּיּג וּדְגַת הַזָּהָב" תרגום מאת מאיר זאב זינגער, בתוך "דברי שיר - והמה העתקת משירי משוררי רוסיא ואשכנז לשפת עבר", ‏ תרנ"ז, 17 ביוני 1897

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007343083905171
* LCCN: n84218773
* VIAF: 185105679
* WorldCat (עם VIAF): 185105679

 |
**אנדריק פליפה מוריירה דה סוזה** (בפורטוגזית: **Endrick Felipe Moreira de Sousa**; נולד ב-21 ביולי 2006), מוכר בשם **אנדריק פליפה** או **אנדריק**, הוא כדורגלן ברזילאי שמשחק כחלוץ בפלמיירס בליגת העל הברזילאית.

אנדריק נולד ב-21 ביולי 2006 בברזיליה בירת ברזיל. הוא החל לשחק כדורגל בגיל ארבע. אביו דאגלס החל להעלות את אימוניו ליוטיוב כדי לקדם את בנו ולמצוא עבורו מועדון שיקבל אותו.

באותה העת הייתה משפחתו קשת יום, ואביו היה מובטל. אנדריק ומשפחתו סבלו ממחסור באוכל ובמוצרים בסיסיים. כאשר המועדון פלמיירס קיבל את אנדריק, אביו דאגלס החל לעבוד בתור מנקה והיה מועסק על ידי פלמיירס, דבר שהיווה מקור הכנסה עבור משפחתו.

בדצמבר 2022 פורסם שאנדריק חתם בריאל מדריד, והוא יצטרף למועדון ביולי 2024, כאשר יהיה בן 18.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדריק פליפה** בוויקישיתוף
* אנדריק פליפה, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* אנדריק פליפה, ברשת החברתית אינסטגרם
* אנדריק פליפה, ברשת החברתית טיקטוק
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  רשמית: אנדריק חתם על החוזה בריאל מדריד, באתר ONE‏, 15 בדצמבר 2022

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"אנדריק פליפה"**.
**ויליאם צ'סטר מיינור** (באנגלית: **William Chester Minor**, היה ידוע גם כ-**W. C. Minor**; יוני 1834 – 26 במרץ 1920) היה מנתח בצבא האמריקאי, שתרם לערכים רבים במילון אוקספורד, תוך כדי הסגר במוסד לחולי נפש באשמת רצח.

תחילת ימיו ועבודתו
------------------

נולד באי ציילון (כיום סרי לנקה). בתור נער נמשך ברגשות עזים לילידות האי, תופעה שגרמה לו ייסורי מצפון רבים. הוריו, שהיו מיסיונרים מניו אינגלנד, שלחו אותו בגיל 14 חזרה לארצות הברית, ובשנת 1863 הוא סיים את לימודיו כמנתח באוניברסיטת ייל.

הוא התקבל לצבא האיחוד ככירורג ובמסגרת מלחמת האזרחים נכח בקרבות עזים ששיכלו רבים מחבריו. מסופר על מקרה מסוים בו נצטווה לצלק את פניו של חייל אירי שניסה להשתמט מאחד הקרבות. סיוטים, הזיות ופרנויה סביב זוועות המלחמה ליוו אותו עד סוף ימיו.

מחלתו וההסגר
------------

לאחר מלחמת האזרחים הוצב מיינור לעבוד בניו יורק. הוא נמשך לאזורים המפוקפקים של העיר ובילה את רוב זמנו הפנוי אצל זונות. ב-1867, הבחינו רשויות הצבא בהתנהגותו (שנחשבה בזמנו למוזרה) והעבירו אותו למוצב נידח בפלורידה. ב-1868 אושפז מיינור במוסד לחולי נפש "סיינט אליזבת" שבוושינגטון די. סי.. לאחר 18 חודשים בהם לא הראה כל שיפור במצבו, אישר לו הצבא להתפטר מתפקידו ולהתחיל לקבל פנסיה.

המבשלה שבה עבד מיינור ושבסמוך אליה ירה בג'ורג' מרט
ב-1871 הוא עבר לגור בלמבת', פרבר עני של לונדון. ב-17 בפברואר, מיינור, רדוף פרנויה, ירה באדם בשם ג'ורג' מרט בטענה כי ניסה לפרוץ לדירתו. מרט היה באותו הזמן בדרכו לעבודה לתמוך בששת ילדיו ובאשתו ההרה, אלייזה. במשפט, זוכה מיינור מחמת חוסר שפיות ונשלח בעל כרחו למוסד סגור בכפר קראות'ורן. בזכות הפנסיה הצבאית שלו ומכיוון שלא נחשב מסוכן, זכה מיינור לתנאי מגורים נוחים שאפשרו לו לקנות ולקרוא ספרים רבים.

אחרית ימיו ותרומתו למילון
-------------------------

כנראה בעקבות ההתכתבות שלו עם מוכרי ספרים בלונדון, נודע למיינור כי דרושים מתנדבים לתרום לערכים במה שעתיד להיות מילון אוקספורד. מיינור הקדיש את רוב שארית חייו למטרה זו.

הוא התברר כאחד התורמים היעילים ביותר למילון. מיינור עבר באופן שיטתי על כל הספרים ברשותו וסקר את תדירות המילים השונות. הוא התאים את הרשימה שלו לרשימת הערכים שחסר להם ציטוט במילון אוקספורד. ככל שרשימתו גדלה כך יכול היה לספק ציטוטים רבים יותר למילה מסוימת. לאחר זמן התיידד מיינור באופן אישי עם עורך המילון ג'יימס מארי, שאף הגיע לבקרו במוסד.

מצבו הנפשי המשיך להידרדר וב-1902 כרת לעצמו את איבר המין. בריאותו התערערה והותר לו לחזור לארצות הברית, למוסד לחולי נפש סיינט אליזבת, שם אובחן כחולה סכיזופרניה. הוא נפטר ב-1920 בניו הייבן, קונטיקט.

לקריאה נוספת
------------

* **הפרופסור והמשוגע** מאת סיימון וינצ'סטר, תרגם מאנגלית מאיר ויזלטיר, בהוצאת כנרת, 2000

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ויליאם מיינור** בוויקישיתוף
* סריקה של אחד מדפי התרומה של מיינור, באתר מילון אוקספורד
* המוסד לחולי נפש ברודמור
* יוכי שלח, לשון ושיגעון: על "הפרופסור והמשוגע", סיימון ווינצסטר
* ויליאם מיינור, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007265433005171
* BnF: cb13556766s (data)
* GND: 120844419
* ISNI: 0000 0001 1771 717X
* LCCN: n98010316
* NKC: mzk20191039688
* NTA: 173637299
* SELIBR: 208689
* SUDOC: 052483959
* VIAF: 78752515
* WorldCat: lccn-n98010316

 |
"**Residues and duality**" (שאריות ודואליות) הוא שמו של ספר שכתב רובין הארטשורן (אנ') (Robin Hartshorne) ב-1966 בהסתמך על עבודותיו של המתמטיקאי אלכסנדר גרותנדיק. הספר, שהוא אחד מאבני היסוד של הגאומטריה האלגברית המודרנית, עוסק בהוכחה של דואליות גרותנדיק. הדואליות, אשר היא הכללה מרחיקת לכת של משפט רימן-רוך, מוכחת עבור העתקות נאותות בין סכמות נתריות מממד קרול סופי.

הספר משתמש בשפה של קטגוריות נגזרות, מושג שלמעשה פותח על מנת לאפשר את הוכחת משפט הדואליות. אחד הקשיים העיקריים בהוכחת משפט הדואליות הוא העובדה שהקטגוריה הנגזרת אינה אובייקט מקומי, ולפיכך קשה להדביק אובייקטים מקומיים בה. כדי להתגבר על כך, מציג גרותנדיק את המושג של קומפלקס שאריות (Residual complex) אשר מורכב מאובייקטים אינג'קטיביים, ולפיכך ניתן להרימו לקטגורית הקומפלקסים.

פרקי הספר
---------

* הקטגוריה הנגזרת - The derived category
* יישומים לסכמות - Applications to preschemes
* דואליות עבור מורפיזמים פרויקטיבים - Duality for projective schemes
* קוהומולוגיה מקומית - Local cohomology
* קומפלקסים דואליזנטים ודואליות מקומית - Dualizing complexes and local duality
* קומפלקסי שאריות - Residual complexes
* משפט הדואליות - The duality theorem

בנוסף, מכיל הספר נספח (בצרפתית) מאת פייר דלין שכותרתו

Cohomologie a support propre et construction du foncteur {\displaystyle \,f^{!}}

ראו גם
------

* יסודות הגאומטריה האלגברית (ספר).

