recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
תומאס ג'פרסון
**המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית** הייתה מפלגה, שהתפתחה בהיסטוריה המוקדמת של ארצות הברית.
בנוסף לשם זה, יש המתייחסים למפלגה זו בשם **הרפובליקנים הג'פרסונאים**, מכיוון שתומאס ג'פרסון השתייך למפלגה זו והיה בעל השפעה ניכרת על האידאולוגיה שלה; לעיתים נקראת גם בשם **המפלגה הרפובליקנית**, ואין לבלבל כינוי זה עם המפלגה הרפובליקנית המודרנית. למעשה, השם "דמוקרטית-רפובליקנית" לא נכנס לשימוש עד לזמנו של אנדרו ג'קסון. לפני כן, המפלגה הוכרה בשם "רפובליקנית". השימוש האנכרוניסטי של "דמוקרטית-רפובליקנית" על מנת לציין פוליטיקאים של לפני תקופת ג'קסון הוא לשם נוחות בלבד, על מנת למנוע בלבול עם המפלגה הרפובליקנית המודרנית, ולא משקף את הכינוי באותו הזמן.

היסטוריה
--------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
שורשי המפלגה נעוצים במפלגה האנטי-פדרליסטית, הקבוצה שהתנגדה לאימוץ חוקת ארצות הברית והתעקשה על מגילת הזכויות. לאחר נשיאותו של ג'ון אדמס, הפדרליסט, תומאס ג'פרסון נבחר להיות הנשיא הדמוקרטי-רפובליקני הראשון.

במשך תקופה קצרה, תפקדה המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית כמפלגה הדומיננטית היחידה בפוליטיקה האמריקנית. בשיאה, התמודד ג'יימס מונרו כמעט ללא תחרות, בבחירות של 1820 לנשיאות ארצות הברית. התקופה הזו נודעה בכינויה "עידן התחושה הטובה". זמן קצר לאחר מכן, התפרקה המפלגה לשתי קבוצות: המפלגה הדמוקרטית, בהנהגתו של אנדרו ג'קסון, והמפלגה הוויגית, שנוסדה מהקואליציה האנטי-ג'קסונאית.

תביעות מודרניות לשותפות במורשת של המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית
-------------------------------------------------------------

שיעור-הקומה הרם של נשיאים שזיהו את עצמם עם המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית בשיאה גורם למפלגות פוליטיות מודרניות לרצות להשתייך למורשתה. כתוצאה מכך, שתי המפלגות הפוליטיות הגדולות בארצות הברית מזהות עצמן עם המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית.

כפי שצוין, המפלגה הדמוקרטית היא צאצא ישיר של המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית. גם המפלגה הרפובליקנית רואה עצמה כצאצא "רוחני" של המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית, אף על פי שיש לה קשר חזק הרבה יותר עם הפוליטיקאים של מפלגת הוויגים של ימים עברו ובוחריהם. למפלגה הדמוקרטית כמו גם לזו הרפובליקנית של ימינו-אנו אין קשרים ניתנים-לזיהוי עם המפלגה הפדרליסטית, שהייתה מפלגת האופוזיציה היחידה למפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית המקורית.

נשיאים מטעם המפלגה
------------------

4 מתוך 46 נשיאי ארצות הברית כיהנו מטעם המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית.

| שם | דיוקן | מדינה | תקופת כהונה | מספר |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| תומאס ג'פרסון |  | וירג'יניה | 1801–1809 | הנשיא השלישי |
| ג'יימס מדיסון |  | וירג'יניה | 1809–1817 | הנשיא הרביעי |
| ג'יימס מונרו |  | וירג'יניה | 1817–1825 | הנשיא החמישי |
| ג'ון קווינסי אדמס |  | מסצ'וסטס | 1825–1829 | הנשיא השישי |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית** בוויקישיתוף
* המפלגה הדמוקרטית-רפובליקנית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
**המכללה התאולוגית העברית** (באנגלית: **Hebrew Theological College**, מכונה גם בקיצור "ישיבת סקוקי" או **HTC**) היא ישיבה בסקוקי, אילינוי, ארצות הברית שמתמקדת בלימודי תורה ופועלת גם כאוניברסיטה פרטית המפעילה תוכניות נפרדות לגברים ולנשים. הישיבה נוסדה כמוסד אורתודוקסי מודרני, ולומדים בה גם תלמידים מרקע חרדי וחסידי.

על בוגרי הישיבה הבולטים נמנים דוד אפלבום, דוד ביגמן, חיים צימרמן, דן פטינקין, חיים דוב שעוועל, דוב ברל ויין, אברהם טברסקי נתן צבי פינקל.

המכללה התאולוגית העברית (HTC) נוסדה בשנת 1921 בעיר שיקגו על ידי חיים צבי רובינשטיין (1872–1944) ושאול זילבר (1876-1946). בשנת 1958 הישיבה עברה לפרבר הצפוני של שיקגו, סקוקי.

HTC נוסד כמוסד אורתודוקסי מודרני להשכלה גבוהה. אבל כיום לומדים בה גם חרדים וחסידים. מטרתו העיקרית של בית הספר היא להכין את התלמידים לקבלת תפקידים פורמליים כמחנכים, וכן להסמיך לרבנות. כמטרה משנית, המוסד שואף לספק לתלמידיה מיומנויות בשבע האמנויות החופשיות.

מבנה
----

הישיבה מורכבת מבית מדרש וכולל הסמכה לרבנות; מכון בליטשטיין לנשים והישיבה התיכונית פסמן. המכללה מורכבת מבית הספר ללימודי עברית ובית הספר לאמנויות ומדעים.

תוכנית הגברים מציעה תואר ראשון עם התמקדות במדעי יהדות ובמיוחד תלמוד, עם עיסוק צדדי במנהל עסקים, חשבונאות ופסיכולוגיה. תוכנית הנשים (הממוקמת בקמפוס נפרד) מציעה מגמות בלימודי יהדות בתנ"ך, לשון עברית והיסטוריה של עם ישראל. ניתן ללמוד בנוסף גם לימודי חול ובהם מנהל עסקים, מדעי המחשב והמידע, חינוך (כולל חינוך יסודי ומיוחד), אנגלית, מדעי הבריאות ופסיכולוגיה.

### מנהלי הישיבה

שאול זילבר 1921–1946

אוסקר ז. פאסמן 1946–1964

סיימון ג' קרמר

אירווינג ג'יי רוזנבאום

דון וול 1981–1989

ג'רולד איזנברג 1989–2013

שמואל לייב שומאן 2013-הווה

ראו גם
------

* אוניברסיטת בר-אילן
* המכללה הטכנולוגית בירושלים
* ישיבה יוניברסיטי

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ישיבת סקוקי (באנגלית)
* בית המדרש לתורה (שיקגו), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  Wein, Berel (1990). *Triumph of Survival*. p. 334. ISBN 1-57819-593-4.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007262556405171
* ISNI: 0000 0001 2112 0499
* LCCN: n87913794
* VIAF: 152543129
* WorldCat: lccn-n87913794

 |
**פרונטירז – מדע לצעירים** הוא כתב עת מדעי מקוון, בגישה חופשית וללא מטרות רווח לילדים ונוער, בהוצאת Frontiers Media. כתב העת מפרסם מאמרים שנכתבו על ידי מדענים ונערכו על ידי ילדים. כתב העת יוצא לאור באנגלית תחת השם Frontiers for Young Minds, אשר נוסד בשנת 2013 על ידי פרופסור רוברט נייט (Robert Knight) מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי. החל מספטמבר 2019 יוצא במהדורה עברית בשיתוף מוזיאון המדע ע"ש בלומפילד ירושלים, בניהולו המדעי של פרופסור עידן שגב מהאוניברסיטה העברית בירושלים ובתמיכת קרן פטריק ולינה דרהי.

כתב העת מפרסם מחקרים בתחומים: מדעי המוח ופסיכולוגיה, מגוון ביולוגי, מתמטיקה, בריאות, אסטרונומיה ומדעי החלל וכדור הארץ ומשאביו. בתהליך הפרסום שותפים צעירים וצעירות בני 8–15, כיתות ובודדים, שעורכים ומאשרים את המאמרים לפרסום לצד מנחים מדעיים שמלווים את הסוקרים הצעירים.

תהליך פרסום המאמרים
-------------------

מדענים ומדעניות מובילים מהארץ ומהעולם, כולל חתני פרס נובל, כותבים מאמרים מותאמים לילדים ונוער על רעיונות מרכזיים או תגליות חדשות בתחומם. לאחר ההגשה והערכה ראשונית של המאמר על ידי עורך מדעי, ילדים ונוער בני 8–15 שופטים את המאמר ומחליטים אם לקבל את המאמר לפרסום או לא, בדומה לתהליך ביקורת עמיתים מדעי. יחד עם מנחה מדעי, הם סוקרים את המאמר, ונותנים משוב לכותבים על הבהירות, הנגישות והתוכן של המאמר. לאחר מכן, הכותבים, העורכים והמנחים המדעיים משתפים פעולה יחד לשכתוב המאמר על פי הערות הסוקרים הצעירים.

המטרה של התהליך הזה היא לחשוף ילדים ונוער למחקרים ותגליות מחזית המדע, לתהליך החקר המדעי ותהליך ביקורת עמיתים בפרסום מאמרים מדעיים.

פעילות כתב העת בישראל
---------------------

כתב העת הושק בישראל באוקטובר 2019 באירוע לילדים והורים בתיאטרון הקאמרי בתל אביב.

