recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
גדי פריימן
גדי פריימן (נולד ב־25 בנובמבר 1958) הוא פסל ישראלי, ידוע בפיסול יצירת אמנות באבן וברונזה, המגלמות תנועה באמצעות קווים אנרגטיים וזורמים.

ביוגרפיה
--------

פריימן נולד בלודג' שבפולין, ילד שני ליצחק ניצול שואה ולאנא פריימן. עם עלייתם בשנת 1966 לישראל, שוכנו בכפר סבא.   

בבגרותו נשלח להתחנך בכפר הנוער הדסה נעורים ולאחר שחרורו מצה"ל בשנת 1982 עבר להתגורר ביישוב הקהילתי משמר דוד ביחד עם אשתו, והחל לעסוק בחקלאות כרמים. במקביל החל לפתח את תחביב הפיסול.

את עבודת האבן הראשונה יצר במחסן נטוש בקיבוץ משמר דוד (בשנת 1982) ובשנת 1995 בנה סטודיו בו הוא יוצר ומציג את עבודותיו עד היום. הסטודיו ממוקם על גבעה בשפלת יהודה הצופה על ירושלים והים התיכון ומושך אליו מבקרים רבים מרחבי הארץ והעולם[דרוש מקור].  

עבודותיו מאופיינות בקווים אנרגטיים וזורמים ופסליו יוצרים תחושה של תנועה. הן משקפות תחושת מנגינה לצד תהליך ארוך ומתמשך ואת חומרי הגלם מייבא פריימן מהעולם ביניהם דרום אפריקה, איטליה וישראל.   

לאחר מספר שנים שכללו פיסול באבן, החל פריימן לפסל גם בברונזה. תוספת זו פתחה עבורו אפשרויות יצירה חדשות כגון שילובי צבע, טקסטורות ועוד.

עבודותיו
--------

עבודותיו של פריימן נחלקות לסדרות:

* **סדרת מסכות** - עבודותיו בוחנות מסכות כהעמדת פנים ביחסי אנוש ובאינטראקציות אנושיות יומיומיות
* **סדרת סיפורי מקרא** - ביצירותיו בוחן פריימן נושאים של: יחסי אנוש, יצירה, הדמות הנשית, מעגל החיים וחלוף הזמן דרך דמויות מקראיות ידועות
* **סדרת ריקודים** - עבודותיו בסדרה זו מעמידות שאלות בנוגע לתנועה
* **סדרת הפרפרים** - סדרה זו מאופיינת בהתנערות מהמוסכמות, מהתבניות ומהציפיות האנושיות של החברה
* **סדרת מערכות יחסים** - עבודותיו משקפות את אופיין של יחסי אנוש
* **סדרת הציפורים** - עבודותיו משחזרות את בעלי הכנף כפי שהוא רואה אותם תוך הימנעות מהניסיון לשחזר אותן
* **סדרת כלי נגינה** – יצירותיו מאופיינות בתנועה, מנגינה, פעימה וזרימה. הפסלים א-סימטריים, וצורתם משתנה ללא הרף, עם קיפולים וסדקים, אשר מרמזים על אופי המוזיקה

בשנת 2002, הוא ייסד את "בית ספר לפיסול בארד ואבן" ובמהלך השנים הוזמן ליצור פסלים עבור מיזמים ציבוריים מגוונים ביניהם מיזם מערכת השמש קריית מוצקין, מיזם גן סיפור, "על פטריות וגמדים", חולון. קבוצת פסלי אבן ושיש בדמות פטריות וגמדים יצוקים מברונזה, מיזם הנופלים אלקנה (עבור נופלי היישוב אלקנה) ומצפה רותם.   

עבודותיו הוצגו בתערוכות ומוזיאונים ברחבי ישראל והעולם, בהם מוזיאון השפלה בישראל, ארט מיאמי בארצות הברית, גלריה ברטוקס בצרפת, גלריה ברונו סינגפור ועוד.

חיים אישיים
-----------

פריימן מתגורר כיום בקיבוץ משמר דוד. הוא נשוי לפלורה פריימן ולהם שלושה ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* האתר של גדי פריימן

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתרי אמנים - פסלים, באתר artbeat
2. ↑  מיטל שרעבי, ‏החבילה המושלמת: פסטיבל "חוויה בכרם" באזור השפלה מציע בילוי מלא, באתר מעריב אונליין, 1 בספטמבר 2017
3. ↑  המועצה שהפכה ליעד מרכזי לטיולים, באתר ישראל היום
4. ↑  בין הפסלים, באתר הארץ, 2 באוקטובר 2005
5. ↑  אדריכלות ואומנות: חיבור בין החומר לרוח, באתר מגזין d+a
6. ↑  גן סיפור "על גמדים, פטריות ומה עוד?", באתר חולון גדולה לילדים
7. ↑  אומנות באבן, באתר arcdb
8. ↑  גלעד, באתר יזכור
9. ↑  גדי פריימן, באתר אימדיה פרינט

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987012197776705171
* VIAF: 8013167565621298750008
* WorldCat (עם VIAF): 8013167565621298750008

 |
המונח "בלין" מפנה לכאן. אם הכוונה למשמעות אחרת, ראו באלין.

בליני מוגשים עם שמנת חמוצה, ביצי דגים ובצל
בליני ממולאים גבינה
 ערך מורחב – **פלאצ'ינקה**  

**בְּלִינִי** (ברוסית: **Блины́** - צורת רבים; וביחיד: **בְּלִין** - **Блин**), או בשמם הנפוץ: **בְּלִינְצֶ'ס** (ביידיש) או **חֲבִיתִּיּוֹת** (בעברית), הם סוג של פנקייק מהמטבח הרוסי, דקה ועדינה יותר מהפנקייק האמריקאי. המאכל נפוץ ברוסיה, אוקראינה, גאורגיה, רומניה ושאר מדינות מזרח אירופה.

הבליני הם עלים דקים מטוגנים העשויים מבצק דליל. הבלילה ממנה מכינים את הבליני כוללת קמח חיטה וכוסמת, שמרים, חמאה, ביצים וחלב. היא עשויה להכיל תוספות כגון תפוח אדמה, תפוח או צימוקים.

מנהגים
------

בליני מוגשים חמים, פעמים רבות כמאכל חגיגי עם קוויאר. נהוג גם להגישם עם בצל קצוץ או שמנת חמוצה, ריבה, סלמון, חסילונים, לובסטר, כבד אווז ובשר.

הכפריים הרוסים נהגו לאכול בליני בחג המסלניצה, שציין את סיום החורף וזריחת השמש, שסומלה בצורתו העגולה של הבלין. הבליני הגאורגי זהה לבליני הרוסי אולם מוגש עם תוספות שונות, וכן נהוג לאכול בליני אלה מגולגלים.

יהודים יוצאי מזרח אירופה אוכלים בלינצ'ס ממולאים גבינה בחג שבועות ובחנוכה.

ראו גם
------

* חביתית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בליני** בוויקישיתוף
* בליני עם סלמון מעושן וקוויאר אדום - אוכל - ynet / רותי קינן, מתוך הספר "מטבח עולמי", באתר ynet
* בליני ברוטב פטריות - אוכל - ynet / אבי שטייניץ, באתר ynet
* רונית אבידן-שיינפלד‏, מדריך הבישול לבלינצ'ס ההונגרי, באתר וואלה!‏, 11 במאי 2015
* שפים מגישים: 8 מתכוני בלינצ'ס לשבועות, באתר ynet, 29 במאי 2019

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007530095905171
* LCCN: sh98003154

 |
**מסוטליים** (שם מדעי: Mesothelae) היא תת-סדרה של עכבישאים פרימיטיביים בהם יש רק משפחה אחת קיימת - הליפיסטידיים החיים בדרום-מזרח אסיה, ביפן ובסין. כל שאר מיני העכבישים משתייכים לתת-סדרה אופיסתותלה, המפותחת יותר. 

יצורים אלה בעלי שתי ריאות ובעלי שסע בשריונם באזור פטמות הטוויה (spinnerets) שלהם. יצורים אלה בעלי רגליים גדולות ושעירות והם מזכירים מעט טרנטולות אך אינם קרובים אליהם. קצות הגפיים בעלי טבעות צהובות. הם חיים על קרקע היער וטווים קורים על הרצפה במרכז חור שהם יוצרים. כשחרק או יצור אחר נוגע בקורים הם עטים עליו עם מצבטיהם הארסיים וגוררים אותו לחור.

בסרטים שונים רואים עכבישים פרהיסטוריים מהקבוצה בגדלים ענקיים אך אין הוכחות ממאובנים לדבר.

מיון
----

* + סוג Palaeothele - נכחד
* משפחה Arthrolycosidae - נכחדה
* משפחה Arthromygalidae - נכחדה
* משפחה Pyritaraneidae - נכחדה
* משפחה ליפיסטידיים (Liphistiidae)
	+ סוג *Ganthela*
	+ סוג *Heptathela*
	+ סוג *Liphistius*
	+ סוג *Qiongthela*
	+ סוג *Ryuthela*
	+ סוג *Sinothela*
	+ סוג *Songthela*
	+ סוג *Vinathela*
	+ סוג *Cretaceothele* - נכחד

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מסוטליים** בוויקישיתוף
* מסוטליים, באתר ITIS (באנגלית)
* מסוטליים, באתר NCBI (באנגלית)
* מסוטליים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* מסוטליים, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4763198-3

 |
"**קו ירוק עם עיניים ירוקות**" (1987) הוא שמו של ציור מאת האמן הישראלי דוד ריב. הציור משקף את העניין הגובר של האמנות הישראלית בסוגיות הפוליטיות שעלו סביב האינתיפדה הראשונה. הציור נמצא באוסף מוזיאון תל אביב לאמנות וניתן למוזיאון כתרומה על ידי האמן.

