recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**דיקלוקסצילין** (**Dicloxacillin**) היא תרופה אנטיביוטית ממשפחת הפניצילין. התרופה משמשת לטיפול בזיהומים סטפילוקוקליים וניתנת פומית בכמוסה או תרחיף.

דיקלוקסצילין מסווגת כאיזוקסזוליל פניצילין, קבוצה של פניצילינים עמידים לפניצילינאז, עם פעילות נגד נקדים גראם חיוביים המפרישים פניצילינאז.

שימושים קליניים
---------------

קלוקסצילין משמשת לטיפול בזיהומים מזני *Staphylococcus* רגישים למתיצילין. היא פעילה גם נגד זני *Streptococcus* רגישים לפניצילין ונקדים גראם-חיוביים אל-אווירניים שונים, אולם בזיהומים מנקדים גראם-חיוביים שאינם סטפילוקוקליים, בנזילפניצילין עדיפה עליה.

המינון המקובל למבוגרים הוא 125–500 מ"ג ארבע פעמים ביום, ולילדים 12.5–100 מ"ג לק"ג גוף, גם כן ארבע פעמים ביום.

מבנה כימי
---------

דיקלוקסצילין בנויה מחומצה 6-אמינופניצילינית שאליה מחוברת כשייר צדדי קבוצת איזוקסזוליל ואליה מחוברות קבוצת פניל עם שני אטומי כלור וקבוצת מתיל. חומצה 6-אמינופניצילנית היא תרכובת אורגנית הבנויה משתי טבעות: המרובעת היא טבעת בטא לקטם, טבעת אמידית המכילה ארבעה אטומים, שהיא האתר הפעיל של התרופה המעכב את פעילות הטרנספפטידאז של החיידק, ואילו המחומשת הצמודה אליה היא תיאזולידין, שאליה קשורה קבוצת קרבוקסיל ושתי קבוצות מתיל.

מנגנון פעולה
------------

מנגנון הפעולה של דיקלוקסצילין, כמו גם של יתר הפניצילינים, נובע מעיכוב האנזים טרנספפטידאז על ידי הטבעת הבטא לקטמית. תפקידו של אנזים זה, שגם משמש חלבון קושר פניצילין (PBP), הוא לקשר בין יחידות הפפטידוגליקן הבונות את דופן התא החיידקי ומייצבות אותה. עיכוב בניית הדופן חושף את התא החיידקי ללחצים אוסמוטיים, ולבסוף לפירוקו.

עמידות התרופה לפניצילינאז, אשר מוקנית לה מן השייר הצדדי שלה, שמונע את הקישור לאנזים זה, מאפשרת את פעילותה נגד חיידקי *Staphylococcus*, שברובם מייצרים פניצילינאז ועמידים לפניצילינים טבעיים.

פרמקוקינטיקה
------------

הספיגה של דיקלוקסצילין במתן פומי עומדת על 50%–75%, כאשר מזון מפחית את ספיגת התרופה. היא ניתנת כמלח נתרן, ובדם היא קשורה בשיעור של מעל 90% לחלבוני הפלזמה. כ-10% מן התרופה עוברים מטבוליזם כבדי. התרופה מופרשת בעיקר בצואה או בשתן. זמן מחצית החיים של התרופה הוא 50 דקות.

תופעות לוואי
------------

כבכל פניצילין, אלרגיה לדיקלוקסצילין היא תופעת לוואי נפוצה, אשר טווח הביטוי שלה נע בין פריחה לאנפילקסיס. תופעות לוואי נוספות המשותפות למשפחת הפניצילין כוללות היפוקלמיה, דלקת כליות אינטרסטיציאלית, נויטרופניה, דלקת מעי מקלוסטרידיואידס דיפיצילה, אנמיה המוליטית, מחלת הנסיוב הזר ופרכוסים. תופעות לוואי של מערכת העיכול, כגון כאבי בטן, בחילות ושלשולים נפוצות במתן פומי.

ראו גם
------

* קלוקסצילין
* פלוקלוקסצילין

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דיקלוקסצילין** בוויקישיתוף

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**האנה (חנה) מורטקוביץ'-אוֹלצָ'קובה** (בפולנית: **Hanna Mortkowicz-Olczakowa**; ‏15 באוקטובר 1905 – 5 בינואר 1968) הייתה משוררת וסופרת יהודיה-פולניה ניצולת השואה, מולי"ת, ותסריטאית. מחברת ספרים לילדים ולבני נוער.

קורות חיים
----------

נולדה בוורשה למשפחה יהודית, שהייתה מעורה בחוגי התרבות הפולנית. אביה יעקב מורטקוביץ', היה מוציא לאור ידוע בוורשה, ששם קץ לחייו בשנת 1931 בתקופת המשבר הכלכלי. אמה ינינה מורטקוביץ', הייתה סופרת, מתרגמת ומולי"ת. 

הבית בו היא גדלה היה מוקד של פגישות עם סופרים, משוררים ואמנים.

האנה למדה בתיכון כללי בוורשה, ולאחר מכן פנתה ללימודי פולנית ואמנות באוניברסיטת ורשה. ב-1924 פרסמה את ספר השירים הראשון שלה. לאחר מכן פרסמה ספרים נוספים לצעירים ומבוגרים, חלקם מלווים באיורים מעשה ידיה. 

לאחר התאבדותו של אביה, המשיכו האנה אמה בהפעלת הוצאת הספרים, שפעלה עד פרוץ מלחמת העולם השנייה. 

בזמן השואה הסתתרו האנה ואמה בחלק הארי של ורשה, ולאחר מרד ורשה הם הובלו עם אלפים מתושבי העיר למחנה המעצר הסמוך לעיר. 

עם תום המלחמה היא חידשה עם אמה את פעילות ההוצאה והחנות. בהמשך שימשה כסגנית איחוד הסופרים הפולני בקרקוב. 

האנה כתבה שירים הקשורים לחוויית מלחמת העולם כפי שנחוותה על ידי מבוגרים וצעירים. כן כתבה ספרי ביוגרפיות. ספרה הידוע הוא הביוגרפיה שפרסמה על יאנוש קורצ'אק, ושתורגמה גם לאנגלית, ספרדית וגרמנית
. מורטקוביץ הכירה אישית את יאנוש קורצ'אק, שהוצאת הספרים של משפחתה פרסמה את כתביו לפני השואה. 
היא כתבה את התסריט לסרט הפולני "Zagubione uczucia" (רגשות אבודים). הסרט נחשב כמבשר הנאו-ריאליזם של הקולנוע הפולני.

היא נפטרה ב-1968 ונקברה בבית הקברות בקרקוב. 

הייתה נשואה לתדיאוש אולצ'ק. בתם, יואנה אולצ'אק-רוניקייר(אנ'), גם היא סופרת וגם היא פרסמה ביוגרפיה על קורצ'אק שתורגמה גם לעברית ("קורצ'אק – ניסיון לביוגרפיה", זמורה-ביתן, 2013).

קישורים חיצוניים
----------------

* ביוגרפיה באתר ביוגרפיות פולני בפולנית.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Mister doctor : the life of Janusz Korczak
Olczak, Hanna, London : Peter Davies, c1965
2. ↑  Janusz Korczak : maestro y martir
Mortkowicz-Olczakowa, Hanna, Buenos Aires : Editorial ICUF, 1963
3. ↑  קטע מספרה באתר יד ושם וכאן במאמרו של ישראל גוטמן
4. ↑  בערכו בIMDb

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007265657205171
* GND: 106722980
* ISNI: 0000 0000 8169 0621
* LCCN: n85165552
* NKC: js2006362955
* NLA: 36002851
* NTA: 147160650
* SELIBR: 78082
* SUDOC: 110019377
* VIAF: 98069543
* WorldCat: lccn-n85165552

 |
**חנק קרקע מלגשי** (שם מדעי: *Acrantophis madagascariensi*s) הוא מין נחש חנק ממשפחת החנקיים החי בטבע ביערות הגשם של מדגסקר על הקרקע. קרוב משפחתו לסוג הוא חנק דומריל מלגשי.

מאפיינים
--------

נחש זה שאין לו תת-מינים מוכרים, מזכיר את הרב חנק מאמריקה הדרומית ודומה לו במראה ובגודל. אורכו עד 3.05 מטר והוא הגדול בנחשי מדגסקר. הגוף בצבע אדמה חום-אדמדם עם אפור ועל הגב רצועות שחורות או חומות כהות. הזנב ארוך והשרירים גדולים, מקשים את התנועה במהירות אך חזקים ויכולים להיכרך על יצור קטן במהירות. השיניים בנויות כמו זיזים חזקים האוחזים בבשר ועל אף שהם אינם ארסיים הם עלולים להיות מסוכנים. עם זאת הנחש לא תוקף אנשים.

הוא חי ביערות בחלק הצפוני, המזרחי והמערבי של מדגסקר ונדיר בדרום. הוא נפוץ ביערות גשם או יערות פתוחים וגם בגדות נהרות. הנחש יוצא בלילה לצוד וניזון מיצורים קטנים כמו עופות, צפרדעים, לטאות, נחשים אחרים ויונקים כמו עכברים או למורים קטנים. כמו רוב קרוביו הוא הורג על ידי התלפפות השרירים על גוף הטרף עד להיחנקו למוות. הוא מתכרבל על מצע העלים, שם הוא נח וגם מסתווה מטרפו או מטורפיו הכוללים בעיקר עופות דורסים ויונקים טורפים כמו הפוסה.