נכון לדצמבר 2020 התפרסמו כ-400 מאמרים בעברית.

בשנת 2020 עלה לאוויר הפודקאסט של פרונטירז – מדע לצעירים. בפודקאסט 12 פרקים, בהנחייתו של יובל מלחי. במסגרת הפודקאסט של מלחי "היסטוריה לילדים" בכאן - תאגיד השידור הישראלי, עולים קטעים מתוך הפודקאסט של פרונטירז.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרונטירז – מדע לצעירים** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של פרונטירז – מדע לצעירים
* אתר האינטרנט הרשמי של Frontiers for Young Minds
* פרונטירז – מדע לצעירים, ברשת החברתית פייסבוק

* פרונטירז – מדע לצעירים, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרונטירז - מדע לצעירים באתר מוזיאון המדע ע"ש בלומפילד ירושלים

הערות שוליים
------------

1. ↑  Kastner, Sabine; Knight, Robert T.date=2017-01-04. "Bringing Kids into the Scientific Review Process". *Neuron* (באנגלית). **93** (1): 12–14. doi:10.1016/j.neuron.2016.12.002. PMID 28056341.
2. ↑  "How to Better Teach Kids Science? Just Ask Them". *Discover Magazine* (באנגלית). נבדק ב-2020-07-24.
3. ↑  Juarez, Michelle T.; Kenet, Chloe M.; Johnson, Chiandredi N. (2017-06-01). "Communicating Science through a Novel Type of Journal". *CBE—Life Sciences Education* (באנגלית). **16** (2): le2. doi:10.1187/cbe.16-12-0345. PMC 5459263. PMID 28408405.
4. ↑  מדברים מדע - כנס פרונטירז על מדע העתיד, באתר עיריית תל אביב יפו
5. ↑  פרונטירז - מדע לצעירים, באתר קטעים של יובל מלחי
6. ↑  פרונטירז - היסטוריה לילדים, באתר כאן
שגיאות פרמטריות בתבנית:עיתון   
שימוש בפרמטרים מיושנים [ תמונה ] 

ה**דינשטאגישי קורנטין** וה**פרייטאגישי קורנטין** (מיוני 1687, **דינשטאגישי קורנט** ו**פרייטאגישי קורנט**; מלועזית, "העיתון של יום שלישי" ו"העיתון של יום שישי") היה עיתון ביידיש שיצא לאור באמסטרדם ב-1686 ו-1687, קודם במתכונת של דו-שבועון ואחר כשבועון בלבד. היה זה כתב-העת היידי הראשון בהיסטוריה, והעיתון היהודי השני בכלל, לאחר ה"גזטה די אמסטרדם" שיצא בספרדית מ-1672.

לא הרבה ידוע על העיתון. המוציא לאור הראשון היה אורי פייבש בן אהרן הלוי (1715 – 1627), אשכנזי יליד אמסטרדם שסבו הגיע מאמדן כדי להורות לאנוסים מספרד ופורטוגל ששבו ליהדותם בעיר. הוא היה אחד המדפיסים החשובים בדורו באות עברית. העורך והכותב הראשי היה משה בר אברהם אבינו מניקלשבורג, גר צדק. אמסטרדם הייתה מרכז עיתונות גדול, והשלטונות התירו חופש ביטוי רחב יחסית. שני היזמים פרסמו את ה"קורנטין" לקהילה האשכנזית הגדלה, שהגיעה לקרוב ל-3,000 נפש בעת שהחל לצאת לאור, אולי גם בהשראת ה"גזטה". בתחילה הדפיסו את ה"קורנטין" כדו-שבועון: מהדורה אחת יצאה ביום שלישי, ועל כן נקראה "דינשטאגישי קורנטין", והשנייה ביום שישי, "פרייטאגישי קורנטין." לא ידוע מתי נדפס העותק הראשון, אך הישן ביותר שנמצא הוא מ-9 באוגוסט 1686. שמותיהם של הלוי ובר אברהם הופיעו בכל מהדורה בתארים "המחוקק" ו"המסדר". לא היו להם אמצעים לשכור כתבים משלהם והם עסקו כמעט אך ורק בתרגום ידיעות מהעיתונים הגדולים. רוב החדשות היו אודות ענייני העולם, אך גם בלווית דגשים יהודיים מדי פעם. כשדיווחו אודות העלאתם על המוקד של שלושה אנוסים בליסבון, צירפו לכך תפילות לנקמה. 

ב-6 ביוני 1687 חדל פייבש הלוי להוציא את העיתון לאור עקב קשיים כספיים. דוד די קָסְטְרוֹ טַרְתָּס, מפרסם ה"גזטה" מן הקהילה הספרדית, רכש את השליטה. משה בר אברהם הוסיף לשמש כעורך וככותב בפועל. השם שונה מ"קורנטין" ל"קורנט" וטרתס הוסיף את סמל העיר אמסטרדם לכותרת. ב-5 באוגוסט נכתב ב"קורנט" שמשם והלאה תתפרסם רק מהדורת יום שישי, עקב אי-רווחיותה של זו ביום שלישי. העותק האחרון שנמצא נדפס ב-5 בדצמבר, אם כי לא ברור מתי אכן חדל ה"קורנט" לצאת. כמאה מהדורות שלו שרדו בסך הכל ונתגלו על ידי חוקרים. היה זה עיתון היידיש הראשון, והאחרון לתקופה ארוכה: רק ב-1771 יצא שוב כתב-עת בשפה, ה"דירנפורטער פריפילגירטע צייטונג" בדירנפורט שליד ברסלאו.

קישורים חיצוניים
----------------

* Hilde Pach, The Short-lived Blossoming of the Yiddish Press in the Netherlands.
* Hilde Pach, Arranging reality: The editing mechanisms of the world’s first Yiddish newspaper, the Kurant.
* נספח עם צילומי כמה ממהדורות הקורנטין.
מחוז **מפיגי** (באנגלית, בסוואהילי: **Mpigi**) הוא אחד ממחוזותיו האדמיניסטרטיביים של האזור המרכזי במדינת אוגנדה. בדומה למחוזות נוספים במדינה, המחוז נקרא על שם העיר הראשית שלו, מפיגי.

מיקום
-----

המחוז גובל במחוז וואקיסו מצפון מזרח, במחוז קלנגלה מדרום, במחוז קלונגו מדרום מערב, במחוז בוטמבלה ממערב ובמחוז מיטיאנה מצפון מערב. מטה המחוז יושב בעיר הבירה של המחוז. עיר הבירה והעיר הגדולה של המחוז היא מפיגי.

רקע כללי
--------

המחוז הוקם בשנות ה-70 של המאה ה-20, ממספר מחוזות בממלכת בוגנדה.

במשך השנים התפצלו מהמחוז שטחים לצורך הקמת מחוזות חדשים, כחלק מתוכנית ממשלתית להקטין את המחוזות במדינה, ובכך יועברו הכספים גם לעיירות הקטנות, ולא יישארו בידיי הערים הגדולות במחוז, כפי שקרה עד אז. המחוזות שהוקמו הם וואקיסו (1990), בוטמבלה (2010) וגומבה (2010).

כלכלה
-----

רוב כלכלת המחוז נשענת על חקלאות. הגידולים הנפוצים במחוז הם: תירס, בננה, קסאווה, כותנה, כרוב, בצל, אבוקדו, עגבנייה, שעועית, בטטה, קפה (צמח) ותה. רוב התוצרת החקלאית נמכרת בשטחי המחוז ונועדת לשימוש עצמי.

אוכלוסייה
---------

קצב גידול האוכלוסייה הוא 2.33% בשנה. כ-80% מתושבי המחוז גרים באזורים כפריים.

| שנה | אומדן אוכלוסייה |
| --- | --- |
| 1991 | 157,400 |
| 2002 | 187,800 |
| 2014 | 250,500 |

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מפיגי

הערות שוליים
------------

1. ↑  Government names 14 new districts, web.archive.org, ‏29 באוקטובר 2013 (באנגלית)
2. ↑  Mpigi (District, Uganda) - Population Statistics, Charts, Map and Location, www.citypopulation.de (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007567526205171
* LCCN: n95911413
* MusicBrainz: 0bf4dfa3-303a-428f-9690-cf001da7d8fb
* VIAF: 127970939
* WorldCat (עם VIAF): 127970939

 |
**רפובליקה צ'יספדנה** הייתה רפובליקה קצרת מועד בצפון איטליה, שנוסדה בשנת 1796 בחסות הצבא הצרפתי, בראשות נפוליאון בונפרטה. בשנה שלאחר מכן היא אוחדה עם רפובליקת טרנספדנה(אנ') (לשעבר דוכסות מילאנו עד 1796) כדי ליצור את הרפובליקה הציסלפינית(אנ'). רפובליקת צ'יספדנה הייתה המדינה הריבונית האיטלקית הראשונה שאימצה את הטריקולור האיטלקי כדגל.

היסטוריה
--------

ב-16 באוקטובר 1796, נערך קונגרס במודנה לאחר שהשליט, הדוכס הרקולס השלישי, ברח לוונציה כדי להימלט מהתקדמות הצרפתים. הקונגרס הוקם על ידי נציגים ממחוזות מודנה, בולוניה, פרארה ורג'יו אמיליה, כולם ממוקמים מדרום לנהר הפו.

הקונגרס אורגן באופן לא רשמי על ידי נפוליאון, שצבאו הצרפתי כבש את צפון איטליה מוקדם יותר השנה, והיה צריך ליישב את המצב באיטליה ולאסוף כוחות חדשים למתקפה נגד אוסטריה.