הקומפוזיציה של הציור מחולקת לשני חלקים. באחד מתוארת העיר תל אביב כדימוי של גורדי שחקים על חוף הים. מעל השמיים הכחולים משורטטים סימני X המשמשים לעיתים כסימן ויזואלי של פגיעות בזמן מלחמה. בחלקו השני של הציור מתוארים שלושה ילדים או נערים. אחד מהם מתואר כרעול פנים, כשאת פניו מכסה כאפייה. בחלק זה של היצירה מופיעים סימנים של עין בצבע ירוק, כמעין דגם (פטרן) חוזר ודקורטיבי. 

לצידם של הדמויות, על הגבול של חלקה השני של היצירה מתוארת מפה סכמטית של ישראל כ"קו ירוק", הוא קו שביתת-הנשק של מדינת ישראל עם מצרים, עם ירדן, עם סוריה ועם לבנון ושימש כגבולה של המדינה עד לפריצת מלחמת ששת הימים בשנת 1967. 

חלוקת הבד לשני החלקים מעצימה את העימות בין שני הדימויים. החלוקה אף מודגשת מבחינה צבעונית. בעוד הצד ה"ישראלי" מתואר בצבעים כחולים-לבנים, הרי בצד ה"פלסטיני" מודגשים צבעי השחור, האדום, הלבן והירוק של דגל פלסטין, שהיה ידוע אז כדגלו של ארגון אש"ף.
> 
> כד וַיְהִי בַדֶּרֶךְ בַּמָּלוֹן וַיִּפְגְּשֵׁהוּ ה' וַיְבַקֵּשׁ הֲמִיתוֹ. כה וַתִּקַּח צִפֹּרָה צֹר וַתִּכְרֹת אֶת-עָרְלַת בְּנָהּ וַתַּגַּע לְרַגְלָיו וַתֹּאמֶר כִּי חֲתַן-דָּמִים אַתָּה לִי. כו וַיִּרֶף מִמֶּנּוּ אָז אָמְרָה חֲתַן דָּמִים לַמּוּלֹת.
> 
> — ספר שמות, פרק ד', פסוקים כ"ד–כ"ו
> 

 צפורה מלה את בנה (ייתכן שהוא גרשום). ציור מעשה ידי פייטרו פרוג'ינו משנת 1482. הקפלה הסיסטינית
**גֵרְשֹׁם** הוא דמות מקראית, בנם הבכור של משה וציפורה, בת יתרו.

המדרש דורש את הפסוק "ויואל משה לשבת את האיש" מלשון אלה - שבועה, ומסביר שיתרו הסכים לתת למשה לשאת את ציפורה, בתנאי שבנם הבכור יהיה כומר לעבודה זרה. כך המדרש מסביר מדוע גרשום לא נימול, ומדוע המלאך רצה להרוג את משה, עד שציפורה מלה את גרשום (לא מפורש בפסוק מיהו הבן שלא נימול, ולכן יש המפרשים שלא מדובר בגרשום, אלא בבנו השני של משה, אליעזר).

על פי חז"ל, הנער שהודיע למשה על נבואת אלדד ומידד, היה גרשום.

מקור השם
--------

> 
> וַיִּקְרָא אֶת שְׁמוֹ גֵּרְשֹׁם כִּי אָמַר גֵּר הָיִיתִי בְּאֶרֶץ נָכְרִיָּה
> 
> 
> 
> — שמות, ב', כ"ב
> 

כלומר, משה נתן לבנו את השם גרשום, כזיכרון לכך שהוא נמצא במדין. מאחר שהשם גרשום מופיע כבר אצל אחי סבו של משה, סביר להניח שאין הכוונה שמשה המציא שם זה, אלא לקח שם מוכר והעניק לו פרשנות חדשה, בדומה למדרשי שמות רבים בתנ"ך.

צמד המילים 'בְּאֶרֶץ נָכְרִיָּה' מופיע פעמיים במקרא ופעמיים אלו מופיעות בספר שמות ובהקשר לגרשם. מנגד יש הסוברים כי בהקשרו של צרוף מילים זה אין הוא נוגע לקורות את משה במצרים אלא לישיבתו אצל יתרו חתנו 'בְּאֶרֶץ נָכְרִיָּה'.

צאצאיו
------

 ערך מורחב – **יהונתן בן גרשום**  

בספר שופטים מופיע יהונתן בן גרשום בן מנשה ככהן של פסל מיכה בבית מיכה ולאחר מכן אצל שבט דן. על פי המסורה נכתבת האות נ בשם סבו של יהונתן כשהיא תלויה ומוגבהת. חז"ל הסבירו שבאמת אביו של יהונתן הוא גרשום בן משה, ורק מפני כבודו של משה נוספה הנ'. הפרשנים קשרו מדרש זה על כהונת יהונתן עם המדרש המובא לעיל על שבועת משה ליתרו, והסבירו שאף על פי שגרשום עצמו לא נעשה כומר לעבודה זרה, משה נענש על שבועתו ליתרו בכך שבנו של גרשום, יהונתן, אכן נעשה כהן לעבודה זרה.

בספר דברי הימים, ברשימת הלויים הממונים על עבודת בית המקדש מופיע "וּשְׁבֻאֵל בֶּן-גֵּרְשׁוֹם בֶּן-מֹשֶׁה נָגִיד עַל-הָאֹצָרוֹת." (ספר דברי הימים א', פרק כ"ו, פסוק כ"ד). עקב הפרש השנים הגדול, ההבנה הפשוטה היא שמדובר במישהו מצאצאי גרשום ולא בבנו ממש, אולם חז"ל פירשו ששבואל הוא בנו של גרשום, והוא הוא יהונתן הנזכר למעלה, ונקרא שמו שבואל אחרי ששב בתשובה.

קישורים חיצוניים
----------------

* נגה רבקה, מדרש השמות "גרשם" ו"אליעזר", **בית מקרא**, ניסן - סיון תש"ן, גיליון ג (קכ"ב)

הערות שוליים
------------

1. ↑  מכילתא דרבי ישמעאל, פרשת יתרו, א
2. ↑  שמות, ב', כ"א
3. ↑  אריה נאור, **עיונים בתקומת ישראל : בתוך: מאסף לבעיות הציונות, היישוב ומדינת ישראל**, אבי בראלי, גדעון כ"ץ עורכים, באר שבע, מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות, 2006, עמ' 145
4. ↑  רבי יעקב בן אשר, בעל הטורים, ספר שמות, פרק ב', פסוק ט"ז; שפתי כהן (על התורה), פרשת יתרו, ד"ה אשר שם האחד.
5. ↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא בתרא, דף ק"י, עמוד א'

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007513514005171

 |
**תוכנית גואלרו** (ברוסית: **Государственный план электрификации России**, תוכנית ממשלתית לחישמול רוסיה) הייתה תוכנית ממשלתית בברית המועצות שנועדה לפריסת חשמל ברחבי המדינה. התוכנית עובדה במהלך שנת 1920 והייתה צריכה להתבצע תוך 10-15 שנים. לצורך עיבוד התוכנית הוקמה ועדה מיוחדת בראשות גלב קרז'יז'נובסקי. התוכנית הייתה התוכנית הראשונה לתיעוש המדינה ומהווה יסוד לעיבוד תוכנית חומש בהמשך.

כרזה עם לנין על רקע מתקנים שצפויות לקום במסגרת תוכנית גואלרו
לפי מקורות שונים[דרוש מקור], הכנת תוכנית לחשמול המדינה החלה עוד לפני תחילת מלחמת העולם הראשונה, אך לאחר תחילתה לא הייתה ניתנת למימוש. בשנת 1920 ולדימיר לנין החליט לעבד את תוכנית החישמול ולצורך כך הקים ועדה מיוחדת בראשות גלב קרז'יז'נובסקי. הוועדה העסיקה כ-200 מהנדסים ומדענים ובדצמבר 1920 התוכנית הראשונית קיבלה תמיכה של וועידת הסובייטית ה-8 וכעבר שנה אושרה בוועידה ה-9.

התוכנית כללה בנוסף לבניית תחנות כוח גם הקמת מפעלים תומכים. לצורך עיבוד התוכנית המדינה חולקה ל-8 אזורים כלכליים. כך למשל הוחל פיתוח אזור מכרות פחם חדש במחוז קמרובו. התוכנית גם המליצה על הקמת מפעלי תעשייה כבדה שיהיו צרכני החשמל המיוצר, במסגרת זו הומלץ על הקמת מפעל לטרקטורים בסטלינגרד. התוכנית איפשרה להתחיל בתיעוש מואץ של ברית המועצות בשנות ה-30.

