המפגש בין שלמה המלך ומלכת שבא, בציור התלוי בעיר העתיקה בירושלים.
מלכת שבא, מכתב יד גרמני מהמאה ה-15
**מַלְכַּת שְׁבָא** הוא כינויה של מלכה קדומה (מהמאה העשירית לפנה"ס), המופיעה בתנ"ך, בברית החדשה, בקוראן ובאפוס האתיופי הכברה נגסט.

מלכת שבא מלכה על ממלכת שבא הקדומה, המזוהה לרוב עם אתיופיה של ימינו, למרות שיש חוקרים המשייכים אותה לממלכת סבא ממלכה עתיקה ששכנה באזור תימן של ימנו, על פי המסורת האתיופית, הייתה מלכת שבא המלכה ה-52 של ממלכת שבא שנקראה גם "ממלכת יקטן" והייתה חלק מהשושלת האגעזית, שעל פי המסורת האתיופית שלטה בין השנים 1006 לפנה"ס – 975 לפנה"ס (31 שנה).

שמה המקובל של מלכת שבא בפולקלור האתיופי הוא - מָקֶדָה, אך כינוייה מתקופות שונות רבים ומגוונים. בתנ"ך היא מופיעה בפשטות כ"מלכת שבא", בכתבי יוסף בן מתתיהו היא נקראת ניקָאוּלה ובתרבות האסלאמית היא מכונה בּילְקִיס.

שלט רחוב ע"ש מלכת שבא בעיר נתניה
עמנואל וליקובסקי זיהה את מלכת שבא כמלכה המצרית חתשפסות.

שם רחוב על שמה של מלכת שבא קיימתים בעיר נתניה ובעיר אילת.

הסיפור התנ"כי
-------------

על פי הסיפור התנ"כי חיה מלכת שבא במאה ה-10 לפני הספירה. בסיפור התנ"כי מתוארת מלכת שבא שאינה מוזכרת בשמה, אלא רק בתוארה, כמי שביקרה בירושלים כדי לפגוש בשלמה המלך, ולחוד לו חידות כדי לאמוד את חכמתו המפורסמת:

> 
> "וּמַלְכַּת שְׁבָא שֹׁמַעַת אֶת שֵׁמַע שְׁלֹמֹה לְשֵׁם ה', וַתָּבֹא לְנַסֹּתוֹ בְּחִידוֹת. וַתָּבֹא יְרוּשָׁלְַמָה בְּחַיִל כָּבֵד מְאֹד גְּמַלִּים נֹשְׂאִים בְּשָׂמִים וְזָהָב רַב מְאֹד וְאֶבֶן יְקָרָה וַתָּבֹא אֶל שְׁלֹמֹה וַתְּדַבֵּר אֵלָיו אֵת כָּל אֲשֶׁר הָיָה עִם לְבָבָהּ. וַיַּגֶּד לָהּ שְׁלֹמֹה אֶת כָּל דְּבָרֶיהָ, לֹא הָיָה דָּבָר נֶעְלָם מִן הַמֶּלֶךְ אֲשֶׁר לֹא הִגִּיד לָהּ. וַתֵּרֶא מַלְכַּת שְׁבָא אֵת כָּל חָכְמַת שְׁלֹמֹה וְהַבַּיִת אֲשֶׁר בָּנָה, וּמַאֲכַל שֻׁלְחָנוֹ וּמוֹשַׁב עֲבָדָיו וּמַעֲמַד מְשָׁרְתָיו וּמַלְבֻּשֵׁיהֶם וּמַשְׁקָיו וְעֹלָתוֹ אֲשֶׁר יַעֲלֶה בֵּית ה', וְלֹא הָיָה בָהּ עוֹד רוּחַ. וַתֹּאמֶר אֶל הַמֶּלֶךְ: אֱמֶת הָיָה הַדָּבָר אֲשֶׁר שָׁמַעְתִּי בְּאַרְצִי עַל דְּבָרֶיךָ וְעַל חָכְמָתֶךָ, וְלֹא הֶאֱמַנְתִּי לַדְּבָרִים עַד אֲשֶׁר בָּאתִי, וַתִּרְאֶינָה עֵינַי וְהִנֵּה לֹא הֻגַּד לִי הַחֵצִי. הוֹסַפְתָּ חָכְמָה וָטוֹב אֶל הַשְּׁמוּעָה אֲשֶׁר שָׁמָעְתִּי. אַשְׁרֵי אֲנָשֶׁיךָ אַשְׁרֵי עֲבָדֶיךָ אֵלֶּה הָעֹמְדִים לְפָנֶיךָ תָּמִיד הַשֹּׁמְעִים אֶת חָכְמָתֶךָ... וַתִּתֵּן לַמֶּלֶךְ מֵאָה וְעֶשְׂרִים כִּכַּר זָהָב וּבְשָׂמִים הַרְבֵּה מְאֹד וְאֶבֶן יְקָרָה לֹא בָא כַבֹּשֶׂם הַהוּא עוֹד לָרֹב אֲשֶׁר נָתְנָה מַלְכַּת שְׁבָא לַמֶּלֶךְ שְׁלֹמֹה... וְהַמֶּלֶךְ שְׁלֹמֹה נָתַן לְמַלְכַּת שְׁבָא אֶת כָּל חֶפְצָהּ אֲשֶׁר שָׁאָלָה מִלְּבַד אֲשֶׁר נָתַן לָהּ כְּיַד הַמֶּלֶךְ שְׁלֹמֹה וַתֵּפֶן וַתֵּלֶךְ לְאַרְצָהּ הִיא וַעֲבָדֶיהָ."
> 
> 
> 
> — מלכים א', פרק י', א-יג
>