לקריאה נוספת
------------

* Hartshorne, Robin (1966), Residues and Duality, Lecture Notes in Mathematics 20, Berlin, New York: Springer-Verlag, pp. 20–48
לוגו האוניברסיטה העממית
**האוניברסיטה העממית תל אביב** היא מוסד להקניית "דעת, אמנות, העשרה ותרבות" שלא לצורך תואר. המוסד, מיסודם של מרטין בובר וברל כצנלסון, הוקם בתל אביב עוד לפני הקמת מדינת ישראל.

המוסד מקיים מגוון קורסים למבוגרים להעשרת ידע בתחומי פילוסופיה, לימודי ארץ ישראל, היסטוריה, כלכלה, מדעי ההתנהגות, מחשבים, ביולוגיה, גנטיקה, אמנות, ידיעת הארץ, תרבות חברה וכלכלה, בישול ועוד. ב-2009 התקיימו באוניברסיטה כ-140 חוגים קורסים במסלולים ובחוגים שונים.

במוסד פועלת מדרשה לאומנות הכוללת בתוכה מסלולים מקצועיים בציור ובפיסול. כמו כן, האוניברסיטה העממית מציעה קורסים ייעודיים לגמול השתלמות לעובדי המגזר הציבורי ולעובדי הוראה. הקורסים לבישול עוברים במסגרת בית הספר לאומנות בישול של השף אסף לשר.

באוניברסיטה פועל בית ספר לשפות המקיים קורסים שנתיים באנגלית, צרפתית, ערבית, איטלקית, ספרדית, סינית ויפנית במגוון של רמות. כמו כן מועברים קורסים ביוגה, פלדנקרייז, פילאטיס, עיצוב, חיטוב הגוף וכושר גופני באולם הספורט של האוניברסיטה.

בשנות השבעים החליטה עיריית תל אביב להרחיב את פעילותה של האוניברסיטה, והיא מינתה את הפרופסור הלל ברזל, למנהל מלווה אקדמי, ואת אהרון שמיר, למנהלה האדמיניסטרטיבי הראשון. בשנותיה הראשונות פעלה האוניברסיטה העממית תל אביב במוסדות חינוך מפוזרים ברחבי העיר, אך כשהתרחבה ומנתה אלפי סטודנטים, זכתה האוניברסיטה העממית לבניין משלה, ברחוב אנטוקולסקי בעיר. 

ב-2011 הוחלט כי האוניברסיטה העממית תיסגר עקב קיצוצים בתקציב עיריית תל אביב-יפו, אשר החליטה להעביר את כל יחידת המחשוב שלה לבניין באותו מועד. פעילות האוניברסיטה העממית המתחדשת מתקיימת מאז במרכזים הקהילתיים בתל אביב במסגרת אגף קהילה, נוער וספורט של העירייה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  נפתחה ההרשמה ללימודים באוניברסיטה העממית בת"א, מעריב, 31 במרץ 1969
2. ↑  יעל געתון, האוניברסיטה העממית בת"א תיסגר; פוטרו 20 מרצים, באתר הארץ, 23 במרץ 2011
עמותת **"חיים בפלוס"** הוקמה בשנת 2006, במטרה להקנות לצעירים בגילאי 17–22 ידע פיננסי מעשי, וכישורי חיים להתנהלות כלכלית.

על פי נתוני העמותה נכון לשנת 2018 לקחו חלק בתוכנית כ-13,000 צעירים בישראל. העמותה מעבירה קורסים ברשתות חינוך ארציות, כמו עמל, אמי"ת, תמ"ת ועתיד, בכפרי נוער, ברשויות מקומיות ובקרב מתנדבי שירות לאומי.

הקורסים של העמותה נכללים במאגר התוכניות של משרד החינוך.

רקע
---

העמותה הוקמה על ידי מינדי אייזנר מתוך פעילותה בעמותת פעמונים, המספקת גם היא כלים להתנהלות כלכלית. ההבדל בין העמותות הוא שבעוד עמותת פעמונים מסייעת למשקי הבית, בדרך כלל, כאשר הם כבר מתמודדים עם בעיות או דילמות כלכליות, חיים בפלוס, שואפת לספק לצעירים כלים כלכליים עוד בטרם הם מתחילים את ההתנהלות הכלכלית העצמאית שלהם, בתקווה למנוע מראש משברים כלכליים.

פעילות העמותה
-------------

עמותת חיים בפלוס מעבירה קורסים הכוללים מפגשים קבוצתיים וליווי פרטני, שאותם מעבירים מנטורים וסטודנטים, שעוברים לשם כך הכשרה בעמותה. חניכי הקורסים מקבלים ליווי באמצעות פלטפורמות דיגיטליות, ולומדים כיצד לבצע פעולות כלכליות, כמו פתיחת חשבון בנק וקבלת כרטיס אשראי, בדיקת חשבונות, השוואת מחירים, תכנון הוצאות וחיסכון לעתיד.

מנטורים של חיים בפלוס כותבים במדור MoneyTime באתר ראש אחד מבית ידיעות אחרונות כתבות בנושא חיסכון והתנהלות כלכלית נכונה המיועדות לבני נוער.

אחת לשנה מקיימת העמותה כנסי הוקרה למנטורים, הכוללים הרצאות מעשירות ופעילויות גיבוש.

תו מידות לאפקטיביותבשנת 2018, עמדה העמותה בתנאים לקבלת "תו מידות לאפקטיביות", מטעם ארגון מידות, הניתן לעמותות שנמצאו כבעלות יכולת תכנון והתנהלות יעילות. 

כנס מנטורים "חיים בפלוס"

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של חיים בפלוס
* חיים בפלוס, ברשת החברתית פייסבוק
* חיים בפלוס, ברשת החברתית פייסבוק
* ערוץ יוטיוב של העמותה
* כתבה על העמותה ב"מקור ראשון"
* מינדי אייזנר בתוכנית הבוקר של ערוץ 2
* "חיים בפלוס" בטלוויזיה הקהילתית רעננה
* כתבה על "חיים בפלוס" באתר בת עמי
* "חיים בפלוס" באתר רשת אמי"ת(הקישור אינו פעיל)
* "חיים בפלוס" באתר רשת עמל
* מינדי אייזנר בריאיון לאתר Funder
* חיים בפלוס, באתר "גיידסטאר ישראל"

הערות שוליים
------------

1. ↑  תכניות חינוכיות, באתר apps.education.gov.il
2. ↑  מסודרים: העמותה שתעזור לצעירים להתנהל כלכלית
3. ↑  "מסודרים: העמותה שתעזור לצעירים להתנהל כלכלית". *NRG*. נבדק ב-2018-04-24.
4. ↑  ראש אחד - חיים בפלוס, באתר www.rosh1.co.il(הקישור אינו פעיל)
5. ↑  חיים בפלוס, באתר מידות

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"חיים בפלוס"**.
**22 נדרים** הוא ספר שנכתב על ידי הסופרת נעמה, שם עט של הסופרת החרדית חוה רוזנברג.

במקור התפרסם הספר כסיפור בהמשכים במוסף 'בתוך משפחה' של שבועון 'משפחה'. ייחודו של הספר הוא עלילתו העוסקת בנושאים רבים שהם בבחינת טאבו בציבור החרדי, כמו זוגיות, מערכת היחסים המורכבת בין הליטאים והחסידים ועוד.

עלילת הספר
----------

גולדי וישראל מאיר הם זוג ליטאי תושבי בני ברק, שזה עתה חבקו ילד ראשון. דירתם, כמקובל במגזר החרדי, נקנתה על ידי הוריה של גולדי מתוך מטרה לאפשר לאברך הצעיר לשקוד על לימודו ללא הפרעה. 

בשלב מסוים מתחיל הבעל, ישראל מאיר, להתקרב לחצר חסידית (דמיונית) בשם מילצ'וב. בתחילה בחשאי, אך בהדרגה הוא נכבש בקסמי החסידות ומתחיל להיות חלק מהחצר החסידית, ואף זוכה שם להערכה רבה אף על פי שהוא לא משנה את לבושו הליטאי.

ישראל מאיר חושש לגלות לגולדי את עובדת הפיכתו לחסיד, וכשסוף סוף הוא מחליט לחשוף את העניין בפניה, היא מקבלת את הדבר בצורה קשה.

עבור גולדי שגדלה מעודה בבית ליטאי המהפך אינו מתקבל על הדעת. בסמינר הליטאי שבו למדה חינכו אותה שמטרתה כאישה היא לעמוד לימין בעלה האברך משום שלימוד התורה הוא ערך עליון. כעת מגיע ישראל מאיר ומביא מושגים חדשים הזרים לה: הזרם החסידי אינו דוגל בלימוד התורה בלבד כערך עליון ורואה גם מושגים אחרים כמו קרבת ה' ותפילה כערכים מרכזיים. 

הוריה של גולדי מתקשים אף הם לקבל את המהפך של חתנם. בעוד האב מנסה לפעול בשלוות נפש ולהסביר לגולדי הזועמת שעליה לנהוג באחריות כיוון שהם כבר הורים לילד, האם כבר מוכנה לפנות לטוען רבני. מבחינתה, הם שילמו דירה שלמה עבור חתנם כדי שילמד, ולא עבור שום מטרה אחרת. 