התוכנית כללה בין היתר בניית 20 תחנות כוח תרמו-אלקטריות ו-10 תחנות כוח הידרואלקטריות. כל תחנת כוח הייתה בהספק של עשרות מגוו"ט כנהוג לתחנת כוח גדולה באותן השנים. תחנת כוח הראשונה בתוכנית שהוקמה ליד מוסקבה החלה לפעול כבר בשנת 1922.

| תיאור | 1913 | 1920 | יעד התוכנית | 1930 | 1935 | שנת השגת היעד |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| הספק תחנות כוח (מיליון קווט"ש) | 0,2 | 0,25 | 1,75 | 1,4 | 4,1 | 1931 |
| ייצור חשמל (מיליארד קווט"ש) | 2,0 | 0,5 | 2,8 | 8,4 | 28,3 | 1931 |
| פחם (מיליון טון) | 29,2 | 8,7 | 62,3 | 47,8 | 109,8 | 1932 |
| נפט (מיליון טון) | 10,3 | 3,9 | 16,4 | 18,5 | 25,2 | 1929-1930 |
| כבול (מיליון טון) | 1,7 | 1,4 | 18,4 | 8,1 | 18,5 | 1934 |
| ברזל (מיליון טון) | 9,2 | 0,16 | 19,6 | 13,7 | 26,3 | 1934 |
| יצקת (מיליון טון | 4,2 | 0,12 | 9,2 | 5,0 | 12,5 | 1934 |
| פלדה (מיליון טון) | 4,3 | 0,19 | 6,5 | 5,8 | 12,6 | 1933 |
| נייר (אלף טון) | 269,2 | 30,3 | 683,5 | 435,3 | 648,8 | 1936 |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תוכנית גואלרו** בוויקישיתוף
**ואפילו בהסתרה** הוא שיר של הזמר יואל קליין שהולחן על ידי שעיה גרוס על פי מילים של רבי נחמן מברסלב מליקוטי מוהר"ן. השיר מושר במקור בהברה חסידית, וזכה לגרסאות כיסוי רבות.

רקע
---

השיר הולחן על ידי שעיה גרוס לקראת זיץ שנערך לקראת חג הפסח בישיבת "מאורות נתן" בחשמונאים אליו הוזמן יחד עם הזמר יואל קליין, שניהם חסידי סאטמר. את מילות השיר מצא חזקי גליק, חברם של השניים, בליקוטי מוהר"ן באקראי. 

השניים נהגו להופיע יחד בחתונות, ומאז שהלחינו את השיר שרו אותו מדי פעם. עם הזמן השיר הפך לפופולרי ואהוד, והשניים קיבלו פידבקים חיוביים מאנשים רבים, אך הם טרם הפכו אותו לסינגל והפיצו אותו באופן רשמי. לדברי קליין, מה שהביא אותם להוציא את השיר כסינגל היה בעקבות שיחה שקיבל מבחור צעיר שסיפר לו שהוא חולה בסרטן. הבחור סיפר שעל פי הרופאים ימיו ספורים, ושהוא מבקש שבשעת פטירתו יבוא קליין וישיר את השיר. קליין סיפר את הסיפור לגרוס, והשניים החליטו להוציא את השיר כסינגל ולהפיץ אותו לציבור הרחב. את השיר הם הקליטו באוגוסט 2014.

השיר זכה במקום השני במצעד העשור של רדיו קול חי מיוזיק ושל רדיו קול ברמה.

מילות השיר
----------

מילות השיר הם עיבוד לדברי רבי נחמן מברסלב (ליקוטי מוהר"ן נ"ו ג') על הפסוק "וְאָנֹכִ֗י הַסְתֵּ֨ר אַסְתִּ֤יר פָּנַי֙ בַּיּ֣וֹם הַה֔וּא" (דברים, ל"א, י"ח) המתייחס לפורענות גדולה שיביא אלוהים על עם ישראל לאחר שיחטא. הוא שואל מדוע יש כפילות במילים "הסתר אסתיר" ודורש כי כשאדם יודע לפחות שהוא עיוור לנוכחות האל ועליו לחפשו, זו הסתרה אחת; אך לעיתים קרובות אינו מודע ולו לכך שהבורא נעלם ממנו כי ההסתרה עצמה נסתרת. אבל גם על מצב זה, נכתב ב'ליקוטי': "אֲבָל בֶּאֱמֶת אֲפִילּוּ בְּכָל הַהַסְתָּרוֹת וַאֲפִילּוּ בְּהַהַסְתָּרָה שֶׁבְּתוֹךְ הַסְתָּרָה בְּוַדַּאי גַּם שָׁם מְלֻבָּשׁ הַשֵּׁם יִתְבָּרַךְ, כִּי בְּוַדַּאי אֵין שׁוּם דָּבָר שֶׁלּא יִהְיֶה בּוֹ חִיּוּת הַשֵּׁם כִּי בִּלְעֲדֵי חִיּוּתוֹ לֹא הָיָה לוֹ קִיּוּם כְּלָל". המילים "גם מאחורי הדברים הקשים העוברים עליך אני עומד" הוספו על ידי גרוס וקליין לאחר שראו אותם בעלון חיזוק בשם "אור האמונה" של הרב מנחם אזולאי מתלמידי הרב אליעזר ברלנד ומחברת המילים היא הרבנית תהילה ברלנד אשתו.

גרסאות
------

בין האמנים שביצעו את השיר:

* הגרסה המקורית - יואלי קליין (יוצר השיר) וילד הפלא נתן פוקס
* קובי פרץ ויעקב שוואקי
* מידד טסה
* יוסף קרדונר
* ברי סחרוף ואביתר בנאי
* יובל דיין

לקריאה נוספת
------------

* אלון פוקס, ואפילו בהסתרה: הלהיט החסידי שמשגע את החרדים – ומגשר בין חצרות יריבות, הארץ בלוגים.
* יצחק הלפרין, שיר של חסידות ברסלב "ואפילו בהסתרה" מטריף את המגזר החרדי, רשות השידור הישראלית.
* מיוחד: יואלי קליין ושעיה גרוס מדברים על הניגון שכבש את העולם החרדי, אהרון קליגר, 4 בספטמבר 2014, באתר ברסלב סיטי.

קישורים חיצוניים
----------------

יעקב שוואקי וקובי פרץ בגרסה משלהם לשיר באתר יוטיוב

* מידע על היצירה "ואפילו בהסתרה" באתר מיוזיק בריינז

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: e5eb2290-dabb-4572-8d21-488828d797a5

 |
**ארסקין ניקול** (באנגלית: **Erskine Nicol**‏; 3 ביולי 1825 – 1904) היה צייר דיוקנאות וז'אנר סקוטי.

ביוגרפיה
--------

הוא נולד בליית' ב-3 ביולי 1825 בנם הבכור של ג'יימס מיין ניקול ואשתו מרגרט אלכסנדר. אביו עבד כסוחר יין. המשפחה עברה ל-Lith Walk בשנות ה-30 של המאה ה-19.

לאחר לימוד ראשוני ברפואה פנה לאמנות. הוא היה סטודנט באקדמיה לאמנות בפיקארדי פלייס באדינבורו, שם למד אצל סר ויליאם אלן ותומאס דאנקן. בתום לימודיו, לימד כמאסטר לאמנות בבית הספר הישן ליית'.

ניקול לימד בדבלין, אירלנד, בין השנים 50–1845, בשיא הרעב האירי, והזדהה עם הדיכוי של העם האירי וחלק ניכר מעבודותיו מתאר את העוולות שנגרמו לאוכלוסייה האירית במהלך המאה ה-19. כמו גם חיי היומיום האיריים.

ב-1850 הוא חזר לאדינבורו. הוא התגורר בדירה גאורגית גדולה בחלק העליון של ליית' ווק. הוא מונה לעמית של האקדמיה המלכותית הסקוטית ב-1851 ול"אקדמאי" ב-1859.

ניקול הציג באקדמיה המלכותית ומונה לשותף באקדמיה המלכותית בשנת 1866. הוא גם הציג באקדמיה המלכותית היברניאן ובמוסד הבריטי.

ב-1862 הוא עזב את אדינבורו ועבר לסנט ג'ונס ווד בלונדון, ולאחר מכן ב-1864 עבר למערב לונדון. הוא גם רכש סטודיו בקלונבה שבמחוז ווסטמית' באירלנד ונהג לסיים שם ציורים עד שמצב בריאותו הלקוי אילץ אותו לצמצם את נסיעותיו. לאחר מכן הוא השתמש בכנסייה עזובה כדי להשלים את עבודותיו.

ניקול היה נשוי פעמיים: תחילה ב-1851 לג'נט ווטסון, שמתה ב-1863, והותירה שני בנים (כולל ג'ון ווטסון ניקול (1856–1926), שהפך לצייר) ובת; שנייה ב-1865 למרגרט מרי ווד, ואיתה נולדו לו שני בנים (הבכור, ארסקין אדווין ניקול, שהפך גם הוא לצייר) ובת.

הוא מת במידאסקס, ב-8 במרץ 1904. הוא נקבר ליד אשתו השנייה ברוטינגדין.

בשנת 1905 קיימה האקדמיה המלכותית הסקוטית תערוכת הנצחה.

גלריה
-----

* המשפחה המגורשתהמשפחה המגורשת
* כפרי איריכפרי אירי
* סופר עם מקטרתסופר עם מקטרת

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארסקין ניקול** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Meldrum, David Storrar (1912). "Nicol, Erskine". *Dictionary of National Biography (2nd supplement)*. London: Smith, Elder & Co.
2. ↑  "Erskine Nicol (1825-1904), Victorian Art History".
3. ↑  Erskine Nicol (1825-1904), Victorian Art History, www.avictorian.com
4. ↑  Erskine Nicol Contemporary Irish Art
5. ↑  Edinburgh and Leith Post Office Directory 1859-60
6. ↑  Parish: Edinburgh South Leith; ED: 95; Page: 1; Line: 4; Roll: CSSCT1861\_126

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007422369905171
* FNZA: 11090
* ISNI: 0000 0000 6704 4869
* LCCN: nr93003928
* RKD: 59399
* SNAC: w6nk4rjc
* SUDOC: 178035572
* TePapa: 1682
* ULAN: 500001374
* VIAF: 19548329
* WorldCat: lccn-nr93003928

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בציור של סלבדור דאלי. אם התכוונתם לאירוע היסטורי שהתרחש ב-1492, ראו גילוי אמריקה.