הנחש לא מצוי בסכנה, אך הוא נחשב למין מוגן על פי ארגון CITES. הוא נמצא בירידה ביערות בהם הוא חי, כנראה עקב מסחר בעורו וגידולו כחיית מחמד נגד החוק. כמו כן הוא נפגע מפיתוח ומכריתת היערות.

ראו גם
------

* הפארק הלאומי מרוג'ג'י

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חנק קרקע מלגשי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  חנק קרקע מלגשי באתר הרשימה האדומה של IUCN
**חַנְקָן חִוֵּר** (שם מדעי: *Lanius excubitor pallidirostris*) הוא תת-מין של החנקן הגדול, ציפור שיר גדולה ממשפחת החנקניים, אשר לעיתים נחשב למין עצמאי. הוא מצוי במרכז אסיה וחלקים מצפון סין, איראן, אפגניסטן ופקיסטן.

בישראל הוא מזדמן נדיר, מופיע יותר בסתיו, אך נצפה גם באביב ובחורף. רוב הפרטים נצפים באילת, בערבה, ולאורך הבקע הסורי-אפריקני.

טקסונומיה
---------

החנקן החיוור תואר לראשונה על-ידי חוקר הצפרות האמריקאי ג'ון קאסין בשנת 1851 תחת השם מדעי הנוכחי *Lanius pallidirostris*. שם הסוג, *Lanius*, נגזר מהמילה הלטינית ל"קצב", בשל הרגלי האכילה שלהם: הם נוהגים לשפד את טרפם ולקרוע ממנו פיסות. שם התת-מין *pallidirostris* משלב את *pallidus* מלטינית עבור "חיוור" ו-*rostris* עבור "מקור".

החנקן החיוור שייך לחלק מקבוצת מינים בתוך הסוג חנקן שמהווה מין-על, שהמין העיקרי בו הוא חנקן גדול וחברים בו חנקנים נוספים בסוג. קבוצה זו הייתה נתונה לשינויים טקסונומים תכופים, והחנקן החיוור עצמו נחשב בעבר לתת-מין של החנקן האיברי (*Lanius meridionalis*) לצד תת-מינים נוספים, והמין נקרא אז חנקן דרומי; אך מאז הוחזרו כולם למעט אחד (החנקן האיברי) למין חנקן גדול.

תיאור
-----

חנקן חיוור, גילגיט-בלטיסטן, פקיסטן
חנקן בינוני באורך 23–24 ס"מ, מזכיר את מין האב החנקן הגדול, אך קטן ממנו במעט, זנבו קצר וצר יותר, והגוון האפור הכללי שלו בהיר יותר. בשל היותו נודד, כנפיו ארוכות והוא בעל חישוף-אברות ארוך יותר משל החנקן הגדול. יש לו כתמים לבנים גדולים ובולטים בשכמות ובבסיס אברות ושולי הזנב הלבנים נרחבים מאוד. המקור בעל בסיס בהיר במתחלף לקצה כהה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חנקן חיוור** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |

* דף מידע ותמונות של המין בישראל, באתר תצפית של ליאור כסלו
* תצפיות, קטעי וידאו, תמונות וקולות של חנקן חיוור, באתר eBird

הערות שוליים
------------

1. 1 2  ד"ר יואב פרלמן, חנקן חיוור, Lanius excubitor pallidirostris, באתר מרכז הצפרות הישראלי
2. ↑  Cassin, John (1851). "Descriptions of new species of birds of the family Laniadae, specimens of which are in the collection of the Academy of Natural Sciences of Philadelphia". *Proceedings of the Academy of Natural Sciences of Philadelphia*. **5** (10): 244–254 [244–245].
3. ↑  Jobling, James A. (2010). *The Helm Dictionary of Scientific Bird Names*. London: Christopher Helm. pp. 219, 289. ISBN 978-1-4081-2501-4.
**חסאן יבדה** (בערבית: **حسان يبدة**; נולד ב-14 במאי 1984) הוא כדורגלן עבר אלג'ירי המשחק בעמדת הקשר.

קריירת מועדונים
---------------

יבדה התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של אוסר. בינואר 2006 הוא הושאל לסטאד לבאל. בשנת 2007 הושאל ללה מאן, ב-17 בפברואר 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה 1 בהפסד 0–2 לסושו בו הבקיע שער עצמי, וזו הייתה ההופעה היחידה של השחקן באותה עונה. בעונת 2007/2008 יבדה הפך לשחקן הרכב קבוע בלה מאן ועזר לה לסיים במקום ה-9 באותה עונה.

ב-29 במאי 2008 הוא חתם על חוזה לארבע שנים בבנפיקה ליסבון אליה הגיע בהעברה חופשית. בפברואר 2009 הבקיע את שער הבכורה שלו בתיקו 1-1 נגד פורטו. ב-1 בספטמבר 2009 הושאל לפורטסמות' עד לסיום העונה. ב-3 באוקטובר, הבקיע את שער הבכורה שלו בניצחון 1–2 נגד וולברהמפטון וונדררס. בסיום העונה ירד עם המועדון לליגת המשנה. ב-27 באוגוסט 2010 יבדה הושאל לנאפולי האיטלקית עד לסיום העונה. ב-21 בנובמבר הוא הבקיע את השער הראשון שלו בניצחון 1–2 נגד בולוניה במסגרת הקופה איטליה.

ב-22 באוגוסט 2011 יבדה חתם בגרנדה, ל-3 שנים. ב-27 באוגוסט הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בהפסד 0–1 נגד ריאל בטיס.

ב-15 באוגוסט 2014 יבדה חתם לשנה אחת בפוג'יירה.

את עונת 2015/2016 התחיל כשחקן חופשי ובינואר 2016 חתם בבלננסש מליגת העל הפורטוגזית בה שיחק עונה וחצי.

קריירה בינלאומית
----------------

בצעירותו, יבדה שיחק בנבחרת הנוער של צרפת ובשנת 2001 זכה איתה באליפות העולם בכדורגל עד גיל 17. בסופו של דבר הוא החליט לשחק עבור נבחרת אלג'יריה. בספטמבר 2009 נכלל לראשונה בסגל הנבחרת במשחק נגד זמביה בו הוא לא שיחק. ב-11 באוקטובר 2009 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בניצחון 1–3 נגד רואנדה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2010. בשנת 2010 השתתף עם הנבחרת בגביע אפריקה לאומות 2010 ובמונדיאל 2010. ב-27 במרץ 2011 הוא הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 0–1 נגד מרוקו במסגרת מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2012. יבדה נכלל בסגל הנבחרת לקראת מונדיאל 2014 והוא היה שותף להעפלה ההיסטורית של הנבחרת לשמינית הגמר.

תארים
-----

בנפיקה ליסבון
* אליפות פורטוגל: 2008/2009

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חסאן יבדה** בוויקישיתוף
* חסאן יבדה, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt

| **נבחרת אלג'יריה – מונדיאל 2010** |
| --- |
| 1 קוואווי • 
2 בוקרה • 
3 בלחאג' • 
4 יחיא • 
5 חליש • 
6 מנסורי • 
7 בודבוז • 
8 לחסן • 
9 גזאל • 
10 סאיפי • 
11 ג'בור • 
12 בלעיד •
13 מטמור • 
14 לאיפאווי •
15 זיאני •
16 שאושי •
17 קדיורה •
18 מג'דאני •
19 יבדה •
20 מסבאח •
21 קאדיר •
22 עבדון •
23 מבולחי •
מאמן: סעדאן | אלג'יריהאלג'יריה |

| **נבחרת אלג'יריה – מונדיאל 2014** |
| --- |
| 1 סי מוחמד • 
2 בוקרה • 
3 גולאם • 
4 בלכלאם • 
5 חליש • 
6 מסבאח • 
7 יבדה • 
8 לאסן • 
9 גילאס • 
10 פגולי • 
11 אבראהימי • 
12 מג'דאני •
13 סלימאני • 
14 בן טאלב •
15 סודאני •
16 זמאמושה •
17 קדאמורו •
18 ג'אבו •
19 תאידר •
20 מאנדי •
21 מחרז •
22 מוסטפא •
23 מבולחי •
מאמן: חלילודז'יץ' | אלג'יריהאלג'יריה |
**חנקני העצים** (שם מדעי: *Tephrodornithidae*) היא משפחה של ציפורי שיר הקרובה לחנקניים ובעבר הייתה חלק מהם, אך הופרדה. ישנם גם חוקרים הטוענים שמשפחה זו צריכה להיות תחת המשפחה וונגיים מהאי מדגסקר.

המשפחה כוללת רק שלושה סוגים: Hemipus ,Tephrodornis ו-Philentoma, ובהם שמונה מינים.

אלו עופות החיים בדרום אסיה ביערות טרופיים וחיים על העצים. הם מזכירים את החנקנים אך קטנים יותר. כמותם הם בעלי מקור נוקשה ומחודד ועיניהם מכוסה בפס שחור. הם ניזונים מחרקים שהם חוטפים מהאוויר או עטים עליהם מהקרקע.