על פי הכברה נגסט
----------------

 ערך מורחב – **כברה נגסט**  

ציור אתיופי של מלכת שבא בדרכה לירושלים
תיאור המפגש בין שני השליטים מהכברה נגסט
על פי הכברה נגסט - ספר היוחסין של קיסרי אתיופיה מהשושלת הסולומונית, מלכת שבא שמעה על שלמה המלך מסוחר ובעל אניות ששמו טמרין, טמרין סיפר למלכה על חכמתו ועושרו של שלמה. בעקבות כך אספה מלכת שבא כלים ואוצרות רבים, ובחרה כ-6,000 ילדים וילדות בני אותו גיל, אותם הלבישה בבגדי מלכים. המלכה שלחה מכתב לשלמה וסיפרה כי מסעה לממלכתו יימשך כשלוש שנים. כאשר הגיעה לירושלים, שהה המלך בביתנו, והיא חשבה שהוא שותה מים. המלכה הרימה את שולי שמלתה וגרמה למלך לחייך. סיפור דומה כתוב גם בקוראן.

האפוס האתיופי הכברה נגסט ממשיך ומפרט מה קרה בין שניהם: שלמה המלך הזמין את המלכה מקדה לסעודה יום לפני חזרתה לממלכתה, ודרש ממשרתיו להגיש לה אוכל מתובל, על מנת לגרום לה לצימאון. לאחר הסעודה הזמין המלך את המלכה לישון בארמונו למשך הלילה, והבטיח לא לגעת בה בתנאי שלא תיקח דבר ממנו או מארמונו. באישון לילה התעוררה מקדה והרגישה צימאון רב בשל האוכל המתובל. היא החלה לחפש מים בארמון וכאשר מצאה קנקן מים ושתתה ממנו, זינק המלך ממארבו, הפתיע אותה, וטען שמים הם הדבר היקר ביותר בממלכתו, וכי עליה לשלם תמורתם. המלכה חייכה על התכסיס ונעתרה לשלמה. מן המפגש הזה הרתה מלכת שבא, והמלך נתן לה את טבעתו, על מנת שתתן אותה לבנם המשותף לכשיוולד, כדי ששלמה יזהה אותו בעתיד. מלכת שבא שבה עם פמלייתה לשבא, וילדה בדרך את מנליק.