**גילוי אמריקה על ידי כריסטופר קולומבוס** הוא ציור שמן על בד של הצייר הסוריאליסטי הספרדי סלבדור דאלי. היצירה המונומנטלית, שגובהה עולה על 4 מטרים, ורוחבה קרוב ל-3 מטרים, צוירה בשנים 1958–1959 בצבעי שמן על בד. היצירה מוצגת במוזיאון סלבדור דאלי בסיינט פיטרסברג שבמדינת פלורידה בארצות הברית.

בעת ציור היצירה, שהוזמנה על ידי גלריית הנינגטון הרטפורד לאמנות מודרנית שבעיר ניו יורק, סבר דאלי, בהתבסס על מספר היסטוריונים קטלונים, כי כריסטופר קולומבוס, מגלה יבשת אמריקה(ליכאורה), היה קטלוני ולא איטלקי.

היצירה היא יצירה סימבולית ולא יצירה המתארת אמת היסטורית. בעוד שקולומבוס היה אדם מבוגר בעת גילוי אמריקה, ביצירה הוא מתואר כנער צעיר. בעת ציור היצירה היה דאלי אדם דתי, שהתעמק במיסטיקה של הנצרות הקתולית. בציורו הוא מציג את כריסטופר קולומבוס כמביא את הנצרות - "הדת האמיתית" אל העולם החדש הריק מדתות. הים ביצירה, ורגליו של קולומבוס מוארות, בעוד שאדמת אמריקה חשוכה. קולומבוס אוחז בידו נס ועליו דמותה של גאלה, אשתו של דאלי, המדמה את מרים, אם ישו. גאלה מוצגת כקדושה נוצרית, ובכך היא גם מציגה את הקשר בין דאלי לבינה - גאלה היא המוזה שלאורה מצייר דאלי.

דאלי צייר ביצירה דיוקן עצמי שלו, בדמות הנזיר הכורע ברך, האוחז צלב. ברקע מתנופפים צלבים, וכן דגל קטלוניה (בכך מציג דאלי את אמונתו בדבר לאומיותו של קולומבוס).

בתחתית התמונה מצויר קיפוד ים. דאלי נשאל על משמעות הקיפוד אולם סירב להסבירה.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של גילוי אמריקה על ידי כריסטופר קולומבוס
* תיאור היצירה
איזוניאזיד בשלושה ממדים
**איזוניאזיד** (באנגלית: **Isoniazid**) היא אנטיביוטיקה שמשמשת לטיפול בשחפת וצרעת.

מנגנון פעולה
------------

לחיידק השחפת *Mycobacterium tuberculosis*, וחיידק הצרעת - *Mycobacterium leprae* יש (בנוסף לדופן הרגיל המורכב מפפטידוגליקן) מעטפת שומנית של חומצה מיקולית המאפיינת אותו ומקנה לו חסינות נגד חומרים רבים. איזוניאזיד מעכבת את יצירת החומצות המיקוליות שמשמשות לבניית הדופן החיצונית. פגיעה בבניית הדופן החיצונית היא בקטריוליטית לחיידקים הנמצאים בחלוקה, ומביאה למותו.

עמידות
------

עקב ריבוי רב של מנגנוני עמידות של החיידק (שהתפתחו עקב הסלקציה הטבעית) תרופה זו אינה ניתנת כטיפול בודד, אלא אך ורק כשילוב עם אנטיביוטיקות נוספות שעובדות במנגנונים שונים.

פרמקוקינטיקה
------------

מתן התרופה הוא בטבליות, (דרך הפה בבליעה).התרופה נספגת טוב במערכת העיכול ומגיעה לפיזור מלא ברקמות, היא עוברת BBB ומגיעה למערכת העצבים המרכזית.
בכבד היא עוברת מטבוליזם שמנטרל את פעולתה- אצטיליזציה, הוספת קבוצת אצטיל.
כיום יש מידע על אללים שונים של האנזים המעורב בפעולה זאת, שינויים אילו משפיעים על רמת המטבוליזם של התרופה.
כלומר יש מי שינטרל את התרופה מהר יותר- "fast acetylation "ומי שינטרל אותה לאט יותר "slow acetylation"' שינויים גנטים ומטבולים אילו ישפיעו על אופן מתן התרופה.

כמו כן תרופה זאת עלולה לעכב את P-450, קרי, מערכת האנזימים בכבד שאחראית על המטבוליזם של התרופות. תכונה זאת צריכה להילקח בחשבון, אם התרופה נלקחת בשילוב עם תרופות נוספות בעלות אינדקס טיפולי צר.

תופעות לוואי
------------

תופעות לוואי שעלולות לנבוע מהשימוש בתרופה הן:

1. פרכוסים כי הוא אגוניסט לרצפטור GABA
2. פגיעה בכבד: עקב תוצר מטבוליזם רעיל לכבד.
3. פגיעה בעצב הראייה, עקב הירידה בוויטמין B6.
4. תגובה של רגישות יתר, ופריחה.

למרות קיומן של תופעות לוואי אילו הן אינן שכיחות והתועלת בשימוש בתרופה עולה על הסיכון הכרוך בשימוש בה.

היסטוריה
--------

האיזוניאזיד סונתז בשנת 1912 על ידי מאייר ומאליי באוניברסיטת פראג. רק אחרי מלחמת העולם השנייה נתגלתה הפעילות האנטיביוטית של החומר. במעבדות של חברת הופמן לה רוש בנאטלי, ניו ג'קזי, פיתח ה. הרברט פוקס ועמיתיו את האיזוניאזיד ואת נגזרתו, איפרוניאזיד כתרופה שנועדה לשיווק. גם גרהרד דומק פיתח תכשירים המבוססים על איזוניאזיד עבור חברת באייר AG.
בשנת 1952 בנפרד, לוריא וזאלצר מחד, וז'אן דלה וז'אן-פרנסואה בויסון מאידך, תארו תכונות אנטידיכאוניות של האיזוניאזיד. תגלית זו עמדה ביסוד פיתוחם של התרופות נוגדות הדיכאון הראשונות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **איזוניאזיד** בוויקישיתוף
* הערך "איזוניאזיד", באתר "ויקיתרופות"
* הערך "איזוניאזיד", באתר ויקירפואה
* איזוניאזיד 50 מ"ג טבליות באתר BEOK (בעברית)
* איזוניאזיד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**לינזוליד** (**Linezolid**) היא תרופה אנטיביוטית סינתטית. זוהי התרופה הראשונה שאושרה לשימוש מקבוצת האוקסזולידינונים (oxazolidinone). לינזוליד משמש לטיפול בזיהומים חיידקיים העמידים לטיפולים אחרים, כולל טיפול בזיהומים שמקורם בסטאפילוקוקוס זהוב עמיד למתיצילין methicillin-resistant *Staphylococcus aureus* או בקיצור MRSA. שם מסחרי בישראל ובאמריקה: **Zyvox**, שם מסחרי באירופה: **Zyvoxid**.

היסטוריה
--------

האוקסזולידינונים התגלו לראשונה בשנת 1987 על ידי חוקרים בחברת דופונט (E.I. duPont de Nemours). הלינזוליד פותח בחברת אפג'ון (Upjohn), כיום חלק מפייזר, וקיבלה את אישור מנהל המזון והתרופות האמריקאי בשנת 2000. בזמן פיתוחה תלו בה תקוות גדולות כאנטיביוטיקה שמנגנון הפעולה שלה אינו מאפשר התפתחות של עמידויות חיידקים אך כבר בשנת 1997 תוארו מקרים של עמידות MRSA לאנטיביוטיקה ביפן.

התרופה שייכת כיום לחברת פייזר ומשווקת בישראל על ידי חברת פריגו (לשעבר אגיס).

מנגנון פעולה
------------

עיכוב התחלת תהליך ייצור חלבונים בחיידק. מדובר במנגנון ייחודי לאנטיביוטיקה זו.

מינון
-----

המינון למבוגר הוא 600 מ"ג, פעמיים ביום במתן פומי או ורידי, למשך תקופה של עד 14 ימים.

המינון לילד הוא 10 מ"ג לק"ג משקל גוף שלוש פעמים ביום במתן פומי או ורידי, למשך אותה תקופה.

במקרים של שחפת, ניתן מינון למבוגר של 600 מ"ג פעם עד פעמיים ביום למשך תקופה ממושכת של כמה חודשים, טיפול זה הוא מסוכן. מינון נמוך אינו מקושר עם פחות תופעות לוואי.

טווח פעולה
----------

התרופה מיועדת לטיפול בזיהומים פולשניים הנגרמים על ידי חיידקים גרם חיוביים העמידים לאנטיביוטיקות אחרות כדוגמת *enteroccocus faecium* עמיד לואנקומיצין (VRE), חיידקי MRSA, חיידקי *Streptococcus pyogenes,*  חיידקי *Streptococcus pneumoniae* 
התרופה אינה יעילה כנגד חיידקים גרם שליליים.

צורות שימוש
-----------

טבליות, אבקה להכנת תרחיף לשימוש פומי או צורה למתן תוך ורידי.

תופעות לוואי
------------

פריחה, אובדן תיאבון, שלשול או עצירות, בחילה וחום.
תופעות לוואי נדירות כוללות תגובה אלרגית חמורה, טיניטוס (תחושת צלצול באוזניים) ופסאודוממברנוס קוליטיס (זהום הנגרם מחיידק קלוסטרידיום דיפיציל). 

דיכוי מח עצם ובעיקר טרומבוציטופניה (ירידה ברמת הטסיות בדם) הנה תופעת לוואי המופיעה כמעט תמיד לאחר שימוש של למעלה משבועיים בתרופה- ולכן מגבילה את אפשרויות הטיפול בזיהומים כרוניים המחייבים טיפול ממושך, כגון אוסטאומיאליטיס ואנדוקרדיטיס.