הקונגרס הכריז כי ארבעת המחוזות יהוו את *הרפובליקה צ'יספדנה.* הוקם משמר אזרחי, המורכב מפרשים וארטילריה. במושב ה-7 בינואר 1797, ברג'יו אמיליה, החליט הקונגרס להרכיב ממשלה.

ב-29 ביוני 1797, רפובליקה צ'יספדנה התאחדה עם הרפובליקה טרנספדנה ויצרה את הרפובליקה הסיסלפינית.

לקריאה נוספת
------------

* The Political Culture of the Sister Republics, 1794-1806, בהוצאת אוניברסיטת אמסטרדם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רפובליקה צ'יספדנה** בוויקישיתוף
* רפובליקה צ'יספדנה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  The Italian Tricolour Flag

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4340083-8
* VIAF: 235647389
* WorldCat: viaf-235647389

 |
**Rigshospitalet** (בית החולים המלכותי) הוא אחד מבתי החולים הגדולים ביותר בדנמרק ובית החולים הטוב ביותר בקופנהגן. הבניין הראשי של בית החולים הוא מבנה רב-תכליתי בן 16 קומות, אחד המבנים הגבוהים בחלקים המרכזיים של העיר. Rigshospitalet שוכן בבניין פאנום ובו הפקולטה למדעי הבריאות והרפואה באוניברסיטת קופנהגן. כבית חולים להוראה הוא חלק מארגון המסגרות של בית החולים האוניברסיטאי בקופנהגן.

אטימולוגיה
----------

השם הדני, Rigshospitalet, אינו מתורגם בדרך כלל. הקידומת *Rigs-* משמש בשמות של כמה ממוסדות מדינה דניים, במיוחד בהקשר חגיגי או יוקרתי או עבור רשויות המשרתות את כל הממלכה הדנית כולל גרינלנד ואיי פארו. משמעותו 'ממלכה' והמילה הקוגנטית משמשת באופן דומה בנורווגית, שוודית, איסלנדית והולנדית (ובגרמנית עד 1945).

הקידומת *Stats* ('של המדינה') נמצא בשימוש נרחב יותר, אך מרמז על רמה מעט נמוכה יותר בהיררכיה. אף על פי ש-Rigshospitalet הוקם כבית חולים ממלכתי, בניגוד לבתי החולים הרגילים המופעלים על ידי מחוזות, המונח הדני *Statshospital* שימש עד 1977 רק למוסדות פסיכיאטריים.

בית החולים עצמו מסביר כי השם ניתן מכיוון שקודמו, בית החולים המלכותי על שם פרידריך, הועבר למדינה ונפתח לחולים מכל הממלכה הדנית.

Rigshospitalet מקוצר לעיתים קרובות *RH* ובמקום נקרא גם *Riget* (שפירושו 'הממלכה' או 'המלכותי'), ומכאן שמה של סדרת הטלוויזיה של לארס פון טרייר "הממלכה" שעלילתה מתרחשת בבית החולים ושל הגרסה האמריקאית מאת סטיבן קינג "הממלכה".

היסטוריה
--------

Rigshospitalet נוסד ב-30 במרץ 1757 כבית החולים קונגליג פרדריקס, על שמו של המלך פרידריך החמישי וממוקם בברדגאדה במרכז קופנהגן. הבניינים תפוסים כיום על ידי המוזיאון הדני לאמנות ועיצוב.

מאז 1903 המדינה הייתה הבעלים של בית החולים (ואילו בתי חולים אחרים בדנמרק הם בבעלות המחוזות). בשנת 1910 שונה שם בית החולים והועבר למיקומו הנוכחי בעשרה בניינים נמוכים המקיפים גן מרכזי שתוכנן על ידי האדריכל מרטין בורץ'.

בשנת 1970 הוחלפו מרבית הבניינים בבניין בטון גבוה שתוכנן על ידי האדריכל יורגן שטרמוזה, בעוד שחלק מהמבנים הישנים שמסביב עדיין משרתים את בית החולים. בשנת 1995 הועבר בית החולים לאחריות Hovedstadens Sygehusfællesskab (HS, קרן נאמנות ההון של בית החולים) שבשנת 2007 נרשמה במחוז עיר הבירה. בשנת 2007 נבנה מנחת מסוקים על גג בית החולים. עד אז מסוקי הצלה ומסוקים שהעבירו חולים נחתו בפארק השכן.

* הכניסה הראשיתהכניסה הראשית
* מסוק ‏EH101 ממריא ממנחת המסוקים על גג בית החוליםמסוק ‏EH101 ממריא ממנחת המסוקים על גג בית החולים
* ‏Rigshospitalet בשנת 1910‏Rigshospitalet בשנת 1910

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בית החולים המלכותי** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של בית החולים המלכותי
* אתר בית החולים האוניברסיטאי של קופנהגן, (בדנית בלבד)
* אתר הפקולטה למדעי הבריאות

הערות שוליים
------------

1. ↑  [universitetshospital.ku.dk Københavns Universitetshospital], University of Copenhagen
2. ↑  Rigshospitalet - in brief, Rigshospitalet
3. ↑  The History of Rigshospitalet, Rigshospitalet

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* ISNI: 0000 0004 1791 6429

 |
**גרינקישוק** (בפולנית: Grynkiszki) היא עיירה בעיריית מחוז רדוויליסקיס במחוז שיאוליא, ליטא. העירה שוכנת על נהר שוסביה. על פי מפקד האוכלוסין בשנת 2011, אוכלוסיית העיר מנתה 678 איש.

 כנסייה בגרינקישקיס

היסטוריה
--------

העיירה הוזכרה לראשונה בשנת 1454 והפכה במהרה לנחלת משפחת גטביצ'יוס. קרישטוף גטאביצ'יוס, כאות תודה על הישגיו הצבאיים, בנה כנסייה בשנת 1618. הכנסייה הנוכחית בעירה נבנתה בשנת 1875.

על פי הידוע, בשנת 1921 גרו בגרינקישוק 250 יהודים. אך במשך השנים מספרם הלך וירד, ובשנת 1923 נמנו שם 235 יהודים, ובשנת 1941 חיו במקום רק כ-20 משפחות יהודיות.

מבני הציבור בעיר, כגון בית העלמין היהודי, ה'חדר' וכן הרב והשוחט של גרינקישוק שימשו גם את יהודי העיירה הסמוכה בייסיגולה (BAISOGOLA).

יהודי העיירה התפרנסו מחנוונות וממלאכות כפיים שונות. בימי שלישי התקיים יום השוק השבועי.

מלחמת העולם השנייה
------------------

אחרי פרוץ מלחמת העולם השנייה וכיבוש פולין בידי הגרמנים, עברה ליטא לתחום השליטה הסובייטי וסופחה בסוף קיץ 1940 לברית המועצות. מספר ימים לאחר מכן, אחרי המתקפה הגרמנית על ברית המועצות, כבש צבא גרמניה את האזור.

לקראת סוף שנת 1941, (סוף אוגוסט או תחילת ספטמבר) נלקחו כל יהודי גרינקישוק לעיירה קרוקי בה נרצחו ב-2 בספטמבר 1941 (י' באלול תש"א), יחד עם יהודי קרוק והסביבה, ונטמנו בקבר אחים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גרינקישוק** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987011912075705171

 |
שגיאות פרמטריות בתבנית:עיתון   
שימוש בפרמטרים מיושנים [ תמונה ] 

**אל-חַיַאת אל-גַ'דִידִה** (בערבית: **الحياة الجديدة**; מילולית: **החיים החדשים**), הוא עיתון יומי והעיתון הרשמי של הרשות הפלסטינית. העיתון יוצא לאור ברמאללה מאז שנת 1995.
העיתון מצוי באופן רשמי בבעלות הרשות הפלסטינית ועובדיו רשומים ברשימת מקבלי השכר של הרשות. עורך העיתון הוא חאפז ברגותי המכהן גם כמנכ"ל משרד ההסברה הפלסטיני. התפוצה היומית של העיתון היא כ-5,000 עותקים (2003) והיא הנמוכה מבין שלושת העיתונים היומיים היוצאים לאור ברשות הפלסטינית.

על פי מכון מבט לתקשורת הפלסטינית, קריקטורות ומאמרים רשמיים שהתפרסמו מטעם מערכת העיתון כללו מוטיבים אנטישמיים כנגד הדת היהודית וכנגד היהודים שהוצגו כבעלי טבע מרושע ורצחני וכבעלי שאיפות לשליטה עולמית. 

במאמר שפרסם עורך העיתון לאחר רצח בני משפחת פוגל באיתמר כתב: "אינני סבור שהאירוע באיתמר הוא מעשה של התנגדות, אלא מעשה של יחידים שאנו מגנים אותו, במקרה ומבצעו הוא פלסטיני. דקירת ילדים בשנתם איננה מעשה גבורה אלא מעשה של חסרי לב, כמו מקצת חיילי הכיבוש והמתנחלים הרוצחים ילדים... הרוצח האמיתי באיתמר הוא המתנחלים הקנאים וכל מי שהצית עץ, תקף את בית הקברות בעורתא, גרש את תושבי ח'רבת יאנון, השתלט על חלקת אדמה או שדד יבול זיתים... הפעולה באיתמר היא מסר לכיבוש ולעולם... שמשמעותו ברורה – הכיבוש חייב להסתלק".