בחברה סגורה כמו החברה החרדית אירוע כזה משמעתו סנסציה. בבני ברק, שם מתרחשת העלילה, כולם יודעים הכול על כולם. עד מהרה השמועה מתפשטת ומצמיחה כנפיים. כך, לדוגמה, חוזרת אחותה הצעירה של גולדי מהסמינר ומודיעה שהיא אינה מוכנה להמשיך ללמוד שם: מקרהו של גיסה, ישראל מאיר, הפך לנושא מרכזי. 

העלילה מסתיימת בכך שגולדי, לאחר חיבוטיי נפש רבים, מכירה בעובדה שבסופו של דבר חסידות אינה חטא ולבעלה יש את הזכות לבחור את דרכו כרצונו. עם זאת בעלה מבין שטעה בדרך הלא מתחשבת ולא קשובה מספיק שבה 'הנחית' עליה את השינוי שחל בו, ומבין שיש לו הרבה מה לשפר ולשנות, במקום לשנן רק את צדקתו וזכותו.

על הספר
-------

בספר עלילות מרובות התרחשות בנושאים טעונים ואף משעשעים, פטירת אם - חולי - שידוכים - דירות - הוצאת ספר - סוד כלכלי - חתונת אדמו"ר ועוד כהנה וכהנה, ובצמוד לאירועים וביניהם הוא מכיל דיאלוגים המעבירים תפיסות רבות שהכותבת משחילה בין השורות. 
בין השאר עוסק הספר במוסכמות שונות הנטועות בחברה החרדית, כמו ייחוס, שידוכים ועוד. מורכבותה ונושאה של העלילה עוררו תגובות רבות בציבור החרדי.[דרוש מקור]. האדמו"ר מסלונים, החסידות אליה (לפי המפורסם) משתייכת המחברת, מתנגד לקריאת הספר על ידי אברכי ובחורי החסידות[דרוש מקור].

שם הספר
-------

שם הספר נלקח מתוך סצנה בעלילה שבה גולדי, גיבורת הסיפור, מקבלת על עצמה עשרים ושתיים 'קבלות' מתוך מטרה שבעלה, ליטאי שנעשה חסיד, יחזור ויהיה ליטאי וישראל מאיר לעומת זאת כותב לה בחזרה מכתב עם 22 נושאי יסוד ביהדות על פי השקפת החסידות.
**אנטולי ארצברסקי** (ברוסית:**Анатолий Павлович Арцебарский**‏ נולד ב-6 בספטמבר 1956 במחוז דניפרופטרובסק, ברית המועצות) הוא קוסמונאוט סובייטי.

ביוגרפיה
--------

אנטולי ארצברסקי סיים את לימודיו בתיכון ב-1973 באזור כפר במחוז דניפרופטרובסק שבאוקראינה הסובייטית בה נולד. לאחר הלימודים הוא התגייס לצבא ברית המועצות והחל לימודים בבית ספר לטייסי קרב של חיל האוויר הסובייטי בחרקיב. בשנת 1977 הוא החל לשרת ביחידה של חיל האוויר והיה מדריך מיג 21. בשנת 1982 הוא סיים קורס טייסי ניסוי. ארצברסקי החל לעבוד כטייס ניסוי במטוסי קרב סובייטיים. במקביל הוא סיים לימודי הנדסת אווירונאוטיקה בשנת 1987.

בשנת 1985 נבחר על ידי סוכנות החלל הסובייטית לנבחרת קוסמונאוטים. באותו הזמן ברית המועצות התחילה את עבודתה על פרויקט מעבורת החלל בוראן. בשנת 1988 הוא עבר להכנה לטיסות לתחנת החלל מיר. בשנים 1989–1991 ארצברסקי היה בצוות גיבוי של מספר טיסות לחלל. באוקטובר 1991 ארצברסקי טס לחלל כמפקד צוות של סויוז TM-12. הם התחברו לתחנת החלל מיר והחלו בביצוע תוכנית מחקרים. במהלך הטיסה ארצברסקי ביצע 6 פעילויות חוץ רכביות באורך כולל 32 שעות. לאחר שהייה בחלל במשך 144 ימים הוא חזר בהצלחה לכדור הארץ.

בשנים 1992–1993 ארצברסקי כיהן במספר תפקידים ביחידת האסטרונאוטים. הוא עזב את היחידה בשנת 1993 ועבר לעבודה במסגרת האקדמיה למדעים של רוסיה. הוא עזב אותה בשנת 1994 והחל ללמוד באקדמיה הצבאית של המטה הכללי הרוסי אותה סיים בשנת 1996. עד לשנת 1998 הוא שירת במסגרת המטה הכללי הרוסי.

לאחר שחרור מהצבא ארצברסקי כיהן במספר תפקידים במשק הרוסי. הוא מתגורר במוסקבה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנטולי ארצברסקי** בוויקישיתוף
* ביוגרפיה
* ביוגרפיה (ברוסית)
* ביוגרפיה באתר הכנת הקוסמונאוטים הרוסי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 8008168
* BnF: cb14024474r (data)
* GND: 1061794296
* ISNI: 0000 0000 0087 1464
* LCCN: no2017014550
* VIAF: 34656624
* WorldCat: lccn-no2017014550

 |
האקדמיה החדשה, הפונה אל כיכר פרנץ ליסט
**האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט** (בהונגרית: **Liszt Ferenc Zeneművészeti Egyetem**), או בקיצור המקובל "האקדמיה למוזיקה" (Zeneakadémia), היא מוסד הכולל אולם קונצרטים וקונסרבטוריון למוזיקה בבודפשט, הונגריה, שנוסד ב-14 בנובמבר 1875. במקום שוכנים "אוסף ליסט", הכולל כמה ספרים וכתבי יד יקרי ערך, שתרם ליסט במותו, ואולפן AVISO, שיתוף פעולה בין ממשלות הונגריה ויפן שמטרתו להעניק ציוד הקלטה והכשרה לסטודנטים.
עם 900 תלמידיה האקדמיה למוזיקה בבודפשט היא הגדול שבין בתי הספר הגבוהים למוזיקה בהונגריה.

משכן האקדמיה
------------

האקדמיה נקראה על שם מייסדה רק בשנת 1925. בראשית ניתן לה השם "האקדמיה המלכותית הלאומית ההונגרית למוזיקה". בין 1919 ל-1925 נקרא המוסד בשם "קולג' למוזיקה". בתחילה שכן המוסד בביתו של ליסט, ואחר עבר לבניין בן שלוש קומות בסגנון נאו-רנסאנס שנבנה בתכנונו של אדולף לאנג בשדרת אנדראשי של ימינו, בין השנים 1877 ל-1879. לבניין זה מתייחסים כיום בשם "האקדמיה למוזיקה הישנה" ושלט זיכרון מעשה ידי האדריכל זולטאן פרקש נקבע עליו להנצחת המוסד בשנת 1934. בשנות ה-80 של המאה ה-20 רכשה אותו האקדמיה מחדש, וכיום הוא נודע רשמית בשם "מרכז הנצחה ומחקר של פרנץ ליסט".

האקדמיה, שהחליפה את "האקדמיה למוזיקה הישנה", עברה אל בניין שנבנה בשנת 1907 בפינת רחוב קיראי וכיכר פרנץ ליסט. הוא משמש כמרכז להשכלה גבוהה, הכשרה מוזיקלית ואולם קונצרטים. הבניין, בסגנון אר נובו, הוא בין הנודעים ביותר בבודפשט ונבנה בהזמנתו של הברון גיולה ולאסיקס, שהיה שר התרבות בימים ההם. בחזית הבניין מתנוסס פסלו של ליסט ופנימו מקושט בציורי קיר, קרמיקה וכמה פסלים, בהם פסליהם של בלה בארטוק ופרדריק שופן. 

בניינים נוספים בשימוש האקדמיה הם המכללה להכשרת מורים של בודפשט, השוכנת בבית הספר הלאומי למוזיקה לשעבר ברחוב איגנץ זמלווייס, בית ספר תיכון למוזיקה על שם בלה בארטוק ומעונות סטודנטים.

מקהלת האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט
מאז היווסדה, האקדמיה היא המוסד היוקרתי ביותר להוראת מוזיקה בהונגריה. התפתחות חשובה בתולדותיה הייתה הקמתה של פקולטה חדשה, עצמאית למוזיקה עממית. האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט מפארת את חיי המוזיקה העכשוויים של הונגריה בה במידה שהיא מנציחה את עברה המוזיקלי. נשיאה הנוכחי של האקדמיה הוא אנדראש באטה.

