**פרנצ'סקו השני, מלך שתי הסיציליות** (באיטלקית: **Francesco II** לבית בורבון; 16 בינואר 1836 – 27 בדצמבר 1894) היה מלך שתי הסיציליות בין השנים 1859–1861. לאחר הדחתו שולבה ממלכת שתי הסיציליות בתוך ממלכת סרדיניה, ובכך נוצרה ממלכת איטליה המאוחדת.

ביוגרפיה
--------

### בצעירותו

פרנצ'סקו נולד ב-16 בינואר 1836 בנאפולי, להוריו פרננדו השני, מלך שתי הסיציליות ומריה כריסטינה, נסיכת סבויה, בתם של ויטוריו אמנואלה הראשון, מלך סרדיניה ומריה תרזה מאוסטריה-אסטה, מלכת סרדיניה.

ב-3 בפברואר 1859 התחתן פרנצ'סקו עם מריה סופיה מבוואריה, בתם של מקסימיליאן יוזף, דוכס בבוואריה ולודוביקה, נסיכת בוואריה, ממנה נולדה לו בשנת 1869 בת אחת - מריה כריסטינה, נסיכת בורבון-שתי הסיציליות, שמתה כעבור זמן קצר.

ב-22 במאי 1859 מת אביו פרננדו השני, מלך שתי הסיציליות, ופרנצ'סקו עלה לשלטון במקומו.

### איחוד איטליה

 ערך מורחב – **איחוד איטליה**  

בדצמבר 1859 אוחדו טוסקנה, פארמה, מודנה ונחלות האפיפיור ל"מחוזות המאוחדים של מרכז איטליה" ובעידודם של הבריטים שאפו המחוזות להסתפח אל ממלכת סרדיניה. לאחר משא ומתן הסכים נפוליאון השלישי לתמוך באיחוד אם יקבל את סבויה וניס, על פי תנאי הסכם פלומביאר המקוריים. ב-20 במרץ 1860 אוחדו מחוזות המרכז עם ממלכת סרדיניה, שכללה עתה את רובה של איטליה הצפונית, ואת רוב מרכז איטליה.

אין לדעת עד כמה קמילו בנסו די קאבור, הזהיר והמתוחכם, רצה להמשיך בשלב זה את התנופה לאיחוד, אך כוחות גדולים בעם האיטלקי, הן בשטחים שבשליטת סרדיניה-פיימונטה, והן מחוץ להם, ובמיוחד אישיותו הסוחפת והמהפכנית של ג'וזפה גריבלדי, הובילו את התנופה הלאה.

פרנצ'סקו שלט בצבא מאורגן היטב בן 150,000 לוחמים. אך רודנותו רבת השנים והאכזרית של אביו, פרדיננדו השני, מלך שתי הסיציליות, הביאה לערעור השלטון, והצבא היה נגוע בקשרים ומזימות. המשמר האישי השווייצרי, עליו יכול היה פרנצ'סקו לסמוך, נקרא הביתה במפתיע, ושווייץ העבירה חוק שאסר על אזרחיה לשמש כשכירי חרב. היה זה רגע של הזדמנות עבור תומכי האיחוד. באפריל 1860 החלו התקוממויות במסינה ובפלרמו שבסיציליה, שלשתיהן הייתה היסטוריה של התנגדות לשלטון נאפולי. התנגדויות אלו דוכאו עד מהרה בידי חייליו של פרנצ'סקו.

במקביל, היה ג'וזפה גריבלדי, יליד העיר ניס, מאוכזב מהעברת עיר הולדתו לידי הצרפתים. הוא ניסה להשתמש בנאמניו על מנת להחזיר את העיר לאיטלקים. קאבור, שהיה אחוז חרדה מהרפתקה צבאית של גריבלדי שתביא לסכסוך עם צרפת, שכנע אותו לנסות ולסייע למורדים בדרום. ב-6 במאי 1860 יצאו גריבלדי ותומכיו, שכונו "האלף", או "אנשי החולצות האדומות", מקווארטו שבמזרח ג'נובה למסע ימי, וב-11 במאי נחתו ליד מרסלה על חופי סיציליה.

