recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
נחום גרנות
**נחום גרנות** (6 במאי 1929- 16 בפברואר 2024) הוא מהנדס מים ישראלי, מנכ"ל מרכז הבנייה הישראלי (1977–1979), מייסד ומנכ"ל הרשות הלאומית להסמכת מעבדות (1997–2000).

ביוגרפיה
--------

גרנות נולד בתל אביב-יפו, בן למשה (מוריץ) וחיה גרינהוט ואח לאלעזר גרנות. אביו שהיה דיפלומט ובנקאי שימש בשנות ה-20 כשליח לגיוס כספים מטעם קרן קיימת לישראל בארצות הלבנט והחל משנות ה-30 כמנהל בבנק אנגלו-פלשתינה. גרנות הוא נכדו של ד"ר אלעזר הלוי גרינהוט - חוקר מדרשים ורב, מנהל בית היתומים האשכנזי בירושלים. אמו של גרנות, חיה, הייתה בת למשפחות בלומנפלד וב"ק, ואביה אברהם בלומנפלד, היה מראשוני השומרים בארץ ישראל.

גרנות גדל ברחובות ואת לימודיו התיכוניים עשה בבית הספר גימנסיה הרצליה שבתל אביב. עם תום לימודיו התיכוניים, יצא גרנות לאנגליה, שם השלים תואר בהנדסה באימפריאל קולג' שבלונדון. את שירותו הצבאי השלים בחיל האוויר בתקופת מלחמת העצמאות.

עם תום לימודיו, נטל גרנות חלק בהקמה של "חבל לכיש" ובמסגרת זאת סייע בתכנון פתרונות להובלת מים למושבי החבל. בין השנים 1960–1966 נשלח מטעם החברה הממשלתית דאז תה"ל לגאנה שבאפריקה, שם שימש מהנדס מים מומחה. בהמשך, שימש גרנות בין השנים 1967–1969 מומחה מטעם תה"ל בפרו, שבאמריקה הדרומית. כמו כן, לאחר שחרור ירושלים, שימש כמהנדס מומחה בצוות שיקום הרובע היהודי ובאותה תקופה שימש כיועץ מומחה לחברת שיכון עובדים בפרויקט ההקמה של היישוב רמת אפעל.

בתחילת שנות ה-70 התגוררה המשפחה במדריד בירת ספרד. בשנים 1977–1979 שימש כמנכ"ל מרכז הבנייה הישראלי. בשנת 1977 נתמנה על ידי ממשלת ישראל למנהל פרויקט שיקום שכונות ביהוד כשבמסגרת הפרויקט הושם דגש הן על השיקום הפיזי של תשתיות השכונה והן על שיפור המצב החברתי-תרבותי בשכונה. בהמשך שימש יועץ פרטי במשרד האנרגיה בתחום בידוד ואיטום מבנים.

בשנת 1997 נתבקש על ידי ממשלת ישראל להקים את הרשות הלאומית להסמכת מעבדות ובמסגרת זאת נטל חלק מרכזי בכל הליכי ההקמה של הרשות - כולל בהעברתו של "חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות" התשנ"ז, 1997. גרנות סיים את תפקידו בשנת 2000 עת יצא לגמלאות.

ספריו
-----

* **מדריך להסקה דירתית** - משרד האנרגיה והתשתית - המינהל לשימור אנרגיה, 1979
* **מדריך לשימור אנרגיה במבני מגורים** כתב ביחד עם ד"ר דן דבוסקין, 1989

משפחה
-----

היה נשוי לנירה לבית ליבשיץ משנת 1954 ועד לפטירתה ב-2019. אב לשלושה: גדי, איש עסקים, רוני, מוזיקולוגית באוניברסיטה העברית בירושלים וגיל, עורך דין המתמחה במסחור פטנטים.

קישורים חיצוניים
----------------

* שמואל שגב, הוראות במשרד תה"ל באקרה בעברית, ערבית, גרמנית ואנגלית, מעריב, 24 בנובמבר 1965

הערות שוליים
------------

1. 1 2  מרכז הבנייה הישראלי יסייע להיערכות חדש של הענף, מעריב, 30 באוגוסט 1978
2. ↑  תה"ל יתכנן את המוביל של גאנה, מעריב, 20 במרץ 1964
3. ↑  מדריך להסקה דירתית
4. ↑  מדריך לשימור אנרגיה במבני מגורים עורכים ד'ר דן דבוסקין אינג'נר נחום גרנות 1989, באתר Booksefer
5. ↑  פרסום נישואין, הצופה, 11 באוקטובר 1954
**מלון נורדוי (נורדאו)** נבנה בשנת 1925 וממוקם בגבולות השכונה ההיסטורית נחלת בנימין.

שכונה זו היא ההרחבה הראשונה של השכונה אחוזת בית שהפכה במרוצת הזמן לעיר תל אביב. הבניין מתפקד מאז בנייתו ועד היום כבית מלון והוא המלון הפעיל הוותיק ביותר בתל אביב ובין המלונות הוותיקים בישראל.

האדריכל, יהודה מגידוביץ, אשר תכנן את הבניין הוא מהאדריכלים הבולטים ביותר שבנו את העיר תל אביב בראשית ימיה ואף מילא את תפקיד מהנדס העיר הראשון בשנים 1920–1923. המונומנטליות של הבניין הנובעת ממיקומו בפינת רחובות (נחלת בנימין 27 פינת רחוב גרוזנברג 22), ממדיו, מורכבותו, ובמיוחד מהכיפה הבנויה בפינת הבניין המקנה לבניין את סימן ההיכר שלו, הפכו את הבניין כולו לנקודת ציון בתל אביב. מבנה המלון הוא מהמבנים החרוטים בזיכרון התל אביבי, מופיע על גלויות היסטוריות, ומככב בתערוכות צילומים רבות. דגם המלון מוצג באתר מיני ישראל.

המבנה מעוצב בסגנון אקלקטי, המשלב סגנון בנייה מרכז אירופי עם מוטיבים יהודיים ומזרחיים. בשל רצף בשימוש הבניין והבעלות עליו לא נעשו שינויים מהותיים בחזות הבניין מה שהפך את המבנה במרוצת השנים לאייקון חי לראשית ימיה של העיר תל אביב.

מלון נורדוי נוהל מימיו הראשונים על ידי מוריס (משה) וסופיה גרינברג ובהמשך על ידי בתם לאה וחתנם יצחק (יז'ו) מרכוס וילדיהם ולמעשה נוהל על ידי המשפחה במשך 90 שנה (1925–2015).

לאחר תהליך ארוך של הוצאת היתרים לשימורו והרחבתו של הבניין, החלו בחודש אוקטובר 2013, האחים משה, רן, שמעון, אמנון ועדלי מרכוס בעבודות שיפוץ הרחבה ושימור נרחבות של המלון. בשנת 2015 בעיצומן של עבודות השיפוץ והשימור, רכשה חברת אורי חיות יזמות בע״מ את המלון והשלימה עבודות אלו עד לפתיחתו המחודשת של המלון בחודש אפריל 2017.

במרץ 2018 נבחר המלון במקום הרביעי ברשימת 15 הבניינים היפים בתל אביב וביולי 2018 נבחר למלון היפה ביותר בתל אביב בהצבעה שנערכה על ידי תושבי העיר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מלון נורדאו** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של מלון נורדאו
* אביטל ברוידא, כשמלון בוטיק נפתח בבניין היסטורי: בכיפה הכסופה עושים מסאז', באתר Xnet‏, 13 ביוני 2017
* שרית ישי לוי, המלון הוותיק ביותר בעיר - נורדוי, באתר סלונה, 18 ביוני 2017 (הקישור אינו פעיל, 28 במרץ 2022)
* עינת שרון, ‏אתם בחרתם: אלו 15 הבניינים הכי יפים בתל אביב, באתר "Time Out ישראל", 28 במרץ 2018
* חלון פנורמי: המלון #הכי\_יפה\_בעיר, 5 ביולי 2018
**החוויה האולימפית** הוא מרכז מבקרים אקטיבי שהוקם בשנת 2009 על ידי הוועד האולימפי בישראל ונמצא בבניין האולימפי במרכז הספורט הלאומי תל אביב (נקרא גם: "מרכז הספורט - הדר יוסף") במתחם שכונת הדר יוסף בתל אביב-יפו.

המרכז הוקם כחלק משליחותו של הוועד להנחיל את הערכים האולימפיים בקרב אוכלוסיית המדינה. מטרת הקמתו היא לייצר בקרב המבקרים דמויות לחיקוי אשר פרט לכישרונם המולד, גם עבדו במשך שנים רבות על התמקצעות בתחומם והגיעו להישגים.

בשנת 2012 קיבל המוזיאון הכרה עולמית כשהתקבל כחבר בארגון המוזיאונים האולימפיים של הוועד האולימפי הבינלאומי.

היסטוריה ומבנה
--------------

את רעיון הקמת המרכז גיבשו ראשי הוועד האולימפי הישראלי לאחר זכייתו של גל פרידמן במדליית הזהב הראשונה לישראל באולימפיאדת אתונה, מתוך רצון להעביר את המסרים של החוויה האולימפית גם לקהל הרחב, באמצעות סיור וירטואלי אטרקטיבי במיוחד.