בוגרים ידועי-שם
---------------

* גזה אנדה
* בלה בארטוק
* ארנסט פון דוהנאני
* אנטל דוראטי
* פטר ארש
* סילביה גשטי
* אני פישר
* יאנוש פירסט
* ינו הובאי
* אמריך קלמן
* אישטוון קרטס
* זולטאן קודאי
* ג'רג' קורטג
* אנדראש ליגטי
* ג'רג' ליגטי
* אווה מרטון
* דיטה פאסטורי-בארטוק
* פריץ ריינר
* ג'ורג ציפרה
* אנדראש שיף
* גאורג שולטי
* זולטאן סקלי
* עדן פרטוש
* אנדרה היידו
* מתיאש שייבר

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט
* האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט, ברשת החברתית אינסטגרם
* אילה איתן, שיתוף פעולה בין האקדמיות למוזיקה בבודפשט ובירושלים
* אתר הבית של האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט

הערות שוליים
------------

1. ↑  "בודפשט קורנר", אוניברסיטאות בבודפשט, 381, האקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט, בודפשט

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007459124005171
* BnF: cb12395309z (data)
* GND: 2091915-3
* ISNI: 0000 0001 2222 2171
* LCCN: n86046859
* MusicBrainz: d26fafb8-9772-436f-b4a5-3c5d9c0ccbde
* NKC: ko2008434975
* SUDOC: 033047057
* ULAN: 500306635
* VIAF: 139637171
* WorldCat: lccn-n86046859

 |
**אנדריס ספרודס** (בלטבית: **Andris Sprūds**; נולד ב-13 ביולי 1971) הוא שר ההגנה של לטביה. וחבר הסאימה הלטבי מטעם מפלגת הפרוגרסיבים.

ביוגרפיה
--------

ספרודס נולד בלייפאיה ב-13 ביולי 1971. ב-1997 הוא השלים תואר שני בהיסטוריה של מרכז אירופה באוניברסיטת מרכז אירופה בבודפשט. ב-1998 השלים גם תואר ביחסים בינלאומיים באוניברסיטת לטביה. ב-2005 השלים דוקטורט במדעי המדינה באוניברסיטה היגלונית בקראקוב. הוא משמש כחוקר ומרצה במגוון נושאים הקשורים ליחסי חוץ של מדינות אירופה. הוא היה חבר בוועדה המייעצת של המכון למדיניות חוץ של לטביה.

ב-1 באוקטובר 2022, נבחר ספרודס לסאימה - הפרלמנט הלטבי, מטעם מפלגת "הפרוגרסיבים". ב-24 בנובמבר של אותה שנה הוא נבחר ליו"ר ועדת אירופה של הסאימה. וב-15 בספטמבר 2023 מונה לשר ההגנה בממשלתה של אוויקה סיליניה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדריס ספרודס** בוויקישיתוף

* אנדריס ספרודס באתר ממשלת לטביה
* אנדריס ספרודס באתר משרד ההגנה הלטבי
* אנדריס ספרודס באתר המכון הלטבי ליחסי חוץ

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 2022975
* GND: 1197266488
* ISNI: 0000 0003 7056 6985
* LCCN: nb2016003493
* LNB: 000133398
* NSK: 000754142
* NTA: 314038345
* SUDOC: 151477930
* VIAF: 249864073
* WorldCat: lccn-nb2016003493

 |
**הלנה צנגל** (בגרמנית: **Helena Zengel**;‏ נולדה ב-10 ביוני 2008) היא שחקנית קולנוע גרמנייה, המוכרת מתפקידה הראשי בסרט ההוליוודי "חדשות העולם הגדול" (אנ').

ביוגרפיה
--------

צנגל נולדה וגדלה בברלין, גרמניה.

קריירה
------

היא החלה את קריירת המשחק שלה בגיל חמש בקליפ של להקת הרוק האלטרנטיבי "Abby" ובאותה שנה הופיעה בסרט הטלוויזיה הגרמני "Spreewaldkrimi: Mörderische Hitze". תפקידה הראשי הראשון בסרט, בגיל שמונה, היה בסרט דרמה בשם "Die Tochter" (הבת) שהוצג בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין של שנת 2017‏. היא הופיעה בתפקידי משנה בשני פרקים בסדרת הטלוויזיה הגרמנית "Die Spezialisten - Im Namen der Opfer" (המומחים - בשם הקרבנות) וכן במספר סרטי קולנוע וסרטי טלוויזיה.

בשנת 2019 כיכבה בסרט הדרמה הגרמני "מחוץ למערכת"(אנ') שהוקרן בפברואר 2019 בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין, צנגל גילמה את התפקיד הראשי של ברנדט "בני", ילדה בת תשע אגרסיבית וטראומטית. על תפקיד זה היא זכתה בפרס הקולנוע הגרמני(אנ') לשחקנית הטובה ביותר, והייתה מועמדת לפרס האקדמיה האירופית לקולנוע..

בשנת 2020 לוהקה צנגל על ידי סרטי יוניברסל לתפקיד ראשי בסרט המערבון האמריקאי "חדשות העולם הגדול" שביים במאי הקולנוע הבריטי פול גרינגראס. בעיבוד זה לרומן באותו שם משנת 2016 מאת הסופרת הקנדית-אמריקאית פאולט ג'יילס, צנגל מככבת כיתומה גרמנייה בת 10 בשם ג'והאנה לאונברגר, ואילו טום הנקס מככב לצדה כקפטן ג'פרסון קייל קיד. על הופעתה בסרט קיבלה צנגל מועמדויות לפרס גלובוס הזהב, לפרס גילדת שחקני המסך ולפרס סטלייט לשנת 2021, לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד משנה.

פילמוגרפיה
----------

### קולנוע

| שנה | סרט | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2016 | *Looping* | לילי |  |
| 2017 | *Die Tochter* | לוקה |  |
| 2019 | מחוץ למערכת (אנ') | ברנדט "בני" |  |
| 2020 | חדשות העולם הגדול | ג'והאנה לאונברגר | מועמדת פרס גילדת שחקני המסך לשחקנית המשנה הטובה ביותר (אנ') (2020) |
| *Baby Bitchka* | ילדה משחקת |  |
| 2021 | *A Christmas Number One* | נינה קוטר |  |
| TBA | *The Legend of Ochi* |  | דיבוב |

### טלוויזיה

| שנה | סדרה | תפקיד | הערות |
| --- | --- | --- | --- |
| 2014 | *Spreewaldkrimi: Mörderische Hitze* | ג'והאנה בגיל 5 | סרט טלוויזיה של ZDF |
| 2016, 2017 | *Die Spezialisten – Im Namen der Opfer* | אניה רוטמן / לילי וייר | 2 פרקים |
| 2017 | *Der gute Bulle* | פביאנה | סרט טלוויזיה של ZDF |
| 2019 | *Inga Lindström: Familienfest in Sommerby* | מילה | סרט טלוויזיה של ZDF |

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של הלנה צנגל (באנגלית)

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הלנה צנגל** בוויקישיתוף
* הלנה צנגל, ברשת החברתית אינסטגרם
* הלנה צנגל, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* הלנה צנגל, באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* הלנה צנגל, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Die Tochter – Jetzt auf DVD
2. ↑  Die Tochter" von Mascha Schilinski
3. ↑  Systemsprenger
4. ↑  Bester Spielfilm

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 1579001847882
* GND: 1123161003
* LCCN: no2021007734
* NKC: xx0257195
* SUDOC: 250788411
* VIAF: 93148449773215691891
* WorldCat: viaf-93148449773215691891

 |
**סטיבן "סטיב" מרפי** (נולד ב-1957) הוא סוכן לשעבר של הרשות למלחמה בסמים בארצות הברית. הוא וחאבייר פניה היו החוקרים הראשיים מטעם הרשות שהובילו את המצוד אחר ברון הסמים הקולומביאני, המנהיג של קרטל מדיין, פבלו אסקובר.

ביוגרפיה
--------

מרפי גדל במערב וירג'יניה, סיים את לימודיו בבית הספר התיכון פרינסטון ב-1974 ולמד באוניברסיטת מערב וירג'יניה במשך שנה. הוא עבר ללמוד בקולג' בלופילד וסיים ב-1981 לימודי תואר ראשון בנושא משפט פלילי. הוא הצטרף לרשות למלחמה בסמים (DEA) באמצע שנות ה-80 והחל לעבוד במיאמי, שם הוא נשאר במשך ארבע שנים, לפני שהועבר לבירת קולומביה, בוגוטה. הוא היה דמות משמעותית במלחמה בסוחרי הסמים בקולומביה ויש לו תפקיד חשוב בלכידתו והריגתו של ברון הסמים, הטרוריסט, ראש קרטל מדיין, פבלו אסקובר. לאחר מותו של אסקובר, בדצמבר 1993, הוא חזר לארצות הברית, שם הוא המשיך לעבוד ב-DEA, עד לפרישתו ב-2013. היום הוא עומד בראש חברת ייעוץ פרטית בנושא אכיפת חוק.