בפרסומים שונים של העיתון משנת 2013, נטען כי ארצות הברית עומדת מאחורי מלחמת האזרחים בסוריה במטרה לחלק ולהרוס את המדינה, כי ארצות הברית, יחד עם ישראל והאחים המוסלמים, "חטפו את המהפכה" במצרים (בין הפלת מובארכ מהשלטון ב-2011 להפלת מורסי מהשלטון ב-2013), וכי ארצות הברית ביצעה את פיגועי 11 בספטמבר בעצמה.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של אל-חיאת אל-ג'דידה

הערות שוליים
------------

1. ↑  נביל ח'טיב, מבנה התקשורת הפלסטינית, התוכנית ללימודים פלסטיניים, אוניברסיטת תל אביב, 2003
2. ↑  PA Antisemitism: Judaism is "distorted" and Jews have "evil nature", מבט לתקשורת פלסטינית, 16 ביוני 2011 (באנגלית)  
דמוניזציה של ישראל והיהודים, מבט לתקשורת פלסטינית   
 אנטישמיות בעיתון הרשמי של הרש"פ, יוני 2011
3. ↑  בכירים ברש"פ ובפת"ח: גינוי לפיגוע באיתמר; הטלת האחריות על ישראל, באתר ממרי, 13 במרץ 2011
4. ↑  עיתון הרש"פ מאשים את ארצות הברית במלחמות האחים בסוריה ובמצרים, איתמר מרכוס ונאן ז'אק זילברדיק, 9 בספטמבר 2013, מבט לתקשורת פלסטינית
**מודפיניל** (**Modafinil**; שם מסחרי: פרוביג'יל) משמש להגברת העירנות בחולים הנוטים לישנוניות בשעות היום, בעיקר בשל הפרעת נרקולפסיה, הפרעות שינה עקב עבודה במשמרות (SWSD) וישנוניות-יתר יומית הנובעת מדום נשימה חסימתי בשינה (OSAHS). התרופה שייכת לקבוצת התרופות המעוררות הפועלות על מערכת העצבים המרכזית אך להבדיל מתרופות אחרות, התרופה נספגת דרך הדם לחלבוני הפלזמה ומעוכלת ב-90% על ידי הכבד ולכן לא נשארת בגוף כשייר לא רצוי. התרופה נהייתה נפוצה יותר ומומלצת בקרב רופאים עקב יעילותה מבלי שהיא גורמת להתמכרות או לתופעות לוואי, פרט למקרים נדירים ביותר. בעלת זמן מחצית חיים של 15 שעות. התרופה מקלה בצורה ניכרת על עייפות היתר, אולם אינה מרפאה את ההפרעות הפתולוגיות הגורמות לעייפות זו.

כמו כן התרופה נמצאת בשימוש בקרב מאובחני ADHD וטיפול בעייפות עקב טרשת נפוצה.

בשימוש עם תרופות מרגיעות כמו ואליום היא מפחיתה את השפעתן. כמו כן, אם נוטלים את התרופה עם קפאין אזי היא מגבירה את העירנות.

צבאות שונים בעולם (כמו הצבא הבריטי והאמריקאי ולגיון הזרים הצרפתי) הצהירו על ניסויים או שימוש ממשי בתרופה בזמן משימות שדורשות חסך בשינה ועירנות מתמשכת.

אין לצרוך אלכוהול בזמן השימוש בתרופה שכן הכבד חדל מלפרקה והיא מצטברת בגוף.

תופעות לוואי נפוצות: כאבי ראש, בחילה ותחושת אי נוחות בקיבה.

תופעות לוואי נדירות: כאבים בחזה, טכיקרדיה, סחרחורת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מודפיניל** בוויקישיתוף
* אתר התרופה (אנגלית)
* איתי גל, לראשונה בישראל: אושרה תרופה לעייפות כרונית, באתר ynet, 23 באפריל 2008
* עמית קלינג, ‏ער! ניסינו את הכדור שעוזר לעבוד בלי לישון, באתר "Time Out ישראל", 29 בנובמבר 2015
* אראלה טהרלב בן-שחר, להיט באמריקה: התרופה שמחדדת את המוח ומשפרת הריכוז, באתר ynet, 3 ביוני 2016

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**טלי לוונטל** (נולדה ב-1978) היא מלכת היופי של ישראל לשנת 1996 ודוגמנית-לשעבר.

ביוגרפיה
--------

טלי לוונטל נולדה וגדלה במרכז הכרמל בחיפה ולה אחות.

בגיל 17 וחצי, בזמן לימודיה התיכוניים, זכתה בתחרות מלכת היופי ולאחריה, הייתה אמורה לייצג את ישראל בתחרות "מיס תבל". מכיוון שהייתה צעירה מדי מלהשתתף בתחרות (לוונטל הייתה אז בת 17 והתחרות מותירה להתמודד לבנות 18 ומעלה) אז נשלחה במקום זאת לתחרות "מיס עולם". בשנת כהונתה כ"מלכת היופי" התגייסה לצה"ל ואת שירותה עשתה כמש"קית חינוך.

לאחר שחרורה מצה"ל, דיגמנה לוונטל והחלה ללמוד איפור מקצועי אצל ירין שחף. מאז, עבדה במאפרת מקצועית לאירועים והופיעה עוד מספר פעמים בתקשורת כשדגמנה בתצוגות אופנה.

ב-2010 התראיינה בערוץ 2 לתוכנית התיעודית "הדוגמניות", העוסקת במאחורי הקלעים של עולם האופנה והדוגמנות. באותה שנה התראיינה לרדיו אודות תחרויות יופי, מעמד האישה ופמיניזם.

בשנת 2006 התחתנה עם איש העסקים יניר ברנר וב-2007 ילדה את בנה הראשון. לוונטל סיימה לימודי משפטים ועברה לעסוק בעריכת דין.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **טלי לוונטל** |

* שנות התשעים – מלכות היופי

הערות שוליים
------------

1. ↑  קטע קול היום: האם קיום טקס מלכת היופי הולם את יום האישה הבינלאומי?, באתר 103fm‏, 8 במרץ 2010

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **הקודמת**:**יאנה קלמן** | **מלכת היופי** 1996 | **הבאה**:**מירית גרינברג** |
תחנת רכבת בטונגי
**טונגי** (בבנגאלית: **টঙ্গী**) היא עיר במחוז גזיפור שמצפון לדאקה, בבנגלדש. בעיר יש כ-350,000 תושבים. טונגי מארחת את הביג'אווה לג'טמא מדי שנה, ובה אזור תעשייה של BSCIC אשר מייצרים מדי שנה הכנסה של 1500 קרור של הכסף הבנגלדשי המקומי (BDT). בטונגי אתר זיכרון לזכרם של רבים שמתו ברצח העם הבנגלי שהתרחש במהלך במלחמת העצמאות של בנגלדש.

היסטוריה
--------

מיר ג'ומלה השני - שובדאר של השלטון הבנגלי (שלט בשנים 1660–1663) בנה מצודה להגנה על הכניסה הצפונית של דאקה. כך גם מיר ג'ומלה בנה גשר מעל נהר טוראג וכביש (היום חלק מהכביש המהיר של דאקה-מינזינג) אשר באותה תקופה חיבר את העיר טונגי עם באג-באדשהי. העיר שימשה בסיס לצמיחה עירונית באזור במאות ה-19 וה-20 כאשר יישובים עירוניים חדשים קמו בסביבתה: גולשאן (1961), בנני (1964), ברידהרה (1972) ואוטרה (1965).

גאוגרפיה
--------

הריסות של גשר טונגי, צ'אלס דאויליס (1825)
מבחינה גאוגרפית, האזור בו טונגי נמצאת כולל את נהר טוראג ומספר נהרות הסובבים אותו. העיר נמצאת באזור מוגבה המוקף בשפלה והמשקעים באזור דלים ולרוב יורדים על העמקים שבסביב ואינם מגיעים לטונגי. העיר בנויה על סלע רדוד המהווה מצע יציב לתמיכה במבנים גדולים.

דמוגרפיה
--------

רבים מהאנשים המתגוררים בטונגי נוסעים לדאקה מדי יום, בעיקר באמצעות אוטובוס. תושבים רבים מועסקים גם במפעלים של אזורי עיבוד הייצוא (EPZ) - אזורים שהממשלה נתנה להם מיסים מיוחדים ופטורים ממיסים על מנת לעורר את התעשייה.

חינוך
-----

Tongi Pilot School & Girls' College
מוסדות החינוך בעיר כוללים:

* מכללת טונגי גובט
* תיכון ממשלתי
* מכללת ספידין סרקר
* Tongi Pilot School & Girls' College
* בית הספר מודל
* בית ספר תמירול מילט קמיל
* בית הספר התיכון אשרף

מכללות ללימודי רפואה ובתי חולים בעיר
------------------------------------

* בית החולים טונגי סאדאר - בית חולים בן 250 מיטות חולים.
* המכללה הרפואית ובית החולים טיראנסה - בית החולים 375 מיטות חולים.
* המכללה הרפואית ובית החולים הבינלאומי - 500 מיטות חולים.

הערות שוליים
------------

1. ↑  האנציקלופדיה הלאומית של העם הבנגלי
2. 1 2 3  דאקה - האנציקלופדיה הלאומית הבנגלית (באנגלית)
3. 1 2  היסטוריית התחבורה בטונגי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007565182205171

 |
לאזאר לוי עם התזמורת הסימפונית NHK, אוקטובר 1950
**לאזאר לוי** (בצרפתית: **Lazare Lévy**; מוכר יותר בצורה ממוקפת: **כלאזאר-לוי**; 18 בינואר 1882 – 20 בספטמבר 1964) היה פסנתרן, מלחין ומורה יהודי-צרפתי, שהופיע במסעות קונצרטים ברחבי אירופה, בצפון אפריקה, בישראל, בברית המועצות וביפן.