בהקמתו הושקעו כ-15 מיליון ש"ח והוא מתשתרע על פני 850 מטר מרובע המחולקים לחמישה אולמות גדולים, המייצגים את חמש הטבעות האולימפיות. באולמות מפוזרים אמצעי המחשה טכנולוגיים כגון מסך 360 מעלות, הולוגרמות, מסך כדורי, מיצגים אור קוליים ועמדות אינטראקטיביות, הנעים מתקופת יוון העתיקה ועד ימינו. טבעת אחת מוקדשת כולה למדליסטים הישראלים ולאסון אולימפיאדת מינכן 1972.

האולמות
-------

המרכז מחולק לחמישה אולמות המייצגים את חמש הטבעות האולימפיות. לאורך כל המסע מלווים את המבקרים צמד השחקנים אמנון וולף ואביגיל הררי המגלמים מאמן וספורטאית ישראליים שיוצאים למסע היסטורי לאורך האולימפיאדה מנקודת המבט הישראלית. מלבד האולמות ניתן לראות במקום לפידים אולימפיים מקוריים, כולל הלפיד של  המשחקים האולימפיים במינכן 1972 וכן מדליות מקוריות.

### טבעת התהילה

באולם הראשון מועברים סיפור המסגרת של הסיור והצגה של רגעי השיא הגדולים בתולדות המשחקים האולימפיים במיצג היקפי של 360 מעלות המלווה בתאורה, סרטון ומוזיקה.

### טבעת ההיסטוריה

באולם השני מסע אל תחילת המשחקים האולימפיים ביוון העתיקה במפגש עם פסל יווני שקם לתחיה ואחריו קפיצה אל פריז של סוף המאה ה-19 עם חידוש המשחקים בעידן המודרני דרך דמות שיוצאת מתוך עיתון צרפתי ישן.

הלפידים האולימפיים
### הטבעת הישראלית

באולם השלישי מפגש אישי של המבקרים עם הולוגרמות נעות ומדברות של ששת המדליסטים האולימפיים של ישראל - גל פרידמן, יעל ארד, שחר צוברי, אריק זאבי, מיכאל קולגנוב ואורן סמדג'ה והיא כוללת גם הנצחה של י"א חללי מינכן באמצעות סיפורה האישי של כלת פרס ישראל האתלטית אסתר רוט-שחמורוב. בחדר זה משולבים קטעים דוקומנטריים מהארכיון של סטיבן ספילברג.

### טבעת העתיד

מסך ענק בצורת כדור עליו מוקרן מיצג הולוגרמה שמבטא את רוח החוויה האולימפית העולמית.

### טבעת ההתנסות

עמדות התנסות מעשית - יכולת ריכוז בטכניקת ביופידבק, סיבולת על גבי מכשיר ריצה המדמה ריצת מרתון, זינוק לבדיקת מהירות התגובה הכוח והניתור, ועמדות מידע וטריוויה אינטראקטיביות וכן תצוגה של הלפידים האולימפיים תרומתו של אלכס גלעדי, חבר הוועד האולימפי הבינלאומי.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של החוויה האולימפית
* סיור וירטואלי באתר YouTube

הערות שוליים
------------

1. ↑  ynet ספורט, החוויה האולימפית מקבלת הכרה רשמית, באתר ynet, 8 באוקטובר 2012
שגיאות פרמטריות בתבנית:חברה מסחרית   
שימוש בפרמטרים מיושנים [ אנשי מפתח ] 

**גרוב ונצ'רס** (Grove Ventures) היא קרן הון סיכון ישראלית, המנהלת כחצי מיליארד דולר, שהושקעו בעשרות חברות הזנק ישראליות ובינלאומיות. הקרן מתמקדת בהשקעות ביזמים ישראלים בשלבים מוקדמים ושמה דגש על שווקים המצויים על סף מהפכה דיגיטלית ועל חברות בעלות טכנולוגיה משמעותית. מתוך תפיסה זו, תחומי ההשקעה של הקרן ממוקדים בתוכנה וחומרה לחברות וארגונים, בתשתיות ובטכנולוגיות (כגון תשתיות ענן, כלים למפתחים, בינה מלאכותית, מחשוב במוצרי קצה, שבבים, סנסורים, מחשוב קוונטי, אנרגיה, אקלים וכו').

הוגה והמייסד המוביל של הקרן הוא המשקיע והיזם הסדרתי דב מורן, הידוע כממציא הדיסק און-קי ומי שמכר את חברת M-Systems לסנדיסק בתמורה ל-1.6 מיליארד דולר. השותפים לצדו בקרן הם לוטן לבקוביץ, רננה אשכנזי וליאור הנדלסמן.

היסטוריה
--------

הקרן הוקמה בשנת 2016 על ידי דב מורן, סיגלית קלימובסקי ולוטן לבקוביץ' במטרה להשקיע בחברות הזנק בשלבים מוקדמים.

הקרן הראשונה "גרוב I" גייסה 110 מיליון דולר ב-2017. עם החברות בהן השקיעה נמנות Wiliot, ActiveFence, Navina ו-NeuroBlade.

הקרן השנייה "גרוב II" גייסה 123 מיליון דולר ב-2020. תמהיל המשקיעים כלל גופים מוסדיים מישראל ומהעולם, גופי Family Office ומשקיעים אסטרטגיים, ובהם תאגיד שניידר אלקטריק הצרפתי, המתמחה בניהול אנרגיה ואוטומציה תעשייתית. עם ייסוד הקרן השנייה הודיעה הקרן על הצטרפותו של ליאור הנדלסמן, ממייסדי סולאראדג', כשותף בקרן.

הקרן השלישית "גרוב III" גייסה 185 מיליון דולר ב-2022, ולצדה הוכרז על קידומה של רננה אשכנזי ממנהלת השקעות לשותפה בקרן.

ב-2023 הפכה הקרן לקרן הישראלית היחידה ברשימת הקרנות המובילות של Founder's Choice - רשימה המדרגת את קרנות ההון סיכון בעולם לפי העדפות היזמים.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של גרוב ונצ'רס

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד אלירן רובין, קרן גרוב ונצ'רס שהקים דב מורן השלימה גיוס של 110 מיליון דולר, באתר TheMarker‏, 25 באוקטובר 2017
2. ↑  יסמין יבלונקו, ‏גרוב ונצ'רס של דב מורן גייסה קרן שנייה של 120 מיליון דולר, באתר גלובס, 18 בפברואר 2020
3. ↑  מאיר אורבך, גרוב ונצ'רס של דב מורן גייסה 120 מיליון דולר, באתר כלכליסט, 18 בפברואר 2020
4. ↑  מאיר אורבך, שניידר אלקטריק השקיעה 10 מיליון דולר בקרן גרוב ונצ'רס של דב מורן, באתר כלכליסט, 23 בפברואר 2020
5. ↑  סופי שולמן, תחשבו טוב ממי לקחת כסף ועוד 21 עצות בדרך לסטארט־אפ ששווה מיליארדים, באתר כלכליסט, **שגיאה: זמן שגוי**
6. ↑  James Spiro, Grove Venture Partners adds Lior Handelsman as Partner, CTECH - www.calcalistech.com, ‏2020-07-20
7. ↑  Grove Ventures head honcho brings in SolarEdge founder as new investing partner, Geektime, ‏2020-07-20 (באנגלית)
8. ↑  Ricky Ben-David, Israeli VC firm Grove Ventures raises $185m fund to back early-stage startups, www.timesofisrael.com (באנגלית אמריקאית)
9. ↑  היזמים דירגו קרנות הון סיכון: Khosla Ventures... באתר tech12, ‏2023-02-15
**הראל שלום** (נולד ב-12 בדצמבר 1997) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן השמאלי בהפועל באר שבע.

קריירה
------

שלום התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של בית"ר עירוני מעלה אדומים. בגיל 16 הצטרף למחלקת הנוער של בית"ר ירושלים וכעבור שנה הצטרף לזו של הפועל קטמון ירושלים. ב-12 בינואר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 0–2 להפועל ראשון לציון במסגרת גביע המדינה. ב-30 בדצמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הלאומית גם במשחק זה הפסידה קבוצתו להפועל ראשון לציון 0–2.

ב-3 בספטמבר 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 1–4 נגד ראשון לציון. ב-9 בנובמבר הבקיע צמד בניצחון 0–3 נגד הפועל רמת השרון. את העונה סיים עם שבעה שערים. עם שינוי שם המועדון להפועל ירושלים, הפך לקפטן תפקיד שבו החזיק שנתיים עד שהועבר לגוני נאור. היה שותף לחזרה של הקבוצה לליגת העל אחרי 21 שנות היעדרות.

ב-2 ביולי 2023 חתם לשלוש שנים בהפועל באר שבע.

תארים
-----

הפועל קטמון ירושלים
* גביע הטוטו: 2017/2018

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  בשנת 2020 הפועל קטמון קנתה את השם "הפועל ירושלים".
2. ↑  יניב טוכמן‏, בדיוק בזמן למחנה האימונים: הראל שלום חתם לשלוש שנים בבאר שבע, באתר וואלה!‏, 2 ביולי 2023
**דיילי מירור** (באנגלית: **Daily Mirror**, מראה יומית) הוא עיתון בריטי אשר הוקם בשנת 1903.