בסדרת הטלוויזיה נרקוס
---------------------

מרפי הוא אחת הדמויות המרכזיות בסדרה נרקוס (סוחרי הסמים בספרדית) של נטפליקס שבה מתוארת המלחמה בסוחרי הסמים מנקודת המבט האישית שלו. הוא מגולם בסדרה על ידי בויד הולברוק. מרפי עצמו עבד כיועץ בתוכנית. הוא השתתף בהופעת קמע בפרק האחרון של עונה 2, "Al Fin Cayó!", לצד פניה.

קישורים חיצוניים
----------------

* ראיון טלוויזיה עם סטיבן מרפי וחאבייר פניה
* סטיב מספר את הסיפור של פאבלו אסקובר

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד צח יוקד, הסוכנים שתפסו את פבלו אסקובר מודים: הופתענו מההצלחה של "נרקוס", באתר הארץ, 2 באוקטובר 2017
2. ↑  "Steve Murphy Biography". *The Biography.com website*. A&E Television Networks. נבדק ב-16 בפברואר 2016. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  "הרוע של פאבלו? אני אפילו לא יודע מאיפה להתחיל", באתר ‏מאקו‏, 27 במאי 2018
4. ↑  Robert Rorke. "Meet the real-life 'Narcos' fed who brought down Pablo Escobar". NYpost. נבדק ב-16 בפברואר 2016. `{{cite web}}`:  (עזרה)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0004 7908 957X
* LCCN: n2019025154
* NKC: pna20221137400
* NTA: 424098741
* VIAF: 23155767330127761171
* WorldCat (עם VIAF): 23155767330127761171

 |
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**איתי פסח** (נולד באוגוסט 1972) הוא פרופסור לרפואת ילדים, טיפול נמרץ בילדים, אלרגיה ואימונולוגיה. משמש מנהל בית החולים ספרא לילדים ומנהל מערך הטיפול הנמרץ ילדים בבית החולים ספרא לילדים במרכז הרפואי שיבא.

ביוגרפיה
--------

סבתו וסבו, חנה וחיים, מפעילי התנועה הציונית בצ'כיה, נמלטו משם עם פלישת הנאצים והגיעו לארץ ישראל כעולים "לא חוקיים". איתי פסח נולד לנירית ורס"ן דן (דני) פסח, שהיה סמג"ד בגדוד שריון ונהרג במלחמת יום הכיפורים ב-7 באוקטובר 1973, כשאיתי היה בן שנה וחודשיים. אחותו של איתי נולדה שישה חודשים לאחר נפילת האב.

בין השנים 1994–2001 למד רפואה בפקולטה למדעי הבריאות, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב וסיים את לימודיו בהצטיינות. בין השנים 1996–2002 סיים, גם כן בהצטיינות, באותו מוסד אקדמי, דוקטורט בביוכימיה ואימונולוגיה.

בין השנים 2004–2007 התמחה ברפואת ילדים, בבית החולים אדמונד ולילי ספרא לילדים שבמרכז הרפואי שיבא, תל השומר.

בין השנים 2007–2010 התמחה באימונולוגיה ואלרגיה, בבית החולים לילדים, "Harvard Medical School", בבוסטון, ארצות הברית.

בין השנים 2010–2012 התמחה בטיפול נמרץ ילדים, בבית החולים אדמונד ולילי ספרא לילדים, המרכז הרפואי שיבא, תל השומר.

משנת 2013 הוא משמש רופא בכיר במחלקה לטיפול נמרץ ילדים ע"ש קלאודיו כהן בבית החולים ספרא שבשיבא.

בין השנים 2016–2018 כיהן פסח כסגן-מנהל בית החולים ספרא. מינואר 2019 מנהל פסח את בית החולים ספרא לילדים שבמרכז הרפואי שיבא.

לאחר התפרצות נגיף הקורונה בישראל מונה פסח לחבר בצוות "הברומטר הרפואי" בראשותו של פרופ' רוני גמזו. בצוות חברים ראש מטה הקורונה באיכילוב פרופ' עידית מטות, מנהל המחלקה לטיפול נמרץ בבית החולים בילינסון פרופ' פייר זינגר. לצדם נמצאים גם מנכ"ל הדסה פרופ' זאב רוטשטיין, מנכ"ל משרד הבריאות לשעבר גבי ברבש, המשנה למנכ"ל שיבא פרופ' ארנון אפק, מנכ"ל אסותא פרופ' יהושע שמר וסגן מנכ"ל משרד הבריאות בעז לב.

בטקס הדלקת המשואות בשנת 2020, שהיה טקס שהוקלט-מראש בהר הרצל בשל הגבלות משרד הבריאות בצל התפרצות נגיף הקורונה, התכבד פסח להקריא את תפילת יזכור.

בשנת 2023 קיבל דרגת פרופסור.

### תפקידים נוספים

* משמש מרצה בכיר בפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב.
* חבר ב"תוכנית תלפיות שיבא" לאיתור ולפיתוח מנהיגות חדשה ברפואה הישראלית.
* יושב-ראש ועדת ההחיאה של המרכז הרפואי שיבא ומרכז תחום ההוראה ואקדמיה במרכז הרפואי שיבא.
* משמש יועץ לחברות הזנק המפתחות טכנולוגיות ייחודיות בתחום הטיפול הנמרץ.

  
איתי פסח נשוי לליאת ואב לשלושה בנים. מתגורר ברעננה.

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  פרופ' איתי פסח, באתר בית החולים שיבא
2. ↑  ד"ר איתי פסח מונה למנהל בית החולים לילדים במרכז הרפואי שיבא איגוד רופאי הבריאות בישראל, מערכת דוקטורס אונלי, 8 באוקטובר 2018
3. ↑  מונה מנהל חדש לבית החולים לילדים – ד"ר איתי פסח, באתר בית החולים שיבא, 8 באוקטובר 2018
4. ↑  בועז אפרת‏, המתנגדים לסגר, ואלו שאינם אופטימיים: כוורת הקורונה של גמזו, באתר וואלה!‏, 29 ביולי 2020
5. ↑  יעל פרידסון, ישראל בת 72: משואות לכבוד צוותי הרפואה והתקווה לחיבוק, באתר ynet, 28 באפריל 2020
6. 1 2 3  סרטונים אילה חסון, הולך בדרכי אביו: הבן השכול שניצב בחזית המאבק בקורונה, באתר חדשות 13, 24 באפריל 2020
**אלפי האלנד** (בנורווגית: **Alfie Haaland**; נולד ב-23 בנובמבר 1972) הוא כדורגלן עבר נורווגי ששיחק בעמדת המגן הימני.

בנו הוא הכדורגלן ארלינג האלנד, המשחק במנצ'סטר סיטי.

קריירת מועדונים
---------------

האלנד נולד בסטוונגר וגדל בבריין הסמוכה. בגיל 7 התחיל לשחק בקבוצת הילדים המקומית והתקדם במדיה עד לקבוצה הבוגרת, אליה הצטרף ב-1989.

בשנת 1993 חתם בנוטינגהאם פורסט האנגלית. את הופעת הבכורה שלו בקבוצה ערך נגד לסטר סיטי.

ביולי 1997, האלנד הצטרף ללידס יונייטד. ב-9 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הליגה נגד ארסנל. במשחק הליגה נגד מנצ'סטר יונייטד פצע את רוי קין ברצועה הצולבת. ב-26 בדצמבר 1997 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 3-1 לליברפול. בתקופתו בלידס היה שותף לעלייה של המועדון לחצי גמר גביע אופ"א.

בשנת 2000 חתם במנצ'סטר סיטי תמורת 2.5 מיליון פאונד. באפריל 2001 הורחק במהלך הדרבי של מנצ'סטר לאחר היתקלות עם רוי קין. אולם לפי האלנד, היתקלות זו גם גרמה לפציעה בברכו של האלנד. ביולי 2003 הודיע על פרישה מכדורגל בגיל 29 עקב פציעה בברך. האלנד אף הודיע על כוונתו לתבוע את רוי קין ומנצ'סטר סיטי, אולם לאחר שהוכח כי אין קשר בין אותה כניסה לפציעה, האלנד חזר בו מכוונתו.

האלנד יצא מפרישה לאחר שמונה שנים, כדי לשחק במועדון רוסלנד BK שבסיסו בבריין בליגה הנורווגית השלישית באוגוסט 2011. הוא פרש שוב ב-2013.

קריירה בינלאומית
----------------

בינואר 1994 האלנד ערך את הופעת הבכורה שלו נבחרת נורווגיה במשחק ידידות נגד קוסטה ריקה. במהלך השנה נכלל בסגל הנבחרת לקראת מונדיאל 1994.מאוחר יותר הוא נבחר בסגל של נורווגיה למונדיאל 1994, שם שיחק את המשחקים מול מקסיקו ואיטליה.