כשמם, הם חיים בעיקר בין ענפי העצים ובסבך שיחים. חנקני העצים חיים בקבוצות קטנות ביער וקינם מוסתר מעט בין העצים.

מיון
----

* משפחה **חנקני העצים** (Tephrodornithidae)
	+ סוג Tephrodornis
		- מין Tephrodornis gularis
		- מין Tephrodornis sylvicola
		- מין Tephrodornis pondicerianus
		- מין Tephrodornis affinis
	+ סוג Philentoma
		- מין Philentoma pyrhopterum
		- מין Philentoma velatum
	+ סוג Hemipus
		- מין Hemipus picatus
		- מין Hemipus hirundinaceus

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חנקני העצים** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ITIS
* GBIF
 |
**חנק קלברי** (שם מדעי: *Calabaria reinhardtii*) הוא מין נחש ממשפחת החנקיים המהווה מין יחיד בסוגו ובתת-משפחתו. הוא חי בטבע ביערות הגשם של אפריקה. כשאר בני משפחתו הוא אינו ארסי אלא חונק את טרפו בלחיצה חזקה.

מאפיינים
--------

אורכו של החנק הקלברי יכול להגיע למטר אחד ולו קשקשים שחורים-אדמדמים ומבנה גופו גלילי. הוא בעל ראש קטן ובעל גולגולת המותאמת לחפירה ובעלת עצמות קדמיות. העיניים קטנות וחסרות גומות חישה וצבעם חום.

הנחש מצוי ביערות הגשם של אגן הקונגו ובאזורים לחים והוא פעיל במיוחד בלילה. הוא חופר באדמה ביעילות וכך מסתתר מאויבים. אם הוא מותקף הוא ירים את זנבו ויטעה את הטורף שמכוון לראשו ובינתיים יחפש מקום מבטחים. הוא יתקוף בתגובה רק כמוצא אחרון.

הנחש ניזון ממכרסמים או מחדפים החיים במחילות והוא פולש אליהם כדי לטרוף אותם. הוא חונק אותם כנגד גופו או מוחץ את הטרף לקיר המערה עד למותו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חנק קלברי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ADW
* ARKive
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |



1. ↑  חנק קלברי באתר הרשימה האדומה של IUCN
**לודוביק לאמין סאנה** (בצרפתית: **Ludovic Lamine Sané**, נולד ב-22 במרץ 1987 בוילנב-סור-לו שבצרפת) הוא כדורגלן סנגלי המשחק בעמדות הבלם והקשר האחורי באוטרכט. לזכותו 35 הופעות במדי בנבחרת סנגל.

לאמין סאנה הוא אחיו הגדול של הכדורגלן סאליף סאנה.

קריירת מועדונים
---------------

סאנה החל את קריירת הבוגרים במועדון הצרפתי אגדה, ואחר כך שיחק במועדון לורמון מהליגה השישית בצרפת. בקיץ 2008 קפץ סאנה חמש ליגות כאשר חתם בבורדו מליגת העל הצרפתית. 

סאנה החל לשחק בקבוצת המילואים של בורדו, והרשים מאוד את מאמן הקבוצה הבכירה דאז, לורן בלאן. רק בעונת 2009/10 החל לתפוס את מקומו בקבוצה הבכירה, כאשר ערך 17 הופעות בעונה זו, והצטיין בניצחון 3-1 על אתלטיק בילבאו לפני תחילת העונה, במשחק בו נכנס כמחליף. גם בליגת האלופות ערך סאנה הופעות, כאשר נכנס כמחליף בניצחונה של בורדו 2-0 על באיירן מינכן בשלב הבתים. בניצחון 1-0 על מכבי חיפה פתח לראשונה בהרכב. לאחר שבעונה זו בעיקר שימש מחליף לאלו דיארה, תפס סאנה מקום קבוע בהרכב בורדו החל מעונת 2010/11, והנהיג את חוליית הקישור מאחור. בינואר 2010 האריך סאנה את חוזהו בבורדו עד לשנת 2014. באותה שנה הבקיע סאנה את שער הבכורה שלו בקבוצה, בהפסד 3-1 לאולימפיק מרסיי בגמר גביע הליגה הצרפתית. בעונת 2012/13 זכה סאנה עם בורדו בגביע הצרפתי, לאחר ניצחון 3-2 בגמר על אוויאן, בו שיחק 90 דקות.

בקיץ 2016, לאחר שבע עונות בבורדו, חתם סאנה בורדר ברמן מהבונדסליגה תמורת סכום בלתי ידוע. את שער הבכורה שלו במועדון הבקיע סאנה בתיקו 2-2 מול דרמשטאדט 98 במסגרת הבונדסליגה.

קריירה בינלאומית
----------------

סאנה משחק בנבחרת סנגל החל משנת 2010. בשנת 2012 השתתף סאנה עם נבחרת סנגל בגביע אפריקה לאומות 2012, ופתח בהרכב בהפסדים לנבחרת זמביה ולנבחרת גינאה המשוונית, ולא שיחק בהפסד לנבחרת לוב. סנגל סיימה טורניר זה עם אפס נקודות. בשנת 2015 השתתף סאנה עם נבחרת סנגל בגביע אפריקה לאומות 2015, ביחד עם אחיו סאליף סאנה. סנגל פתחה טורניר זה היטב בניצחון 2-1 על נבחרת גאנה, במשחק בו לאמין סאנה שיחק 90 דקות, אך בהמשך סיימה בתיקו 1-1 מול נבחרת דרום אפריקה, והפסידה 2-0 לנבחרת אלג'יריה, וסיימה את דרכה בטורניר בשלב הבתים. גם במשחקים אלה, סאנה שיחק את מלוא הדקות.

תארים
-----

עם בורדו:

* הגביע הצרפתי: 2012/13

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לאמין סאנה** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

| **נבחרת סנגל – גביע אפריקה לאומות 2012** |
| --- |
| 1 קונדול • 
2 גומיס • 
3 לאמין סאנה • 
4 דיאקאטה • 
5 דיאוורה • 
6 מנגאן • 
7 סואו • 
8 ניאנג • 
9 קמארה • 
10 דייה • 
11 אנדויה • 
12 בייאל סאל •
13 פאטי • 
14 ד.אנדיאיי •
15 סיסה •
16 ק.אנדיאיי •
17 דאף •
18 נדאו •
19 בה •
20 ארמן טראורה •
21 דיאמה •
22 מבנגה •
23 פ.אנדיאיי •
מאמן: אמארה טראורה | סנגלסנגל |

| **נבחרת סנגל – גביע אפריקה לאומות 2015** |
| --- |
| 1 קונדול • 
2 מבודג'י • 
3 ג'ילובוג'י • 
4 אנדיאיי • 
5 דיופ • 
6 לאמין סאנה • 
7 סואו • 
8 קויאטה • 
9 דיוף • 
10 מאנה • 
11 אנדויה • 
12 באדג'י •
13 מבנגה • 
14 טורה •
15 סיסה •
16 גומיס •
17 גייה •
18 סוארה •
19 קונאטה •
20 סליף סאנה •
21 גסאמה •
22 סווה •
23 קמארה •
מאמן: ז'ירס | סנגלסנגל |
דורבן ג'אווה
**דוֹרבָּן ג'אווה** (שם מדעי: *Hystrix javanica*) הוא מין של מכרסם מהסוג דורבן המצוי בטבע רק באינדונזיה באיים: ג'אווה, באלי, פלורס, לומבוק, סומבאווה, מדורה ועוד כמה איים קטנים מאיי סונדה. אין לו תת-מינים מוכרים. המין תואר לראשונה ב-1823.

מאפיינים
--------

זהו דורבן בגודל בינוני, אם כי ביחס למכרסם זה גדול מאוד. הדורבן באורך 45–60 ס"מ ועם זנב באורך 6–17 ס"מ. הדורבן בעל שערות חומות עם קוצים ארוכים בצבע לבן ושחור בקצה. הראש שלו לעיתים בעל גוונים כתומים.

הדורבן הוא שוכן של יערות פתוחים, יערות ראשוניים או שניונים ומצוי גם בביצות ויערות מנגרובים. כמו שאר הדורבנים הוא אוהב לחפור באדמה ולחפש צמחייה, שכן הוא אוכל צמחים בעיקרו.

לדורבן תפוצה קטנה מאוד בטבע ובעבר הוא ניצוד והיה בסכנה. כיום הוא מוגן בידי ממשלת אינדונזיה ומצב שימורו הוא "ללא חשש".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דורבן ג'אווה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* EOL
* ITIS
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  דורבן ג'אווה באתר הרשימה האדומה של IUCN

| דורבניים |
| --- |
| דורבן | דורבן מצוי • דורבן הכף • דורבן מלאי • דורבן ג'אווה • דורבן מצויץ • דורבן עב-קוצים • דורבן פיליפיני • דורבן סומטרי |  |
| דורבן עב-זנב | דורבן עב-זנב אסייתי • דורבן עב-זנב אפריקני |
| דורבן ארוך-זנב (סוג ומין יחיד) | דורבן ארוך-זנב |
**דוראדו זהוב** (שם מדעי: *Salminus brasiliensis*; "דוראדו" הוא זהב בספרדית) הוא מין של דג טורף החי בנהר האמזונאס ונהרות דומים בדרום אמריקה. הוא שייך לסדרת החריתאים החיים בנהרות אמריקה ואפריקה. הוא מין טורף גדול שניצוד על ידי דייגים מקומיים למאכל.