היסטוריה
--------

### השנים הראשונות

העיתון הוקם על ידי אלפרד הרמסוורת'(אנ') ב-2 בנובמבר 1903 ומחירו היה פני אחד בלבד. העיתון היה אמור להיות עיתון עבור נשים אך לא זכה להצלחה עם יציאתו. לאחר מכן מינה ארמסוורת' את המילטון פייף לעורך הראשי וכל הנשים שעבדו בעיתון פוטרו. העיתון הכיל הרבה תמונות והשם שונה ל"The Daily Illustrated Mirror" ונשאר כך במשך שלושה חודשים עד החזרה לשם המקורי. מחיר העיתון ירד לחצי פני ומתחת לכותרת הראשית שונה הכיתוב שאומר שהעיתון מיועד גם לנשים וגם לגברים.

המיתוג החדש עבד כך שעד גיליון מספר 92 תפוצת העיתון הייתה 120 אלף עותקים ועד גיליון 269 עלתה התפוצה ל-200 אלף עותקים. בתוך עשר שנים הגיע העיתון לתפוצה של כחצי מיליון עותקים. אלפרד מכר את העיתון לאחיו הרולד בשנת 1913. ב-1917 עלה המחיר חזרה לפני. ב-1919 מכר העיתון מעל מיליון עותקים ביום דבר שהפך אותו לעיתון הכי נמכר.

### הצלחה מסחרית

באמצע שנות השלושים סבל העיתון מפגיעה במכירות עם עלייתם של עיתונים חדשים כמו הדיילי אקספרס. עם אחיינו של הרולד כמנהל הכספים וגאי ברתמילו כעורך הראשי שינה העיתון את תדמיתו מעיתון שמרני המיועד למעמד הבינוני, לעיתון חופשי המיועד למעמד הפועלים. בשנת 1937 הוכנסה לעיתון רצועת קומיקס. בשנת 1939 נמכר העיתון בלמעלה מ-1.4 מיליון עותקים ביום.

במהלך מלחמת העולם השנייה העיתון כמעט הועמד בפני סכנת סגירה אך הצליח להישאר יציב גם במהלך הבחירות לאחר המלחמה ועד סוף שנות הארבעים עלתה התפוצה ל-4.5 מיליון עותקים ביום.

ב-1960 רכשה הנהלת העיתון את העיתון הדיילי הרלד ולאחר חשש ההנהלה מתחרות על הקוראים הושק העיתון מחדש בשנת 1964 בשם הסאן. לאחר שהעיתון לא הצליח להשיג קוראים הוא נמכר לאיש העסקים רופרט מרדוק. מרדוק השיק את העיתון מחדש והשיב מלחמה למירור עם גדילת התפוצה בקצב מהיר.

### התדרדרות העיתון

ב-1978 עקף הסאן את כמות הקוראים של המירור והעיתון נמכר לרוברט מקסוול. לאחר מותו של מקסוול ב-1991 הפך דייוויד מונטגומרי למנכ"ל קבוצת מירור. משנת 1995 עד 2004 היה פירס מורגן העורך הראשי של העיתון. במהלך תקופה זו עבר העיתון כמה שערוריות ואחת מהן הייתה כאשר פרסם הדיילי טלגרף שמורגן קנה מניות בחברת מחשבים מסוימת הרבה לפני שטור עצות במירור ייעץ לציבור על החברה הזו. מורגן פוטר מהעיתון ב-14 במאי 2004 לאחר שפרסם במירור תמונות של אסירים עיראקים העוברים התעללות מחיילים בצבא הבריטי. לאחר מכן הוכחו התמונות כמזויפות והעיתון פרסם התנצלות רשמית בשער הראשי של העיתון.

### העיתון כיום

בשנת 2004 התמנה ריצ'רד וואלש לעורך העיתון. ב-30 במאי 2012 הודיע העיתון של מיזוג העיתון היומי הדיילי מירור עם העיתון של יום ראשון הסאנדיי מירור לעיתון אחד. וואלש וטינה וויבר, שני העורכים הראשיים פוטרו והעורך של העיתון המשותף הוא לויד אמבלי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דיילי מירור** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של דיילי מירור (באנגלית)
* דיילי מירור, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* דיילי מירור, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: ffe2cd8c-c3c8-4144-b93b-f06043dc47f5

 |
**תיקי קשמיר** (באנגלית: **The Kashmir Files**) הוא סרט דרמה בוליוודי שיצא ב־2022. הסרט נכתב ובוים על ידי ויוק אגניהוטרי והופק על ידי אולפני זי. הסרט מבוסס על הסכסוך בחבל קשמיר בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים שהוביל ליציאת ההינדואים מקשמיר (אנ'). הסרט הוכרז פטור ממס במספר מדינות, ובעקבות כך הפך להצלחה קופתית והכניס בקופות מעל 15 מיליון דולר בשבוע בכורתו. מאז בכורתו, זכה הסרט להצלחה קופתית, ובמקביל גם לביקורתית. עם זאת, הסרט קיבל גם ביקורות שליליות אשר האשימו אותו ברוויזיוניזם היסטורי. כמו כן טענו מבקרים רבים כי יש בו ריבוי סצינות אלימות קשות לצפייה, ושהמוסלמים מוצגים בסרט באופן חד-ממדי כצמאי דם.

הסרט היה אמור לצאת לאקרנים ברחבי העולם ב-26 בינואר 2022, במקביל ליום הרפובליקה, אך נדחה עקב התפשטות זן האומיקרון, ולבסוף יצא לאקרנים ב-11 במרץ 2022.

תקציר עלילה
-----------

הסרט עוקב אחר סיפור שמבוסס על ראיונות וידאו של נפגעי רצח העם של קשמיר פנדיט קשמיר בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20, שהוביל לבסוף ליציאת האזרחים מהעמק.

ביקורות ותגובות
---------------

הסרט הכניס מעל 550 אלף דולר בתוך ארבעה ימים מאז יציאתו לאקרנים. מאז בכורתו, זכה הסרט להצלחה קופתית, ובמקביל גם לביקורתית. הסרט זכה אף לציון כולל של 8.3 מתוך 10 על בסיס 317 אלף דירוגים באתר IMDb, ולציון כולל של 95% באתר Rotten tomatoes מצד הקהל. עם זאת, הסרט קיבל גם ביקורות שליליות אשר האשימו אותו ברוויזיוניזם היסטורי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תיקי קשמיר** בוויקישיתוף

* "תיקי קשמיר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "תיקי קשמיר", באתר AllMovie (באנגלית)
* "תיקי קשמיר", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "תיקי קשמיר", באתר אידיבי
* "תיקי קשמיר", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* אתר למנויים בלבד רוני פרצ'ק, זה לא רק סרט. עבור הודו זה מאורע היסטורי, פוליטי ותודעתי, באתר הארץ, 25 באפריל 2022
**מנזר גאנדזסאר** (בארמנית: **Գանձասարի վանք**) הוא מנזר ארמני ממוקם ברובע מארטקרט בנגורנו קרבאך. "גאנדזסאר" פירושו "הר האוצר" או "אוצר הגבעה" בארמנית. המנזר מחזיק שרידים אשר לפי האמונה השתייכו ליוחנן המטביל ואביו זכריה הכהן.

עד מלחמת נגורנו קרבאך השלישית וכיבוש נגורנו קרבאך, גאנדזסאר היה מקום מושבו של הארכיבישוף של ארצאך (אנ') הממונה על ידי כס האם הקדושה אצ'מיאדזין (אנ') של הכנסייה האפוסטולית הארמנית.

היסטוריה וארכיטקטורה
--------------------

מנזר גאנדזסאר הוזכר לראשונה במאה העשירית. בניית קתדרלת גאנדזסאר של יוחנן המטביל החלה בשנת 1216, תחת חסותו של חסן-ג'לאליאן דאוולה (אנ'), הנסיך הארמני של קאצ'ן (אנ'). הבנייה הושלמה בשנת 1238 אך נחנכה רק ב-22 ביולי 1240.

במאה ה-14, לאחר נפילת הממלכה הארמנית קיליקיה וירדת יכולת ההשפעה של הכס הקדוש שלה, הוקם מחדש הקתוליקוסיה באצ'מיאדזין אשר צמח באארצאך. מנזר גאנדזסאר הפך למטה של הקתוליקוסיה של אר'וואנק, הידועה גם בשם הכס הקדוש של גאנדזסאר. הקמתה היא תוצאה של חיפוש בישופי עתיק אחר אוטונומיה כנסייתית, כדי לפצות על חוסר השליטה והתקשורת מתוך המושב המרכזי. כמו כן, הקמת הקתוליקוסיה הייתה חלק משימוש מהאסטרטגיה המקומית בארמניה, אשר נשלטה על ידי שלטון אסלאמי זר, כדי לשמר בקרב העם מראית עין של סמכות דתית. במאה ה-16 הוא נכפף לקתוליקוס אשר לעיתים קרובות היו בני שושלת חסן-ג'לאליאן דאוולה.