קורות חיים
----------

לאזאר לוי נולד בשנת 1882 בבריסל שבבלגיה להורים צרפתים. הפדגוג ווירטואוז הפסנתר לואי דיאמר (1843–1919) לקח את הילד המוכשר תחת חסותו בקונסרבטואר של פריז, ולוי זכה בפרס הראשון של הקונסרבטואר בשנת 1898. נוסף ללימודי הפסנתר למד גם הרמוניה וקונטרפונקט. בין חבריו ללימודים ולנגינה בצוותא היו אלפרדו קאזלה, אלפרד קורטו, ג'ורג'ה אנסקו, פייר מונטה, מוריס ראוול וז'אק טיבו. בגיל עשרים הופיע לוי בקונצרט הבכורה שלו בתזמורת קולון, בנגינת הקונצ'רטו בלה מינור של רוברט שומאן בניצוח אדואר קולון. לאזאר-לוי, פדגוג ברוך-השפעה, מלחין, נגן עוגב ופסנתרן וירטואוז, ניגן בביצועי בכורה יצירות מאת מלחינים צרפתיים בני זמנו, בהם פול דיקא ודריוס מיו. כמו כן היה מתומכיו המוקדמים של איסק אלבניס, שאת "איבריה" שלו (הספר הראשון) ניגן בשנת 1911.

ברסיטלים הראשונים של לוי היה נוכח קאמי סן-סנס, שחיווה את דעתו מן השורה הראשונה, כי לוי מחונן "בשילוב הנדיר של שלימות טכנית ומוזיקליות".

בשנתו העשרים וחמש היה לוי שותף לכתיבת Méthode Supérieure לפסנתר בהוצאת דיאמר (שלוי היה לעוזרו), אף כי בשנים הבאות המליץ על טכניקת פסנתר אישית וחדשנית בהרבה, שהייתה כרוכה במידה רבה יותר בטכניקת יד וזרוע מאשר בטכניקת אצבעות צרופה, כשכריות האצבעות לוחצות לעומק על הקלידים.

לוי היה פרופסור מכובד להוראת הפסנתר בקונסרבטואר של פריז, תחילה כמורה זמני (1914-16 ו-1921-23) ובהמשך כמחליפו של קורטו (1923-40; התמנה מחדש 1944-53).

כיהודי בצרפת הכבושה במלחמת העולם השנייה, היו חייו תלויים על בלימה, אך הוא שרד הודות לתנועה מתמדת, עירנות בלתי פוסקת, ישיבה במחבוא, חיים בשמות לא-לו ובמסמכים מזויפים. משרתו בקונסרבטואר נמסרה למרצ'ל קיאמפי ולא הושבה לו. בנו הצעיר, פיליפ, לוחם מחתרת בולט, הוסגר לגסטאפו בידי שני משתפי פעולה נאצים צרפתים, נאסר ונשלח למחנה הריכוז דראנסי, שם זוהה כיהודי ועונה בידי קצין האס-אס אלויס ברונר.

בין תלמידיו היו קלרה הסקיל, סולומון קוטנר, מוניק האס, לוקס פוס, ג'ון קייג', קזימייז' סרוצקי, מרסל דיפרה ועוד וירטואוזים רבים, המוכרים בעיקר בצרפת של ימינו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לאזאר לוי** בוויקישיתוף

* לאזאר לוי, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* לאזאר לוי, באתר Discogs (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  צ'ארלס טימברל, "לאזאר לוי", מילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים אונליין

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007286696405171
* BNE: XX1717102
* BnF: cb14825785v (data)
* CiNii: DA07958655
* GND: 1070609501
* ISNI: 0000 0000 8130 9077
* LCCN: no88000403
* Léonore: 234191
* MusicBrainz: e3c83f5c-0952-49e4-9c4a-7f713ff97c40
* NDL: 00523799
* NLG: 258006
* NTA: 154404543
* SUDOC: 081998465
* VIAF: 51955780
* WorldCat: lccn-no88000403

 |
סמל גרמניה של ימינו
עיט הרייך של גרמניה הנאצית
פסל העיט בבסיס דיוויזיית האס אס הראשונה בברלין, 1940
סמל העיט הפדרלי בעיצובו של לודוויג גיס באולם המליאה של הבונדסטאג בבון, ינואר 1990
**עיט הרייך** (בגרמנית: **Reichsadler**) הוא סמל לאומי גרמני אשר היה בשימוש בתקופות שונות בהיסטוריה של גרמניה, ובכלל זה בקיסרות הגרמנית, רפובליקת ויימאר, וגרמניה הנאצית. העיט משמש גם היום כסמלה הלאומי של גרמניה, וכציפור הלאומית של גרמניה, אך שמו הוחלף לעיט הפדרלי (Bundesadler). גם באוסטריה משמש גם כסמל הלאומי וכציפור הלאומית.

הסמל כולל עיט שמקורו באקווילה הרומאית, הסמל הרומי אשר הופיע בראש נסיהם של הלגיונות והגדודים הרומאיים.

היסטוריה
--------

תחילתו של השימוש בסמל בתקופת האימפריה הרומית הקדושה, שם שימש כתבנית בסיס לסמל האימפריה הרומית הקדושה והיה סמל לעוצמה הקיסרית הנבדלת מהנסיכויות שבתוכה. כמו כן גילם התייחסות למסורות רומאיות, בדומה לסמל העיט הדו-ראשי של רוסיה הקיסרית. עיט הרייך הופיע לראשונה בשלט האצולה של קארל הגדול ויורשיו במאה ה-9. סמל של עיט דו-ראשי יוחס גם לפרידריך השני לבית הוהנשטאופן על ידי ה"כרוניקה מאיורה" (אנ') של מתיו פריז בסביבות 1250. זיגמונד לבית לוקסמבורג השתמש בעיט דו-ראשי שחור לאחר שהוכתר לקיסר ב-1433, בעוד שעיט בעל ראש אחד שימש כסמל "מלך הרומאים" הנבחר בלבד, הקיסר לעתיד.

למסדר הטווטוני בהנהגת הרמן מזלצה (אנ') ניתנה הזכות להציג עיט קיסרי על שלט האצולה שלהם. זכות זו הוענקה לו על ידי הקיסר פרידריך השני. סמל זה אומץ גם על ידי דוכסות פרוסיה, יורשתה של מדינת המסדר הטווטוני. עיטים אימפריאליים נוספים היו בשימושן של ערים שונות שקיבלו מעמד של ערים אימפריאליות.

לאחר פירוק "האימפריה הרומית הקדושה בעלת הלאום הגרמני" ב-1806, שושלת הבסבורג אימצה את סמל העיט הדו-ראשי כסמלה של האימפריה האוסטרית ובהמשך, משנת 1867 - של האימפריה האוסטרו-הונגרית. מאז 1919 עיט בעל ראש אחד הוא סמלה של אוסטריה.

בזמן מהפכות 1848 במדינות הגרמניות נעשו ניסיונות למצב את סמל העיט כסמל לאחדות לאומית. רעיונות אלה אומצו כאשר העיט יחד עם סמל בית הוהנצולרן הפרוסי הפך לסמל "הפתרון הגרמני המצומצם" של ביסמרק שהתפתח לאימפריה הגרמנית בשנת 1871 - "הרייך השני". לאחר מלחמת העולם הראשונה, רפובליקת ויימאר בראשות הנשיא פרידריך אברט אימצה גרסה פשוטה של העיט, שנותרה בשימוש עד שנת 1935.

במהלך השלטון הנאצי, בפקודת אדולף היטלר בשנת 1935, הפך עיט מסוגנן, בתוספת זר עלי אלון וצלב הקרס, לסמל הלאומי. למרות מקורותיו העתיקים, מקושר המונח "עיט הרייך" עם הגרסה הנאצית של הסמל. המפלגה הנאצית השתמשה בעצמה בסמל דומה, הקרוי "עיט המפלגה". ניתן להבדיל ביניהם על ידי כך שעיט הרייך מסתכל לכיוון ימין שלו, ועיט המפלגה - לשמאלו.

לאחר מלחמת העולם השנייה החזירה הרפובליקה הפדרלית של גרמניה לשימוש את הסמל הקודם, העיט שהיה בשימושה של רפובליקת ויימאר. סמלה הלאומי של גרמניה כיום קרוי "העיט הפדרלי" (Bundesadler).

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל גרמניה** |

* עיט (הרלדיקה)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עיט הרייך** בוויקישיתוף
סרטן עכביש יפני באקווריום בסינגפור.
**סרטן עכביש יפני** (שם מדעי: *Macrocheira kaempferi*) הוא פרוק הרגליים הגדול ביותר בעולם כשהפרט הגדול ביותר בעל רגליים המתפרסות לרוחב של כארבעה מטרים (כל רגל באורך 1.815 מטר), גוף באורך של כ-37 סנטימטרים ומשקל של 16 עד 19 קילוגרם. עם זאת במשקלו הוא קטן יותר מהלובסטר האמריקאי. בית הגידול הטבעי של הסרטן בקרקעית האוקיינוס השקט בעומק של 50 עד 300 מטרים בסביבות יפן, שם הוא ניזון מפגרים ומחסרי חוליות ימיים. מעריכים שתוחלת חייו מגיעה למאה שנים.