מאפיינים
--------

לדוראדו ראש גדול עם לסתות חזקות ובולטות וצבע הקשקשים זהוב. אורכו 37 ס"מ ומשקלו 3-10 ק"ג, למרות שנתפסו פרטים מעל 100 ס"מ אורך ומשקל של 30 ק"ג. הוא בעל זנב שרירי העוזר לו לזנק קדימה בעקבות טרפו.

הדוראדו חי במקווי מים חמימים כמו נהרות ואגמים בברזיל, פרגוואי, אורוגוואי, בוליביה וצפון ארגנטינה ומצוי בנהרות פרגוואי, אורוגוואי, נהר קפרה וממורה ומגיע עד לגונת דוס פאטוס הגדולה. כמו כן הוא חי ביובלים ואגמונים קטנים יותר. 

זהו דג טורף הנמשך להתקהלות דגים שונים של הנהר כמו דגי הסבולה (Prochilodus lineatus) או הבריקון ואורב בשוליים לדג בודד. כמו כן הם אוכלים דגים מהסוג Astyanax ודגים אחרים כמו דגי סכין עירומים.

דגים אלה ניצודים בנהרות בהם הם חיים והדייגים צריכים להתמודד עם זריזותם, כוח הסיבולת הרב שלהם והסתתרותם בעומק. כמו כן הם צריכים לשמור שהדג לא יקרע בשיניו את הרשתות בהם הוא נתפס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דוראדו זהוב** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* FB
* ITIS
* NCBI
* GBIF
 |

* דוראדו זהוב, באתר seriouslyfish
במכירות, עסקים וכלכלה, **לקוח** (גם: רוכש, צרכן, קונה, קליינט) הוא אדם או ארגון שמקבלים שירותים או קונים מוצר של עסק, תמורת כסף או תמורה בעלת ערך אחר.

להבדיל מקונה מזדמן, נהוג לייחס ללקוח מידה מסוימת של יחסים מתמשכים עם השירותים או המוצר עליהם הוא שילם.

סוגי לקוחות
-----------

לכל עסק יש את הלקוחות שלו, עם מאפייניהם הייחודיים וצרכיהם השונים.

במחלקות העסקיות בכלל ובמחלקות השיווק והמכירות בפרט, מפיקים את מירב המאמצים על מנת להבין את לקוחותיהם ואת הפילוח הרלוונטי למכירתם.

שלושת סוגי הלקוחות האפשריים הם:

1. אדם פרטי – הידוע כמודל עסקי B2C (Business to consumer).
2. עסק או ארגון – הידוע כמודל עסקי B2B (Business to business).
3. ממשלה וארגונים ממשלתיים – הידוע כמודל עסקי B2G (Business to government).

היחס ללקוחות
------------

כיוון שלקוחות הם מקור ההכנסה לכל עסק בר קימה, בעולם המערבי התפתחה גישה שנועדה לחזק את מעמד הלקוח, לעודד לקוחות חוזרים ולבנות "נאמנות" של לקוחות.

הגישה אף הגיעה לקיצוניות בתחילת המאה ה-20 בה נטבע המשפט "הלקוח תמיד צודק".

אך כיום הגישה הרווחת היא ש"ייתכן שהלקוח לא תמיד צודק". כלומר גישה השמה את הדגש על חווית הלקוח, מתחשבת במידה רבה בדעתו אך לא נותנת לדעתו כוח הכרעה מוחלט. התחשבות בחוויות לקוחותיו של עסק נתפסות כדבר שתמיד ישרת אותו.

עם עידן הגלובליזציה, המידע והרשתות החברתיות נהוג לחשוב כי כיום יש ללקוחות יותר כוח והשפעה על עסקים מאי פעם. לכן עסקים כיום משתמשים בכלים סקרים ומדדים (כגון: מדד נאמנות לקוחות) על מנת להבין את שביעות הרצון של לקוחותיהם.

לקוח לעומת משתמש קצה
--------------------

נהוג להגדיר מיהו הלקוח ומיהו משתמש הקצה של המוצר, כיוון שהם אינם תמיד אותה הישות.

הלקוח הוא האדם שקנה את המוצר. משתמש הקצה הוא האדם שמשתמש בפועל במוצר, ללא קשר לאם הוא זה שקנה אותו.

דוגמאות למוצרים שבהם הלקוח ומשתמש הקצה אינם אותו האדם:

* הורים קונים צעצוע חדש לילדם בן ה-10. הילד הוא משתמש הקצה בצעצוע והלקוח הוא ההורים שרכשו את הצעצוע.
* מוסד אקדמי רכש טלסקופ למחלקת הפיזיקה. הסטודנטים ואנשי הסגל של המחלקה הם משתמשי הקצה של הטלסקופ והלקוח הוא המוסד האקדמי.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **לקוח (כלכלה)** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  לקוח, באתר מילון אבניאון
2. ↑  מה זה B2G (עסק למוסדות ממשלתיים)?, באתר לסטארטאפ
3. 1 2  A Global View Of 'The Customer Is Always Right', Forbes
4. ↑  End User: Definition, Examples, Vs. Customer, Investopedia
**חוק עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך, התשס"א–2000** בא לעודד סטודנטים במוסדות להשכלה גבוהה בישראל להיות מעורבים בפעילות ביום חינוך ארוך, באמצעות מלגת לימודים שתינתן בתמורה לפעילות זו. החוק נחקק בכנסת החמש עשרה ביוזמתה של חברת הכנסת קולט אביטל.

דברי ההסבר להצעת החוק הציגו את מטרתו:

מטרת הצעת חוק זו היא שילובם של הסטודנטים והסטודנטים להוראה בפעילות חינוכית לילדים בגילאי בית הספר היסודי וחטיבות הביניים במסגרת יום חינוך ארוך. הצעת החוק תזרז את יישום חוק יום חינוך ארוך, תוך צמצום העלויות הכרוכות ביישומו, ובו בזמן תוך סגירת פערים בחברה הישראלית על ידי הרחבת האופקים של ילדים ובני נוער לאחר שעות הלימודים הפורמליות.
החוק אושר בכנסת ב-18 באוקטובר 2000, ולא עבר שום שינוי מאז.

החוק קובע שסטודנט שהתקבל לתוכנית לשילוב סטודנטים בפעילות חינוכית במסגרת יום חינוך ארוך יחויב במתן ארבע שעות שבועיות בפעילות חינוכית, ובתמורה יהיה זכאי למלגה שלא תפחת ממחצית משכר הלימוד.

בהתאם לסמכות שהוקנתה לה בחוק התקינה שרת החינוך, התרבות והספורט, לימור לבנת, את תקנות עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך, תשס"ה-2005, המפרטות את אופן המעורבות של הסטודנט, וקובעות שמלגה מלאה, בשיעור 60% משכר הלימוד, תינתן תמורת פעילות שלא תפחת ממאה שעות לשנת לימודים.

למימוש החוק משמשת תוכנית סחל"ב.

קישורים חיצוניים
----------------

* חוק עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך, התשס״א–2000, בספר החוקים הפתוח
* היסטוריית החקיקה של חוק עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת

הערות שוליים
------------

1. ↑  הצעת חוק עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך, התשס"א­-2000, ה"ח 2924 מ-30 באוקטובר 2000
2. ↑  תקנות עידוד מעורבות סטודנטים ביום חינוך ארוך, תשס"ה-2005, באתר "נבו"
**חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז-1957** אושר בכנסת ב-9 באפריל 1957, וקובע כי נכה יהא זכאי לתגמולים, לפיצויים ולהטבות שונות בגין נזקי בריאות שנגרמו לו כתוצאה מרדיפות הנאצים. הפיצוי ניתן כקצבה חודשית ותלוי באחוזי הנכות שנגרמו לשורד השואה ובמצבו הבריאותי. הקצבה עצמה כוללת הטבות, טיפולים רפואיים, הנחות והקלות מס.

הוראות החוק
-----------

### תנאי הזכאות

על מנת להיות זכאי לפיצוי, אדם צריך לענות על מספר תנאים. על האדם ללקות בנכות שנגרמה על ידי הנאצים, ולא להיות זכאי לפיצוי כלשהו ממדינה שאינה מדינת ישראל. על שורד השואה לקבל אישור מועדה רפואית המעידה שדרגת נכותו של היא לפחות 25%. שורד שואה יהיה זכאי לפיצוי רק אם עלה לישראל לפני 1 באוקטובר 1953 ואם הוא בעל אזרחות ותושבות ישראלית רציפה החל מ-1 באפריל 1957. נוסף על כך, צריך הניצול לצרף מסמכים רפואיים לצורך הוכחת נכות. אם קיים אפוטרופוס, יש לצרף צו למינוי אפוטרופוס ואם התביעה מוגשת על ידי עורך דין, יש לצרף ייפוי כוח.