מתחם הקתדרלה מוגן על ידי חומות גבוהות. בחלק עליו מונחת הכיפה, ישנם תבליטים המתארים את הצליבה, את אדם וחווה ושני מיינסטרים המחזיקים דגם של הכנסייה מעל לראשיהם, כמנחה לאלוהים. התבליטים הושוו לגילופים המשוכללים באגטמר (אנ') וכמה היסטוריונים לאמנות רואים במנזר את אחת מיצירות המופת של האדריכלות הארמנית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מנזר גאנדזסאר** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מנזר גאנדזסאר

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4252450-7
* VIAF: 248175764
* WorldCat (עם VIAF): 248175764

 |
פתיח התכנית בערוץ הראשון
**שום, פלפל ושמן זית** היא תוכנית הטלוויזיה הראשונה בישראל שהוקדשה באופן מלא לבישול. הערוץ הראשון של רשות השידור הפיק את הסדרה, שמנתה כ-300 פרקים ושידר אותה החל משנת 1995 ועד לסגירת רשות השידור בשנת 2017. כיום משודרת התוכנית בכאן 11 לאחר שחודשה בפרק בכורה ב-19 בינואר 2024. הסדרה שודרה גם בשידורים חוזרים בערוץ 33. היוזם, העורך והמפיק היה אילון גויטיין. הוא הציע את התוכנית על-בסיס סדרת טלוויזיה אמריקאית משנות ה-70 עם השפית ג'וליה צ'יילד שבישלה מתכונים מיוחדים לצופים בימי ראשון בערב. בהנהלת רשות השידור בתחילה לא ששו לרעיון ולא האמינו שיהיה מי שירצה לראות תוכנית בישול בטלוויזיה והציעו קודם להכין פרק פיילוט לניסיון.

פרק הפיילוט צולם במטבח ביתו של אילון גויטיין בהרצליה והשתתפו בו מיטב השפים בישראל כולל יונתן רושפלד, חיים כהן, גיל חובב (שהיה לו אז טור שבועי על אוכל בעיתון "העיר"), ישראל אהרוני ואיילת לטוביץ', שהייתה סגנית שף לחיים כהן. להנחיית התוכנית נבחרו בתחילה איילת לטוביץ וגיל חובב, והיא שובצה לשידור שבועי. התוכנית עסקה בעיקר בבישול ים-תיכוני, ולפיכך הייתה נחוצה לה תפאורה ים-תיכונית. לפיכך נעשה צילום הסדרה במטבח על גג שצפה לנמל יפו. כעבור כשנתיים, בשנת 1997, החל חיים כהן להנחות את הסדרה יחד עם אור ישראלי. חיים כהן, חסר ניסיון קודם בהופעה בטלוויזיה, זכה לפופולריות רבה, ומשנת 2000 החל להנחות את התוכנית לבדו. בשלב הראשון הופקו כ-50 תוכניות שזכו לאהדה רבה ורייטינג צפייה גבוה.

משנת 2000 עברה הפקת התוכנית לידיי אמנה כהן שעבדה עם הבמאית חנה אטיאס ברוך. מדי שבוע בישל חיים כהן במטבח ביפו, ואירח אורח אחר. בשנת 2007, הילה אלפרט, שבעצמה הייתה המגישה הראשונה של התוכנית המתחרה "טעמים" עם צחי בוקששתר, של הטלוויזיה החינוכית, הוסיפה כתבות שטח. העורכת הקולינרית נעמה אברמוביץ' הגישה קטעי מעבר מקצועיים בנושאים משתנים. מיטב השפים ואנשי האוכל בארץ לקחו חלק בסדרה, לחלקם הייתה זאת גם ההופעה ראשונה בטלוויזיה.

בהמשך צולמה הסדרה גם באיטליה ויוון. חיים כהן ואלי לנדאו יצאו לחקור את מקורות האוכל היהודי וחזרו עם סיפורי אוכל מרתקים.

קישורים חיצוניים
----------------

* שום, פלפל ושמן זית, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* דף התכנית החדשה באתר תאגיד השידור הישראלי
* אורית הראל, לקראת שידור: שום, פלפל ושמן זית, מוטק'ה, 23 ביוני 2010
* רועי אבן, ‏הבשורה של "שום, פלפל ושמן זית" היא בעצם השידור שלה, באתר ‏מאקו‏, 19 בינואר 2024

הערות שוליים
------------

1. ↑  שגיא בן נון‏, "טהרן" ו"מותק בול באמצע" חוזרות, וגם חיים כהן: כל מה שיעלה בכאן 11, באתר וואלה!‏, 11 בספטמבר 2023
2. ↑  תיקי גולן, חיים כהן: "טלוויזיה בלי פרסומות ובלי שת"פים זה עולם אחר", באתר ynet, 28 באוקטובר 2016
3. ↑  אסף אביר, איך נעמה אברמוביץ' עורכת ספר בישול באתר "מה הטעם"
**תסמונת אנדרטת וושינגטון** (באנגלית: **Washington Monument Syndrome**), הידועה גם בשם **תסמונת הר ראשמור** (Mount Rushmore Syndrome) או **העיקרון הראשון של הכבאים** (Firemen First Principle),‏ היא מונח המשמש לתיאור תופעה שבה כאשר סוכנויות ממשל מתמודדות עם קיצוצים בתקציב הן חותכות את השירות הכי ידוע או הכי מוערך שקיים בציבור. המונח התייחס לקיצוץ בשירותים פופולריים כגון פארקים לאומיים וספריות או בעובדי ציבור מוערכים כגון מורים וכבאים. קיצוץ כזה נעשה כדי להפעיל לחץ על הציבור והמחוקקים לבטל את הקיצוצים בתקציב. המונח **תסמונת אנדרטת וושינגטון** יכול להתייחס גם לטענות של מחוקקים כי הקיצוץ המוצע בתקציב יפגע בשירותים ממשלתיים "חיוניים" (כבאים, משטרה, חינוך וכו').

למרות שצמצום שירותים חיוניים על ידי גורמי הממשל נועד להשפיע על הבוחרים, הוא יכול להיות מכוון גם ישירות למחוקקים עצמם. לדוגמה, בשנות השבעים כאשר תוכננו קיצוצים בתקציב, הודיע חברת הרכבות אמטרק על הכוונה להפסיק את קווי הרכבת במחוזות הבית של כמה מחברי הקונגרס.

המונח **תסמונת אנדרטת וושינגטון** שימש לראשונה לאחר שבשנת 1969 ג'ורג' הרצוג, המנהל השביעי של שירות הפארקים הלאומיים, סגר פארקים לאומיים פופולריים כגון אנדרטת וושינגטון והפארק הלאומי גרנד קניון במשך יומיים בשבוע. בתגובה לתלונות, הקונגרס החזיר בסופו של דבר את המימון לשירות הפארקים הלאומיים. בשנת 1972 פוטר הרצוג על ידי ממשל ניקסון, ולעיתים קרובות מצוטטת פעולה זו של הרצוג באופן שגוי כגורם תורם לפיטורים שבאו לאחריה.

היסטוריונית הארכיטקטורה ניקול סאלי כינתה את השבתת ה"פנדה ענקית" בגן החיות הלאומי ואת גידור אנדרטת הלאום ממלחמת העולם השנייה במהלך השבתת הממשל הפדרלי של ארצות הברית בשנת 2013, כדוגמאות ל**תסמונת אנדרטת וושינגטון**. סאלי כתבה: "במציאות סביר להניח שסגירת האנדרטאות הללו בוצעה, ראשית, מטעמים של אחריות ציבורית, תחזוקה וביטחון, ושנית, כדי להבטיח שההשבתה תהיה גלויה לציבור - וסיבה זאת היא שגרמה לעיסוק נרחב כל כך בקרב הציבור והתקשורת."

לקריאה נוספת
------------

* "Washington Monument strategy". *Political Dictionary*. נבדק ב-22 בספטמבר 2020. `{{cite web}}`:  (עזרה)
* Hartzog, Jr. George B (1988). *Battling for the National Parks*. New York: Mt. Kisco. ISBN 9780918825704
* Siddons, Andrew (2013) "A Symbol of Liberty, Strength and Budget Fights," *New York Times*, March 1.

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  Peters, Charles (במרץ 1976). "The Firemen First Principle". *The Washington Monthly* (באנגלית). p. 8. נבדק ב-2021-09-29. `{{cite news}}`:  (עזרה)
2. ↑  James Fallows, The Nightmare of Sequestration Hits Home, The Atlantic, ‏2013-02-18 (באנגלית)
3. 1 2  Australia and New Zealand. Conference Society of Architectural Historians, **SAHANZ 2015 : Architecture, institutions and change : proceedings of the Society of Architectural Historians, Australia and New Zealand Vol. 32**, 2015, ISBN 978-0-646-94298-8
4. ↑  Hevesi, Dennis (2008-07-17). "George Hartzog, Parks Chief, Dies at 88". *The New York Times* (באנגלית אמריקאית). ISSN 0362-4331. נבדק ב-2021-09-29.
**Ester Rada** הוא אלבום הבכורה של הזמרת הישראלית אסתר רדא. האלבום כולל בתוכו גם את השירים שהיו במיני האלבום הקודם של רדא, שיצא להורדה חינמית ברשת בטרם יציאתו הרשמית להפצה מסחרית, זכה להצלחה מסחרית רבה לאחר ששיר הנושא מתוכו, "Life Happens", נכנס לפלייליסט גלגלצ.

האלבום כולל 12 רצועות אשר נכתבו והולחנו על ידי רדא עצמה (למעט השיר "Nano nuy" שהוא שיר מפורסם באתיופיה), את האלבום הפיקו סאבו וקותי והוא זכה לתשבחות רבות בנוסף לתשבחות שהיו על המיני אלבום הקודם.

