|  |
| --- |
| **ערך ללא מקורות** |
| בערך זה אין מקורות ביבליוגרפיים כלל, לא ברור על מה מסתמך הכתוב וייתכן שמדובר במחקר מקורי. 
אנא עזרו לשפר את אמינות הערך באמצעות הבאת מקורות לדברים ושילובם בגוף הערך בצורת קישורים חיצוניים והערות שוליים.אם אתם סבורים כי ניתן להסיר את התבנית, ניתן לציין זאת בדף השיחה. |


|  |
| --- |
| **יש לשכתב ערך זה**. הסיבה היא: **ניסוח לא אנציקלופדי במספר מקומות (לדוג׳: "את התוצאות ניתן היה לחזות מראש")**. |
| אתם מוזמנים לסייע ולתקן את הבעיות, אך אנא אל תורידו את ההודעה כל עוד לא תוקן הדף. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה. |

**הקפיצה הגדולה קדימה** (בסינית מפושטת: **大跃进**) הייתה תוכנית רפורמה נרחבת שערכה המפלגה הקומוניסטית ברפובליקה העממית של סין בין 1958–1960. כוונת הרפורמות הייתה לנצל את שפע כוח העבודה הזול כדי לתעש במהירות את המדינה. הזינוק הגדול נכשל כליל, והביא לתוצאות הרות אסון ולרעב המוני בו גוועו 43 מיליון איש עד 1961.

רקע היסטורי
-----------

אחרי השתלטות הקומוניסטים על סין וייצוב שלטונם באמצעות חיסול האינפלציה, סילוק אנשי הקואומינטנג וכליאת המתנגדים משמאל לשלטונו של מאו דזה-דונג הכריזו שליטי המדינה בשנת 1953 על תוכנית חומש, שבמסגרתה הופקעו אדמות האיכרים והוחל בתהליך של קולקטיביזציה של עיבוד האדמות. במקביל, החלה סין גם במאמץ לתיעוש מזורז, בסיוע טכני של מומחים מברית המועצות.

אף על פי ששלטונו במדינה היה יציב, היה מאו מודאג מגישתו של מנהיג ברית-המועצות, ניקיטה חרושצ'וב שחתר, כך סבר, ל"דו–קיום בשלום" עם המערב, במקום לשאוף להשתלט עליו. מאו היה גם מודאג מאוד מההתקוממויות נגד השלטון הקומוניסטי שהתרחשו בגרמניה המזרחית (1953), בפולין ובהונגריה (1956). העת בשלה עבור סין, סבר מאו, לצאת לדרך עצמאית.

הקפיצה הגדולה קדימה
-------------------

התוכנית שהגה מאו שאלה אלמנטים מברית המועצות ושילבה אותם באלמנטים סיניים ייחודיים. היא כללה המשך של הקולקטיביזציה בנוסח הסובייטי של התקופה השלישית, סטחנובציזם בסגנון ראשית שנות השלושים, ה"משמרות העממיים" שיצר חרושצ'וב בשנת 1959 וכינון קומונות עממיות שיהוו יחידות כלכליות עצמאיות שיעסקו בתעשייה קלה ובניין. מבנה זה של קומונות היה שונה מאוד מזה ששימש את סטלין בברית המועצות, בהיותו מבוזר במהותו ולא ריכוזי.

על–פי החזון שהותווה, היו הקולקטיביזציה ושפע העובדים הזולים אמורים להביא את תפוקת הפלדה של סין להיקף שיעלה על זה של בריטניה וארצות הברית בתוך חמש עשרה שנים מתחילת "הקפיצה". במקום מומחיות בייצור ומענה על דרישות ממשיות בסין היו אמורים לבוא התלהבות מהפכנית ויוזמות מקומיות.

קומונה נסיונית הוקמה בחנאן בתחילת 1958 ואחרי בדיקה קצרה הוקמו עוד כ-25,000 קומונות דומות ברחבי סין, כשבכל אחת כחמשת אלפים משפחות, וכיסו חלק ניכר מאוכלוסיית סין.

עם השקת הקפיצה הגדולה קדימה במאי 1958, הטיל מאו על 1,500 קציני צבא בכירים לערוך מדי יום אספות של "ביקורת וביקורת עצמית", שבהן נאלצו לתקוף זה את זה במשך ימים שלמים, וכתוצאה מכך סבלו מסחיטה רגשית קיצונית.

בין הקמפיינים הראשונים של התוכנית היה קמפיין ארבעת המזיקים.