### הטבות

במסגרת החוק ניתן לזכאים תגמול חודשי שסכומו נקבע לפי דרגת הנכות שנקבעה לזכאי. כל אחוז נכות שווה כ-50 שקלים, כך שהתגמול נע בין 2,453 שקלים לאדם עם 25% אחוזי נכות ועד 4,997.92 שקלים לאדם עם 100% נכות. כמו כן, הזכאי יכול לבקש תגמול מוגדל למעוטי הכנסה שסכומו נקבע לפי דרגת הנכות, תוך ניכוי ההכנסות האחרות. תקרת התגמול נעה בין 5,909.87 שקלים בעבור 25% נכות ועד 11,033.70 שקלים לאדם עם 100% נכות.

#### הטבות נלוות

הזכאים על פי החוק יקבלו פטור מלא מתשלום על תרופות מרשם הכלולות בסל שירותי הבריאות. ההטבה ניתנת באופן אוטומטי בבית המרקחת. בנוסף, הזכאי על פי החוק יוכל לקבל מימון של טיפול רפואי בנכויות שבגללן הוכר כנכה מלחמה, למשל טיפול פיזיותרפי, רכישת מכשירים וציוד רפואי ואורתופדי, ועוד.

נכי מלחמה בעלי נכות של הרגליים עשויים להיות זכאים לדמי נסיעה או לדמי ניידות, וכן להלוואות ומענקים לרכב רפואי במקרים המתאימים.

היסטוריה חקיקתית
----------------

החוק אושר בכנסת ב-9 באפריל 1957, ומאז ועד סוף שנת 2020 תוקן 22 פעמים.

ב-9 ביוני 2014 אישרה הכנסת התשע עשרה תיקון לחוק, שקבע כי התנאים אשר ניתנים ליוצאי מחנות וגטאות שעלו לישראל לאחר 1 באוקטובר 1959 יהיו שווים לתנאים ולזכויות אשר ניתנים לניצולי שואה המוכרים על ידי חוק נכי רדיפות הנאצים. בתיקון לחוק גם נוספו הטבות שביניהן העלאת התגמול המינימלי המשולם לפי חוק נכי רדיפות הנאצים ונכי המלחמה בנאצים; מתן מענק שנתי לניצולים הזכאים לתגמול על פי הכנסה; מתן תגמול לבן הזוג לאחר פטירת ניצול השואה; אי הכרה בתגמול החודשי כהכנסת גמלת סיעוד מביטוח לאומי, והגדלת ההנחה על תרופות ועל טיפול נפשי לניצולים אשר אינם זכאים לקצבה חודשית.

בשנת 2015 נושא שכר טרחה עלה בבג"ץ.

קישורים חיצוניים
----------------

- ויקיטקסט חוק נכי רדיפות הנאצים, תשי"ז-1957, באתר ויקיטקסט

* היסטוריית החקיקה של חוק נכי רדיפות הנאצים, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
* חוק נכי רדיפות הנאצים, באתר כל זכות
* יוסי כץ, ‏השילומים והפיצויים האישיים: גריעת נכי השואה אזרחי ישראל מהזכאות לפיצויים מגרמניה וחקיקת חוק "נכי רדיפות הנאצים, 1957", **חוקים** ד', ‏ספטמבר 2012

הערות שוליים
------------

1. ↑  תביעה לפי חוק נכי רדיפות הנאצים, באתר משרד האוצר
2. 1 2  תגמולים חודשיים לנכי המלחמה בנאצים, באתר GOV.IL
3. ↑  חוק נכי רדיפות הנאצים, התשי"ז-1957, ס"ח 226 מ-19 באפריל 1957
**מישל רול** (בצרפתית: **Michel Rolle**‏; 21 באפריל 1652 – 8 בנובמבר 1719) היה מתמטיקאי צרפתי שנודע בעבור משפט רול.

ביוגרפיה
--------

רול נולד בעיירה אמבר בצרפת ועבר לגור בפריז בשנת 1675. לאחר עשר שנים התקבל לאקדמיה הצרפתית למדעים והמשיך לעבוד במוסד בסיום לימודיו. הוא אף היה בין 20 החברים באקדמיה שקיבלו שכר. בנוסף רול קיבל פנסיה מהמדינאי ז'אן-בטיסט קולבר לאחר שפתר את אחת הבעיות של המתמטיקאי ז'אק אוזנאם.

רול מתח ביקורת על החשבון האינפיניטסימלי, ולכן הגה את המשפט במונחים אלגבריים. הוא השתמש במשפט לראשונה בשנת 1690, ופרסם הוכחה בשנת 1691. המשפט נקרא על שמו במאה ה־19, לאחר שהעניין בו בקרב מתמטיקאים גדל, כי המשפט חיוני להוכחת משפט הערך הממוצע וקיום טור טיילור.

כמו כן בשנת 1690, רול פרסם את הספר "Traité d'Algebre", שמהווה את התיאור הראשון של דירוג מטריצות שפורסם באירופה.

רול נפטר בפריז בשנת 1719.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מישל רול** בוויקישיתוף

* מישל רול, באתר MacTutor (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb130110121 (data)
* GND: 117593508
* ICCU: TSAV372771
* ISNI: 0000 0000 0979 0492
* SUDOC: 157114716
* VIAF: 35238315
* WorldCat: viaf-35238315

 |
**מישל רישאר דלאלנד** (בצרפתית: **Michel-Richard de Lalande**;‏ 1657 – 18 ביוני 1726) היה מלחין בארוק צרפתי פורה ונגן עוגב. דלאלנד היה מחשובי המלחינים של מה שכונה גראן מוטט ותפוקתו בסוגה זו התקרבה ל-80 יצירות. כמו כן חיבר סוויטות תזמורתיות, שנודעו כ"סימפוניות לארוחת הערב של המלך", או בניסוח החלופי של התקופה, פשוט "סימפוניות". דלאלנד חיבר גם באלטים.

קורות חייו
----------

דלאלנד, שנולד בפריז, היה בן זמנם של ז'אן-בטיסט לולי ופרנסואה קופרן. הוא היה המורה למוזיקה של בנות מלך צרפת לואי ה-14 וניצח על הקאפלה המלכותית משנת 1714 עד מותו בורסאי ב-1726.

יש הרואים בדלאלנד את גדול מלחיני ה"מוטט הגדול" הצרפתי, יצירה כנסייתית לסולנים, מקהלה ותזמורת גדולה יחסית, שענתה לטעמו של לואי ה-14 הודות להוד ולהדר שאפיינו אותה. בהתאם למסורת, ארגן לואי ה-14 תחרות בין מלחינים, שהתבקשו לחבר מוזיקה לטקסט מוסכם במשך זמן קצוב. המלך היה השופט היחיד בתחרות. דלאלנד היה בין ארבעת הזוכים, ועליו הוטלה המשימה לחבר מוזיקה לרבע האחרון של השנה (שאר המתמודדים היו קופייה, קולאס ומינורה). הרבעון של דלאלנד היה החשוב מכולם בזכות חג המולד. בהמשך הוטל עליו מלוא האחריות לחיבור מוזיקה כנסייתית במשך כל השנה.

דלאלנד הותיר אחריו גרסאות רבות של יצירותיו. בגרסאות המוקדמות ניכרת נאמנות לסגנון הבארוק הצרפתי, אך השינויים שבאו אחריהן משלבים קווים קישוטיים יותר, איטלקיים בסגנונם ומקדישים יתר תשומת לב לקונטרפונקט פוליפוני.

לפחות ארבעה קבצים של יצירותיו קיימים כיום, כל אחד מהם מציג השקפה שונה כלפי עבודתו של מלחין, כפי שראו אותה האנשים שהרכיבו קבצים אלה. 

עבודת המחקר ביצירתו של דלאלנד נתקלה בקשיים בגלל חוסר העקביות באיות שם משפחתו: דה לאלנד, לאלאנד, לה לאנד, דה לה לאנד ועוד. המשפחה כתבה את השם Delalande

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מישל רישאר דלאלנד** בוויקישיתוף

* מישל רישאר דלאלנד, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* מישל רישאר דלאלנד, באתר ספוטיפיי
* מישל רישאר דלאלנד, באתר AllMusic (באנגלית)
* מישל רישאר דלאלנד, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* מישל רישאר דלאלנד, באתר Discogs (באנגלית)
* מישל רישאר דלאלנד בארכיון Werner Icking Music
* מישל רישאר דלאלנד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007273058005171
* BIBSYS: 4029004
* BNE: XX1506737
* BnF: cb138962809 (data)
* CANTIC: a10367500
* CiNii: DA08490639
* GND: 118864106
* ICCU: SBLV222638
* ISNI: 0000 0001 2278 4123
* LCCN: n80057151
* MusicBrainz: af403213-f910-4812-8520-6af768954921
* NKC: jn20000603637
* NLP: A18279053
* NTA: 072746653
* SELIBR: 222385
* SNAC: w6sb5hw5
* SUDOC: 086102524
* Trove: 1184453
* VIAF: 37102446
* WorldCat: lccn-n80057151

 |
**איש ללא חשיבות** (באנגלית: **A Man of No Importance**) הוא סרט דרמה קומי בריטי משנת 1994 בבימויו של סורי קרישנאמה (אנ') ובכיכובו של אלברט פיני.

