recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**עד כאן** (באנגלית" **Enough**) הוא מותחן אמריקאח משנת 2002 בבימויו של מייקל אפטד, עם ג'ניפר לופז ובילי קמפבל בתפקידים הראשיים.

העלילה היא על אישה מוכה הבורחת עם בתה מפני בעלה האלים עד שהיא מחליטה להתעמת איתו פיזית.

תקציר העלילה
------------

סלים (ג'ניפר לופז) וחברתה ג'יני (ג'ולייט לואיס) עובדות כמלצריות במסעדה בלוס אנג'לס. שם פוגשת סלים במיטש הילר (בילי קמפבל), גבר נאה ומבוסס. מתחיל רומן בניהם וכעבור זמן לא רב הם נישאים.

ג'ו רוכש בית נאה לבקשתה של סלים ונולדת להם בת בשם גרייסי (טסה אלן). הכל נראה מושלם אבל כעבור שש שנים מגלה סלים שמיטש בוגד בה. הוא לא מתכחש לכך ומודיע לה כי הוא המפרנס בבית הזה וכי כגבר מותר לו לנהל יחסים עם כמה נשים שהוא רוצה. סלים ההמומה מתווכחת אתו והוא מכה אותה. היא ממהרת לאביה החורג פיל (כריסטופר מלר) ובעצה עם ג'יני מתכננים את הבריחה שלה עם גרייסי. מיטש מפתיע אותה באמצע הבריחה ומאיים עליהם באקדח אבל לבסוף נותן לה לברוח ומזהיר שיימצא אותה.

סלים טסה עם גרייסי לסיאטל, לביתו של חברה הקודם ג'ו (דן פוטרמן). מיטש נעזר בידידו השוטר רובי (נואה ויילי) שמגלה היכן היא מסתתרת. הוא שולח את חבריו העבריינים המתחזים לאנשי FBI אך הם לא מוצאים את סלים. סלים מקבלת תמיכה מאביה הביולוגי יופיטר (פרד וורד) שהסכים לעזור לה, לתמוך בה כספית לאחר שמיטש חסם את חשבון הבנק שלה, ולמצוא לה מקום מסתור מבודד אבל גם שם מאתרים אותה מיטש ורובי והיא מצליחה להימלט מרובי לאחר מרדף מכוניות ארוך.

מיטש תובע משמורת על גרייסי וסלים עומדת לפני שימוע בבית משפט. כאשר עורך הדין אומר לה שהסיכוי שלה לקבל משמורת הוא נמוך ביותר וכי מיטש ירדוף אחריה כל הזמן, היא מחליטה להתעמת פיזית עם מיטש. היא שולחת את גרייסי עם ג'יני למקום מסתור ועוברת אימון בקרב מגע. בלילה היא מתגנבת לביתו של מיטש, מסתירה את כלי הנשק שלו וכאשר הוא מגיע היא מתעמתת אתו פיזית בקרב מגע קשה בו היא מצליחה לבסוף לדחוף אותו מהמרפסת אל מותו.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| ג'ניפר לופז | סלים |  |
| בילי קמפבל | מיטש הילר |  |
| ג'ולייט לואיס | ג'יני |  |
| דן פוטרמן | ג'ו |  |
| נואה ויילי | רובי |  |
| פרד וורד | יופיטר |  |
| טסה אלן | גרייסי |  |
| כריסטופר מלר | פיל |  |
|

קישורים חיצוניים
----------------

* "עד כאן", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "עד כאן", באתר נטפליקס
* "עד כאן", באתר AllMovie (באנגלית)
* "עד כאן", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "עד כאן", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "עד כאן", באתר Metacritic (באנגלית)
* "עד כאן", באתר אידיבי
* "עד כאן", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קדימון לעד כאן, באתר יוטיוב
* העימות הראשון בין סלים למיטש, באתר יוטיוב
* העימות האחרון בין סלים למיטש, באתר יוטיוב
**מיכל לִיפּסוֹן** (Lipson; נולדה ב-1970) היא פיזיקאית ישראלית-אמריקאית המתמחה בננופוטוניקה ובאופטיקה של סיליקון. הייתה פרופסור חבר באוניברסיטת קורנל בבית הספר להנדסת חשמל ומחשבים וחברה במכון קבלי לננו-מדע בקורנל. היא נבחרה בשנת 2010 לעמיתת קרן מקארתור. בשנת 2014 עברה לאוניברסיטת קולומביה.