ייתכן כי מלכת שבא הייתה שליטת ממלכת דעמת שקדמה לממלכת אקסום ושהתקיימה בזמנו של שלמה המלך. מלכי ד'אמט השתמשו בתואר "מלכי ד'אמט וסבא משבט האגעזי" וכן המחקר הארכאולוגי הנמצא כיום בחיתוליו מאשר שבחריטות בצפון אתיופיה בעיירה יחא מוזכרת מלכה שהייתה שווה מבחינה שלטונית לשלטון הגברים, בנוסף על פי מספר מסורות אתיופיות מלכת שבא אכן הייתה משבט האגעזי על פי המסורת הייתה בתו של המלך ארגבו (נקרא גם ארגבוס) שהיה מלכם ה-28 של בני שבט האגעזי שהקים ממלכה משני צידי מיצר באב אל-מנדב.

הסיפור לפי יוסף בן מתתיהו, המדרשים והקבלה
-----------------------------------------

נושא המפגש בין שלמה המלך ומלכת שבא מוזכר גם במדרשים ובקבלה. כך למשל אצל האר"י, המציין כי נבוכדנצר השני, מחולל גלות בבל היה מצאצאי שלמה ומלכת שבא: "בא אליה (שלמה) ונולד ממנה נבוכדנצר, והחריב הבית שעמד ת"י (410) שנים."

במדרש מסופר כי רצפת השיש של ארמון שלמה הייתה כה מבהיקה עד כי מלכת שבא סברה כי אלו מים והרימה את שמלותיה, תוך שהיא חושפת את שוקי רגליה.
הקוראן (סורת הנמלה 43–45) מספר כי מלכת שבא עשתה זאת משום שחשבה שהרצפה היא ברכת מים ולאחר מכן הוסבר לה כי הארמון מרוצף בזכוכית. פרשני הקוראן הקדומים, כמו אל-טברי, סיפרו כי כאשר חשפה המלכה ("בילקיס", אולי מהמלה "פילגש") את רגליה, נתגלה שהן שעירות מאוד משום שהייתה מלכת השדים, וכי שלמה לימד אותה כיצד היא יכולה להשיר את השערות. הסופרים המוסלמים מספרים כי שלמה שכב עם המלכה ולאחר מכן היא שבה לארצה.

מצד שני מובא בגמרא שלא הייתה המלכה אשה אלא מלכות שבא ("מלכותא דשבא"), כלומר, מדובר בגבר שבא משבא, אך במהרש"א שם מובא שכן הייתה אשה רק שהייתה אשה מיוחדת במינה ומלכה בזכות עצמה.

התייחסות נוספת היא של יוסף בן מתתיהו:

> 
> "והאשה שמלכה על מצרים ועל כוש בימים ההם הייתה בקיאה ביותר בחכמה, ומעוררת השתוממות גם משאר הבחינות. וכששמעה על מידותיו הטובות ועל תבונתו של שלמה, הובילה אותה אליו התשוקה לראותו מתוך הסיפורים יום יום על אנשי הארץ ההיא"
> 
> 
> 
> — קדמוניות היהודים, ספר שמיני, פרק 6‏
> 

בספר 2, פרק 10 יוספוס מגדיר את שבא כשם מקום: "לבסוף נהדפו לשבא, שהייתה עיר המלוכה של כוש, שמה שונה אחר כך למירואי על ידי קמביסס".
היסטוריונים מאוחרים יותר שוללים את גרסתו זו של יוספוס היות שלא נמצאו ברשומות המצריות של אותה תקופה או תקופות סמוכות מלכה ששלטה הן על מצרים והן על סודאן (כוש).
ד"ר עמנואל וליקובסקי השתמש בדברי יוסף בן מתתיהו ולפי שחזור הכרונולוגיה הישראלי-מצרי שלו, הוא זיהה את מלכת שבא בתור המלכה המצרית חתשפסות. לשיטתו מסעה של חתשפסות ל"פונת" או "ארץ האל", המתואר על קירות המקדש בדיר אל בחרי, מתאר בדיוק את מסעה של מלכת שבא לארץ ישראל. הבעיה העיקרית עם תאוריה זו היא שחתשפסות חייתה במאה ה-15 לפנה"ס, ואילו שלמה חי במאה ה-10 לפנה"ס - הבדל של כ-500 שנה.