הסרטן נחשב מאובן חי. כיום ידוע רק מין אחד מסוג זה, אולם ישנם דיווחים על פרטים מאובנים ממינים נוספים השייכים לסוג.

מאפיינים פיזיים
---------------

סרטן לעומת אדם האוחז בו.
צבעו של הסרטן כתום עם כתמים לבנים על רגליו הדקות. בזכרים, זוג הגפיים הכוללים צבתות ארוכים יותר מהגפיים האחרות. זכר גדול יכול לפרוש את גפיו הארוכות לרוחב של כארבעה מטרים. דיווחים לא מאושרים טוענים לפרישת גפיים לרוחב של קרוב לשבעה מטרים. רוחבו של הגוף האובלי של הסרטן יכול להגיע לשלושים סנטימטרים ואורכו עד לארבעים סנטימטר.

עיניו המורכבות של הסרטן ממוקמות בחזיתו ושתי קרניים בולטות ביניהן. לפרטים צעירים של הסרטן שיער וקוצים על קליפת גופם וקרניים קדמיות ארוכות יותר. עם גדילתם של הסרטנים הצעירים קטנות הקרניים הקדמיות.

בית גידול טבעי, התנהגות והשפעה אנושית
-------------------------------------

תפוצתו של סרטן העכביש היפני מוגבלת לצד האוקיינוס השקט של הארכיפלג היפני. לרוב חי הסרטן על קרקעית הים בעומקים של 50 עד 300 מטרים, עם ריכוזים גדולים יותר בעומקים של 200 עד 300 מטרים, בסמוך לפתחים תת-ימיים או חורים אחרים בקרקעית. באביב ניתן למצוא את הסרטנים מטילים ביצים בעומקים רדודים כדי 50 מטרים.

הסרטנים נוהגים לנוע באיטיות רבה על קרקעית האוקיינוס תוך שהם מלקטים מזון. הם אוכלי כל שבתזונתם נכללים צמחים, בעלי חיים ונבלות. לגופם הם מצמידים ספוגיים וחיות דומות כדי להרחיק מעליהם טורפים כגון תמנונים.

אזורי הדיג של הסרטנים נמצאים במפרצי סאגאמי, סורוגה וטוסה ובאזור איי איצו. הסרטנים הנחשבים למעדן נלכדים בעזרת רשתות נגררות קטנות ונאכלים מומלחים או מאודים. באביב אסורה לכידת הסרטנים הנמצאים בעונת ההטלה שלהם. באזור מפרץ סורוגה הצטמצם בשנים האחרונות מספרם של הסרטנים וכתוצאה מכך החלו מאמצי שימורם, אך עדיין ישנם אזורים בהם לוכדים את הסרטנים באביב, בעת נדידתם למים רדודים.

סרטן העכביש היפני משמש גם למחקר וקליפתו משמשת כקישוט, מבנהו העדין וגודלו הפכוהו למוצג מועדף באקווריומים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סרטן עכביש יפני** בוויקישיתוף
* סרטן עכביש יפני, באתר NCBI (באנגלית)
* סרטן עכביש יפני, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* סרטן עכביש יפני, באתר GBIF (באנגלית)
* סרטן עכביש יפני, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* The Giant Japanese spider crab, lahinchseaworld

הערות שוליים
------------

1. ↑  Wood, Gerald L. (1982). The Guinness Book of Animal Facts & Feats. Enfield, Middlesex. Guiness Superlatives Ltd. מסת"ב 0-85112-235-3
רבי **מֵאִיר פִישֶׁלְס** (~ה'תס"ג, 1713 - י"ז בכסלו ה'תק"ל, 16 בדצמבר 1769) היה רב, ראש ישיבה ודיין אשכנזי, ראב"ד פראג וראש הישיבה בה במשך ארבעים שנה. מכונה לעיתים **מהר"ם בומסלא** על שם עיר הולדתו.

ביוגרפיה
--------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| "| **שאלו לרבי מאיר פישלס, רבה של פראג:**
**ראינו עשירים מתקנאים בחכמים, וראינו חכמים מתקנאים בעשירים.**
**- מי משניהם קנאתו גדולה משל חברו?**
**החזיר רבי מאיר:**
**- ודאי קנאתם של עשירים גדולה, שהרי ראינו חכמים שנעשו עשירים ולא ראינו עשירים שנעשו חכמים...** | "|
|  |  |
|  – דרויאנוב, ספר הבדיחה והחידוד |

נולד לרב אפרים פישל מרגליות בבומסלא הסמוכה לפראג, ועל שמו מכונה בשם "פישלס". למד בילדותו מפי רבי שמואל קרקויער ולאחר שרבו נפטר בצעירותו היה מתלמידיו ומקורביו של רבי יהונתן אייבשיץ.

הוא היה חבר בבית הדין של רבי יחזקאל לנדא רבה של העיר. כיהן כראב"ד פראג וכראש הישיבה הגדולה בה במשך ארבעים שנה, ורבים מתלמידיו התפרסמו וכיהנו ברבנות. בין תלמידיו: רבי אלעזר פלקלס ורבי יעקב גינצבורג. לצד הרבצת תורה, עסק הרב פישלס שהיה עשיר גדול גם בצדקה; הוא פרנס משפחות רבות ותלמידי חכמים בפראג.

רוב כתביו אבדו בשריפה שפרצה בפראג בשנת 1754, חלק מכתביו נדפסו לאחר פטירתו בספר "הסברות מהר"ם בומסלא". תלמידו רבי בצלאל רנשבורג כתב בהקדמת ספרו "חכמת בצלאל - פתחי נדה" שהיה לפניו כתבי רבו.

נפטר בי"ז בכסלו ה'תק"ל, 16 בדצמבר 1769. בהלווייתו ספד לו ה"נודע ביהודה" שהקריא דברים שלדבריו נמסרו לו בחלומו בשבוע שלפני פטירת הרב פישלס, לומר בהספדו כשימות.

משפחתו
------

רבי מאיר פישלס נישא לייטל בת ר' משה גינזבורג. לאחר פטירתה נישא בשנית לריצ'ל בת ר' שמעון פרנקל שפירא, ראש הקהל בפראג, שהייתה אלמנת ר' ברוך שפיץ. לאחר פטירתה נישא בשלישית לייטל לבית לייטרסדורף, אלמנת רבי עקיבא איגר מפרשבורג.

בניו היו רבי ליב פישלס שכיהן אחרי אביו בראשות הישיבה, ורבי משה פישר מחותנו של הרב שמואל לנדא, בן הנודע ביהודה, רבה של פראג. חתנו הרב ברוך בנדט דושנית, היה רבה של ניימכן שבהולנד. נכדו, דוד פישל, היה גביר מנכבדי הקהילה בפראג.

קישורים חיצוניים
----------------

* ****הסברות מהר"ם בומסלא****, מהדורה מוערת, ברוקלין תשנ"ג, באתר היברובוקס
* ****שו"ת וחידושי רבינו מאיר פישלס****, ירושלים: מכון ירושלים, תשס"ג, באתר אוצר החכמה

הערות שוליים
------------

1. ↑  שמות משפחה נכנסו לשימוש בקרב יהודי אירופה בערך בתקופתו, הוא כונה לעיתים ר' מאיר בומסלא על שם עיר הולדתו ולפעמים ר' מאיר פישל'ס על שם אביו ר' פישל (אצל שי"ר, הקדמת "ערך מלין", פראג תרי"ב, הוא מכונה "רבי מאיר פישל"). בנו הגדול, ר' ליב פישלס בחר לדבוק בכינויו של אביו, ובנו הצעיר מכונה לעיתים בשם **פישר**. ראו להלן: משפחתו.
2. ↑  ההספד נדפס לראשונה בתוך שלמה עהרלעך, ****מדרש יהונתן**... ובסופו הספד עם חזיון נורא...**, בילגוריא: נ. קרוננברג, תרצ"ג. עמ' 103 ואילך, באתר היברובוקס. ההספד הדפס מכתב יד אחר, גם במוריה, גיליון סב-סד, אב תשל"ה, עמ' יח ואילך בשינויים קלים.
3. ↑  מגילת יוחסין למשפחת שפירא-פרענקל, מתורגמת לעברית מכתב העת מונטשריפט שנה 56, עמ' 335–358, בתוך קובץ **קרן ישראל**, לונדון תש"ס, עמ' קט.
4. ↑  להרחבה אודותיו, ראו: קינסטליכער, **אישים בתשובות החתם סופר**, פריט תרז. בערכו של בנו הרב שלמה ממיקלוש.
5. ↑  מוזכר אצל שי"ר, בהקדמת ספרו "ערך מלין", פראג ה'תרי"ב.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007307900005171
* ISNI: 0000 0000 6693 7155
* LCCN: n97039966
* VIAF: 6675645
* WorldCat (עם VIAF): 6675645

 |
**האקדמיה לספרות ואמנויות סצ'ני** (בהונגרית: **Széchenyi Irodalmi és Művészeti Akadémia**; בראשי תיבות **SZIMA**) נוסדה על ידי האקדמיה ההונגרית למדעים בשנת 1992 עבור נציגים בולטים של התחומים שהודרו פוליטית על ידי המשטר הקומוניסטי מ-1949 - הספרות והאמנויות. האקדמיה סצ'ני היא מוסד מסונף של האקדמיה ההונגרית למדעים (MTA), אשר הוקמה תוך תהליך השיקום (רהביליטציה) לאחר חילופי המשטר בשנת 1989. זהו ארגון עצמאי עם תקנון נפרד ונושאי המשרה בו נבחרים באופן עצמאי על ידי האספה הכללית שלו. עם זאת, התקציב שלו הוא חלק מתקציב ה-MTA. חבריה אינם מקבלים שכר ואינם משלמים דמי חבר.