סינגלים
-------

ב-4 בדצמבר 2012, מעט לפני שחרור המיני אלבום, רדא שחררה את הסינגל הראשי מהאלבום, "Life Happens". הסינגל זכה להצלחה מפתיעה והשמעות רבות ברדיו, כולל התמקמות במקום הרביעי במצעד השבועי של גלגלצ ומקום שביעי במצעד השבועי של "מדיה פורסט", כחצי שנה לאחר שחרור המיני אלבום. הקליפ לשיר, בבימוי גל מוג'ה, שוחרר ב-28 באפריל 2013 וזכה גם הוא להצלחה. הוא זכה בתואר "קליפ השנה" לפי ערוץ המוזיקה, ואף שודר בתחנות MTV באירופה וVH-1 באנגליה.

ב-9 בינואר 2013 יצא הסינגל השני, "Anything From You". הסינגל לא שיחזר של הצלחת הסינגל הקודם ולא יצא לו קליפ.

ב-26 בפברואר 2013 יצא הסינגל השלישי, "Could it Be". גם סינגל הזה זכה להצלחה ולהשמעות רבות והתמקם במקום החמישי במצעד השבועי של גלגלצ ומקום תשיעי במצעד השבועי של "מדיה פורסט".

לפני הוצאת האלבום המלא הוציאה רדא עוד שני סינגלים נוספים: "No More" ו-"Sorries", הראשון לא זכה להצלחה רבה ולא נכנס למצעדים, אך הסינגל השני דווקא זכה להצלחה מעטה ונכנס לפלייליסט הלילה של גלגלצ.

לאחד יציאת האלבום המלא יצא הסינגל השישי "Nanu Ney" שזכה להצלחה רבה ונכנס לפלייליסט של גלגלצ (והיה לשיר הראשון באמהרית שעושה זאת), והוא אף הגיע למקום שביעי במצעד השבועי של התחנה ומקום רביעי במצעד היומי של "מדיה פורסט".

רשימת רצועות
------------


| מס' | שם | כותב(ים) | משך |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Monsters | אסתר רדא | 4:54 |
| 2. | Out | אסתר רדא | 4:06 |
| 3. | Sorries | אסתר רדא | 3:35 |
| 4. | Life Happens | אסתר רדא | 3:55 |
| 5. | Nanu Ney | מולוקן מלסה (Muluken Melesse) | 3:20 |
| 6. | Lose It | אסתר רדא | 3:13 |
| 7. | Herd | אסתר רדא | 2:57 |
| 8. | Bazi | אסתר רדא | 4:09 |
| 9. | No More | אסתר רדא | 4:12 |
| 10. | Bad Guy | אסתר רדא | 4:45 |
| 11. | Could It Be | אסתר רדא | 3:19 |
| 12. | Anything From You | אסתר רדא | 4:49 |

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על האלבום *Ester Rada* באתר MusicBrainz
* האלבום *Ester Rada* באתר Discogs
* בכורה: האזינו לאי.פי של אסתר רדא במלואו, באתר וואלה!‏, 21 בינואר 2013

הערות שוליים
------------

1. ↑  עמי פרידמן, אסתר המלכה, באתר nrg‏, 25 בינואר 2013
2. ↑  נועה הרשקוביץ‏, עדי אולמנסקי ואסתר רדא: ההבטחות הגדולות של האינדי המקומי, באתר וואלה!‏, 29 בינואר 2013
3. ↑  ערן גלובוס, ״אסתר רדא – אינדי סיטי ירושלים (סיקור הופעה + ראיון)״, Andy Was Wrong, ב-3 באוגוסט 2013
4. ↑  אסף נבו, ‏מצעד סיכום השנה במוזיקה הישראלית: אייל גולן זמר השנה עם שיר השנה "כל החלומות", באתר ‏מאקו‏, 4 בספטמבר 2013
5. ↑  ערן גלובוס, ״טרי פויזן – Gorgeous״, Andy Was Wrong, ב-15 ביולי 2013

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: 7ec1021b-0102-47e8-8c17-2f094f71c94c

 |
לוח הבזלת עם המשפט: "מכאן אתם נראים גדולים שבעתיים"
**מצפה גדות** הוא אתר הנצחה ומקום תצפית ברמת הגולן. עד למלחמת ששת הימים, שימש המקום כמוצב סורי הנקרא "(אל) מורתפע" (בעברית: "הנישא"). מוצב זה היה אחד מן המוצבים המבוצרים ביותר בגולן, בשטחו שרדו תעלות קשר ושדות מוקשים. המוצב שולט על הדרך הראשית העולה לגולן דרך גשר בנות יעקב. בפסגת המוצב, אנדרטת זיכרון לחטיבת "הגולן" (אלכסנדרוני), לחיילים שנפלו ממלחמת ששת הימים, ועד למבצע שלום הגליל. כיוונה של האנדרטה מסמל את צאתה של החטיבה להבקעה בגולן בעת מלחמת ששת הימים. את האנדרטה עיצב האמן עזרא אוריון.

המצפה פונה מערבה אל עבר עמק החולה, ומדגים את היתרון האסטרטגי המשמעותי שהיה לסורים על העמק לפני המלחמה. השליטה של המוצב הסורי הייתה בעיקר על קיבוץ גדות, שסבל רבות מפגיעתו הרעה של מוצב "המורתפע".

כשכבשו כוחות חטיבת אלכסנדרוני את המוצב במלחמת ששת הימים נדהמו החיילים מאופן שליטת המוצב על גדות ומפקד החטיבה, עמנואל שקד, שידר מהמוצב אל החברים במקלט בגדות את המילים: "מכאן אתם נראים גדולים שבעתיים". אמירה זו נחקקה באבן בזלת באתר ההנצחה. כוונתו הייתה שרק כאשר רואים את השליטה המוחלטת של המוצב על הקיבוץ אפשר להבין כמה קשה היה לאנשי הקיבוץ להחזיק מעמד מול ההפגזות מהמוצב.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מצפה גדות** בוויקישיתוף
* מצפה גדות, בפורטל הגולן, 25 באוקטובר 2012
* אנדרטת מצפה גדות לנופלי עוצבת הגולן באתר יזכור
* מיכאל יעקובסון: סיבוב באנדרטה לחללי חטיבת הגולן שיצר עזרא אוריון, באתר 'חלון אחורי', 6 במרץ 2020
* מצפה גדות, באתר "נלך"

הערות שוליים
------------

1. ↑  מצפה גדות, בפורטל הגולן, 25 באוקטובר 2012
2. ↑  יעקב ארז, קצנח"ר עמנואל שקד, מעריב, 18 באוגוסט 1972
תל זיף, סמוך למצפה.
**מצפה זי"ו** (מכונה גם "גבעת האנטנה") הוא נקודת תצפית ואנדרטה לזכרם של שני מאבטחים ישראלים, יהודה בן יוסף ויואב דורון, שנהרגו ב-13 במרץ 2003 בתקרית הריגת המאבטחים בדרום הר חברון, לאחר שזוהו בטעות כמחבלים. האתר נמצא במקום בו נהרגו השניים, כ-10 קילומטרים דרומית לקריית ארבע, סמוך לפני חבר. במקום מתקיימות תפילות שחרית כותיקין בימי שישי קבועות. השם "מצפה זי"ו" הוא ראשי תיבות של "**ז**כרון **י**הודה **ו**יואב".

המצפה הוקם כתגובה לפיגוע הירי בצומת זיף, בו נרצחו בני הזוג יוסי וחני דיקשטיין, ילדם שובאל דיקשטיין, וסמ"ר אלעזר ליבוביץ'. הוחלט להקים סמוך למקום הפיגוע ישוב קבע ואף הוצבה במקום אנטנת תקשורת, עליה שמרו יהודה בן יוסף ויואב דורון.

בעבר היה באזור מאחז, שיצר רצף יחסי בין בית חגי לפני חבר.

המצפה והאתר
-----------

האתר כולל סככת תצפית ומקומות ישיבה. מהמצפה נשקף נוף פנורמי של האזור, כולל מדבר יהודה. אל המצפה מוביל שביל כורכר, שאורכו כ-300 מטר, המתחיל מכביש 356. בראש המצפה הוצבה אנדרטה לזכר ההרוגים. באנדרטה חקוק באבן הכיתוב

"איך נפלו גיבורים  
מצפה זי"ו  
לע"נ יהודה בן יוסף  
ויואב דורון הי"ד"
השלט
מיד לאחר התקרית הוקם במקום גל-עד לזכר ההרוגים. המצפה עצמו הוקם על ידי משפחות ההרוגים וחבריהם, מועצה אזורית הר חברון ובמימון תורמים. המצפה נחנך ב-13 במרץ 2004, שנה לאחר מותם. מדי שנה נערך במקום, בז' באדר, יום השנה למותם, כנס לזכרם

בינואר 2012 חוללה האנדרטה פעמיים. סיור של צה"ל עובר מדי יום ליד האנדרטה, אך הצבא אינו מציב שם עמדה קבועה.

קישורים חיצוניים
----------------

* מתפללי מצפה זי"ו נרתמו לשיקום חזון דוד
* מצפה זיו (תמונות ומפה).