השכלה
-----

מיכל ליפסון נולדה בחיפה. אביה, פרופ' ראובן עופר, היה חבר סגל בפקולטה לפיזיקה. ב-1978, עת היו מירב עופר ואחותה התאומה מירב עופר בנות שמונה, עברה המשפחה לברזיל. אחרי שסיימה שתי שנות לימודים כתלמידה לתואר ראשון במכון לפיזיקה של אוניברסיטת סאו פאולו, קיבלה ליפסון תואר ראשון בפיזיקה מהטכניון ב-1992. היא המשיכה ללימודי הדוקטורט בטכניון, אותו קיבלה ב-1998, העבודה עסקה במצבים של מיקרו-מהודים אופטיים מוליכים למחצה בהנחית פרופ' אלישע כהן. אחרי-כן שהתה שנתיים בפוסט-דוקטורט אצל פרופסור ליונל קימרלינג ב-MIT, שלאחריו קיבלה משרה באוניברסיטת קורנל ב-2001.

בשנת 2015 היא קיבלה תואר פרופסור באוניברסיטת קולומביה.

מחקר
----

ליפסון ידועה במיוחד בשל עבודתה על פיתוח התקני סיליקון אופטיים, במטרה להשתמש באור כתחליף למוליך חשמלי בשבבים. היא פרסמה את מאמרה הראשון בנושא ב-2004. מאמר חשוב נוסף שלה התפרסם ב-2006.

היא עובדת גם על פיתוח של "גלימת ההסוואה" האופטית, כלומר הסתרה של אובייקטים על ידי שליטה באור. 

ליפסון השתתפה בתוכנית פולברייט,
וזכתה בפרס לחוקר הצעיר מטעם הקרן הלאומית למדע (National Science Foundation)‏ (NSF).

עבודתה התפרסמה ב-Nature,‏ Nature Photonics וכתבי עת נוספים.

נבחרה לסגן נשיא אגודת אופטיקה (לשעבר האגודה לאופטיקה) ולנשיא האגודה ב-2023. החל מ-2014 ובמשך שנים רבות צויינה על ידי תומפסון-רויטרס במאיון העליון של החוקרים המצוטטים ביותר בתחום הפיזיקה.

ליפסון פירסמה 45 פטנטים והשתתפה בכתיבת יותר מ-250 מאמרים מדעיים.

קישורים חיצוניים
----------------

* הטכניון, ‏"פרס הגאונות" הוענק לפרופ' מיכל ליפסון מקורנל, שותפה להמצאת גלימת ההעלמות, באתר "הידען", 30 באפריל 2011
* אתר קבוצת המחקר של ליפסון, כולל סירטונים על תחומי המחקר שלה (באנגלית)
* סירטון יוטיוב בו היא מסבירה בקצרה על ישומי המחקר שלה (באנגלית)
* אתר של מיכל ליפסון (באנגלית)

* מיכל ליפסון, באתר גוגל סקולר

הערות שוליים
------------

1. ↑  עמיתי מקארתור 2010: מיכל ליפסון - פיזיקאית אופטית, אתר עמיתי מקארתור
2. ↑  Michal Lipson, Reuven Opher, (1932 - 2020) - ForeverMissed.com Online Memorials, www.forevermissed.com (באנגלית)
3. ↑  הטכניון, "פרס הגאונות" הוענק לפרופ' מיכל ליפסון מקורנל, שותפה להמצאת גלימת ההעלמות, באתר הידען - Hayadan, ‏2011-04-29
4. ↑  Mark A. Foster1, Amy C. Turner2, Jay E. Sharping1, Bradley S. Schmidt2, Michal Lipson2 & Alexander L. Gaeta1,
Broad-band optical parametric gain on a silicon photonic chip,
Nature 441, 960-963 (22 June 2006)
5. ↑  רשימת מקבלי מלגות 2008/7
6. 1 2 3  Michal Lipson | Lipson Nanophotonics Group, lipson.ee.columbia.edu

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007371917905171
* BIBSYS: 5021018
* ISNI: 0000 0001 1603 1221
* LCCN: n2003014854
* NTA: 263807878
* ORCID: 0000-0003-2903-3765
* SUDOC: 076466833
* VIAF: 19053477
* WorldCat: lccn-n2003014854

 |
**צ'ארלס הנרי שלדון** (באנגלית: **Charles Henry Sheldon**;‏ ‏‏) היה פוליטיקאי אמריקאי מדקוטה הדרומית, איש המפלגה הרפובליקנית, שכיהן כמושל דקוטה הדרומית בשנים 1893 - 1897.

ראשית חייו
----------

צ'ארלס שלדון נולד בעיירה ג'ונסון שבוורמונט, כשלישי מבין ארבעת ילדיהם של גרשאם ומרי (לבית בראון) שלדון. אביו נפטר ב-1844. מגיל 12 ועד גיל 18 עבד שלדון כפועל בחווה, ולאחר מכן עבד בחנות. הוא הצטרף אל התנועה לביטול העבדות. ב-23 בנובמבר 1861 התגייס שלדון לפלוגה E של רגימנט הרגלים השביעי של ורמונט, ולאחר מכן נכנס לשירות פעיל כסמל בעיר ראטלנד שבוורמונט. ב-13 ביולי 1865 הוא קודם לדרגת קפטן ושוחרר בבראונסוויל, טקסס. שנתו האחרונה בשירות צבאי עברה עליו בספר המערב. לאחר שחרורו הוא נכנס לעסקי המסחר במחוז פופ שבאילינוי. רעייתו הראשונה של שלדון, מרי וולטרס שלדון, נפטרה ב-1874, ולשניים לא נולדו ילדים. רעייתו השנייה הייתה מרתה פריזל שלדון, ולשניים נולדו שלושה ילדים.