מבנה המוסד
----------

נציגי האמנויות נכחו כבר במפגש הראשון של אגודת החוקרים ההונגרית (קודמו של האקדמיה ההונגרית למדעים) בשנת 1825 ואחד הרעיונות המרכזיים בהקמת המוסד (האקדמיה למדעים) אז היה טיפוח וטיפול בשפה ההונגרית. כבר מתחילת הדרך נציגי ענפי אמנות שונים לקחו חלק פעיל בעבודת האקדמיה למדעים.

לדוגמה: יאנוש אראן היה המזכיר הכללי של האקדמיה ההונגרית למדעים במשך ארבע עשרה שנים וזולטן קודאי היה נשיא הדירקטוריון במשך שלוש שנים. עם זאת, עקב השינוי הפוליטי, בוטלה תת-המחלקה לאמנויות יפות ב-1949, וסופרים ואמנים עזבו את האקדמיה.

דומוקוש קושארי, נשיא האקדמיה ההונגרית למדעים בתקופת חילופי המשטר, כתב על הצורך להכיל מחדש את הספרות והאמנות.

בנוסף למצוינות הספרותית, חברי הגוף החדש (אקדמית סצ'ני) הם אמנים חזותיים, אדריכלים, אמנים שימושיים (תעשייתיים), יוצרי סרטי קולנוע, צלמים, היסטוריונים של תולדות האמנות ומלחינים. לפי התקנון שנקבע, רק ארבעים ושמונה אנשים מתחת לגיל שבעים יכולים להיות חברים באקדמיה בעת ובעונה אחת במקביל. מעל גיל שבעים כולם נשארים אמנם חברים מן המניין, אך במקומם ניתן לבחור חבר חדש (לתוך ה-48). מטרת האקדמיה, הפועלת כארגון חברתי, אך פועלת גם להשגת מעמד של גוף ציבורי, היא להפוך לקהילה שומרת ערכים וסטנדרטים של התרבות ההונגרית בנוסף להערכה האישית של חבריה.

קבוצת אזור מישקולץ של האקדמיה לספרות ואמנויות סצ'ני נוסדה ביוני 2000.

במאי הקולנוע קארוי מאק הפך לנשיא הארגון. לאחר מותו בחרה האספה הכללית ב-27 בנובמבר 2017 את דורה מאורר לנשיאה.

האקדמיה לספרות ואמנויות סצ'ני הקימה טופס חברות חדש (חברות נומינלית) באספה הכללית השנתית הרגילה שלה ב-26 בנובמבר 2018, עבור אישים מצטיינים בחיי הרוח שאינם, או אינם בעיקר, אמנים יוצרים, לפיכך על פי תקנון האקדמיה, לא יכולים להיות חברים רגילים או חברי כבוד.

לקריאה נוספת
------------

* "A Széchenyi Irodalmi és Művészeti Akadémia vezetőségének nyilatkozata". *Élet és Irodalom*. LVII. évf. (7. szám): 2013. február 15. 10. אורכב מ-המקור ב-2015-09-25. נבדק ב-2013-02-16. (הצהרת הנהלת האקדמיה משנת 2013)

ראו גם
------

* mta.hu/szima – אתר האינטרנט של האקדמיה סצ'ני
* תקנון האקדמיה לספרות ואמנויות סצ'ני
* האתר של קבוצת מישקולץ

מאמרים קשורים
-------------

* האקדמיה המדעית ההונגרית
* האקדמיה ההונגרית לאמנויות

הערות שוליים
------------

1. ↑  *Akadémiai tag lett Pintér Béla és Dragomán György* (Hvg.hu, 2017-11-28. Hozzáférés: 2017-11-28)
**באסקט סוואנס גמונדן** (בגרמנית: **Basket Swans Gmunden** או בתרגום לעברית: **ברבורי גמונדן**) הוא מועדון כדורסל אוסטריה מהעיר גמונדן שבאוסטריה עילית המשתתף בסופרליגה האוסטרית וביורופקאפ.

היסטוריה
--------

המועדון הוקם ב-1965 בשם אוניון גמונדן וב-1970 העפילה הקבוצה לבונדסליגה השנייה (ליגת המשנה בעבר), ב-1977 העפילה לראשונה הקבוצה לליגה הראשונה, אך שרדה עונה אחת בלבד בטרם שבה לליגה השנייה. עד 1993 נעה הקבוצה בין הליגה הראשונה לשנייה, באותה השנה שונה שמה של הקבוצה לשמה הנוכחי. ב-1997 נקלעה הקבוצה לקשיים כלכלים והקומה תחת הנהלה חדשה. החל מתחילת שנות ה-2000 הצליחה הקבוצה להתברג בצמרת הליגה וב-2003 זכתה לראשונה בתואר היסטורי כאשר זכתה בגביע האוסטרי, את ההישג שיחזרה גם בעונה הבאה עם זכייה שנייה ברצף. הקבוצה נכנסה לעשור מוצלח במיוחד וזכתה בשני גבעים נוספים, ב-4 אליפויות וב-6 תוארי סופר קאפ עד 2010. בעונת עונת 2007/2008 שיחקה במסגרת אירופית במסגרת גביע יול"ב אז הוגרלה לבית ו' עם הפועל גליל עליון, אנטוורפ ג'יינטס, פרייבורג אולימפיק, בודוצ'נוסט פודגוריצה וזניט סנקט פטרבורג, הקבוצה סיימה במקום השלישי והעפילה לשלב 32 האחרונות בו הודחה לאחר הפסד כפול לחובנטוד בדאלונה.

השתתפות באירופה
---------------

אירופה| עונה | מפעל | הישג |
| --- | --- | --- |
| 2007/08 | גביע יול"ב | 32 האחרונות |
| 2008/09 | יורוצ'לנג' | שלב הבתיים |
| 2022/2023 | יורופקאפ | שלב הבתיים |

### תארים

* **אליפות אוסטריה**
	+ (5) 2004/05, 2005/06, 2006/07, 2009/10, 2020/21
	+ סגנית (8) 2002/03, 2003/04, 2008/09, 2010/11, 2011/12, 2017/18, 2018/19, 2021/22
* **הגביע האוסטרי**
	+ (6) 2003, 2004, 2008, 2010, 2011, 2012
	+ סגנית (3) 2014, 2018, 2019
* **הסופר קאפ האוסטרי**
	+ (8) 2004, 2005, 2006, 2007, 2008, 2010, 2011, 2021
פירוש נוסף ערך זה עוסק בירחון לילדים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו עולמי (פירושונים).
  
שגיאות פרמטריות בתבנית:עיתון   
שימוש בפרמטרים מיושנים [ תמונה ] 

**עולמי** היה ירחון לילדים מבית National Geographic שהגיע כמוסף אל מגזין האב. במרץ 2014 העיתון נסגר והוחלף בגרסה הישראלית של National Geographic Kids באותו שם.

תוכן
----

הכתבות והפעילויות המופיעות בירחון היו:

* **סקופ** - מדור של שני עמודים שבו מקבץ כתבות קטנות כמו:

מהנדסים ואסטרונומים פיתחו מכשיר חדשני לזיהוי מערכות כוכבים בשמים.
לכבוד חתונתם של הנסיך וויליאם ובת זוגו קייט הוכן מקפא הדומה בצורתו לארמון בקינגהאם בלונדון.
* בעבר המדור כלל גם 5 עובדות על נושא שמשתנה מירחון לירחון, אוזניים, חיפושיות, דגלים. אולם בגרסתו החדשה (מאפריל 2011) הוחלף בפינה קטנה, "עולמי ממליץ".

* עוד בעיתון: כתבה קבועה בנושא "חיות" וכתבות בנושאים משתנים (כמו בית ספר להישרדות, החוקרים הנועזים וכו...) כתבה על סרט חדש שיצא לקולנוע (קונג פו פנדה 2, איגור, ריו) ומספר פעילויות משעשעות כמו מצא את ההבדלים, ניחוש מילה מעוותת ומספר חידות.

National Geographic Kids
------------------------

המגזין עולמי הוא בעצם היה הגרסה העברית של המגזין האנגלי (והמקורי)  **National Geographic Kids**.
המגזין יצא לאור לראשונה בספטמבר 1975 תחת השם National Geographic World. העיתון נשאר עם שמו כ- 26 שנים, עד שבאוקטובר 2001 שונה שמו לשמו הנוכחי כיום. העיתון, בדומה לעולמי, מיועד לילדים. 

כיום יוצא לאור על ידי חברת גוניור מדיה בע"מ ומופץ ליותר מ-70,000 בתי-אב בישראל 

הירחון מתפרסם גם בארצות: בולגריה, קרואטיה, מצרים, גרמניה, יוון, הונגריה, אינדונזיה, ארצות הברית (National Geographic Kids), אמריקה הלטינית, בלגיה, הולנד, רומניה, רוסיה, סרביה, סלובניה, דרום אפריקה (שתי המהדורות), טורקיה ובריטניה.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של נשיונל גיאוגרפיק קידס בישראל (בעברית)
* עולמי, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* nrg מעריב, כי גם לילדים מגיע נשיונל ג'יאוגרפיק, באתר nrg‏, 1 בינואר 2009
**הסוד של מיה** הוא אתר אינטרנט לילדים בני 7-3 שמטרתו לפתח את יכולתם בעזרת דמויות, משחקים, יצירה, מוזיקה, סרטונים והנאה. האתר מתמקד בנושאים כמו עברית, אנגלית, חשבון, מוזיקה וסיפורי התנ"ך. האתר נוסד על ידי חברת מטח בשנת 2006. 