הערות שוליים
------------

1. ↑  קלמן ליבסקינד ועמרי אסנהיים, מכת אש, באתר nrg‏, 4 בפברואר 2005
2. ↑  מאחז ועוד מאחז - כך יוצרים בגדה "רצף התיישבות" יהודי, באתר הארץ, 6 בספטמבר 2004
3. ↑  ארץ זוכרת יושביה
4. ↑  במלאת 9 שנים להסתלקותו של יהודה בן יוסף הי"ד נקיים לימוד לזכרו
5. ↑  יאיר אלטמן, הושחתה אנדרטה לזכר מאבטחים שנורו ע"י צה"ל, באתר ynet, 6 בינואר 2012  
האנדרטה לזכרם של יהודה בן יוסף ויואב דורון ז"ל חוללה, 20 בינואר 2012
6. ↑  האנדרטה חוללה: הערבים שברו וגנבו חלקים
**האיסור לקצור פאת השדה** הוא מצוות לא תעשה מתרי"ג מצוות האוסרת לקצור את כל השדה או המטע. איסור זה הוא לאו הניתק לעשה, ואם הבעלים עבר וקצר את שדהו עליו לקיים את המצווה להשאיר ממנו חלק לעניים.

מקור האיסור
-----------

מצווה זו נזכרה בתורה בשני מקומות:

* בפרשת קדושים:

> 
> וּבְקֻצְרְכֶם אֶת קְצִיר אַרְצְכֶם לֹא תְכַלֶּה פְּאַת שָׂדְךָ לִקְצֹר וְלֶקֶט קְצִירְךָ לֹא תְלַקֵּט:
> 
> 
> 
> — ספר ויקרא, פרק י"ט, פסוק ט'
> 

* וכן בפרשת אמור באמצע תיאור המועדים:

> 
> וּבְקֻצְרְכֶם אֶת קְצִיר אַרְצְכֶם לֹא-תְכַלֶּה פְּאַת שָׂדְךָ בְּקֻצְרֶךָ
> 
> 
> 
> — ספר ויקרא, פרק כ"ג, פסוק כ"ב
>

דיני האיסור
-----------

טרקטור חורש בשדה תבואה
הקוצר את כל שדהו ולא משאיר אפילו שבולת אחת - עובר על האיסור. האיסור נוהג גם בעצים ולא רק בתבואת שדה. גם אם בעל השדה הוא עני - אסור לו לקצור את כל השדה.

לאו זה הוא לאו שניתק לעשה, כלומר במקרה שבעל השדה לא השאיר פאה בסוף שדהו, צריך לתת לעניים מהתבואה שכבר קצר. ובתלמוד נחלקו עד מתי יכול להפריש:
"מצות פאה להפריש מן הקמה, לא הפריש מן הקמה - מפריש מן העומרים, לא הפריש מן העומרים - מפריש מן הכרי עד שלא מרחו, מרחו - מעשר ונותן לו; משום ר' ישמעאל אמרו: אף מפריש מן העיסה ונותן לו" (תלמוד בבלי, מסכת בבא קמא, דף צ"ד, עמוד א')

אין להניח פאה המשותפת לשני שדות, אפילו אם בשניהם גדל אותו סוג גידול, היות שהמצווה היא שיתוף העניים בכל שדה בפאה מיוחדת. גם אם השדות צמודים אבל יש ביניהם נחל או שביל או דבר אחר שחוצץ כך שאינם נחרשים ונקצרים כאחד, הם נחשבים כשני שדות וצריך להניח פאה לכל שדה. אבל במטע של אילנות, שביל או נחל אינו מפריד את המטע לשני חלקים, כי הם נראים כאחד, ורק אם היה גדר בין שני החלקים צריך להשאיר פאה מכל חלק בפני עצמו.

האיסור נועד לשמור את הפאה לעניים, ולכן במקום שבו לא נוהגים עניי ישראל לבוא לשדות כדי לקחת את הפאה - אין איסור לבעלים לקצור ולקחת את הפאה לעצמו: "לעני ולגר תעזוב אותם - ולא לעורבים ולא לעטלפים". לפי זה כתב הרמ"א שבימיו לא נוהגים להותיר פאה בשדה, כיוון שרוב העניים אינם יהודים.

ראו גם
------

* פאת השדה
* מתנות עניים

קישורים חיצוניים
----------------

* הרב אליעזר מלמד‏, הלכות פאה, באתר פניני הלכה

הערות שוליים
------------

1. ↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מתנות עניים, פרק א', הלכה ט"ו
2. ↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מתנות עניים, פרק א', הלכה ב'
3. ↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מתנות עניים, פרק א', הלכה ח'
4. ↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מתנות עניים, פרק ג', הלכות א'–ג'.
5. ↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מתנות עניים, פרק ג', הלכה י"ט
6. ↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף קל"ד, עמוד ב'
7. ↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר זרעים, הלכות מתנות עניים, פרק א', הלכה י'
8. 1 2  שולחן ערוך, יורה דעה, סימן של"ב
**מקוריות** היא ההיבט של יצירת או המצאת עבודות שהן חדשות או מקוריות, ולכן ניתן להבדיל אותן משכפולים, זיופים והעתקים.
עבודה מקורית היא לא עבודה שמתקבלת מאחרים או עבודה שהועתקה ומבוססת על עבודה של אחר.
הצירוף "מקוריוּת" בדרך כלל ניתן כמחמאה ליצירתיות של אמנים, סופרים, הוגים ועוד.

היבטים משפטיים
--------------

בדיני זכויות יוצרים, מקוריות היא דרישת-סף להגנת יצירות, אולם משמעות הדרישה שם שונה מהשימוש היומיומי של הביטוי, והיא שמקור היצירה הוא במי שטוען שחיבר אותה. למשל, יצירה שמבוססת כל כולה על יצירה של אחר, אינה מקורית. יצירה שמבוססת באופן מהותי על יצירה אחרת, אבל שיש בה גם מרכיבים מקוריים משל עצמה, תיחשב ל"יצירה נגזרת", והחלקים המקוריים עשויים לזכות בהגנה משפטית.

בדיני הפטנטים יש דרישת סף שונה, של חדשנות או התקדמות המצאתית, ובה נדרשת רמת מקוריות גבוהה מאוד. בדיני הפטנטים דרישות סף נוספות.

היבטים קוגניטיביים
------------------

המקוריות יכולה לבוא לידי ביטוי גם בתהליכים קוגניטיביים. למשל, חשיבה מקורית מאפשרת הפקה של רעיונות חדשים ובלתי שגרתיים.
בהתאם לכך, חשיבה יצירתית מורכבת ממקוריות, גמישות ושימושיות.

ראו גם
------

* חדשנות
* מוזיקה יהודית מקורית

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מקורי** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מקוריות** |

* מיכאל בירנהק, דרישת המקוריות בדיני זכויות יוצרים ושליטה תרבותית, **עלי משפט**, 2002, עמ' 410-347

הערות שוליים
------------

1. ↑  Boot, N. Baas, M. van Gaal, S. Cools, R. & De Dreu, C. K. (2017). Creative cognition and dopaminergic modulation of fronto-striatal networks: Integrative review and research agenda. Neuroscience & Biobehavioral Reviews, 78, 13-23.
2. ↑  Faust‐Socher, A. Kenett, Y. N. Cohen, O. S. Hassin‐Baer, S. & Inzelberg, R. (2014). Enhanced creative thinking under dopaminergic therapy in Parkinson disease. Annals of neurology, 75(6), 935-942.
אוניית מפרש תלת-תרנית של הצי ההודי
תורן ראשי באוניית מפרש, בו ניתן לראות את קטעי הגזע מהם הוא עשוי ושתי סיקריות אופקיות מהן ניתן לתלות מפרשים מרובעים
**תֹּרֶן** (באנגלית ובשפות רבות נוספות: **mast**) בספינת מפרש הוא מוט גבוה, אנכי, או קרוב לאנך, התומך במפרש, או מערכת מפרשים. אוניות גדולות מצוידות במספר תרנים, אשר גודלם וסידורם נקבע בהתאם לעיצובה של הספינה. בספינות מודרניות, המצוידות במנוע, התורן אינו משמש למפרש אלא למתקני אנטנות וראדאר.

התורן בספינות מפרש
------------------

עד לאמצע המאה ה-19 כל הספינות היו מצוידות בתרנים עשויים עץ. בדרך כלל התורן היה עשוי מגזע עץ בודד, גזעי עצי אשוח התאימו במיוחד למטרה זו. החל מן המאה ה-16, כאשר החלו להיבנות ספינות גדולות וכבדות יותר, תרנים הורכבו ממספר גזעי עץ, לעיתים אף בארבעה מקטעים בקוטר משתנה, החל מבסיס עבה, וכלה בקטע עליון דק יחסית.

שמות התרנים בספינה תלת-תרנית, בעלת מפרשים מרובעים הם:

* **תורן קדמי**: התורן הסמוך לחרטום הספינה.
* **תורן ראשי**: התורן הגבוה בספינה, נמצא בדרך כלל סמוך למרכזה.
* **תורן אחורי**: התורן השלישי, הבא לאחר התורן הראשי לכיוון ירכתי הספינה. בדרך כלל נמוך מן התורן הראשי.

בספינות גדולות שלהן ארבעה תרנים בא לאחר התורן האחורי אף **תורן מאסף** שהוא בדרך כלל הנמוך ביותר בספינה.

מערכת התרנים ברוב הספינות עם שני תרנים מורכבת מתורן ראשי ותורן אחורי. בספינות בריג וסקונר דו-תרנית מערכת התרנים מורכבת מתורן קדמי ותורן ראשי, אף שבספינות סקונר גובה התרנים זהה. באוניות מפרשים מרובעים, על התורן מורכבות מספר סיקריות (סְקַרְיָה yard) אופקיות, אשר מכל אחת מהן תלוי מפרש. על מנת לעמוד בכוח שהמפרשים מפעילים על התורן ברוח ולפזר את העומס, התורן מחוזק בחבלים(ונטות), שמחברים אותו לחרטום, ירכתיים ודפנות הספינה.