האלנד הוא מבין הכדורגלנים הבודדים ששיחקו בנבחרת ומעולם לא שיחק בליגת העל הנורווגית.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

| **נבחרת נורווגיה – מונדיאל 1994** |
| --- |
| 1 תורסטוודט • 
2 האלה • 
3 יונסן • 
4 בראטסט • 
5 ביורנבי • 
6 י.פלו • 
7 מיקלנד • 
8 ליאונרדסן • 
9 פיורטופט • 
10 רקדאל • 
11 יקובסן • 
12 גרודאס •
13 בי ריסה • 
14 נילסן •
15 לוקן •
16 סורלוט •
17 אגן •
18 האלנד •
19 סטראנד •
20 ברג •
21 רושפלדט •
22 בוהינן •
מאמן: אולסן | נורווגיהנורווגיה |
**השטן בגוֹרֵיי** (ביידיש: **דער שטן אין גאָריי: אַ מעשה פון פארצייטנס**) הוא רומן על רקע פולין של המאה השבע-עשרה, פרי עטו של יצחק בשביס-זינגר, חתן פרס נובל לספרות.

הספר יצא לאור ביידיש בפולין בשנת 1933, לאחר שפורסם בהמשכים בירחון יידיש בוורשה. הרומן תורגם לעברית על ידי מרדכי ליפסון בהוצאת דביר בשנת 1953, ולאנגלית בשנת 1955. בשנת 2000 יצא בתרגום עברי נוסף מאת בלהה רובינשטיין בהוצאת כרמל. זהו ספרו הראשון של בשביס-זינגר, והיחיד מבין ספריו שראה אור בפולין, טרם עקירתו לארצות הברית ב-1935.

עלילה
-----

הרומן מתאר את קורותיה של עיירה יהודית בפולין בתקופת גזירות ת"ח ת"ט, שבהן נרצחו אלפי יהודים במסגרת מרד הקוזאקים בהנהגת בוגדן חמלניצקי בפולין. הרומן ממשיך ומתאר את התקופה שלאחר תום הפרעות, התאוששותה האיטית של העיירה ותקוותם של יהודי הגולה כי הפרעות היוו למעשה חבלי משיח לקראת בואו של המשיח שבתי צבי. תנועת השבתאות מיוצגת ברומן על ידי יהודי שמגיע אל העיירה ומפיח בה את תקוות המשיח. בעיירה מתגבשים במהרה שני מחנות סביב שניים ממנהיגי הקהילה – אחד הרואה את הגאולה בדמותו של שבתי צבי, ואחרת הרואה בו משיח שקר ודוגלת בדבקות ביהדות המסורתית.

עם הופעתם של מביאי בשורה למיניהם, המהלכים קסם על יושבי העיירה, הולכת זו ונשבית בשבתאות. נביאים באים מבחוץ וקמים מבפנים וסוחפים את התושבים לאמונה כי הגאולה עומדת בפתח. היעדר החשש מפני העתיד מביא לסוג של ניהיליזם, לקיפאון כלכלי, חקלאי, מסחרי – ולהנחת המבטחים כולם באלוהים.

השטן המופיע בשם הספר אינו אדם מסוים. מביאי בשורה מתמקמים בגוריי בזה אחר זה, כולם כאחד מחדירים תקוות שווא בלב היהודים הכמהים לגאולה, תקווה אשר מתנפצת בפניהם במלוא עוזה עם חלוף הזמן. עם התרסקותה הרוחנית (והמוסרית) של העיירה מגיע לקנן בה שטן מוחשי יותר, בצורת דיבוק האוחז בנביאה בת העיירה, שלפנים הייתה משליחיו של שבתי צבי. האישה אחוזת הדיבוק הופכת למקור חדש של התעללות ואכזריות כלפי העיירה רדופת האסונות.

### מיקום העלילה

ב'אחרית הדבר' שצירפה המתרגמת בלהה רובינשטיין לספר במהדורתה, העלתה השערה לפיה העיירה גוריי שבה מיקם בשביס את התרחשות הספר, היא רמז לעיירת מולדת משפחתו בילגוריי, אך ככל הנראה העלילה עוסקת בכפר הסמוך **גורַיי** (בפולנית: **Goraj**; ביידיש: **גאריי**) שבדרום-מזרח פולין, כ-60 ק"מ מדרום ללובלין וכ-20 ק"מ מבילגוריי.

מהדורות בעברית
--------------

* תרגם מרדכי ליפסון, הוצאת דביר תל אביב, 334 עמודים, 1953.
* תרגם מרדכי ליפסון, חידשה שולי נוסבאום, הוצאת דביר תל אביב, 272 עמודים, 1988.
* תרגמה בלהה רובינשטיין, הוצאת כרמל ירושלים, 163 עמודים, 2000.

קישורים חיצוניים
----------------

* מנחם בן, למה בכה ראש הממשלה?, באתר nrg‏, 18 בינואר 2001
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 



**התור באיבן שדאד 2** (Line Up) הוא סרט תיעודי של הבמאי אמיר הר-גיל, שיצא בשנת 2000. הסרט מתאר את התור במשרד הפנים במזרח ירושלים, בו עומדים תושבים פלסטינים אשר נתקלים בקשיים מצד המדינה בקבלת הזכויות המגיעות להם והכרה בהיותם תושבי מדינת ישראל. הסרט הופק במסגרת סדרה בנושא זכויות האדם בישראל.

עלילה
-----

מדי לילה מתקבצים עשרות מתושבי מזרח ירושלים, מצוידים במזון ושתייה, כדי לתפוס מקום טוב בתור למשרד הפנים. אלו לצד אלו נדחסים נשים עם תינוקות, גברים מבוגרים ובחורים צעירים, ממתינים בתנאים בלתי אנושיים לפתיחת המשרד בבוקר. באמצעות המציאות הקשה שנחשפת עולה תמונה קפקאית מחרידה אשר משקפת את מגוון הבעיות והטענות שיש לתושבים הפלסטינים כלפי השלטון הישראלי.

עיסאם קוטוב היה תושב ירושלים עד שחלה באי ספיקת כליות. עד אז שילם מס כחוק לעירייה, לקופת חולים ולביטוח הלאומי, הכל לכאורה היה בסדר. אך מרגע שחלה ונזקק לתרופות יקרות ולטיפולי דיאליזה, החליטו לפתע הפקידים במשרד הפנים ובביטוח הלאומי שקוטוב לא זכאי כלל לתושבות ישראלית, מבחינתם הוא כבר לא קיים ועליו להסתדר בכוחות עצמו, אף על פי שמאז 1967 הוא משלם מיסים כנדרש.

רנא שלעבי, היא ילדה מחוננת שנולדה במזרח ירושלים לאם ירושלמית. מצבה הכלכלי הקשה הפגיש אותה עם ג'יזלה, תיירת יהודייה מאיטליה שהחליטה לעזור לה. היא מבקשת לצאת אתה לאיטליה כדי להפגיש אותה עם איטלקים עשירים שיתמכו בה כלכלית אולם כאשר הן ניגשות יחד למשרד הפנים מסתבר שרנא כלל אינה רשומה במרשם האוכלוסין ולכן אין באפשרותה לצאת מן הארץ.

הסרט שמשלב צילומים במצלמה נסתרת ממשרד הפנים, עוקב אחרי מסלול הייסורים של עיסאם, רנא ותושבים פלסטינים אחרים אשר עומדים בתור למשרד הפנים ומבקשים להשיג הכרה בתושבותם כדי שיוכלו לקבל את הזכויות המגיעות להם.

התמונה המתגלה מציגה את פרצופה האחר של ירושלים, עיר הקודש, במדינת ישראל של שנת 2000. בעקבות הסרט התקיים דיון בכנסת כמו כן הסרט הוקרן כעדות למצבם העגום של ערביי מזרח ירושלים.

תגובות לסרט
-----------

הסרט זכה בפרס: "הסרט הטוב ביותר" בפסטיבל לסרטים דוקומנטריים, פסטיבל דוקונגה ה-4, והוקרן בסינמטקים של תל אביב, חיפה וירושלים.