לינזוליד הוא מעכב חלש של מונואמין אוקסידאז (MAOI) ולכן אין להשתמש בו ביחד עם טיראמין או פסאודואפדרין.

ללינזוליד אפקט טוקסי למיטוכונדריה (ככל הנראה בשל הדמיון בין ריבוזומים מיטוכונדריאליים וחיידקיים). נמצאה עדות חמצת לקטית ונאורופטיה פריפרית המיוחסת לנזק מיטוכונדריאלי (Soriano *et al*. 2005).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לינזוליד** בוויקישיתוף
* הערך "Linezolid", באתר "ויקיתרופות"

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
הגרסה העברית של סביבת הפיתוח Scratch (הגרסה הישנה). מהפופולריות בשפות המחשב בעלות תכנות חזותי, למתחילים בכל הגילאים.
דפדפן השאילתות של חברת MySql שבעזרתו אפשר לבנות שאילתות SQL באופן חזותי, הוא למעשה GQBE
תכנות חזותי של המחרוזת :" Hello world !" במיקרוביט באמצעות ממשק makecode
**תכנות חזותי** הוא שיטה לפיתוח תוכנה שבה כדי לחולל קוד מקור משתמשים במטפורות של אייקונים המסמלים קטעי קוד ואף מודולים שלמים של תכנות, ובו "מניחים" על גבי טופס את קטעי הקוד ואת הפרמטרים שלהם, מתוך רשימות בחירה ותיבות סימון, על ידי גרירה ושחרור **בלוקים** המייצגים פקודה או מספר פקודות בתכנות. תכנות זה מתבצע לרוב בסביבת פיתוח משולבת (IDE) כשבנוסף לתכנות החזותי יש בה גם מהדר, Debugger וכדומה.

התכנות בשיטה הזו ידידותי למתכנת, מקצר את זמן הפיתוח ומאפשר גישה קלה לתכנות. בכל שפות הפיתוח גישה זו משולבת במידה מסוימת, גם בשפות עיליות טהורות כמו ++C, פסקל ו-Java משולבות באופן כלשהו גישה של תכנות חזותי. 

תחום נוסף שבו משולב תכנות חזותי הוא תחום עיבוד המידע ובסיסי הנתונים, שם אפשר באמצעות מסך GQBE לחולל את הקוד של שפת ה-SQL באמצעות גרירת שדות וטבלאות, ואף לשלב בין כתיבה ידנית טקסטואלית לבין כתיבה חזותית.

בשיטה זו של כתיבה חזותית ישנו חיסכון בהקלדה מיותרת ומניעת שגיאות כתיב. אין צורך לנחש את הפקודות או השיטות השונות, דבר זה יכול להקל על המתכנת המתחיל, אבל הוא גם טוב למתכנת עתיר ניסיון, שאיננו רוצה לכתוב מחדש את הפקודות ולהסתכן בתחביר לקוי.

חברות החלוצות בשיטה זו היו חברת בורלנד עם מחולל היישומים פרדוקס וחברת התוכנה הישראלית מג'יק, שהוציאו מוצרים חזותיים עוד בימי מערכת ההפעלה DOS.

כיום בסביבות פיתוח חדשניות משלבים גם בכתיבת טקסטואלית תכנות חזותי באופנים שונים, כמו הופעת רשימת פקודות או רשימת פרמטרים, כאשר כותבים פקודה מסוימת לשם הקלה על הכתיבה או הוספת כפתורים המחוללים קוד. גם בתיבת העריכה של ויקיפדיה אפשר לראות בהוספת כפתורים המחוללים פקודות פנימיות בסוג של תכנות חזותי.

לצד הביקורת על התכנות החזותי שהוא מראש מגביל את המתכנת ומצמצם את דמיונו ואת יכולתו ויוצר מתכנתים שאינן מכירים את הקוד הבסיסי, ישנה הערכה רבה לסוג זה של תכנות, במיוחד כאשר הוא איננו מגביל את האפשרות של התכנות הטקסטואלי, אלא עומד לצידו ומשלים אותו.

דוגמאות לשפות
-------------

סביבת הפיתוח של app inventor 2 - מסך הפקודות הניתנות לגרירה
שפות הידועות בשימוש בתכנות חזותי הן VB המייצרת קוד בשפת בייסיק, דלפי היוצרת קוד בשפת פסקל ומחולל היישומים אקסס המאפשר ליצור יישום בסיס נתונים שלם, בלי כתיבת שורת קוד. לאחר מהפכת הדוט נט, נוספו שפות כמו VB.NET ו-C# לתכנות החזותי. ובהן חוזק והועמק התכנות החזותי בהיבטים נוספים.

Visual Basic **אינה** נחשבת לשפת תכנות חזותית גרידא, כיוון שהתכנות עצמו נעשה על ידי טקסט. ה-IDE שלה כולל עיצוב חזותי ונח על ידי גרירה ושחרור אלמנטים הניתנים לתכנות בצד הטקסטואלי "מאחורי הקלעים".

השפה app inventor(אנ') לפיתוח יישומי מובייל, משלבת הן IDE ויזואלי, היינו גרירת אלמנטים (כמו VB), והן פקודות ויזואליות (כמו סקראצ').

ראו גם
------

* מונחים בתוכנה

### שפות תכנות חזותיות נפוצות

* מיקרוביט
* סקראצ'

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תכנות חזותי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007534379305171
* LCCN: sh87006584
* NKC: ph127124

 |

1. ↑  לאתר השפה
**טיאגו פריירה דוס סנטוס** (בספרדית: **Thiago Ferreira dos Santos**; נולד ב-12 ביולי 1987) הוא כדורגלן ברזילאי המשחק ביפסונאס.

קריירה
------

טיאגו התחיל את הקריירה שלו בקוריטיבה ולאחר מכן נדד בקבוצות שונות מהליגות הנמוכות בברזיל.

בקיץ 2010 עזב לראשונה את ברזיל וחתם בא.א.פ. פאפוס מליגת העל הקפריסאית במדיה שיחק שנה אחת בה כבש רק שער אחד ב-13 משחקים.

לקראת עונת 2012 חתם באולסן יונדאי מליגת העל של קוריאה הדרומית. לאחר עונה אחת חזר למולדתו בה שיחק לשנה אחת.

בקיץ 2014 חזר לליגה הקפריסאית כאשר חתם באוטלוס אתינו והיה מלך השערים של המועדון בליגה עם 10 שערים, אך בתום העונה ירד המועדון לליגה השנייה וטיאגו עזב את המועדון.

בתחילת עונת 2015/2016 חתם בליירסה מליגת העל הבלגית ובינואר 2016 חתם במכבי נתניה. אך שוחרר חודש אחרי זה.

ב-1 בפברואר 2016 חתם בג'ובנטוס.

ביוני 2017 חתם באובון UMT יונייטד מליגת העל התאילנדית עד לסיום העונה, בה כבש 7 שערים ב-15 משחקי ליגה.

בינואר 2018 חתם בנאה סלמיס פמגוסטה מליגת העל הקפריסאית.

ב-1 ביולי 2019, טיאגו חתם באומוניה ניקוסיה.

בקיץ 2021, טיאגו חתם בא.א.ק. לרנקה ובמהלך העונה הושאל לאולימפיאקוס ניקוסיה.

בקיץ 2022 חזר לקדנציה שנייה בנאה סלמיס פמגוסטה.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  מוטי פשכצקי, ‏יום של החתמות: פריירה ובוקרה הצטרפו לנתניה, באתר ערוץ הספורט, 4 בינואר 2016

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"טיאגו פריירה דוס סנטוס"**.
**דווין ג'מאר ג'ורג'** (באנגלית: **Devean Jamar George**; נולד ב-29 באוגוסט 1977) הוא כדורסלן עבר אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1999–2010. לאורך 11 עונותיו בליגה זכה ב-3 אליפויות כשחקן לוס אנג'לס לייקרס (2000–2002), והעמיד ממוצעים כוללים של 5.6 נקודות ו-3.1 ריבאונדים למשחק.

קריירת משחק
-----------

### אוניברסיטת אוגסבורג

ג'ורג' נולד במיניאפוליס שבמינסוטה, ובין השנים 1995–1999 למד באוניברסיטת אוגסבורג שבמיניאפוליס. ב-4 עונותיו בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה, אשר השתתפה בליגת המכללות השלישית (NCAA Division III), קלע 23.5 נקודות ואסף 9.0 ריבאונדים בממוצע למשחק.

### לוס אנג'לס לייקרס

בדראפט ה-NBA‏ 1999 נבחר ג'ורג' בבחירה ה-23, על ידי לוס אנג'לס לייקרס. בכל 3 עונותיו הראשונות בלוס אנג'לס זכה עם הלייקרס באליפות ה-NBA; בשלבי הפלייאוף של עונות 2000 ו-2001 מיעט לשחק ותרם 2.3 נקודות בממוצע למשחק בלבד, ובפלייאוף 2002 הפך לחלק אינטגרלי מרוטציית הקבוצה, וקלע 5.0 נקודות למשחק כשחקן הספסל הבולט ביותר של הלייקרס. ב-3 בנובמבר 2002 קלע שיא קריירה של 25 נקודות בניצחון קבוצתו מול פורטלנד טרייל בלייזרס. לאורך פלייאוף 2004 שימש כשחקן חמישייה קבוע, לצדם של ארבעה חברי היכל התהילה של הכדורסל לעתיד – שאקיל אוניל, קובי בראיינט, קארל מלון וגארי פייטון – וסייע לקבוצה לחזור למעמד גמר ה-NBA. בסדרת הגמר עצמה הפסידו הלייקרס מול דטרויט פיסטונס, בתוצאה 1–4.