תרנים מודרניים
--------------

אף שהשימוש המסחרי בספינות מפרש פחת באופן חד במאה ה-19, עם פיתוח ספינות מנוע, בתחומי הספורט ושעות הפנאי המשיך השימוש בספינות אלה עד ימינו. בשנות ה-30 של המאה ה-20 החל יצור של תרנים עשויים אלומיניום ביאכטות מרוץ גדולות מדגם J-Class. לתורן עשוי אלומיניום יתרונות ניכרים על פני תורן עץ, זהו תורן קל משקל, חזק יותר ועמיד יותר בפני בליה. להבדיל מתורני עץ ארוכים, העשויים מקטעים, ניתן לבנות תורן אלומיניום ארוך העשוי מקשה אחת. לאחר מלחמת העולם השנייה הפכו תורני אלומיניום לנפוצים בכל היאכטות וספינות מפרש קטנות אחרות.

החל מאמצע שנות ה-90 של המאה ה-20 החל שימוש בתרנים עשויים סיבי פחמן וחומרים מרוכבים אחרים ביאכטות מרוץ. תרנים אלה חזקים, קלי משקל, ובתהליך בנייתם ניתן לעצבם באופן מדויק להשגת פרופיל אווירודינמי יעיל. 

בספינות מלחמה מודרניות עדיין ניתן למצוא תרנים, אולם אלה אינם משמשים למפרשים, כיוון שכל ספינות המלחמה המודרניות מצוידות במנוע. תרנים אלה משמשים למתקני אנטנות וראדאר.

ראו גם
------

* מפרש

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תורן** בוויקישיתוף

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **תרן** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **תורן (ימאות)** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 7718194-3

 |
**בית החולים הפרטיזני פרנייה** היה בית חולים שהקימו כוחות הפרטיזנים ביוגוסלביה בתקופת מלחמת העולם השנייה בקרבת העיירה צרקנו בהרי מערב סלובניה. בית החולים פעל מדצמבר 1943 ועד סוף המלחמה מבלי שהתגלה על ידי הכוחות הנאציים.

בבית החולים טופלו פרטיזנים שנפצעו בקרבות אך גם חיילים מקרב בעלות הברית ואף חיילים מן הצבא הפאשיסטי והנאצי אשר לאורך כל תקופת פעילותו ניסה לגלות את מיקומו של בית החולים אך נכשל בכל נסיונותיו.

כיום משמש המקום כמוזיאון פתוח ומוגדר כאתר בעל חשיבות תרבותית לאומית.

האתר
----

בית החולים הפרטיזני נבנה במעלה ערוץ פסיקה (Pasica) ההררי התלול והמרוחק. בתקופת פעילותו היה האזור כולו נתון תחת שליטת כוחות הכיבוש הנאציים ולא הרחק מן הגבול האוסטרי. מיקומו הייחודי של בית החולים אשר הגישה אליו התבצעה באמצעות מסע רגלי מפרך ביער הסבוך ולאחר מכן הליכה במים לאורך הערוץ התלול, סייעה בהסתרת הפעילות שהתנהלה בו ולמרות מספר קרבות שהתחוללו למרגלות הערוץ הוא מעולם לא התגלה.

לאורך דרך הגישה, במקומות שנדרשו לכך, הקימו הפרטיזנים גשרים זמניים ומתפרקים. סביבתו של בית החולים רוצפה בשדות מוקשים, ובצוקים הסובבים את הערוץ נחצבו מערות בהן הוצבו עמדות מקלעים אשר שלטו על התנועה במעלה הערוץ העמוק.

פעילות
------

בית החולים נבנה לראשונה על ידי ויקטור וולצ'יאק (Viktor Volčjak) אך פעילותו הורחבה משמעותית על ידי הרופאה ד"ר פרנייה בויק בידובץ (Franja Bojc Bidovec), שהחלה לעבוד בבית החולים בפברואר 1944 והפכה גם למנהלתו.

על מנת לשמור על סודיות מרבית הובלו הפצועים אל בית החולים וגם אלה שהשתחררו ממנו לאחר טיפול, כאשר עיניהם מכוסות עד שהגיעו לדרך הראשית באזור. כאשר נפטרו נפגעים כתוצאה מפציעתם הם נקברו באתר מסולע בלב היער בצירוף מסמכיהם האישיים והרפואיים. לאחר המלחמה הדבר איפשר מתן מידע מפורט על נסיבות פטירתם לבני המשפחות.

בית החולים היה מצויד היטב ואיפשר אבחון וטיפול במגוון רחב של פציעות ומחלות. בין היתר פעלו בבית החולים חדר ניתוח, בידוד, צילום ורפואת שיניים. מתקני בית החולים איפשרו טיפול ב-120 נפגעים בעת ובעונה אחת, וההערכה היא כי בתקופת פעילותו טופלו בו כ-578, מהם 80 בני לאומים אחרים ובהם חייל אחד מן הצבא הנאצי אשר לאחר החלמתו נשאר בבית החולים ככוח עזר לטיפול בפצועים.

לאחר המלחמה
-----------

ביקורי תיירים בבית החולים החלו מייד בתום המלחמה. בשנת 1952 הוסדר האתר ודרכי הגישה אליו שופרו. בית החולים הפרטיזני הוכר כמוזיאון בשנת 1963. בשנת 2003 הוציא הדואר הסלובני בול לכבוד 60 שנים להקמתו.

בשנת 2007 נפגע אתר בית החולים וניזוק קשות כתוצאה משיטפון בערוץ הנחל לאחר גשמים כבדים שירדו באזור. עבודות השיקום והשחזור באתר החלו מייד, והסתיימו בשנת 2010 כאשר הוא נפתח מחדש לציבור. האתר פעיל בין החודשים אפריל ועד אוקטובר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית החולים הפרטיזני פרנייה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בית החולים הפרטיזני פרנייה
* בית החולים הפרטיזני פרנייה, סרטונים בערוץ היוטיוב
* הדמיית 360° של המקום

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1103680854
* LCCN: n84060253
* VIAF: 146628139
* WorldCat (עם VIAF): 146628139

 |
המוזיאון הפתוח של הטופוגרפיה של הטרור. בצמוד אליו, חלק מחומת ברלין.
שרידי המרתף של המשרד הראשי לביטחון הרייך
 במוזיאון הפתוח של הטופוגרפיה של הטרור
**טופוגרפיה של הטרור** (בגרמנית: **Topographie des Terrors**) הוא מוזיאון פתוח הממוקם במרכז ברלין בירת גרמניה. המוזיאון ממוקם ברחוב נידרקירכנר (אנ') (Niederkirchnerstraße) במקום בו עמד בעבר, המשרד הראשי לביטחון הרייך של הגסטפו וה-SS בין השנים 1933–1945, בתקופת השלטון הנאצי.

היסטוריה
--------

המבנה נהרס בהפצצות בעלות הברית בראשית 1945 ושרידי המבנה נהרסו זמן קצר לאחר המלחמה. במקום בו היה ממוקם המבנה, עבר הגבול בין החלק האמריקאי לחלק הסובייטי, ולימים הגבול בין ברלין המזרחית וברלין המערבית - בשל כך עברה במקום חומת ברלין ששרידיה עדיין ניצבים באתר.

בשנת 1987 נערכו חפירות ראשונות באתר, כחלק מחגיגות ה-750 להקמת העיר ברלין, והתגלו המרתפים של הבניין בהם הוחזקו, עונו והוצאו להורג אסירים פוליטיים על ידי הגסטפו וה-SS. החפירות בוצעו בשיתוף פעולה בין היסטוריונים וחוקרים ממזרח וממערב גרמניה, ובעקבות החפירות הוצגה תערוכה אודותיהן ואודות פעילות הארגונים הן בגרמניה המערבית והן בגרמניה המזרחית בשנת 1989.

בשנת 1992, שנתיים לאחר איחוד גרמניה, הוקמה קרן לתחזוקת האתר, ובשנה שלאחר מכן יזמה הקרן תחרות אדריכלים לתכנון והקמת מוזיאון של קבע במקום. תוכניתו של האדריכל פטר צומטור זכתה בתחרות, אולם בשל בעיות מימון הופסקה הקמת המבנה לאחר הקמת שלדו. שלד הבטון של המבנה נהרס בשנת 2004, ותוכנית חדשה הוצעה בשנת 2007.

המוזיאון מתעד את פעולותיהם של הגסטפו ואת ה-SS, וכן מתאר את משפטי נירנברג. המבקרים באתר יכולים בין היתר לשמוע הקלטות מהמשפטים.

בשנים 2008 ו-2009 נבנה במתחם המוזאון הפתוח בנין חדש שהחליף את המיצג הפתוח במיצג סגור. המוזיאון החדש נפתח ב-2010 ובו צילומים והסברים על שלטון הטרור בגרמניה בשנים 1933–1945. הכניסה למוזיאון חפשית.

