**רדיית הפת** בהלכות שבת היא הפרדת הפת האפויה מדפנות התנור אליו הייתה מודבקת במהלך אפייתה. רדיית הפת בשבת מותרת כשהאפייה נעשתה בהיתר, ואסורה מדרבנן כאשר האפייה נעשתה באיסור. רדיית הפת האסורה היא רק כאשר הפת מודבקת לדפנות התנור, כפי שהיה בתנורים בזמן העתיק, אך לא כאשר הפת נמצאת בתחתית התנור, כמו בתנורים כיום.

בסיס האיסור
-----------

פעולה זו אסורה רק מדרבנן היות שאין היא נחשבת למלאכה (האסורה מהתורה) אלא לחָכְמָה. הראשונים, וביניהם הרי"ף והרמב"ן, סבורים כי מדובר באיסור שבות, שבמסגרתו גזרו חכמים לרדות את הפת. לעומתם בעל המאור סבור כי מכיוון שזו פעולה כל כך פשוטה וכל כך רחוקה ממלאכה, אין בה אפילו איסור שבות, אלא רק איסור קל מדברי חכמים.

רדיית הפת במקום היתר ובמקום איסור
---------------------------------

על פי ההלכה מותר להניח פת בתנור על מנת שתאפה עם כניסת שבת, בתנאי שבעת כניסת השבת הבצק כבר עבר שלב התחלתי של האפייה ('קרימת פנים'). במקרה זה הותרה רדיית הפת כדרכה, בהגבלה של שיעור הפת הנצרך למאכל השבת. אולם אם האפיה נעשית בניגוד להלכה (בשעת כניסת שבת עוד לא קרמו פניו של הבצק): אם דבר זה נעשה בשוגג מותר לאדם לרדות בשינוי (באמצעות כל אחר במקום כלי הרדייה הרגיל) בשיעור הנצרך לשלוש סעודות שבת לו ולבני ביתו. היתר זה מתבסס על חשיבות הלחם למאכל האדם. אולם אם הדבר נעשה במזיד, חכמים קנסו את האדם ואסרו עליו להוציא את הפת מהתנור כלל, אפילו אם אין לו מה לאכול בשבת.

רדיית הפת על מנת למנוע איסור תורה
---------------------------------

הגמרא דנה בשאלה האם יהיה מותר לאדם שהניח בשבת בצק בתנור לרדות את הבצק (ובכך לעבור על איסור דרבנן של רדיית הפת) על מנת להימנע מלעבור בשוגג על איסור תורה של אפייה, כלומר האם חכמים העמידו את איסור הרדייה שהוא מדבריהם גם במקום שבו אדם יגיע בעקבות קיום דבריהם לכדי איסור תורה בשוגג. למסקנה אומרת הגמרא כי מותר יהיה לאדם לרדות את הבצק כדי למנוע עבירה על איסור תורה, כלומר חכמים לא העמידו את דבריהם במקום שאדם יבוא על ידי קיום דבריהם לכדי איסור תורה. היתר זה הוא בין אם הנחת הבצק בתנור נעשתה בשוגג או במזיד. עם זאת, היתר זה הוא רק לאדם שהכניס את הבצק לתנור, אך לא לאדם אחר, היות שאין אומרים לאדם חטא כדי שיזכה חברך, כלומר אסור לאדם לעבור אפילו על איסור קל על מנת להציל את חבירו מלעבור על איסור חמור.

רדיית הפת כיום
--------------

כיום אפיית לחם בתנור אינה נעשית בהדבקה לדפנות התנור כבזמן העתיק, אלא בהנחה על תחתית התנור. לכן הוצאת הלחם מהתנור אינה נחשבת רדיית הפת, ובמידה ואפיית הלחם נעשתה בהיתר, מותר להוציא מהתנור אפילו כמות גדולה, אך לא בכלי המשמש בדרך כלל לרדייה אלא בכלי אחר. במידה והאפייה נעשתה באיסור, קנס חז"ל על השוגג והמזיד נשאר בעינו כמו בתנורים בזמן העתיק.