עד מהרה החלו להתקבץ תומכים רבים לגריבלדי, ומספרם גדל פי ארבעה. העם בסיציליה, ראה במסעו של גריבלדי הזדמנות להיפטר משלטון בית בורבון השנוא. ב-13 במאי הביס גריבלדי את צבא שתי הסיציליות בקאלאטאפימי. ב-14 במאי הכריז גריבלדי על עצמו כדיקטטור של סיציליה, בשמו של ויטוריו אמנואלה השני, מלך סרדיניה. ב-27 במאי עמד גריבלדי בשערי פאלרמו שמצידה מרדה בשליטיה, ותושביה הקימו ברחוב בריקדות ולחמו בחיילי שתי הסיציליות.

אל פאלרמו הגיע הגנרל פרדיננדו לאנצה שעמד בראש כוח של 25,000 חייל הנאמנים לפרנצ'סקו. הוא הפגיז את העיר והחריב חלקים נרחבים ממנה. בעיר עצמה שלט עתה גריבלדי, אך מבחינה צבאית היה מצבו של גריבלדי נחות מזה של לאנצה. לבסוף הצליח תיווכו של אדמירל בריטי להביא לשביתת נשק. לאנצה וחייליו עזבו את האי, ופאלרמו נותרה בידיו של גריבלדי.

עם נפילתה של פאלרמו לידי גריבלדי, אחז פחד ובלבול את חצר המלוכה בנאפולי. פרנצ'סקו ניסה לבנות את אמון העם בהציעו להחזיר לתוקף חוקה שבוטלה, אך כשל בכך. העם קץ בשלטון בית בורבון, ואכזריותו רבת השנים של פרדיננדו השני מנעה את האהדה אותה חיפש בנו.

שישה שבועות לאחר כניעת פאלרמו פנה גריבלדי אל מסינה, תחנה הכרחית בדרך לנאפולי. בתוך שבוע נכבשה מסינה, וסיציליה כולה הייתה בידי גריבלדי. גריבלדי חצה את מצרי מסינה, לאחר שהצליח להשתלט על הצי הנאפוליטני. הוא התקדם מרג'ו די קלבריה צפונה כמעט ללא התנגדות צבאית, ובכל מקום התקבל בהתלהבות רבה בידי האוכלוסייה. פרנצ'סקו, בלוויית 4,000 חיילים נאמנים לו, נמלט מנאפולי אל מעבר לנהר וולטורנו, וב-7 בספטמבר נכנס גריבלדי ברכבת לנאפולי והתקבל שם כמנצח.

על אף שגריבלדי שלט בבירה, נאפולי, הצבא הנאפוליטני לא התמוטט, ולא ערק בהמוניו אל דגלו של גריבלדי. הצבא החזיק בעמדות מבוצרות מאחורי נהר וולטורנו. המיליציות של גריבלדי, שמנו עתה 25,000 איש לא יכלו להביס את צבאו של המלך פרנצ'סקו, או לכבוש את העיר המבוצרת קפואה שהייתה המרכז החדש של הנאמנים למלך, ללא סיוע מבחוץ.

סיוע זה היה יכול להתקבל מצבא סרדיניה, אך קאבור, זהיר מתמיד, הבין כי על מנת לסייע לגריבלדי בדרום, יהיה עליו לעבור דרך מדינת האפיפיור, ובכך ליצור עימות אפשרי עם כוחות חזקים - האפיפיור, ואף צרפת, שעד עתה העניקה סיוע, על אף מדיניותו ההפכפכה של נפוליאון השלישי. גריבלדי עצמו, הכריז כי בכוונתו להכריז ברומא על ממלכת איטליה המאוחדת, וזאת בהתגרות ישירה באפיפיור פיוס התשיעי. פיוס, מצידו, איים על גריבלדי בחרם, דבר שעשוי היה לפגוע מאוד בתמיכה בו. קתולים מרחבי העולם החלו לשלוח כסף וחיילים אל מדינות האפיפיור. הצבא האפיפיורי, בראשו עמד גנרל צרפתי גולה לואי למוריסיאר, התחזק מאוד והפך לגורם שיש להתחשב בו.

קאבור, שחשש מהתחזקות גורמים רפובליקניים ברוחו של מאציני, במחנהו של גריבלדי, ונפוליאון השלישי, שחשש מכך שגריבלדי יפלוש לרומא ויסלק משם את האפיפיור, היו עתה ברגע של איחוד אינטרסים. נראה היה כי עדיף לנפוליאון לאפשר לקאבור לצעוד לעבר הדרום, ולרסן שם את גריבלדי, ובלבד שקאבור יבטיח לשמור את שלטון האפיפיור ברומא עצמה. כך גם יכול היה נפוליאון להיפטר מלמוריסיאר, שהיה אנטי-בונפרטיסט בוטה.