גלריה
-----

* מוזיאון הטופוגרפיה של הטרורמוזיאון הטופוגרפיה של הטרור
* היטלר והימלרהיטלר והימלר
* דיכוי מרד גטו ורשהדיכוי מרד גטו ורשה
* גזיזת זקןגזיזת זקן
* סגל העובדים הגרמנים באושוויץ חוגגים ונהניםסגל העובדים הגרמנים באושוויץ חוגגים ונהנים

קישורים חיצוניים
----------------

* טופוגרפיה של הטרור, ברשת החברתית פייסבוק
* טופוגרפיה של הטרור, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* טופוגרפיה של הטרור, ברשת החברתית אינסטגרם
* טופוגרפיה של הטרור, סרטונים בערוץ היוטיוב

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **ברלין** |

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טופוגרפיה של הטרור** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של טופוגרפיה של הטרור
* דור גליק, ברלין, ברלין: במטה האס-אס ילמדו על ההפחדה הנאצית, באתר ynet, 7 במאי 2010
* אסתר זנדברג, נחנך מרכז התיעוד וההנצחה לפשעי הנאצים בברלין, באתר הארץ, 13 במאי 2010
* אלדד בק, החיים החדשים (מדי) של הנאצים, באתר ynet, 26 בינואר 2015

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007268664905171
* BIBSYS: 4050259
* CANTIC: a12110759
* GND: 10125278-X
* ISNI: 0000 0001 0007 637X
* LCCN: no97000150
* NKC: ko2008450111
* SUDOC: 078458277
* VIAF: 148752530
* WorldCat: lccn-no97000150

 |
***Super Set*** הוא מיני-אלבום הבכורה של הזמרת הישראלית רוני דואני. הוא יצא לאור ב-26 בינואר 2022 בהוצאה עצמית.

רקע
---

בריאיון למאקו הצהירה: "זכיתי לעבוד עם הטופ של הטופ בתעשיית המוזיקה. גם באלבום של החידושים אני עם המפיקים הכי 'שארפ'. אני עובדת עם נוי אלוש, שידו על הכל, וגם אני עובדת עם אנשים חדשים שלא הכרתי, אני מכירה את האנשים החדשים. שזה קטע. גדל פה דור שיודע לעשות פופ, שמחיה את זה וזה מדהים בעיניי".

לסיכום, אמרה: "אחרי תקופה כזאת ארוכה לחזור לאולפן זה מלחיץ. הושבתי את הצוות על הספות באולפן ואמרתי להם 'שומעים רגע, זה משהו שלא עשיתי פחות או יותר כמעט עשור', עד שנכנסתי לאולפן עם צ'יל, 'אז בואו נזרום'. נשאבתי לעולם הכושר והפיטנס. הסטודיו של האימונים הפך להיות הבית שלי ולא הסטודיו של ההקלטות. פתאום לשלב את כל הדברים, תמיד ידעתי את הקשר ביניהם, האימון שלי והאנרגיות באימון שלי היו מאוד קשורים לטראק, ב'בוסטי' אנחנו עובדים עם דיג'יי, המוזיקה היא מאוד מאוד מרכזית אצלנו. אני בנאדם שאוהב לזרום עם סיטואציות וללכת עם הבטן, וזה הרגיש לי מאוד נכון".

הוצאה
-----

ב-22 באוגוסט 2021 יצא לאור השיר "צ'יל" שהתחיל את חזרתה של דואני לתעשיית המוזיקה. חודשיים לאחר מכן, הוציא נוי אלוש רמיקס רשמי לשיר שפורסם עם עטיפה נלווית. ב-12 בינואר 2022, שבועיים לפני יציאת המיני-אלבום, הודיעה כי "אדוני" יוקלט בתור דואט ביחד עם הזמרת נונו. לבסוף, "סופרסטאר" יצא מחדש גם כן.

השיר היחיד שיצא ב-26 בינואר עם המיני-אלבום הוא "סוכריה".

רשימת רצועות
------------


| *Super Set* |
| --- |
| מס' | שם | משך |
| 1. | סופרסטאר – Superset | 3:24 |
| 2. | סוכריה – Superset | 3:00 |
| 3. | אדוני – SuperSet (ביחד עם נונו)  | 3:25 |
| 4. | צ'יל – Noy Alooshe Remix | 3:14 |
| **משך כולל:** | **13:05** |

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  *Super Set*, 2022-01-26, נבדק ב-2023-12-18
2. 1 2  גיל משעלי, ‏גלגלצ חשבו שזה השיר הגרוע של 2005, היום רוני דואני מחדשת אותו, ובצדק, באתר ‏מאקו‏, 26 בינואר 2022
3. ↑  *צ'יל*, 2021-08-22, נבדק ב-2023-12-18
4. ↑  *צ'יל (Noy Alooshe Remix)*, 2021-10-27, נבדק ב-2023-12-18
5. ↑  *אדוני (SuperSet)*, 2022-01-12, נבדק ב-2023-12-18
6. ↑  *סופרסטאר (SuperSet)*, 2022-01-19, נבדק ב-2023-12-18

קישורים חיצוניים
----------------

* האלבום *Super Set* באתר ספוטיפיי
תצוגה במוזיאון
תצוגה במוזיאון
תצוגת שטיחים מסורתיים במוזיאון
**מרכז ג'ו אלון** הוא מרכז חינוכי ותיירותי לידיעת הארץ ולהכרת הנגב, השוכן בפאתי יער להב שבנגב הצפוני, סמוך ממערב לקיבוץ להב. עיקר פרסומו של המרכז במוזיאון לתרבות הבדואים השוכן בו. המרכז קרוי על-שם הטייס ג'ו אלון.

תולדות המוזיאון
---------------

תחילתו של אוסף המוזיאון לתרבות הבדואים במוצגים שנאספו בידי הארכאולוגים אבנר ואורנה גורן, בעת שהתגוררו ליד הר סיני. לאחר נסיגת צה"ל מסיני, בסיוע המועצה האזורית בני שמעון, הקרן הקיימת לישראל והאגודה להנצחת זכרו של ג'ו אלון, שוכן האוסף במבנה המרכז שתוכנן בידי האדריכל צבי לישר, ונחנך בשנת 1985‏. לתצוגה נוספו פריטים שנאספו בקיבוץ להב ופריטים שנתרמו על ידי בדואים החיים ברחבי האזור. עוזי חלמיש, ראש המועצה האזורית בני שמעון בין השנים 1966–1970, שימש כמנהלו הכללי של המוזיאון, ואורנה גורן שמשה כאוצרת הראשונה שלו.

המוזיאון לתרבות הבדואים
-----------------------

המוזיאון לתרבות הבדואים נוסד במטרה להנציח את אורח החיים המסורתי של הבדואים, מתוך הבנה כי החברה הבדואית נמצאת בתהליך מואץ של מעבר מחיי נוודות מסורתיים להתיישבות ביישובי קבע. התצוגה משתרעת על-פני שתי קומות, ובה פריטים היסטוריים ועכשוויים המתארים את חיי הבדואים בנגב ובחצי-האי סיני החל בראשית המאה ה-20 צילומים רבים המוצגים במוזיאון נתרמו וצולמו על ידי גואל דרורי מבאר שבע שעשה תיעוד מסיבי של חיי הבדואים בשנות השישים והשבעים. בקיץ 2005 הוקם בחצר המרכז אוהל בדואי ענק באורך של 257 מטרים אשר נרכש בסוריה. האוהל מחולק כמקובל לשני אגפים: חדר אירוח ("דיוואן" או "שיג") ואגף המשפחה ("מחרם"), והוא מכוסה במחצלות ובמזרנים. בדיוואן היכול להכיל עד 150 איש הוקמה כירה להכנת קפה ותה, ובמחרם כירה לאפיית פיתות. המוזיאון הוא הגדול מסוגו בארץ. בקומה התחתונה מצוייה דיורמה גדולה הממחישה את המעבר שעוברת החברה הבדווית מ"בית השיער לבית האבן". 

מבט כללי על הדיורמה הממחישה את המעבר מבית השיער לבית האבן. הדגם בוצע ע"י "מה-טוב פתרונות המחשה" אוצרות: אורנה גורןמבט כללי על הדיורמה הממחישה את המעבר מבית השיער לבית האבן. הדגם בוצע ע"י "מה-טוב פתרונות המחשה" אוצרות: אורנה גורן

תצוגות נוספות
-------------

במוזיאון מספר תצוגות נוספות:

* תצוגה אודות מרד בר כוכבא - התצוגה מציגה את סיפורו של המרד בתוך חלל המעוצב כמערה, אשר נועד לדמות מערת מסתור מתקופת המרד.
* חמש מערות מגורים, מסתור וקבורה, המדמות תקופות שונות בתולדות חבל דרומא, החל בתקופה הכלקוליתית ועד התקופה הביזנטית.
* פינה המוקדשת לפעילות הקרן הקיימת לישראל, החל בהקמת שלושת המצפים ו-11 הנקודות בשנות ה-40 של המאה ה-20 ועד להווה.
* מצפור - על גג מבנה המנהלה של המרכז הוקם מצפור לזכרו של יצחק ורדימון, וממנו נשקף נופם של הרי יהודה והנגב הצפוני.
* פינת הנצחה לטייס חיל האוויר ג'ו אלון, שעל שמו קרוי המרכז.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מרכז ג'ו אלון** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של מרכז ג'ו אלון
* האתר הרשמי הקודם

הערות שוליים
------------

1. ↑  מדוע מוזיאון לתרבות הבדואים?

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007368358105171

 |