התוצאות
-------

 ערך מורחב – **הרעב הגדול בסין**  

לכאורה הניבה הקפיצה הגדולה קדימה עלייה ראשונית בתפוקה התעשייתית, אך כבר בשנת 1959 צנחה זו לשיעורים נמוכים מאלה שלפני תחילת הפעלת התוכנית. חמור מכך, הפעולה הבלתי–מתואמת והבלתי–מאורגנת הובילה לבזבוז עצום של כוח אדם — מיליונים עסקו בייצור פלדה ובהפקת פחם שלא היה בהם כל צורך, בעוד שהצורך הבסיסי ביותר — מזון — נזנח. יתרה מזו, כדי לעמוד בתשלומים עבור המכונות, כלי הנשק והמפעלים שהקימו הסובייטים, נאלצה סין לייצא מזון רב, ואף עשתה זאת על מנת לרכוש השפעה במדינות אחרות. יצוא המזון החמיר מאוד את בעיית הרעב בסין.

למרות ששנת 1958 הייתה שנת ברכה מבחינה חקלאית, השתרר בשנה שאחריה רעב המוני שהלך ופשט ברחבי סין וגרם למותם של בין 20 ל-30 מיליון סינים עד 1961. מספרית, עלה מספר המתים ברעב בשנתיים אלה על זה שחוללו סטלין או פול פוט בקמבודיה בכל שנות שלטונם.

לאחר שהחלו להתברר ממדי האסון, נאלץ מאו לסגת אל מאחורי הקלעים ולהעביר את ניהול ענייני היומיום של המדינה לליו שאוצ'י ודנג שיאופינג. אלו מיתנו במידה ניכרת את מסעות הטיהורים, הרצח והמאסר המתמידים של מאו וחוללו רפורמה מתונה בכלכלת סין, כשהם מאפשרים בעלות פרטית על אדמות, קיום שווקים זעירים חופשיים ומתן שכר בהתאם לעבודה. השיפור במצבה הכלכלי של סין בתקופה זו, המכונה "תקופת השיקום", נמשכו עד 1966, שנה בה פתח מאו במסע טיהורים חדש — "מהפכת התרבות".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הקפיצה הגדולה קדימה** בוויקישיתוף
* קטע קולרועי גרון, הקפיצה הגדולה קדימה, באתר כשבגרוש היה חור, רשת עושים היסטוריה
* הקפיצה הגדולה קדימה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ג'ונג צ'אנג וג'ון האלידיי, **מאו: הסיפור הבלתי נודע**, עמ' 542.

| היסטוריה של סין |
| --- |
| התקופה הקדומה | שלושת המלכים וחמשת הקיסרים • שושלת שיה • שושלת שאנג

|  |  |
| --- | --- |
| שושלת ג'ואו | תקופת האביב והסתיו • תקופת המדינות הלוחמות |

 | דרקון סיני, סמל סיני מסורתידרקון סיני, סמל סיני מסורתי |
| סין הקיסרית | שושלת צ'ין

|  |  |
| --- | --- |
| שושלת האן | שושלת האן המערבית • שושלת שין • שושלת האן המזרחית |

שלוש הממלכות • שושלת ג'ין (420-265) • השושלות הדרומיות והצפוניות • שושלת סווי • שושלת טאנג • חמש השושלות ועשר הממלכות • שושלת סונג • שושלת ג'ין (1115–1234) • שושלת יואן • שושלת מינג • שושלת צ'ינג |
| התפוררות הקיסרות | מרד טאיפינג • מלחמת סין–צרפת • מלחמת סין–יפן הראשונה • רפורמת מאה הימים • מרד הבוקסרים

|  |  |
| --- | --- |
| מלחמות האופיום | מלחמת האופיום הראשונה • מלחמת האופיום השנייה |

 |
| סין המודרנית | מהפכת שינהאי • הקמתה של המפלגה הקומוניסטית של סין • המצעד הארוך • תקרית שיאן • מלחמת סין–יפן השנייה • מלחמת האזרחים הסינית |
| העת החדשה | הקמת הרפובליקה העממית של סין • מערכת מאה הפרחים • הקפיצה הגדולה קדימה • הפיצול הסיני-סובייטי • מלחמת הודו–סין • מהפכת התרבות בסין • תקרית טיין-אן-מן • מדינה אחת, שתי שיטות |
| נושאים נוספים | הרפובליקה הסינית • לוח זמנים של ההיסטוריה של סין |
| פורטל סין • קטגוריה ראשית |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: sh2019000428

 |