במצב זה הורה קאבור לשני גייסות מצבאו, בפיקודם של פאנטי וצ'אלדיני, להתקדם לעבר גבול מדינות האפיפיור. יעדם של הגייסות לא היה רומא, אלא נאפולי, אך למוריסיאר פנה לעברם, בראש צבאות האפיפיור. צבאות סרדיניה כיתרו את צבאות למוריסיאר במצודת אנקונה, ולבסוף, אלו נכנעו ב-29 בספטמבר 1860. ב-9 באוקטובר, כאשר הגיע ויטוריו אמנואלה עצמו לחזית וקיבל את הפיקוד על צבאותיו, לא היה קיים עוד צבא האפיפיור שניתן להתחשב בו, והדרך אל הדרום הייתה פתוחה.

גריבלדי נפגש במלך ויטוריו אמנואלה ליד טיאנו
גריבלדי סלד מקאבור, שלא היה שותף לרוחו המהפכנית, ואף היה זה שמסר לצרפתים את ניס, בה נולד גריבלדי. עם זאת, קיבל על עצמו את הנאמנות למלך ויטוריו אמנואלה, ומסר לו את סמכויותיו כ"דיקטטור" תוך שהוא מברך אותו כ"מלך איטליה", כאשר נפגשו בטיאנו, ב-26 באוקטובר. גריבלדי נכנס כמנצח לנאפולי כשהוא רוכב לצידו של המלך, אך לאחר מכן פרש אל האי קאפררה שלחופי סרדיניה, והותיר את מלאכת האיחוד בידיהם של קאבור וויטוריו אמנואלה. נראה היה כי הבין שמעתה נגזר על תנועתו המהפכנית להיות כלי ביד כוחות חזקים ממנה.

התקדמות צבאות סרדיניה הביאה את פרנצ'סקו לסגת מעמדותיו על שפת הנהר וולטורנו, ולבסוף התבצר פרנצ'סקו עם חייליו המובחרים במצודת גאיטה. המצור על המצודה ארך שלושה חודשים, אך משנראה כי לא יקבל סיוע חיצוני כלשהו נכנע. כוחות הנאמנים לפרנצ'סקו המשיכו להתעמת עם הצבא האיטלקי במשך שנים לאחר מכן.

נפילת מצודת גאיטה הייתה רגע מכריע בתנועת האיחוד, עתה נותרו רק ונציה שהוחזקה בידי האוסטרים, ורומא האפיפיורית, מחוץ לאיחוד האיטלקי. בינואר 1861 התכנס הפרלמנט האיטלקי לראשונה בטורינו, וב-17 במרץ 1861 הכריז הפרלמנט כי ויטוריו אמנואלה הוא מלכה של איטליה.

### אחריתו

לאחר הדחתו התגורר בתחילה פרנצ'סקו ברומא כאורחו של האפיפיור, ועמד בראש ממשלה גולה שנתמכה על ידי צרפת, ספרד, אוסטריה, ובוואריה, והתקיימה עד לאחר הניצחון הפרוסי במלחמת אוסטריה–פרוסיה בשנת 1866. בשנת 1870 עזבו פרנצ'סקו ואשתו את רומא, עוד לפני שנכבשה על ידי הצבא המלכותי האיטלקי. לאחר מכן נדדו פרנצ'סקו ואשתו בצרפת, בוואריה ואוסטריה, ולבסוף התיישבו בארקו שבטרנטינו, שהייתה חלק מהאימפריה האוסטרו-הונגרית.

ב-27 בדצמבר 1894 מת פרנצ'סקו, ואחיו אלפונסו, רוזן קזרטה הפך לטוען לכתר ממלכת שתי הסיציליות במקומו.