בעקבות הצלחת האתר, לאתר נוצר זיכיון בעל משחקי קופסה, אפליקציות, חוברות וסדרת טלוויזיה.

עלילת האתר
----------

האתר נמצא בחדרה של מיה, שם נמצא חברה מטר, מטר מדבר בצורת ג'ירף. בחדר יש מספר אפשרויות למשחקי ואתגרי למידה:

* דפי צביעה
* מצא את ההבדלים
* סרטונים מסדרת הטלוויזיה המבוססת על האתר הניתנים לצפייה ישירה.
* פעילויות לחגים בהתאם לכל חג
* אי האותיות בו אפשר ללמוד ולהכיר את אותיות הא'-ב' ויישומים שלהן בחיי היומיום
* לימוד אנגלית בעזרת זיגי ודובי
* סיפורי התנ"ך
* הכרת צליל המוזיקה
* למידת אריתמטיקה

דמויות האתר
-----------

* **מיה** - ילדה סקרנית אשר יוצאת להרפתקאות למידה ופותרת בעיות בעזרת חשבון.
* **מטר** - מטר מדבר בצורת ג'ירף אשר יוצא עם מיה להרפתקאות.
* **זיזי** - יצור סגול אשר מלמד אנגלית.
* **דובי** - בובה של דוב מדבר שמלמדת אנגלית.

סדרת טלוויזיה - הסוד של מיה
---------------------------

החל מה-29 בנובמבר 2009, משודרת בערוץ ניק ג'וניור ישראל סדרת טלוויזיה בשם "הסוד של מיה". בסדרה מיה ומטר הם צוות בשם "חיש חשבון" ומטרתו לעזור לדמויות שונות שנמצאות בבעיות בעזרת חשבון. הסדרה מסייעת בלימוד חשבון לילדים. במאית הדיבוב של הסדרה הייתה ענת ניב, ודיבבו בה יהלי ניב-ושלר, גיא רושיניאק, צביקה פורמן ורועי ניב-ושלר. לסדרה יש 2 עונות ו-20 פרקים.

אפליקציות
---------

לאתר יש שתי אפליקציות:

### הסוד של מיה - לימוד מספרים

אפליקציה המסייעת ללימוד המספרים בעזרת משחקים ודמויות. האפליקציה מסייעת לגיל הרך בלימוד המספרים. האפליקציה נוסדה על ידי חברת "מטח" בשיתוף "Apps factory Media".

### הסוד של מיה - לספר בעשר אצבעות

אפליקציה המסייעת ללימוד ספירת מספרים בעזרת משחקים, דמויות ופעילויות. לאפליקציה יש אפשרות להוספת קול של חבר או קרוב משפחה שידבר במקום הדמויות הידועות.

ראו גם
------

* המרכז לטכנולוגיה חינוכית

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של הסוד של מיה
* הסוד של מיה - סדרת טלוויזיה, באתר ערוץ ניק ג'וניור

הערות שוליים
------------

1. ↑  הסוד של מיה, באתר "מטח"
2. ↑  הסוד של מיה - הורים,באתר "מטח"
3. ↑  אם כבר טלוויזיה - לפחות שילמדו חשבון, לין גרנרוט-קפלן, באתר "ynet"‏, 29 בנובמבר 2009
4. ↑  הסוד של מיה, באתר "ערוץ ניק ג'וניור"
5. ↑  הסוד של מיה - אפליקציות, באתר "מטח"
**HALCA** (באנגלית: **Highly Advanced Laboratory for Communications and Astronomy**) היה רדיו טלסקופ שפעל תוך שימוש באינטרפרומטריה רחבת בסיס ארוך מאוד.

משימה
-----

הטלסקופ נבנה על ידי טושיבה. הוא היה בעל אנטנה בקוטר של 8 מ'. בנוסף לכך הותקנה אנטנה נוספת.

הלוויין שוגר ב-12 בפברואר 1997 ממרכז החלל אוצ'ינורה. משך המשימה המתוכנן היה 3 שנים. האנטנה נפתחה ללא בעיות ובמשך יומיים בוצעו פעולות הכנסה לניצול של כלל המכשירים. משך הקפה היה כ-6.5 שעות. היה מתוכנן לקלוט אותות בתדר GHz ‏ 1.6, GHz‏ 5.0 ו-GHz‏ 22. בגלל בעיות שנבעו מרעידות בזמן השיגור לא היה ניתן לנצל תדר 22 ‏GHz.

פעילות נמשכה הרבה מעבר למתוכנן וזאת למרות הקטנה משמעותית של הספק חשמלי שהיה מיוצר על ידי פאנל סולארי. היא הופסקה בשנת 2005. משימה נוספת שתוכנה לשנת 2012 בוטלה.

במהלך פעילות HALCA בוצעו תצפיות על מקורות שונות של גלי רדיו בחלל. נתונים שהתקבלו נקלטו ב-5 תחנות קרקע ביפן, ארצות הברית, ספרד ואוסטרליה. העברת הנתונים התבצע בקצב 128 MB בשנייה. על בסיס המידע שהתקבל נכתבו מאמרים רבים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **HALCA** בוויקישיתוף
* 
* תיאור פעילות
* נתונים מאתר הסוכנות היפנית
* HALCA, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no00075527
* VIAF: 130459824
* WorldCat: lccn-no00075527

 |
**סמסון סיאסיה** (באנגלית: **Samson Siasia**; נולד ב-14 באוגוסט 1967) הוא כדורגלן עבר ניגרי, ששיחק בעמדת החלוץ.

קריירת מועדונים
---------------

סיאסיה, התחיל את הקריירה שלו בקבוצות כדורגל מקומיות בניגריה.

בקיץ 1987, סיאסיה חתם בלוקרן מליגת העל הבלגית. בלוקרן, סיאסיה שיחק 6 עונות.

בקיץ 1993, סיאסיה חתם בנאנט מליגת העל הצרפתית, עמה זכה באליפות בעונת 1994/1995.

בקיץ 1995, סיאסיה חתם בטירסנסה מליגת העל הפורטוגלית. בסיום העונה, טירסנסה ירדה לליגה השנייה וסיאסיה עזב את המועדון.

בקיץ 1996, סיאסיה חתם באל-הילאל מליגת העל הסעודית וכעבור שנה חתם בפרת' גלורי מליגת העל האוסטרלית.

בקיץ 1998, סיאסיה חתם בצפרירים חולון מהליגה הראשונה. ב-22 באוגוסט 1998, סיאסיה ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–3 נגד מכבי הרצליה, בו גם הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה. סיאסיה, הבקיע 12 שערים בליגה, שלא הספיקו לחולון לשרוד בליגה. בסיום העונה פרש מכדורגל.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-12 בינואר 1992, סיאסיה ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ניגריה, בניצחון 1–2 נגד סנגל, בו גם כבש את שער הבכורה שלו בנבחרת, במסגרת שלב הבתים של גביע אפריקה לאומות 1992.

סיאסיה השתתף עם הנבחרת גם בגביע אפריקה לאומות 1994, מונדיאל 1994 וגביע פהד 1995.

קריירת אימון
------------

בשנת 2005, סיאסיה מונה למאמן נבחרת הנוער של ניגריה והוביל אותה בדרך לגמר גביע העולם בכדורגל עד גיל 20 באותה שנה.

בינואר 2007, סיאסיה מונה למאמן הנבחרת הצעירה ובין הייתר אימן אותה בשתי האולימפיאדות שנערכו בשנים 2008 ו-2016.

ב-17 במרץ 2009, חזר לאמן את נבחרת הנוער. ב-4 בנובמבר 2010, סיאסיה מונה למאמן הנבחרת הבוגרת, אך פוטר ממנה ב-28 באוקטובר 2011, עקב הכישלון של הנבחרת להעפיל לגביע אפריקה לאומות 2012.

בפברואר 2012, מונה למאמנה של דורגספור מליגת העל המזרח בנגלית.

ב-26 בפברואר 2016 מונה בשנית למאמן הנבחרת.

ב-16 באוגוסט 2019, סיאסיה הושעה מאימון לזמן בלתי מוגבל, לאחר שהורשע בניסיון להטיות משחקים.

תארים
-----

נבחרת ניגריה
* גביע אפריקה לאומות: 1994

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt

הערות שוליים
------------

1. ↑  מערכת וואלה! ספורט‏, סמסון סיאסיה הושעה לכל החיים אחרי שהסכים לקבל שוחד בתמורה להטיית תוצאות, באתר וואלה!‏, 16 באוגוסט 2019

| **נבחרת ניגריה – מונדיאל 1994** |
| --- |
| 1 רופאי • 
2 אגואווהן • 
3 אירוהא • 
4 קשי • 
5 אוקצ'וקוו • 
6 אנוונו • 
7 ג'ורג' • 
8 אוליהה • 
9 יקיני • 
10 אוקוצ'ה • 
11 אמוניקה • 
12 סיאסיה •
13 אזאוגו • 
14 אמוקצ'י •
15 אוליסה •
16 אגו •
17 איקפבה •
18 אקוקו •
19 אמנלו •
20 אוקפור •
21 אדפוג'ו •
22 אגבונאברה •
מאמן: וסטרהוף | ניגריהניגריה |