עלילה
-----

אלפרד (אלפי) ביירן הוא רווק ידידותי בגיל העמידה, הומוסקסואל חבוי, חובב תיאטרון, שירה ואמנות, העובד ככרטיסן באוטובוס בדבלין בירת אירלנד ב-1963. אחותו מנסה לשדך לו נשים שונות, אך תשוקתו האמיתית היא מחזותיו של אוסקר ויילד, שאת אחד מהם, "סלומה" (אנ'), הוא מנסה להעלות בתיאטרון חובבים, ומתכנן לערוך את ההצגה בכנסייה המקומית. הוא מנסה לגייס להצגה את רובי, נהג קו האוטובוס הצעיר, בו הוא מאוהב בסתר, ואת אדל - צעירה יפה, שזה עתה עברה מן הכפר אל העיר הגדולה. משיכתו אל האמנות, אשר זוכה לזלזול מצד סביבתו השמרנית, וזהותו המינית, שנותרה חבויה שנים רבות, מביאים לתפנית אשר מאיימת על שגרת חייו.

שחקנים
------

* אלברט פיני - אלפרד ביירן
* ברנדה פריקר - לילי ביירן (אחותו של אלפרד)
* מייקל גמבון - אייבור ג'יי קרני
* דייוויד קלי - בולדי
* טרה פיצג'רלד - אדל רייס
* רופוס סוול - רובי פיי
* פטריק מאלאהייד - המפקח קרסון

ביקורת
------

מבקר הקולנוע האמריקאי, רוג'ר איברט, כתב : "אלפי משוחק על ידי אלברט פיני בעוד אחת מאותן הופעות שבהן פיני נכנס לדמות בנוחות כמו לנעל בית ישנה. אכן, רק הקלות והביטחון של פיני, הופכות את אלפי לאמין ביותר, שכן סיפורו של הסרט הוא יותר מושלם יותר מהמציאות." הוא משבח את התסריט של בארי דוולין השזור באמירות שנונות ומבריקות, אך גורס כי הבמאי לא התייחס מספיק ברצינות לעלילה ולדמויות ולהוציא סצנה אחת, נמנע לגעת בקצוות המחוספסים של נושא הסרט.

דייוויד ארמסטרונג, מבקר הקולנוע של הסן פרנסיסקו אקזמינר, מציין כי בסרטו הארוך הראשון, בוחר הבמאי קרישנאמה לתת לסרט ממד עצוב ומלנכולי. לדעתו, "התפנית הפתאומית שבעלילה בסיום הסרט נראית יותר כמו משאלת לב מאשר כדרמה משכנעת. ... אבל גם אם העלילה הופכת למופרכת, עדיין אפשר להתענג על הביצועים העשירים במשחקו של אלברט פיני.

קישורים חיצוניים
----------------

* "איש ללא חשיבות", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "איש ללא חשיבות", באתר AllMovie (באנגלית)
* "איש ללא חשיבות", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "איש ללא חשיבות", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "איש ללא חשיבות", באתר Metacritic (באנגלית)
* "איש ללא חשיבות", באתר אידיבי
* "איש ללא חשיבות", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* איש ללא חשיבות, קדימון הסרט באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  A MAN OF NO IMPORTANCE, באתר של רוג'ר איברט, 3 בפברואר 1995
2. ↑  Finney's bus conductor is an Irish "mah-vel', באתר סן פרנסיסקו אקזמינר, 2 בפברואר 1995
"מזרקה" מאת מרסל דושאן
**רֶדִי מֶייד** (באנגלית: **Readymade**, הגיע מהמונח בצרפתית: "**Objet trouvé**", אוֹבּזֶ'ה טרוּבֶה) הוא מונח שטבע האמן מרסל דושאן המתאר אמנות הנוצרת תוך שימוש באובייקטים או בחפצים יומיומיים. השימוש בחפצים כ'אמנות', כשהם מנותקים מן הקונטקסט המקורי שלהם, מרחיב בצורה משמעותית את החשיבה המקובלת אודות מה היא אמנות, בייחוד בעידן שבו המוצר ועיצובו מקבלים משנה חשיבות.

בין יצירות ה'רדי מייד' הידועות של דושאן נמצאת "מזרקה", שהיא משתנה ציבורית שאותה קנה האמן והציג אותה כיצירת אמנות. רדי מייד אחרים של דושאן היו "מתקן בקבוקים", "בטרם הזרוע השבורה" ועוד. לעיתים נעשים שינויים בחפצי הרדי מייד כדי להדגיש אמירה אמנותית כלשהי. כך לדוגמה, ביצירה של האמן מאן ריי - "מתנה" משנת 1921. זוהי יצירה המשלבת טכניקה של אסמבלאז', ומורכבת ממגהץ ברזל שעליו התקין האמן שורה של ווים או מסמרים קטנים, המעקרים את הפונקציונליות של האובייקט.

אמנים נוספים עושים שימוש בחומרי רדי מייד, תוך התאמתם ליצירה וטיפול אמנותי בהם, לעיתים תוך הרחקתם ממושג הרדי מייד כפי שהגה אותו דושאן. כאשר הטיפול בחפץ הוא דו־ממדי, (לדוגמה, ניירות שונים המודבקים יחדיו), נקרא האובייקט קולאז'. כאשר האובייקט שנוצר הוא תלת־ממדי, כגון תבליט התלוי על הקיר, נהוג לכנותו בשם אסמבלאז'. לעיתים האסמבלז' הופך להיות פיסול של ממש, בעיקר כתוצאה משימוש בשיטות פיסול מודרניות כגון ריתוך.

אמנים
-----

אמנים מודרניים רבים מוכרים בשימוש באובייקטים יומיומיים באמנותם. ביניהם ניתן למנות את:

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| * טרייסי אמין
* ארמן
* יוזף בויס
* גנג'ו גולן
 | * ג'ספר ג'ונס
* סלבדור דאלי
* מרסל דושאן
* ג'ים דיין
 | * דמיאן הירסט
* לואיז נבלסון
* נאם ג'ון פייק
* ניקי דה סן פאל
 | * פבלו פיקאסו
* רוברט ראושנברג
* מאן ריי
* קורט שוויטרס
 |  |  |  |  |

לקריאה נוספת
------------

* דוב, טירי דה, "הרדי-מייד ושפופרת הצבע", **סטודיו, כתב עת לאמנות**, גיליון מס' 68 (חלק א') ו-69 (חלק ב'), פברואר, 1992.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רדי מייד** בוויקישיתוף
* 
* Unmaking the Museum: Marcel Duchamp's Readymades in Context
* אתר למנויים בלבד גליה יהב, 100 שנה למהפכה - האם הרדי-מייד הוא אנטי-אמנות? האם הוא קווירי?, באתר הארץ, 11 בספטמבר 2013
* רדי מייד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007548099105171
* LCCN: sh85051044
* LNB: 000239751

 |
**נמל התעופה הבינלאומי טשקנט** על שם אסלאם קרימוב (באוזבקית: **Toshkent Xalqaro Aeroporti**) הוא נמל תעופה הנמצא כ-10 ק"מ דרומית לעיר טשקנט בירת אוזבקיסטן, והוא נמל התעופה הגדול ביותר בה וגם העמוס ביותר בכל מרכז אסיה מבחינת כמות נוסעים. בשנת 2012 עברו דרך הנמל כמעט 3 מיליון נוסעים.
הנמל הוא בסיסה של חברת התעופה הלאומית אוזבקיסטן איירווייז.

כיום פועלים בנמל התעופה שני טרמינלים - טרמינל 2 המשמש לטיסות בינלאומיות מכלל חברות התעופה, וטרמינל 3, אשר נחנך בשנת 2011, המשמש לטיסות פנים-ארציות של חברת אוזבקיסטן איירווייז.

נמל התעופה, ובמיוחד טרמינל 2, סובל מבעיות יעילות אשר באות לידי ביטוי בעת נחיתה בו זמנית של מספר טיסות, כשהנוסעים המגיעים בטיסות אלו נאלצים להמתין בתורים ארוכים לביקורת הדרכונים ואיסוף הכבודה עקב כמות מוגבלת של עמדות שירות (4 עמדות ביקורת דרכונים ו-3 מסועי איסוף כבודה בלבד).

לקראת שנת 2030 צפוי נמל התעופה להיסגר ולהיות מועתק למיקום חדש.

מהנמל מופעלות טיסות למגוון יעדים ברוסיה ובחבר המדינות, מזרח אסיה, אירופה, המפרץ הפרסי, וכמו כן טיסות לניו יורק, איראן, טורקיה וישראל. טיסות פנים-ארציות מופעלות מהנמל לכל הערים הגדולות במדינה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נמל התעופה הבינלאומי טשקנט** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של נמל התעופה הבין-לאומי טשקנט
**רונאלדו ג'וניור ואסקס הראסמה** (בספרדית: **Ronaldo Junior Vásquez Herasme**; נולד ב-30 ביוני 1999) הוא כדורגלן מהרפובליקה הדומיניקנית המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת אתלטיקו פאנטוחה.

קריירה
------

ואסקס התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של "לה מכה דל פוטבול" בארצו, ובגיל 14 הצטרף ל"FSB אסקולה סנטו דומינגו", קבוצה בת של ברצלונה ברפובליקה הדומיניקנית. בשנת 2016 הצטרף לקבוצת הנוער של אתלטיקו פאנטוחה, ובשנת 2017 עלה לקבוצת הבוגרים של המועדון, איתה זכה בגביע הקריביים 2018.