### דאלאס מאבריקס

באוגוסט 2006, לאחר 7 עונות עם הלייקרס, חתם ג'ורג' על חוזה בדאלאס מאבריקס. בעונתו הראשונה בקבוצה רשמה דאלאס את מאזן הניצחונות הטוב בתולדותיה, 67–15, אולם הודחה מהפלייאוף כבר בסיבוב הראשון, על ידי גולדן סטייט ווריורס (2–4). בעונת 2008/2009 העפיל עם המאבריקס לחצי גמר האזור המערבי בפלייאוף.

### גולדן סטייט ווריורס

לקראת עונת 2009/2010 הועבר לטורונטו ראפטורס כחלק מטרייד משולש, במסגרתו נשלחו לטורונטו גם הידו טורקוגלו ואנטואן רייט, בעוד ג'רי סטקהאוס נשלח לממפיס גריזליס, ושון מריון, כריס האמפריז וניית'ן ג'וואי נשלחו למאבריקס. כשלושה שבועות לאחר מכן, בטרם שיחק עבור הראפטורס, הועבר ג'ורג' בטרייד נוסף לגולדן סטייט ווריורס, בתמורה למרקו בלינלי. בסיום עונתו היחידה בגולדן סטייט פרש ג'ורג' ממשחק, בגיל 32.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דווין ג'ורג'** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Basketball-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר ליגת ה-NBA

הערות שוליים
------------

1. ↑  סטטיסטיקות הקריירה של ג'ורג' ב-NBA, באתר basketball-reference.com
2. ↑  דווין ג'ורג' ב-NBA, באתר אוניברסיטת אוגסבורג
3. ↑  רשימת הנבחרים בדראפט 1999, באתר basketball-reference.com
4. ↑  סטטיסטיקות המשחק בין הלייקרס לבלייזרס, באתר basketball-reference.com
5. ↑  ג'ורג' חותם על חוזה בדאלאס, באתר ESPN,‏ 2 באוגוסט 2006
6. ↑  הטרייד של מריון לדאלאס אושר על ידי הליגה, באתר ESPN,‏ 9 ביולי 2009
7. ↑  ג'ורג' נשלח בטרייד לווריורס, באתר ESPN,‏ 30 ביולי 2009
**R136a1** הוא הכוכב המסיבי ביותר שנצפה ומסתו מוערכת ב-265 מסות שמש. הוא גם הכוכב בעל עוצמת ההארה הגדולה ביותר, פי 8,700,000 מעוצמת ההארה של השמש. הכוכב הוא מטיפוס נדיר מאוד, הדומה לכוכבי וולף-ראייה אך בניגוד להם הוא כוכב צעיר שעדיין מתיך מימן בליבתו. R136a1 נמצא בענן המגלני הגדול, בקבוצת כוכבים דג זהב. הוא חלק מצביר כוכבים R136 המכיל כוכבים מסיביים ביותר וצעירים, בני כמה מיליוני שנים בלבד. 

כמו כוכבים היפר מסיביים אחרים, לR136a1 אין צורה מוגדרת, ועם שינויי קונבקציה בחלקו הפנימי נפלטות שלוחות גדולות של מעטפת, שלאחר מכן חוזרות ושוקעות. כמו כוכבים מסיביים אחרים הקרובים לבהירות אדינגטון, גם R136a1 איבד חלק ניכר ממסתו הראשונית בקרינה וברוח השמש. מעריכים כי מסתו הראשונית הייתה כ-320 מסות שמש והוא איבד כ-50 מסות שמש במיליון השנים האחרונות. עם זאת, תאוריות חדשות טוענות כי אף כוכב אינו יכול להיווצר במסה של מעל 150 מסות שמש ועל כן מעריכים שכוכבים היפר-מסיביים כמו R136a1 נוצרו ממיזוג של כמה כוכבי ענק.

צביר הכוכבים R136 נחשב בעבר לעצם מסיבי יחיד שמסתו הוערכה בין 1,000 ל-3,000 מסות שמש. טבעו של הצביר נחשף על ידי אינטרפרומטריית כתם (Speckle imaging) כצביר כוכבים צפוף המכיל מספר כוכבים בעלי טמפרטורת שטח פנים הגבוהה מ-40,000 מעלות קלווין שהם יותר מפי 7 מהשמש, כמו כן כוכבים אלו בהירים פי כמה מיליונים מהשמש שלנו. לפחות ל-3 מכוכבים אלו מסה הגבוהה מ-150 מסות שמש.

R136a1 צפוי לסיים את חייו בהיפרנובה, התפוצצות עצומה החזקה פי 100 מסופרנובה. זו תהיה היפרנובה אנרגטית במיוחד שבפיצוצה תשתחרר אנרגיה בכמות של ‎1046 ג'ול‎. ייתכן ויסיים את חייו מוקדם יותר בתהליך אי יציבות זוגית. ליבת הכוכב צפויה לקרוס לחור שחור.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **R136a1** בוויקישיתוף
* R136a1, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים

  

השוואת גודלם של כוכבים. באדום ננס אדום בעל 0.1 מסות שמש, בצהוב השמש, בתכלת ענק כחול בעל 8 מסות שמש ובכחול עמוק חלק מ-R136a1
**נִבְלִי הָדוּר** (שם מדעי: ***Menura novaehollandiae***) הוא מין של ציפור שיר אוסטרלית בגודל פסיון ממשפחת הנבליים, החיה באזורים מיוערים וביערות לחים. הנבלי ניזון בעיקר מתולעים, חרקים, עכבישים, ולעיתים זרעים. את מזונו הוא מוצא על קרקע יער הגשם. הנבלי ההדור כמעט ולא עף, ורק "דואה" לעיתים בין ענפים נמוכים.

מאפיינים
--------

אורכו של זכר נבלי 80-90 ס"מ, ואורך הנקבה 74-84 ס"מ. משקלו של הנבלי כ-1 ק"ג. זוהי אחת מציפורי השיר הגדולות ביותר. נבליים צעירים דומים במראם לנקבה. גופם של הזכר הנקבה חום-אפור, בעוד בטנם וראשם אפורים.

הזכר ידוע בזנבו המפואר (אורכו כ-50 ס"מ), אותו הוא מניף בתצוגת החיזור שלו. הזנב מכיל 16 נוצות, שתיים מהן כתומות-לבנות ומזכירות בצורתן לירה (מכאן שמו האנגלי והעברי של העוף: Lyrebird, נבלי) ותריסר נוצות אחרות דמויות תחרה. במהלך תצוגת החיזור המרהיבה שלו הוא מרים את זנבו הארוך בצורה אופקית, ומחקה באופן יוצא מן הכלל קולות של עופות יער וצלילים שונים. בסדרה "חיי הציפורים", דייוויד אטנבורו הציג תיעוד של זכר נבלי מחקה, מלבד קולות של כ-20 מינים של עופות-יער שונים, גם צלילים של צילום, מסור חשמלי ואזעקת מכונית. הנבלי גם תועד מחקה צלילים של ירייה במשחקי וידאו ובנייה על ידי נשיונל ג'יאוגרפיק.

עונת החיזור והקינון מתחילה באמצע החורף. הזכר מתחיל לשיר כחצי שעה לפני הזריחה. הנקבה בונה לבדה את הקן ומטפלת בגוזלים. הקן נבנה בצורה של כיפה, ומוסווה לעיתים קרובות בעזרת שרכים וטחב. הנקבה מטילה ביצה אחת. כתשעה חודשים לאחר הבקיעה, הגוזל עוזב את הקן ונהיה עצמאי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נבלי הדור** בוויקישיתוף
* נבלי הדור, באתר ITIS (באנגלית)
* נבלי הדור, באתר NCBI (באנגלית)
* נבלי הדור, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* נבלי הדור, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* נבלי הדור, באתר GBIF (באנגלית)
* נבלי הדור, באתר אויסואקס-בירדס

הערות שוליים
------------

1. ↑  נבלי הדור באתר הרשימה האדומה של IUCN
2. ↑

נבלי ממבט אחורי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007563645305171
* GND: 4175514-5

 |
שבילי משפט, לוד תשנ"ב
הרב **יהושע מונסונייגו** (א' בשבט ה'תקפ"ו, 9 בינואר 1826 - ח' בסיוון ה'תרנ"ו, 20 במאי 1896) היה פוסק הלכה, דיין ומחבר ספרים בעיר פאס במאה התשע עשרה.

קורותיו
-------

נולד בפאס לאביו הדיין הרב ידידיה מונסונייגו. סבו רבי רפאל אהרן מונוסנייגו היה אב בית הדין ורבה של פאס. ככל הנראה למד אצל אביו. בשנות העשרים לחייו, שימש את אביו, והשיב להשגותיהם ההלכתיות של דיינים אחרים על פסקי אביו. חלק גדול מיצירתו התורנית כתב בשנות העשרים לחייו. ביצירתו ליקט בקיצור פסקי הלכות מתוך ספרות הפוסקים. בין השאר ליקט מתוך עשרות כתבי יד, פסקי דינים של חכמי מרוקו, וערך אותם בתמצית בחיבוריו. היה בקשרי ידידות עם רבי יצחק בן וואליד מטיטואן ורבי רפאל משה אלבאז מצפרו. התכתב בהלכה עם רבי יעקב בירדוגו (העדות ביעקב) ממקנס.