הסרט נבחר לשמש כמוצג משפטי בתביעה שהגישה האגודה לזכויות האזרח לבית המשפט העליון נגד משרד הפנים.[דרוש מקור]

מאיר מרגלית, חבר מועצת עיריית ירושלים (מרצ), ארגן הקרנה שלו לפני חברי המועצה ושר הפנים, אך ההקרנה בוטלה על ידי ראש עיריית ירושלים אהוד אולמרט. דינה זילבר ממחלקת הבג"צים של פרקליטות המדינה הזמינה את הסרט להקרנה לפני עמיתיה. בנוסף, הסרט הוקרן בכנסת.[דרוש מקור]

קישורים חיצוניים
----------------

* "התור באיבן שדאד 2", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "התור באיבן שדאד 2", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* ISRAELI DOCUMENTARY
* התור באיבן שדאד 2, באתר הבית של פרופ' אמיר הר גיל
* הסרט המלא לצפייה ישירה באתר ארכיון ישראלי לסרטים - סינמטק ירושלים
תהליך ניתוח מידע
**ניתוח מידע** או **ניתוח נתונים** הוא תהליך בדיקת צורת היחסים בין נתונים. תהליך זה כולל בדרך כלל איסוף, ניקוי, טיוב, עיבוד ומידול של נתונים מסוגים שונים לצורך גילוי מידע חשוב או גיבוש מסקנה המאפשרת קבלת החלטות. אדם המנתח מידע מכונה לעיתים "**אנליטיקאי**" ("אנליסט").

ניתוח מידע מתבצע בהיבטים ובגישות מגוונות. בין היתר גישה של כריית מידע מתמקדת במידול ובגילוי מידע למטרות חיזוי. בבינה עסקית, ניתוח המידע נעשה במטרה להפיק מידע משמעותי מבחינה עסקית לארגון. בגישה סטטיסטית ניתן לחלק את הניתוח לסטטיסטיקה תאורית, ניתוח נתונים ראשוני (IDA) ובדיקת השערות. ניתוח מידע מתבצע גם בהיבט צבאי כמו במודיעין צבאי אך גם בעולם האזרחי במסגרת בניית מודל עסקי, טיפול רפואי, תחקיר עיתונאי ועוד.

אינטרגציית נתונים ושילוב נתונים ממספר מקורות הוא שלב מקדים לניתוח מידע. תחום קרוב לניתוח מידע הוא ויזואליזצית נתונים, העוסק בייצוג ויזואלי של נתונים.

שלבי ניתוח המידע
----------------

ניתן לחלק את התהליך למספר שלבים:

### איסוף

בשלב הראשוני יש לאסוף ולארגן את כל הנתונים אשר עשויים להיות רלוונטיים לנושא. חשוב שאיסוף הנתונים יתבסס על כל מקורות המידע האפשריים, ללא הבחנה בין מקור המידע, מהימנותו ותרומתו לשאלה שעליה רוצים לענות.

### סינון ואפיון המידע

לאחר שנאספו כל הנתונים הרלוונטיים יש לערוך מיפוי וסינון למידע אשר אינו רלוונטי, כך שנשאר עם הנתונים הרלוונטיים.

הסינון יהיה בהתאם לקריטריונים שנקבעו, כגון: מהימנותו של מקור הידע – לדוגמה יועדף מידע שמקורו בספרות מקצועית, אתר אינטרנט בעל מומחיות בתחום, חוות דעת של אדם מומחה, שאלונים שהוכנו על ידי אנשים מקצוע בתחום של הבעיה הנידונה וכו' על פני מידע שמקורו עלום.

### עיבוד והסקת מסקנות

עיבוד הנתונים שנותרו למידע איכותי ומקצועי בתחום הרלוונטי אשר ממנו יתאפשר להסיק מסקנות ולהשיב על השאלה שלשמה נערך ניתוח המידע. העיבוד יכול להיות עיבוד סטטיסטי, חיזוי, עיבוד טכנולוגי וכיוצא בזה אשר בסופם יוצג דו"ח מסוים. הדו"ח יופנה למקבלי ההחלטות ואמור לסייע להם לקבל החלטה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ניתוח מידע** בוויקישיתוףהמדריך לדאטה אנליסט ב Upscale Analytics

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4123037-1
* NKC: ph301326

 |
**מבדולח לעשן** (בצרפתית: **Du cristal à la fumée**) הוא מחזה מאת האינטלקטואל הצרפתי ז'אק אטלי. בגרסה העברית עובד ונכתב כיצירה חדשה בידי הבמאית והמחזאית אורי אגוז.

עלילה
-----

המחזה מגולל את הישיבה שערכה צמרת הנהגת הרייך השלישי שלושה ימים לאחר ליל הבדולח, והנחשבת על ידי ההיסטוריונים לאחר מהישיבות החשובות ביותר שהעבירו את גרמניה לשלב החיסול ב"פתרון הבעיה היהודית". בישיבה השתתפו בכירי השלטון הנאצי, ובהם הימלר, יוזף גבלס, והיידריך, ויד ימינו של הרמן גרינג החליט בה על הטלת קנס בסך מיליארד רייכסמארק על יהודי גרמניה, הוטלו עליהם שורה של מגבלות שלא היו קיימות עד אז - החלטה על נשיאת טלאי צהוב על דש הבגד, איסור החזקת עסקים פרטיים, הלאמת חברות יהודיות ועוד. 

אטלי הגיע לחקירת הנושא בעקבות ארכיונים נדירים שנתגלו בשנת 2005. חקירתו של אטלי חשפה לראשונה את תוכנה של הישיבה שעליה מתבסס המחזה.

ביצועים
-------

המחזה הועלה בספטמבר 2008 בתיאטרון רון-פואן (Théâtre du Rond-Point) שבפריז בבימוי דניאל מסגיש (Mesguich) ובהשתתפותם של פאודור אטקין (Atkine), ברנאר-פייר דונדייה (Donnadieu) ועוד.

ב-9 באפריל 2010 עלה המחזה לראשונה בישראל, בתיאטרון הקאמרי, בבימויה ובעיבודה של אורי אגוז, במעמד נשיא המדינה שמעון פרס והמחזאי ז'אק אטלי. 

המחזה תורגם לעברית בידי רועי גרינוולד ובהצגתו השתתפו אלכס אנסקי, אברמ'לה מור, יחזקאל לזרוב/ יגאל זקס, דב רייזר, שי אגוזי, אוהד שחר/רודיה קוזלובסקי, גיל אלון, עמי ויינברג, ניר מנקי, רונן יפרח, נסים זוהר ועוד.

בעקבות המחזה הופק הסרט "זרעי ההשמדה", המתעד את תהליך העבודה על המחזה ומשלבו בחומרים דוקומנטריים, ביניהם עדויות של ניצולים, שיח עם היסטוריונים ומעקב אחר צוות ההצגה והתמודדותו עם מורכבותו של החומר והקושי לגלם תפקידים מעין אלו על במה ישראלית.

קישורים חיצוניים
----------------

* המחזה המלא, מבדולח לעשן, חלק א', בעיבודה ובימויה של אורי אגוז בתיאטרון הקאמרי
* המחזה המלא, מבדולח לעשן, חלק ב' (ההחלטה אודות הטלאי הצהוב) בעיבודה ובימויה של אורי אגוז בתיאטרון הקאמרי
* טריילר הסרט "זרעי ההשמדה" בעקבות ההצגה 'מבדולח לעשן'
* הסרט "זרעי ההשמדה" בעקבות ההצגה "מבדולח לעשן" בעיבודה ובימויה של אורי אגוז בתיאטרון הקאמרי (חלק א, חלק ב)
* מבדולח לעשן באתר "הבמה"
* מבדולח לעשן, באתר "עכבר העיר"
* מיכאל הנדלזלץ, עכבר העיר אונליין, מבדולח לעשן: גם זה היה עניין של כלכלה, באתר הארץ, 11 באפריל 2010
* טל פרי, ‏אירוע מצמרר "מבדולח לעשן", באתר גלובס, 23 בדצמבר 2010

הערות שוליים
------------

1. ↑  מבדולח לעשן, באתר תיאטרון רון-פואן; Christian Chavagneu, Du cristal à la fumée par Jacques Attali, *Alternatives Economiques* n° 272, septembre 2008 (בצרפתית).
**מרכז סיור ולימוד סוסיא** הוקם בשנת 1985 בסוסיא כבית ספר שדה לאזור הר חברון. פעילותו משתרעת מגוש עציון ואזור חברון בצפון, עד הנגב הצפוני בדרום, וממדבר יהודה במזרח עד לשפלת יהודה במערב.

המרכז מבצע את המסלולים הבאים: חוצה מדבר יהודה מהר חברון לחופי ים המלח, חוצה מכתשים: המכתש הקטן, המכתש הגדול ומכתש רמון וסיור נודד מעיינות בהרי ירושלים.

כמו כן הוא מקיים סיורי הגות, הליכה ועיון בחבליה הגאוגרפיים של ארץ ישראל לאור התנ"ך וספרות חז"ל באזורים הבאים: מהר הכרמל בצפון, שער הגיא במרכז והר צין בדרום. מרכז סיור ולימוד סוסיא מקיים קורסים למורים בידיעת הארץ, המוכרים כגמול השתלמות למורים. 

המרכז מפעיל את אתר העתיקות סוסיא, מדריך את המטיילים הבאים לבקרו, מקיים פעילויות מיוחדות בחול המועד ומנהל את החפירות הארכאולוגיות בו.