ב-22 במרץ 2018 ערך ואסקס את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הרפובליקה הדומיניקנית, בניצחון 4–0 על איי טרקס וקייקוס, בו כבש את שני שערי הבכורה שלו בנבחרת.

במרץ 2019 הגיע ואסקס לישראל והחל להיבחן בהפועל תל אביב, וב-26 במאי 2019 חתם במועדון. ב-27 ביולי 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף במשחק מול הפועל רעננה בגביע הטוטו. באוגוסט 2019 שוחרר מהמועדון.

ב-2 באוקטובר 2020, ואסקס חתם באל אחידו.

ב-21 בפברואר 2021, ואסקס חזר לאתלטיקו פאנטוחה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רונאלדו ואסקס** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams

הערות שוליים
------------

1. ↑  מאור רחמני, ‏גרופר, ואסקס ואימורו חתמו בהפועל ת"א, באתר ONE‏, 26 במאי 2019
2. ↑  מאור רחמני, ‏אוהדי הפועל מחו על שחרור דמארי ופרצו לאימון, באתר ONE‏, 10 באוגוסט 2019

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"רונאלדו ואסקס"**.
**מישל אז'ן שוורל** (בצרפתית: **Michel Eugène Chevreul**‏; 31 באוגוסט 1786 – 9 באפריל 1889) היה כימאי צרפתי שעבודתו עם חומצות שומן הובילו ליישום הנושא בתחומי המדע והאמנות. מזוהה עם גילוי החומצה המרגרית (אנ') ויצירת סוג מוקדם של סבון עשוי משומני חיות ומלחים. מחלוצי חקר הגרונטולוגיה. חי עד גיל 102.

ביוגרפיה
--------

מישל שוורל נולד באנז'ה שבצרפת, שם עבד אביו כפיזיקאי. בגיל 17 נסע לפריז והפך לעוזרו של הכימאי לואי-ניקולה ווקלן במוזיאון הלאומי להיסטוריה של הטבע שבז'רדן דה פלאן. בשנת 1813 מונה לפרופסור לכימיה. לאחר מכן התחיל את מחקרו על ניגודי הצבעים. ב-1826 נהיה חבר האקדמיה הצרפתית למדעים ובאותה השנה נבחר כנציג הזר לחברה המלכותית של לונדון לשיפור הידע במדעי הטבע שעל ידה קיבל מדליית קופלי על הישגיו ב-1857. בשנת 1829 נבחר כנציג הזר לאקדמיה המלכותית השוודית למדעים. ב-1830, שוורל ירש את ווקלן, כפרופסור לכימיה אורגנית במוזיאון הלאומי להיסטוריה של הטבע.

לכבוד אירוע יום הולדתו ה-100 של שוורל נוצקה מדליית זהב במיוחד לכבוד האירוע ב-1886 והאירוע נחגג כאירוע לאומי. שוורל קיבל המון מכתבי שבח מראשי מדינות ומלכים, ביניהם המלכה ויקטוריה. מספר מפגשיו של שוורל עם פליקס נדאר הוקלטו וצולמו בווידאו עם בנו של נדאר, פול, שצילם תמונות; זהו האירוע שהיום ידוע בתור הראיון המצולם הראשון בהיסטוריה.

מישל שוורל, צילום של נדאר
בנוסף הייתה זו מחווה לאדם שחי 100 שנים וחווה את כל המהפכה הצרפתית וזכה לראות את אירוע הפתיחה של מגדל אייפל. שמו של מישל אז'ן שוורל חקוק על מגדל אייפל יחד עם עוד 72 גדולי אומה משכילים צרפתיים.

באופן אירוני, החל שוורל לחקור את השפעות ההזדקנות על גוף האדם זמן קצר לפני מותו ב-9 באפריל 1889 בגיל 102. שוורל זכה להלוויה ציבורית. בשנת 1901 הוצב פסל לזכרו במוזיאון בו הוא עבד והיה קשור אליו כל כך.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מישל אז'ן שוורל** |

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל כימיה** |

* מישל שוורל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מישל יוג'ין שברול, באתר מוזיאון המדע בירושלים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007275555005171
* BnF: cb121099724 (data)
* CANTIC: a1120333x
* GND: 12097729X
* ICCU: MILV190616
* ISNI: 0000 0001 1691 6740
* LCCN: n79121689
* The Léonore id LH//526/27 is not valid.
* NDL: 01160226
* NKC: nlk20000089985
* NLA: 35622164
* NLG: 251607
* NLP: A10551633
* NTA: 067972918
* PIC: 21304
* RKD: 115145
* SNAC: w6cp6qdg
* SUDOC: 035052406
* Trove: 1018096
* ULAN: 500315802
* VcBA: 495/29568
* VIAF: 100196127
* WorldCat: lccn-n79121689

 |
**מבצע הכל נקי** היה מבצע צבאי שערכה ממלכת בהוטן כנגד קבוצות מורדים בדלניות בדרום הממלכה. המבצע נערך בין 15 בדצמבר 2003 ל-3 בינואר 2004. זה היה המבצע הצבאי הראשון בתולדות בהוטן.

רקע
---

ב-1990 פתחה הודו במבצע צבאי כנגד ארגוני המורדים הבדלנים בחבל אסאם וגרשה אותם מהארץ. הכוחות הבדלנים נמלטו לבהוטן והשתלטו על שטח של בני הלושטמפה (שבעצמם היו פליטים מנפאל). הארגונים הקימו מחנות בדרום המדינה ומהם ביצעו פשיטות לתוך הודו. ההודים פנו לבהוטן וביקשו ממנה לגרש את המורדים משטחה. הם אף הציעו לבהוטנים סיוע צבאי במשימה. ב-1998 החלה בהוטן במשא ומתן עם הבדלנים במטרה למצוא פתרון של שלום למצב. נערכו חמישה סבבי שיחות עם חזית השחרור המאוחדת של אסאם ושלושה סבבים עם החזית הלאומית הדמוקרטית של בורולנד. ארגון השחרור של קטמפור סירב באופן עקבי להגיע למשא ומתן. ביוני 2001 הסכימה חזית השחרור המאוחדת של אסאם לסגור ארבעה מהמחנות שלה, אולם עד מהרה גילו הבהוטנים שהמחנות רק הועברו למקום אחר. כמו כן גילו הבהוטנים שהבדלנים ההודים נמצאים בקשר עם כוח הנמרים של בהוטן - ארגון טרור הפועל כנגד המשטר בבהוטן. המשא ומתן נמשך עד 2003, אולם שני הצדדים לא הצליחו להגיע לפשרה. ב-14 ביולי 2003 אישרה האספה הלאומית של בהוטן התערבות צבאית כנגד הבדלנים. ב-13 בדצמבר בהוטן הציגה אולטימטום בפני הבדלנים לעזוב את הארץ. כעבור יומיים פקע האולטימטום, ומלך הדרקון הכריז על יציאה למבצע צבאי - הראשון מסוגו בתולדות בהוטן.

המבצע
-----

במבצע השתתפו כוחות מכל שלוש הזרועות של הכוחות המזוינים של בהוטן: הצבא המלכותי, המשמר המלכותי והמשטרה המלכותית. לצדם השתתפו במבצע גם כמה מאות אנשי מיליציה אזרחית בהוטנים. כבר ביום הראשון של המבצע הצליחו הבהוטנים לכבוש את מפקדת חזית השחרור המאוחדת בפוקטונג, ולשבות 90 מאנשיה. אחד ממנהיגי הארגון נהרג בקרבות. צבא הודו מיהר לפרוש כוחות בגבול בהוטן כדי למנוע מהבדלנים להימלט בחזרה להודו. הודו גם סיפקה לבהוטן סיוע צבאי בדמות מסוקים לפינוי פצועים. הבדלנים פינו במהירות את המחנות והקימו כיסי התנגדות בתוך הג'ונגלים הסבוכים של בהוטן. הבהוטנים שרפו את המחנות עד היסוד וכיתרו את הג'ונגלים. תוך זמן קצר הוכרעו כל כיסי ההתנגדות. חלק מהבדלנים נמלטו להודו או לבנגלדש ורבים נפלו בשבי הבהוטני, כולל מפקדי חזית השחרור המאוחדת. הבהוטנים הסגירו את השבויים להודו. ב-3 בינואר 2004 הכריז מלך בהוטן על סיום המבצע.

אחרית דבר
---------

מבצע הכל נקי נחשב לניצחון מובהק של צבא בהוטן. עם זאת, הבהוטנים לא הצליחו לעקור לחלוטין את ארגוני הבדלנים ההודים מאדמתם, וחיכוכים בינם לבין כוחות המשטרה והצבא של בהוטן נמשכו עד 2011.

הערות שוליים
------------

1. ↑  124 killed in Bhutan operation
2. ↑  Bhutanese Army moves to flush out Indian militants
3. ↑  "Four police injured in NDFB ambush in Sarpang"
**סרגי איוואנוביץ' שצ'וקין** (ברוסית: **Сергей Иванович Щукин**; ‏27 במאי 1854 – 10 בינואר 1936) היה סוחר ואספן רוסי הידוע באוסף האמנות האימפריוניסטי והפוסט-אימפרסיוניסטי שלו.