בט"ו תמוז תרל"ט התמנה לדיין בפאס יחד עם רבי יהודה בנימין סירירו, רבי יצחק אבן דנאן, רבי יוסף סירירו, ורבי שלמה אבן דנאן, כל אלו נוספו בנוסף על הדיינים הקודמים: רבי מתתיה סירירו, רבי אבנר ישראל הצרפתי ורבי רפאל אבן צור. החל מחשוון תרנ"א כיהן כדיין שני בבית הדין בראשות הרב רפאל אבן צור. נראה שבית הדין התכתב בהלכה עם רבי משה פארדו אב בית דין ירושלים.

רבי יהושע נפטר בפתאומיות בח' סיוון תרנ"ב בפאס.

### משפחתו

ממשפחתו ידועים שני בנים, ר' אברהם אותו שיכל בחייו, ור' אהרן. נכדו הוא רבי ידידיה מונסונייגו רבה הראשי של מרוקו, ונינו הוא רבי אהרן מונסונייגו, שכיהן גם הוא כרבה הראשי של מרוקו.

חיבוריו
-------

הרב פרופ' משה עמאר הוציא לאור את חיבוריו:

* **נשמת חיים** - לקוטי דינים על אורח חיים.
* **שבילי הזבח** - לקוטי דינים על יורה דעה.
* **שבילי עזר** - לקוטי דינים על אבן העזר.
* **שבילי משפט** - לקוטי דינים על חושן משפט, זכה להסכמות רבי רפאל משה אלבז ורבי יקותיאל אלבז רבני צפרו.

רבי יהושע כתב חיבור נוסף: **שבילי החיים** - לקוטי דינים על אורח חיים - אך כתב היד אבוד.

לקריאה נוספת
------------

* מבוא הרב פרופ' משה עמאר לספר 'נשמת חיים'.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו למשל: חיי עמרם סימן צג.
2. ↑  ראו מן הגנזים חלק טז עמ' סב.
3. ↑  ראו: קהלת צפרו חלק א עמ' 424.
4. ↑  ראו: עדות ביעקב אה"ע סד.
5. ↑  ראו: פאס וחכמיה חלק א עמ' 172.
6. ↑  ראו: אשר לשלמה סימנים ו, ז.
7. ↑  ראו תקנות חכמי פאס תקנה צז.
8. ↑  ראו: תועפות רא"ם סימן קכה.
9. ↑  ראו: פאס וחכמיה ח"א עמ' 174.

| תקופת חייו של הרב יהושע מונסונייגו על ציר הזמן |
| --- |
| 
ציר הזמןציר הזמן

 |
**וראפאמיל** (**Verapamil**) ממשפחת חוסמי תעלות סידן היא תרופה ותיקה שיצאה לשוק בשנות ה-60, אך השימוש הגובר בה החל בסוף שנות ה-70. היא משמשת בעיקר בתחום של מחלות הקשורות למערכת כלי הדם והלב. 

וראפאמיל ניתנת לטיפול במגוון מצבים כולל: הפרעות קצב (פרפור על חדרי/ פרפור פרוזדורים), יתר לחץ דם ותעוקת לב (אנגינה פקטוריס). כמו כן, היא ניתנת למניעת כאב ראש מקבצי, אך זוהי איננה התוויה מאושרת של התרופה. שימוש מעניין נוסף לווראפאמיל הוא במחלת פיירוני, בה היא מוזרקת ישירות לנגע הצלקת בפין.
למרות יכולתה של וראפאמיל להוריד את לחץ הדם, כיום היא איננה נחשבת לתרופת בחירה בטיפול ביתר לחץ דם אבל היא יכולה להתאים במצבים של הפרעות קצב המלוות ביתר לחץ דם.

מנגנון הפעולה
-------------

תעלות סידן מסוג L מבוטאות בשריר החלק של כלי הדם ובשריר הלב. חוסמי תעלות סידן חוסמות את התעלות וגורמות להרחבת השריר. וראפאמיל פועלת בעיקר על הלב ובכך היא פחות יעילה בהרחבת כלי הדם. בפעילותה על הלב היא מפחיתה את מערכת ההולכה של הלב (ב-AV node) ויש לה פעילות המפחיתה את כיווץ שריר הלב (אפקט אינוטרופי שלילי) ופעילות המפחיתה את קצב הלב (אפקט כרונוטרופי שלילי).

התוויות
-------

וראפאמיל מותווית בישראל ליתר לחץ דם, הפרעות קצב ותעוקת חזה.

התוויות נגד
-----------

אין להשתמש בתרופה במקרה של אי ספיקת לב ובמצבים שונים המאופיינים בחסימת ההולכה בלב (כגון מצבים של חסימת AV).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וראפאמיל** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Singh BN et al. Verapamil: a review of its pharmacological properties and therapeutic use. Drugs. 1978 Mar;15(3):169-97
2. ↑  Weaver-Agostoni J. Cluster headache. Am Fam Physician. 2013 Jul 15;88(2):122-8
3. ↑  אבי שטיין ויורם דקל. והיה העקוב למישור? עקמת הפין. הרפואה: כרך 151(11), 2012

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**שְׁלֹמִית בַּת-דִּבְרִי** היא דמות מקראית הנזכרת בספר ויקרא, פרק כ"ד, פסוק י"א (בפרשת אמור). שלמית הייתה בת לשבט דן ואימו של המקלל, אותו ילדה מאיש מצרי.

מדרש שמה
--------

השם שְׁלֹמִית נגזר משלום או שלם. במדרש ויקרא רבה (לב, ה) דרשו כי הייתה פטפטנית ואומרת שלום לכל אחד ומכאן בא שמה שְׁלֹמִית: - "דהות פטטא בשלמא שלם לך שלם לכון", מפטפטת בדברים, שואלת בשלום הכל (רש"י לספר ויקרא, פרק כ"ד, פסוק י"א). ייתכן גם כי השם נגזר מלשון בריאות ושלימות. אך יש הסוברים כי השם שְׁלֹמִית הוא שם זר.

ציון שמה בתורה
--------------

הרש"ר הירש מסביר את הצורך בהזכרת שם האם ובדרכו תולה את האשמה בחטא קללת ה' של הבן על האם:
"באותו זמן הייתה זו האישה היחידה בישראל, שעברה עבירה: משום כך קיבלה את הציון המעציב להיות נזכרת בתורה הנצחית. רק משחטא בנה, נזכר שמה. שכן בעצם החטא הזה מתגלה התוצאה הקשה של קלקלתה המוסרית. אלמלא קִלקלה, הרי אותה התפרצות שפלה של נוולות לא יהודית, לא הייתה הופכת מציאות בישראל. פלצות הזוועה על חטא הבן ראתה באם, בשלמית, את הגורמת למעשה."

אחריות האם לחטא בנה
-------------------

רש"י בפירושו מביא מבט קצת שונה, אך גם הוא בדבריו, תולה את התנהגות הבן בסביבה החברתית שגדל:
"וְשֵׁם אִמּוֹ שְׁלֹמִית בַּת־דִּבְרִי - שבחן של ישראל, שפרסמה הכתוב לזו. רוצה לומר, שהיא לבדה הייתה זונה.
שְׁלֹמִית - דהות פטפטה שלם עלך שלם עלך שלם עליכון מפטפטת בדברים שואלת בשלום הכל.
בַּת־דִּבְרִי- דברנית הייתה מדברת עם כל אדם לפיכך קלקלה. לְמַטֵּה־דָן - מגיד שהרשע גורם גנאי לו גנאי לאביו גנאי לשבטו כיוצא בו (שמות ל"א) אהליאב בן אחיסמך למטה דן שבח לו שבח לאביו שבח לשבטו."

  

גם מדרש תנחומא תולה את האשם באם: "וירא איש מצרי מכה איש עברי' מי היה איש מצרי? אביו של מגדף... 'מכה איש עברי' (זה) - בעלה של שלומית בת דברי. כיצד? היה אותו נוגש עשוי (אחראי) על מאה ועשרים אנשים והיה מוציא אותם למלאכתם לקריאת הגבר, ומתוך שהיה רגיל להוציאם, היה נכנס ויוצא לבתיהם. ראה לשלומית בת דברי שהיתה יפת תואר שלמה מכל מום, נתן עיניו בה עמד בשעת קריאת הגבר והוציאו מביתו, וחזר אותו מצרי ובא על אשתו והיא סבורה שהוא בעלה. חזר בעלה מצא המצרי יוצא מביתו שאל אותה, ואמר שמא נגע בך? אמרה לו 'הן, וסבורה הייתי שאתה הוא'. כיון שידע הנוגש שהרגיש בדבר, חזר לעבודת פרך והיה מכה אותו. ראה משה ברוח הקודש מה עשה באשתו והיאך היה מכהו, אמר 'לא דייך שענית את אשתו אלא אתה מכהו', כעס על המצרי... 'ויך את המצרי" .

קישורים חיצוניים
----------------

* רוחמה וייס, ילד רע של אמא, באתר ynet, 6 במאי 2011

הערות שוליים
------------

1. ↑  יהודה אדרי, **נשים בתנ"ך ובאספקלריית חז"ל,** קריית גת, דני ספרים, 2009. עמ' 274.
2. ↑  אברהם מלמט, **ישראל בתקופת המקרא**, ירושלים, מוסד ביאליק, 1983, עמ' 208.
**אפס אחד אינסוף** (באנגלית: **Zero One Infinity**, ובקיצור: **ZOI**) הוא כלל אצבע עיצוב תוכנה ומדעי המחשב, המצביע על שימוש בכמויות של אפס, אחד, או אינסוף, כדי לקדם גמישות ופשטות בעיצוב מערכות. העקרון אומר שכאשר נתקלים בבחירת כמות למשתנה או לתכונה, יש לבחור אחת משלוש האפשרויות הללו, תוך דחיית השימוש בכמויות ביניים. העקרון נועד למנוע הגבלות מיותרות ולשפר את התפתחות ואחזקת תוכנה.