מאז שנת 2005 בחג החנוכה מקיים מרכז סיור ולימוד סוסיא כנס שנתי בנושא ספר המדבר בארץ ישראל. לקראת כל כנס יוצאת חוברת המסכמת את המאמרים אשר נמסרו בכנס השנה שקדם לה.

לבית הספר אכסניה ובה 240 מיטות.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של מרכז סיור ולימוד סוסיא
* תקציר ההרצאות בכנס 2007
שגיאות פרמטריות בתבנית:מבנה   
פרמטרים ריקים [ מיקום ] לא מופיעים בהגדרת התבנית 

**גשר החגורה היקרה** (בסינית: **寶帶橋**, בפין-יין: **Bǎo dài qiáo**) הוא גשר קשת מאבן הממוקם בעיר סוג'ואו, שבמחוז ג'יאנגסו, סין. הגשר ממוקם בסמוך לנקודת החיבור של התעלה הגדולה עם אגם דאנטאי, כ-2.5 קילומטרים דרומית־מזרחית לעיר סוג'ואו.

הגשר נכלל ברשימת המונומנטים הלאומיים של סין משנת 2001.

היסטוריה
--------

הגשר נבנה לראשונה בשנת 816 לספירה, בזמן שלטונה של שושלת טאנג. שמו של הגשר נגזר ממעשה המושל המקומי, וונג זונגצ'ו (Wang Zhongshu), שמכר את חגורתו במטרה לעזור במימון הגשר. מאז נבנה הגשר עוד מספר פעמיים. הגשר העומד כיום נבנה בשנת 1446, בזמן שלטונה של שושלת מינג.

ממדים
-----

אורכו של הגשר הוא 317 מטרים ורוחבו 4.1 מטרים. קיימות בו 53 קשתות ורוחבן הממוצע 4.6 מטרים. שלוש הקשתות האמצעיות גבוהות מהאחרות כדי לאפשר לסירות המפרש של אותה תקופה בה נבנה, לעבור תחתיו.

ראו גם
------

* גשר אבנט הירקן
* אדריכלות סינית
* אדריכלות שושלת סונג

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גשר החגורה היקרה** בוויקישיתוף
* China.org.cn

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Needham, Volume 4, 174
**ונוס אקספרס** הייתה הגשושית הראשונה לכוכב הלכת נוגה מטעם הסוכנות החלל האירופית. שוגרה בנובמבר 2005 והגיעה לנוגה באפריל 2006. מבצע ונוס אקספרס הוצע עוד בשנת 2001 כמשימת קונספט שתנצל כמה שניתן מהתכנון המקורי של מארס אקספרס ותשתמש בו למשימה פלנטרית אחרת. המשימה לנוגה אושרה רשמית בשנת 2002 בידי ועדת התוכנית המדעית של סוכנות החלל האירופית ובמכרז לבנייתה זכתה באוקטובר 2002 חברת EDAS – אסטריום, שנעזרה ב-25 קבלני משנה מ-14 מדינות אירופיות. הגשושית סיימה את משימתה באופן רשמי ב-16 בדצמבר 2014, אם כי ניתן היה לקלוט שדרים ממנה, שלא נשאו בהם מידע כלשהו, עד לשדר האחרון ב-18 בינואר 2015.

למרות הניסיון להשתמש בתכנון של מארס אקספרס, ישנם מאפיינים שהובילו לשינויים בתכנון, בעיקר בתחום בקרת החום, התקשורת והכוח החשמלי. לדוגמה, מכיוון שמרחקו של נוגה מהשמש הוא כמחצית מזה של מאדים, כמות הקרינה גדולה פי ארבעה עבור ונוס אקספרס לעומת מארס אקספרס. הסביבה בעלת הקרינה המיננת תהיה קשה יותר והאור יהיה רב יותר. משימת ונוס אקספרס גם תשתמש במכשירים שפותחו עבור הגשושית רוזטה.

השיגור
------

השיגור תוכנן תחילה ל-26 באוקטובר באמצעות טיל מסוג סויוז-פרגאט מהקוסמודרום בבייקונור שבקזחסטן, אולם הוא נדחה בעקבות זיהום במעטפת הטיל. ב-9 בנובמבר, לאחר שהובהר כי התקלה אינה מסוכנת לגשושית, שוגרה ונוס אקספרס לחלל.

ההגעה לנוגה
-----------

ב-11 באפריל 2006 נכנסה הגשושית למסלול סביב נוגה, לאחר שמהירותה הואטה בזכות הפעלת המנוע למשך 49 דקות בתמרון מורכב, שבמהלכו גם נותק הקשר עם הגשושית לעשר דקות כאשר חלפה מעבר לכוכב הלכת נוגה.

משימת הגשושית
-------------

 פרק זה טעון עדכון. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לעדכן אותו. 
החללית תבצע את התצפית והחקר המעמיקים ביותר מאז ומעולם של אטמוספירת נוגה. היא גם תנסה לחפור לתוך מסתורין כגון סיבוב מהיר יותר של האטמוספירה לעומת פני השטח של כוכב הלכת וכן את מערבולות הקטבים. הגשושית גם תחקור את האיזון התרמי של כוכב הלכת ואת תפקידו של אפקט החממה החזק ביותר במערכת השמש, כמו גם את המבנה והדינמיקה של העננים ואת הסימנים המופיעים באור אולטרה-סגול מעל תכסית העננים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ונוס אקספרס** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ונוס אקספרס
* דף עם פרטי המשימה באתר סוכנות החלל האירופית
* דיווח על חקירת הסיבות לעיכוב באתר סוכנות החלל האירופית
* יהודה סבדרמיש, ‏משימת נוגה – רגע לפני הזינוק, באתר "הידען", 23 באוקטובר 2005
* אבי בליזובסקי, ‏ונוס אקספרס במסלול סביב נוגה, באתר "הידען", 12 באפריל 2006
* יוניברס טודיי, ‏החללית ונוס אקספרס שרדה מעבר באטמוספירה, באתר "הידען", 30 ביולי 2014
* יוניברס טודיי, ‏ונוס אקספרס – הסוף? סוכנות החלל האירופית איבדה שליטה על החללית, באתר "הידען", 7 בדצמבר 2014
* חיים מזר, ‏ונוס אקספרס – ממצאים חדשים חלק ראשון, באתר "הידען", 25 בפברואר 2015
* חיים מזר, ‏נוגה (2) – ונוס אקספרס סוף המסע, באתר "הידען", 6 במרץ 2015
* ונוס אקספרס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אוכל

תהליך האכילה
------------

האכילה מורכבת מנגיסה, לעיסה, בליעה, עיכול והפרשה. ההחלטה מה וכמה לאכול תלויה במספר גורמים, ביניהם: מראה וריח האוכל המשפיעים על התיאבון, תחושת הרעב הפנימית, השפעה חברתית, ולעיתים אף צורך נפשי.

הפרעות אכילה
------------

 ערך מורחב – **הפרעות אכילה**  

הפרעת אכילה היא הפרעה נפשית המתבטאת באכילה בלתי-סדירה הגורמת לנזקים גופניים. להפרעות אכילה יש השפעה ניכרת על כל תחומי החיים - החל מבעיות פיזיות ורגשיות ועד בעיות רוחניות ונפשיות. בחקר הפרעות האכילה גובר הנסתר על הגלוי, אולם ידוע זה מכבר שבעיות אכילה הן בעיות מתדרדרות והולכות והן טומנות בחובן גם סכנת מוות.

מנהגי אכילה
-----------

בתרבות ובדת התפתחו מנהגי אכילה מגוונים.

ביהדות יש לברך לפני תחילת האכילה ובסיומה. הברכות נקבעות לפי סוג המזון הנאכל. בארוחה שיש בה לחם, למשל, לפני הארוחה יש ליטול ידיים ולברך על כך, ולאחר מכן לברך ברכת המוציא לחם מן הארץ. לאחר הארוחה יש ליטול ידיים במים אחרונים ולברך ברכת המזון.

ראו גם
------

* אכילה גסה
* השמנת יתר
* תיאבון

לקריאה נוספת
------------

* חנה בבלי, עוגניה שמחוני, **איך אוכלים את זה?**, הוצאת שוקן, 1970.
* חנה בבלי, עוגניה שמחוני, **המדריך לנימוסי שולחן**, הוצאת רות סירקיס, 1992.
* הרב ישראל דנדרוביץ, **עתיד אדם ליתן דין וחשבון על כל שראתה עינו ולא אכל**, בתוך: קובץ **נזר התורה**, גיליון ח - שבט תשס"ד, עמודים: קמג - קנט.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **אכילה** |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **אכילה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אכילה** |

* פורסם: 14.09.04 , 13:56, אכילה נכונה יכולה לשרוף שומן, באתר ynet, 14 בספטמבר 2004
* הערך "אכילה", במיקרופדיה תלמודית, באתר ויקישיבה

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007543193105171
* LCCN: sh85050268
* NKC: ph161697

 |