חייו
----

שצ'וקין החל לאסוף יצירות אימפריוניסטיות בעקבות נסיעתו לפריז בשנת 1897. בנסיעה זו קנה יצירה מעשה ידי קלוד מונה. בהמשך קנה יצירות רבות מעשה ידי פול סזאן, וינסנט ואן גוך ופול גוגן, ויצירות אלה עיטרו את ביתו רחב הידיים שבמוסקבה.

שצ'וקין היה ידוע בחברותו עם הצייר אנרי מאטיס ממנו רכש עבודות רבות. מאטיס יצר עבורו גרסה של יצירתו הידוע "הריקוד" הנחשבת לנקודת המפנה קריירה של מאטיס ואחת היצירות הידועות ביותר של המאה ה-20. יצירה זו צוירה בשנת 1909 עבור שצ'וקין יחד עם היצירה "מוזיקה" משנת 1910 כחלק משתי יצירות שהוצבו יחד.

בנוסף רכש שצ'וקין כמאה יצירות מעשה ידי פבלו פיקאסו ובהם יצירות מרכזיות מהתקופה הוורודה והתקופה הכחולה של האמן, וכן ניסיונותיו הראשונים לצייר בסגנון קוביסטי.

בשנת 1909 פתח שצ'וקין את ביתו פעם בשבוע לציבור הרחב על מנת לאפשר צפייה ביצירות האמנות.

ציורו של אנרי מאטיס, **הריקוד (גרסה 2)**, שצוירה בשנת 1910 במיוחד עבור שצ'וקין. היצירה מוצגת כיום במוזיאון הארמיטאז' בסנקט פטרבורג.
לאחר המהפכה הבולשביקית הלאימה הממשלה הקומוניסטית את אוספיו של שצ'וקין, ושצ'וקין עצמו נמלט לפריז, בה נפטר.

בשנת 1948 הועבר אוספו, כמו גם אוספו של איוואן מארוזוב ממוזיאון לאמנות מערבית חדשה בו הוצג עד שנה זו אל מוזיאון פושקין במוסקבה ואל מוזיאון הארמיטאז' בסנקט פטרבורג.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סרגיי שצ'וקין** בוויקישיתוף
* דיוקנו של שצ'וקין, מעשה ידי אנרי מטיס, באתר המטרופוליטן
* אוספי מוזורוב שצ'וקין
* סרגיי שצ'וקין, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007383626405171
* BnF: cb11975133r (data)
* GND: 11915112X
* ISNI: 0000 0001 2024 0915
* LCCN: n82068169
* NKC: jx20110627022
* NTA: 109792823
* SUDOC: 027783111
* ULAN: 500340432
* VIAF: 37720273
* WorldCat: lccn-n82068169

 |
איש שלג
איש שלג − גרמניה
**איש שלג** או **בובת שלג** (בעבר נקרא גם **גולם-איש**) היא דמות עשויה שלג שבוניה משווים לה צורת אדם. בניית בובות שלג בחורף היא עיסוק פופולרי בקרב ילדים.

איש שלג נבנה לרוב מכדור שלג גדול כגוף. כדור שני (ולעיתים קרובות שלישי) קטן יותר ממוקם מעליו כראש. איברים נוספים, כמו עיניים, אף ופה, עשויים לרוב מפחם, אצטרובלי ברוש, אבנים קטנות או כפתורים.

לעיתים משתמשים בירקות לסימון איברי הפנים באיש השלג, כגון פרוסות מלפפון כעיניים, חתיכת גזר כאף ופרוסת עגבנייה כפה. כמו כן, נהוג להוסיף כפתורים על הכדורים התחתונים כדי שבובת השלג תיראה כאילו היא לובשת חולצה. לעיתים מוסיפים גם כובע – לרוב סיר הפוך וצעיף.

בישראל
------

בירושלים נערכת בכל שנה שבה יורד שלג, תחרות בניית בובות שלג בגן סאקר. בראש צוות השיפוט עומד ראש העיר.

ראו גם
------

* כדור שלג
* פיסול בקרח

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **איש שלג** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  כתבנו, שלג ירד ברחבי הארץ, דבר, 29 בינואר 1950
2. ↑  30 ס"מ שלג בירושלים: "העיר הכי יפה בלבן", 2015, ynet

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007554026905171
* GND: 4316829-2
* LCCN: sh97009149

 |
**גלְיַת מוקש עוקב** (בגרמנית: Goliath) הוא כלי רכב בלתי מאויש מונחה מרחוק, שפותח על ידי הורמאכט במלחמת העולם השנייה. 

הגלית נשא מטען של 60-100 קילוגרם חומר נפץ ונעשה בו שימוש למטרות מגוונות: החל בהשמדת טנקים וכלה בשיבוש מערכי חי"ר צפופים והרס בניינים. הוא היה מונחה באמצעות קו טלפון שהשתרך לאחור עד המפעיל.

פיתוח ושימוש
------------

בסוף 1940 השיג הוורמכאט אב טיפוס של מוקש עוקב שיוצר בידי הצרפתי אדולף קגרסה. לאחר מכן משרד החימוש הגרמני הטיל על חברת יצור הרכב הגרמנית בוגוורד מברמן לפתח מכשיר דומה בעל יכולת לשאת 50 קילוגרם חומר נפץ. תוצאת הפיתוח הייתה "גלית" (SdKfz. 302) שנשא 60 ק"ג חומר נפץ. גלית נשלט מרחוק על ידי ידית היגוי שהייתה מחוברת בכבל טלפון לחלקו האחורי של המכשיר. כל גלית היה חד פעמי ומטרתו הייתה להתפוצץ עם מטרתו. בתחילה הונע הגלית בעזרת מנוע חשמלי אך בשל עלותו הגבוהה (3000 רייכסמרק) והקושי לתקנו בשדה הקרב הוחלף המנוע החשמלי במנוע בנזין אמין יותר.

בגלית נעשה שימוש בכל החזיתות בהן לחם הוורמאכט, מאביב 1942. נעשה בו שימוש בעיקר ביחידות שריון והנדסה קרבית. הגלית נודע לשמצה בעיקר בשל השימוש בו במרד ורשה ב-1944, שם יחידות הורמאכט והאס אס השתמשו בו כדי לדכא את ההתנגדות העזה של הארמייה קריובה. בשל מחסור בנשק נגד טנקים, נשלחו מתנדבים מקרב הפולנים לנתק את כבל הטלפון לפני שהגלית התפוצץ. גם בזמן הפלישה לנורמנדי נעשה שימוש בגליתים, אך בשל הפגזות הארטילריה הרבות הם הפכו ללא מבצעיים.

חיילים בריטים עם רכבי גלית שנתפסו.
למרות שיוצרו 7,564 גולייתים במהלך המלחמה הם לא נחשבו להצלחה בעיקר בשל עלותם הגבוהה, מהירותם הנמוכה (9.5 קמ"ש), פגיעות כבל הטלפון והשריון הדק שאיפשר לכל נשק אנטי טנקי לחסלו. עם זאת הגלית הניח את היסודות לפיתוחים של שליטה מרחוק על מכשירים לאחר המלחמה. 

גולייתים ששרדו את המלחמה מוצגים כיום לראווה במספר מוזיאונים, ביניהם מוזיאון החימוש האמריקני, מוזיאון הטנק בובינגטון בבריטניה ובמוזיאון השריון הגרמני.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גוליית** בוויקישיתוף
**נוירובלשנות** היא התחום העוסק בחקר המבנים והתהליכים במוח המעורבים בשימוש בשפה - הבנה, הפקה, עיבוד ועוד. נוירובלשנות היא מדע בין-תחומי, המשלב ידע מבלשנות, חקר המוח, פסיכולוגיה וכך הלאה. קיים קשר הדוק בין המחקר בנוירובלשנות והמחקר בפסיכובלשנות.

כבר במאה ה-19 זוהו מספר אזורים במוח הממלאים תפקידים חיוניים בשימוש בשפה; אזור ברוקה ואזור ורניקה הם שני האזורים המרכזיים במוח אשר פגיעה בהם תוביל לפגיעה בתפקודי שפה מסוימים. המחקר הנוירולינגוויסטי המודרני נעזר בטכניקות כמו fMRI ו-ERP, שדרכן ניתן לבחון פעילות מוחית בזמן ביצוע משימות לשוניות שונות, כמו זיהוי משפטים תקינים ולא-תקינים, הבחנה האם משפט הוא אמיתי או שקרי, הבחנה בין קטגוריות דקדוקיות שונות של מילים וכדומה.

בין השאלות הנחקרות במסגרת המחקר הנוירובלשני:

* אילו אזורים במוח מעורבים בביצוע משימות לשוניות שונות?
* מהו הבסיס הנוירולוגי לקשיי שפה מסוגים שונים, כמו דיסלקסיה או אפאזיה?
* האם שפת אם מיוצגת במוח באופן שונה מאשר שפה שנייה?
* כיצד מיוצגות מספר שפות במוחו של אדם דו-לשוני הדובר יותר משפה אחת כשפת אם?

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **נוירובלשנות** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **נוירובלשנות** |

* נוירובלשנות, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* נוירולינגויסטיקה, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007565533205171
* LCCN: sh85091130
* NKC: ph138311

 |