היסטוריה
--------

העקרון "אפס אחד אינסוף" נטבע לראשונה על ידי וילם ואן דר פואר (אנ') , מתכנת ומומחה למדעי המחשב במהלך המאה ה-20. הוא פותח כחלק מתהליך עיצוב תוכנה, כדי לעזור למתכנתים להימנע מקביעת הגבלות שרירותיות בקוד שלהם.

הגדרה
-----

עקרון ZOI מצביע על שלוש האפשרויות היחידות למספר פריטים או תכונות שעל מערכת לתמוך בהן: 

* איסור מוחלט על הקיום של הישות (**אפס**).
* קיום מופע אחד בלבד של הישות (**אחד**).
* אין להגביל את מספר המופעים של הישות, למעט מגבלות פיזיות של המחשב כמו זיכרון (**אינסוף**).

במשפט אחד הכלל מנוסח כך: "או שאין לאפשר את הקיום של הישות, או שיש לאפשר מופע אחד בלבד של הישות או שיש לאפשר אינסוף מופעים של הישות".

חשיבות
------

החשיבות של עקרון ZOI נובעת מיכולתו לסייע במניעת בעיות תכנותיות נפוצות, כגון קוד קשה לתחזוקה, באגים והגבלות בלתי צפויות במערכת. על ידי שימוש בעקרון זה, מתכנתים יכולים ליצור תוכנות יותר מודולריות ומתאימות לשינויים.

ההיגיון שעומד מאחורי כלל זה הוא שיש סיבות שמצדיקות איסור קיום של ישות מסוימת, למשל כדי להימנע מפעולה מסוימת. יש סיבות המצדיקות קיום של ישות אחת ויחידה, שכן אם תהיה יותר מישות אחת שתעשה את הפעולה זה יהיה חסר היגיון (כפי שמאפשרת תבנית סינגלטון למשל). אך מרגע שהישות יכולה להתקיים בשניים או יותר מופעים, בדרך כלל אין שום סיבה לחסום את מספר המופעים שלה על ידי קבוע שרירותי N. השאלה שבאמצעותה יש לבחון האם N שרירותי היא "האם הגבלה ל-N מופעים טובה במשהו מהגבלה ל-N+1 מופעים?". אם אין תשובה טובה לשאלה זו - החסם צריך להיות אינסוף, שכן תמיד ניתן לקבוע את החסם בתור N+1 עד לאינסוף.

דוגמאות
-------

במדינה שבה אסורה הביגמיה ניתן להגביל במאגר הנתונים של מרשם התושבים את מספר בני הזוג של תושב לאחד. מאידך, את מספר ילדיו של התושב אין להגביל, משום שכל הגבלה תהיה שרירותית. 

מערכות אימות: בחירה בין לא לאפשר אימות (אפס), לאפשר אימות יחיד (אחד), או לאפשר מספר בלתי מוגבל של שיטות אימות (אינסוף). 

מנגנוני תוספים בתוכנה: תמיכה באפס תוספים, בתוסף יחיד, או בכמות בלתי מוגבלת של תוספים.

ראו גם
------

* פיתוח תוכנה
* מדעי המחשב

קישורים חיצוניים
----------------

* Zero-One-Infinity Rule (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Willem Louis van der Poel"
צימעס עם בשר ואורז
**צִימֶעס** הוא תבשיל מתוק מהמטבח האשכנזי, העשוי מגזר קצוץ (כיום בדרך כלל מגזר גמדי), מבושל עם סוכר וצימוקים. ישנן גרסאות בהן מוסיפים סוגים נוספים של פירות יבשים, כגון שזיף ומשמש. השימוש הידוע הראשון במילה, הוא משנת 1892.

למרות מתיקותו הצימעס אינו נאכל כקינוח, אלא כתבשיל הנלווה למנה העיקרית הבשרית בארוחה. הוא מקובל כמאכל חגיגי, בין השאר בשבת ובראש השנה.

מקור המילה **צימעס** הוא ככל הנראה מהמילים בגרמנית "zu" (נוסף על) והמילה "mus" (בגרמנית עתיקה: דייסה או ירקות). או "צים-עס" שמשמעותו ביידיש: נוסף אל (צים) האוכל (עס).

המילה צימעס שימשה בעבר בסלנג במשמעות של לעשות בלגן או מהומה בגלל היותו של התבשיל תערובת של מרכיביו. ביידיש משמשת המילה כסלנג במשמעות של הבעת זלזול כלפי מישהו: "איך וועל מאכן פון עם צימעס" (בתרגום חופשי לעברית: אני אעשה ממנו קציצות עם ירקות).

ראו גם
------

* המטבח היהודי

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **צימעס** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **צימעס** |

* צימעס גזר עם שזיפים ומשמשים מיובשים - אוכל - ynet / בני סיידא, באתר ynet
* טובה ארן, צימעס גליצאי, מפורום מתכונים בתפוז אנשים
* לְפִיתָה, צימעס - מאכלים לחג משנת תרע"ב (1912), באתר האקדמיה ללשון העברית, 23 באפריל 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  במילון ובסטר
2. ↑  For Once in Your Life, Go Ahead: Make a Tsimmes!
**דייוויד לואיס** (באנגלית: **David Kellogg Lewis**; 28 בספטמבר 1941 – 14 באוקטובר 2001) היה פילוסוף אמריקאי. לואיס היה בין הפילוסופים המשמעותיים ביותר במאה ה-20. לזכותו תרומה משמעותית בתחומים רבים בפילוסופיה; פילוסופיה של השפה, פילוסופיה של המתמטיקה, פילוסופיה של המדע, תורת ההחלטות, תורת ההכרה, מטא-אתיקה ואסתטיקה. הוא פרסם ארבעה ספרים וחמישה כרכים של מאמריו.

ראשית חייו
----------

לואיס נולד באוברלין אוהיו שבארצות הברית להורים אקדמאים. הוא החל את לימודיו האקדמיים בתחום הכימיה במכללת סווארת'מור. בעקבות שהות של שנה באוניברסיטת אוקספורד (1959–1960) החליף את תחום לימודיו לפילוסופיה. מ־1970 עד מותו לואיס היה מרצה באוניברסיטת פרינסטון. תרומה משמעותית ביותר הייתה לו בתחום הפילוסופיה של התודעה והשפעה אף גדולה מזאת במטפיזיקה: לואיס גרס שיש מספר עולמות אינסופי, שכל אחד מהם קיים ביקום עצמאי, לא קשור לשלנו. כמו כן, שכל גרסה אפשרית של ההיסטוריה ושל עצמנו מתרחשת בעולם מסוים.

לואיס על הפילוסופיה של התודעה
-----------------------------

לואיס היה מטריאליסט, הוא גרס שכל מצב נפשי (כאב, שמחה, תענוג וכו') הוא למעשה פעילות חשמלית במוח גרידא; התחושה הנפשית היא לחלוטין פיזית. למשל, המצב הנפשי של כאב הוא נוירון שנורה במוחנו (להמחשה בלבד), כשהנוירון נורה אנחנו חווים כאב וכשאנחנו אומרים כאב אנו מתכוונים לנוירון שזז. לואיס היה ממפתחי התאוריה הפונקציונליסטית ובתחילה הוא שילב בין תאוריית הזהות לתאוריה הפונקציונליסטית.

לואיס טען שנוכל לדעת האם ישות מסוימת נמצאת במצב נפשי כלשהו, כאשר מתרחש אצלה המימוש הפיזי (למשל-תזוזה של נוירון) שממלא את התפקיד הסיבתי (קלט ופלט) של אותו מצב הנפשי. לדוגמה, אם כאב מאופיין על ידי קבלת מכה (קלט) ופליטת צעקה (פלט), שביחד הם התפקיד הסיבתי, אז המימוש הפיזי של הכאב הוא המימוש הפיזי שמתרחש באותו רגע שמתרחש התפקיד הסיבתי שמאפיין כאב. לואיס מוסיף שהתפקיד הסיבתי של מצב נפשי מסוים זהה עבור כל האוכלוסיות. כלומר, לכאב של אנשי מאדים תהיה אותה סיבתיות (קלטים ופלטים) כמו של הכאב שלנו, אבל, המימוש הפיזי של המצב הנפשי יכול להיות שונה בין אוכלוסייה לאוכלוסייה. למשל, כשאנשי מאדים נמצאים במצב הסיבתי שמאפיין כאב, החורים בגופם מוצפים. עבורם, הצפת החורים היא הכאב עצמו. אם כך, יהיה יותר מדויק להגיד שישות מסוימת נמצאת בכאב כאשר קורה אצלה המימוש הפיזי שממלא את התפקיד הסיבתי של כאב עבור האוכלוסייה המתאימה (לאותה ישות).

קישורים חיצוניים
----------------

* דייוויד לואיס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  Brian Weatherson, **The Stanford Encyclopedia of Philosophy**, Winter 2016, Metaphysics Research Lab, Stanford University, 2016
2. ↑  David K. Lewis | Department of Philosophy, Princeton University
3. ↑  Lewis, D. (1983). Mad pain and Martian pain

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007264521705171
* BIBSYS: 90176976
* BnF: cb131927319 (data)
* CANTIC: a1044287x
* CiNii: DA00713070
* GND: 122564553
* ICCU: SBLV259977
* ISNI: 0000 0001 0931 4098
* LCCN: n82162915
* LNB: 000028719
* MGP: 84283
* NDL: 01033617
* NKC: js20020325003
* NTA: 071708316
* SELIBR: 305980
* SUDOC: 029629489
* Trove: 1513864
* VIAF: 108486628
* WorldCat: lccn-n82162915

 |