על פי מסורת יהודי הודו
----------------------

בקרב יהדות קוצ'ין קיימת מסורת הגורסת כי אופיר המקראית, מקום לידתה של מלכת שבא, שכנה בדרום הודו ומכאן שמוצא מלכת שבא בהודו ולא באתיופיה.

לפי המחקר
---------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. ייתכן שתמצאו פירוט בדף השיחה.

ראו גם
------

* מסגרת עם מלכת שבא ותרנגול הבר

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **קטגוריה:מלכת שבא** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מלכת שבא** |

קישורים חיצוניים
----------------

* מלכת שבא, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מלכת שבא, דף שער בספרייה הלאומית
* מלכת שבא, באתר אנציקלופדיית ההיסטוריה העולמית (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  על פי רשימת קיסרי אתיופיה שהתפרסמה ב-1914 על ידי יורש העצר דאז ראס טפרי לעולם הגדול.
2. ↑  עמנואל וליקובסקי, תקופת בתוהו פרק שלישי, במהדורה העברית עמ' 87
3. ↑  יאיר זקוביץ, אביגדור שנאן, **לא כך כתוב בתנ"ך**, פרק ל: מה אירע בפגישתם של שלמה ומלכת שבא?, עמ' 238.
4. ↑  בתרגום השבעים (ליוונית): "**שֵם**" במקום "שמע".
5. ↑  כברה נגסט, פרק 30
6. ↑  שבט שמי שהתגבש במאה ה-20 לפנה"ס שלא ברור אם היגר לאתיופיה מתימן או שאתיופיה היא מקור העמים השמים ומשם הגיעו העמים לתימן.
7. ↑  הציטוט מדברי האר"י הוסף לפירוש רש"י למלכים א', י', י"ג כאן
8. ↑  תרגום שני לאסתר, פרק א, פס' ב.
9. 1 2  יאיר זקוביץ, אביגדור שנאן, **לא כך כתוב בתנ"ך**, פרק ל: מה אירע בפגישתם של שלמה ומלכת שבא?, עמ' 241–242.
10. ↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ט"ו, עמוד ב'.
11. ↑  התרגום האנגלי מתרגם את כוש לאתיופיה forenamed queen of Egypt and Ethiopia came to Solomon
12. ↑  התרגום לאנגלית הוא they retired to Saba, which was a royal city of Ethiopia, which Cambyses afterwards named Mero
13. ↑  ד"ר עמנואל וליקובסקי, **תקופות בתוהו - ישראל ומצרים**, המהדורה העברית עמ' 87.
14. ↑  באתר של גלעד חסקין

|  שלמה המלך |
| --- |
| משפחתו | דוד • בת שבע • נעמה העמונית • בת פרעה • רחבעם • מלכת שבא |  |
| חיבורים שיוחסו לו | משלי • קהלת • שיר השירים • מזמורי שלמה • חכמת שלמה • תהילים ע"ב • תהילים קכ"ז |
| במקרא | צוואת דוד • חלום שלמה בגבעון • עליית שלמה למלוכה • משפט שלמה |
| אגדות שלמה | כסא שלמה • שלמה המלך ואשמדאי • שלמה המלך והדבורה • שלמה המלך ומלכת שבא • ברית שלמה |
| שונות | בית המקדש הראשון • ים של שלמה |
| הנצחתו | נחל שלמה • הר שלמה • בריכות שלמה • איי שלמה • עמודי שלמה • מרחב שלמה • מבצע שלמה |
| בתרבות המודרנית | שלמה המלך ושלמי הסנדלר • אגדות המלך שלמה • הספר מכרות המלך שלמה (עיבודים: מכרות המלך שלמה (סרט, 1985) • מכרות המלך שלמה (סרט, 1986)) |