הערות שוליים
------------

1. ↑  שולחן ערוך אורח חיים רנ"ד סעיף ז'
2. ↑  תלמוד בבלי, מסכת ראש השנה, דף כ"ט, עמוד ב'
3. ↑  ספר ההלכות, מסכת שבת, דף ד מדפי הרי"ף.
4. ↑  בעל המאור, מסכת שבת, דף ד מדפי הרי"ף.
5. ↑  הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן רנ"ד, סעיף ט"ו
6. ↑  תלמוד בבלי, מסכת שבת, דף ד', עמוד א'
7. ↑  הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן רנ"ד, סעיף י"ח
8. ↑  הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן רנ"ד, סעיף י"ט
9. ↑  הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, ערוך השולחן, אורח חיים, סימן רנ"ד, סעיף י"ז

| הלכות ואיסורי שבת |
| --- |
| כללים | מזיד עם התראה • מזיד • שוגג • דבר שאינו מתכוון • פסיק רישא • מלאכה שאינה צריכה לגופה • מלאכת מחשבת • שניים שעשאוה • שינוי • גרמא בשבת • מקלקל • מתעסק • חצי שיעור • מסייע אין בו ממש • פיקוח נפש דוחה שבת. |
| מוקצה | מוקצה מחמת גופו • מוקצה מחמת איסור • מוקצה מחמת חסרון כיס • מוקצה מחמת מיאוס • מוקצה מחמת מצווה • כלי שמלאכתו לאיסור • ביטול כלי מהיכנו • בסיס לדבר האסור • נולד • טלטול על ידי דבר אחר • מיגו דאתקצאי • גרף של רעי |
| שבות | שבות דשבות • אמירה לנוכרי • עובדין דחול • מראית עין • ממצוא חפצך • ודבר דבר • הכנה משבת לחול • טרחא יתירה • מקח וממכר בשבת • שכר שבת • שטרי הדיוטות • מוליד • רחיצה בשבת • רדיית הפת • גזירת סנדל המסומר |
| עונשים | סקילה • כרת • קורבן חטאת • מלקות • מעשה שבת |
| שונות | מחמר • תחום שבת • שביתת כלים • שביתת בהמתו |
| מלאכות שבת |
| צביעת יריעות המשכן | זורע • חורש • קוצר • מעמר • דש • זורה • בורר • טוחן • מרקד • לש • מבשל |
| הכנת היריעות | גוזז • מלבן • מנפץ • צובע • טווה • מיסך • שתי בתי נירין • אורג • פוצע • קושר • מתיר • תופר • קורע |
| הכנת כיסויי עורות | צד • שוחט • מפשיט • מעבד • ממחק • משרטט • מחתך |
| הקמת המשכן | כותב • מוחק • בונה • סותר • מכבה • מבעיר • מכה בפטיש • הוצאה מרשות לרשות |
| תולדות מלאכות שבת | מפרק • השקיה • הגבנה • חליבה בשבת |
| דיני רשויות |
| רשויות השבת | רשות הרבים • רשות היחיד • כרמלית • מקום פטור • (מדרבנן: קרפף יותר מבית סאתיים שלא הוקף לדירה) |
| המלאכה והאיסורים | עקירה והנחה • הוצאה מרשות לרשות • טלטול ארבע אמות ברשות הרבים • איסור טלטול בין רשויות היחיד • איסור טלטול בין רשויות היחיד |
| תיקוני החצר והמבוי | עירוב (על ידי צורת הפתח, לחי או קורה) • תיקון חצרות ומבואות • עירוב חצירות • שיתוף מבואות • פסי ביראות • ביטול רשות • חילוק רשויות |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואין לראות בו פסיקה הלכתית.