אילן יוחסין
-----------


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| פרננדו הראשון, מלך שתי הסיציליות |   | מריה קרולינה מאוסטריה |   | קרלוס הרביעי, מלך ספרד |   | מריה לואיסה מפארמה |   | ויטוריו אמדאו השלישי, מלך סרדיניה |   | מריה אנטוניה פרננדה, נסיכת ספרד |   | הארכידוכס פרדיננד, דוכס ברייזגאו |   | מריה ביאטריצ'ה ד'אסטה, דוכסית מאסה |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   | פרנצ'סקו הראשון, מלך שתי הסיציליות |   |   |   |   |   | מריה איזבלה מספרד |   |   |   |   |   | ויטוריו אמנואלה הראשון, מלך סרדיניה |   |   |   |   |   | מריה תרזה מאוסטריה-אסטה, מלכת סרדיניה |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   | פרננדו השני, מלך שתי הסיציליות |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | מריה כריסטינה, נסיכת סבויה |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | **פרנצ'סקו השני, מלך שתי הסיציליות** |
|

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרנצ'סקו השני, מלך שתי הסיציליות** בוויקישיתוף
* פרנצ'סקו השני, מלך שתי הסיציליות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* פרנצ'סקו השני, מלך שתי הסיציליות, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

| בית בורבון |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   | מלכי צרפת מהשושלת הקאפטינגית |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | צרפתים |
|
|   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   | רובר, רוזן קלרמון |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | ספרדים |
|
|   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   | לואי, דוכס בורבון |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | איטלקים |
|
|   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   | אנטואן דה בורבון, דוכס ונדום |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | לוקסמבורגים |
|
|   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   | אנרי הרביעי, מלך צרפת ונווארה |  |
|
|   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   | לואי ה-13, מלך צרפת ונווארה |   | מלכי ספרד לבית הבסבורג |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   | לואי ה-14, מלך צרפת ונווארה |   | מריה תרסה, נסיכת ספרד ומלכת צרפת |
|   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   | לואי, הדופן ויורש העצר של צרפת ונווארה |   |   |   |   |   |   |   |   | דוכסי פארמה ממשפחת פארנזה |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   | לואי, הדופן ודוכס בורגונדיה |   | מארי לואיז, מלכת ספרד |   | פליפה החמישי, מלך ספרד |   |   | אליזבטה פארנזה, מלכת ספרד |
|   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   | לואי ה-15, מלך צרפת ונווארה |   | לואיס הראשון, מלך ספרד |   | פרננדו השישי, מלך ספרד |   | קרלוס השלישי, מלך ספרד ושתי הסיציליות |   |   |   | פליפה, דוכס פארמה |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |
|   |   |   | לואי, דופן (יורש העצר) צרפת |   |   |   |   |   |   |   | קרלוס הרביעי, מלך ספרד |   | פרננדו הראשון, מלך שתי הסיציליות |   | פרדיננדו, דוכס פארמה |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| לואי ה-16, מלך צרפת ונווארה |   | לואי ה-18, מלך צרפת ונווארה |   | שארל העשירי, מלך צרפת ונווארה |   |   | פרננדו השביעי, מלך ספרד |   | פרנצ'סקו הראשון, מלך שתי הסיציליות |   | לואיג'י, דוכס פארמה ומלך אטרוריה |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
| לואי ה-17, מלך צרפת דה יורה |   |   |   |   |   | לואי ה-19, מלך צרפת ונווארה |   |   | איזבלה השנייה, מלכת ספרד |   | פרננדו השני, מלך שתי הסיציליות |   | קרלו השני, דוכס פארמה |  |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | אלפונסו השנים עשר, מלך ספרד |   | פרנצ'סקו השני, מלך שתי הסיציליות |   | קרלו השלישי, דוכס פארמה |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | אלפונסו השלושה עשר, מלך ספרד |   | דוכסי לוקסמבורג מבית נסאו-ויילבורג |   | רוברטו הראשון, דוכס פארמה |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | חואן, רוזן ברצלונה |   | שארלוט, הדוכסית הגדולה של לוקסמבורג |   | פליצ'ה, נסיך בורבון-פארמה |
|   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | חואן קרלוס הראשון, מלך ספרד |   |   | ז'אן, הדוכס הגדול של לוקסמבורג |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | פליפה השישי, מלך ספרד |   |   | אנרי, הדוכס הגדול של לוקסמבורג |
|

 |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007275275205171
* BnF: cb122368649 (data)
* GND: 119455358
* ICCU: CFIV092189
* ISNI: 0000 0000 6131 4100
* LCCN: n83142342
* NARA: 10570199
* NKC: jx20071204005
* SUDOC: 031082726
* VcBA: 495/71326
* VIAF: 25412909
* WorldCat: lccn-n83142342

 |