| ספר מלכים |
| --- |
| אירועים | 

|  |  |
| --- | --- |
| תקופת מלכות שלמה | צוואת דוד • עליית שלמה למלוכה • חלום שלמה בגבעון • משפט שלמה • בית המקדש הראשון • חנוכת המקדש • נבואת שלמה השנייה |
| תקופת פיצול הממלכה | פילוג ממלכת ישראל המאוחדת • ביצורי רחבעם • מסע שישק • איש האלוהים מיהודה והנביא מבית אל • מלחמת בעשא ואסא • מסע בן הדד • עליית עמרי למלוכה • הקמת שומרון |
| תקופת אליהו | הבצורת בתקופת אחאב • האישה מצרפת • אליהו ונביאי הבעל בכרמל • אליהו בנקרת הצור • כרם נבות • מלחמות אחאב בבן הדד • עליית אליהו לשמיים |
| תקופת אלישע | מעיין אלישע • אלישע והדובים • מלחמת ישראל ויהודה במואב • נבואת אלישע ליהושפט • נס אסוך השמן • האישה השונמית • נס הנזיד • חטא גיחזי • נס הצפת הגרזן • ארבעת המצורעים • נבואת אלישע ליואש • מרד יהוא • מסע חזאל • המלכת יהואש • מסעות תגלת פלאסר השלישי • מלחמת פקח ואחז • משל החוח והארז |
| תקופת כיבוש הממלכות | חורבן ממלכת ישראל • כותים • מסע סנחריב • נאום רבשקה • מציאת ספר התורה ורפורמת יאשיהו • מסע פרעה נכו • חורבן בית המקדש הראשון • גלות בבל • רצח גדליה בן אחיקם |

 |
| דמויות בולטות | 

|  |  |
| --- | --- |
| מלכי ישראל ויהודה | **בממלכה המאוחדת:** שאול • אשבעל • דוד • שלמה • **בממלכת ישראל:** ירבעם בן נבט • נדב • בעשא • אלה • זמרי • תבני • עמרי • אחאב • אחזיהו • יורם • יהוא • יואחז • יואש • ירבעם השני • זכריהו • שלום • מנחם • פקחיה • פקח • הושע • **בממלכת יהודה:** רחבעם • אביה/אבים • אסא • יהושפט • יהורם • אחזיהו • עתליה • יהואש • אמציהו • עוזיהו/עזריהו • יותם • אחז • חזקיהו • מנשה • אמון • יאשיהו • יהואחז • יהויקים • יהויכין • צדקיהו |
| ישראלים ויהודים | אבישג השונמית • אדניה בן חגית • יואב בן צרויה • אביתר הכהן • צדוק הכהן • בניהו בן יהוידע • גיבורי דוד • בת שבע • הכרתי והפלתי • יונתן בן אביתר • שמעי בן גרא • עזריהו בן צדוק • אליחורף ואחיה בני שישא • יהושפט בן אחילוד • אדנירם בן עבדא • אשת ירבעם • אביה בן ירבעם • איזבל • נבות היזרעאלי • גיחזי • האישה השונמית • יהונדב בן רכב • אליקים בן חלקיהו • שבנא • יואח בן אסף • חלקיהו בן שלום • שפן הסופר • גדליהו בן אחיקם |
| דמויות מחוץ לישראל ויהודה | בת פרעה • חירם • פרעה • מלכת שבא • שישק • הדד האדומי • רזון בן אלידע • בן-הדד הראשון • בן-הדד השני • נעמן • בן-הדד השלישי • מישע • חזאל • תרתן • רב סריס • רבשקה • סנחריב • מרדך בלאדן • פרעה נכה • נבוכדנאצר • נבוזראדן |
| נביאים | נתן הנביא • אחיה השילוני • שמעיה • איש האלוהים מיהודה • הנביא מבית אל • יהוא בן חנני • מיכיהו בן ימלה • אליהו • אלישע • ישעיהו בן אמוץ • חולדה הנביאה |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודם**:**טווסאי דאווס** | **מלך שבא** 1006 לפנה"ס - 975 לפנה"ס | **הבא**:**מנליק הראשון** |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007305144505171
* GND: 118564404
* LCCN: n50022135
* NKC: jn19981002132
* NLG: 259167
* VIAF: 25394427
* WorldCat: viaf-25394427

 |