בדקוטה הדרומית
--------------

לאחר שהתגורר כמה שנים בשיקגו, עבר שלדון להתגורר בעיר גרוטון שבטריטוריית דקוטה (אנ') (כיום בתחומי דקוטה הדרומית) בשל מצב בריאותו של בנו, ג'יימס. הרופאים אמרו לשלדון שרק אקלים צפוני יסייע לבנו, שסבל ממלריה. שלדון התיישב על קרקע ממשלתית והיה לחוואי. ב-1886 הוא נכנס לפוליטיקה, כאשר הוא ייצג את מחוז הבחירה ה-12 בבית המחוקקים של הטריטוריה שכלל את מחוזות דיי, רוברטס, גרנט וקודינגטון, עד 1887. ב-1890 היה שלדון נציג מחוז דיי במשלחת של הוועידה המדינתית של המפלגה הרפובליקנית שהתקיימה בעיר מיטשל שבדקוטה הדרומית. בוועידה של 1892 נבחר שלדון כמועמד המפלגה למשרת מושל דקוטה הדרומית, ובבחירות הכלליות הוא ניצח הן את המועמד העצמאי א.ל. ואן אודסל, והן את מועמד המפלגה הדמוקרטית פיטר קוצ'מן. שלדון כיהן כמושל דקוטה הדרומית מ-3 בינואר 1893 ועד 1 בינואר 1897.

שנותיו האחרונות
---------------

לאחר תום כהונתו כמושל פרש שלדון לחוותו שליד העיר פיירפוינט. בבחירות של 1898 הוא יצא למסע נאומים מטעם הרפובליקנים, אך נפל למשכב עקב הצטננות. את נאומו האחרון הוא נשא בעיר דדווד ב-15 באוקטובר.

צ'ארלס שלדון נפטר בדדווד חמישה ימים לאחר מכן, ב-20 באוקטובר 1898 כתוצאה מדלקת ריאות. הוא נטמן בבית הקברות של פיירפוינט.

לקריאה נוספת
------------

* Sobel, Robert, and John Raimo, eds. Biographical Directory of the Governors of the United States, 1789–1978, Vol. 4, Westport, Conn.; Meckler Books, 1978, pp. 1447-1448.

קישורים חיצוניים
----------------

* צ'ארלס שלדון באתר אגודת המושלים הלאומית (באנגלית)
* צ'ארלס שלדון באתר The Political Graveyard (באנגלית)
* צ'ארלס שלדון, באתר "Find a Grave" (באנגלית)   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**

| מושלי דקוטה הדרומית דקוטה הדרומיתדקוטה הדרומית |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| ארתור מלט • צ'ארלס שלדון • אנדרו לי • צ'ארלס הרייד • סמואל אלרוד • קו קרופורד • רוברט וסי • פרנק ביירן • פיטר נורבק • ויליאם מקמסטר • קארל גנדרסון • ויליאם בולו • וורן גרין • טום ברי • לסלי ג'נסן • הרלאן בושפילד • מרל שרפ • ג'ורג' ת. מייקלסון • סיגרד אנדרסון • ג'ו פוס • ראלף הרסת' • ארצ'י גובורד • נילס בו • פרנק פאראר • ריצ'רד קניפ • הארווי וולמן • ביל ג'נקלו • ג'ורג' ס. מייקלסון • וולטר דייל מילר • ביל ג'נקלו • מייק ראונדס • דניס דוגארד • קריסטי נואם |  |

 |
**בגידות בריו** (באנגלית: **Blame It on Rio**) הוא סרט קומדיה רומנטית אמריקאי משנת 1984, בבימויו של סטנלי דונן, עם מייקל קיין, ג'וזף בולוניה, דמי מור, ולרי הרפר ומישל ג'ונסון בתפקידים הראשיים.

הסרט צולם בריו דה ז'ניירו. השחקנית מישל ג'ונסון הייתה בת 17 בעת הצילומים והיה צורך באישור שופט עבור השתתפותה בכמה סצנות טופלס.

דונן שילב בסרט את קטע הבלט באוויר מהסרט "טסים לריו" משנת 1933.

העלילה היא על שני חברים טובים שלוקחים את בנותיהם בנות הטיפש עשרה, לטיול אקזוטי בריו. הכל מתחיל להסתבך כשאחת הבנות מתאהבת בחבר של אביה ומתפתח ביניהם רומן חשאי.

תקציר העלילה
------------

מת'יו הוליס (מייקל קיין) וויקטור ליונס (ג'וזף בולוניה) הם חברים ותיקים שעובדים בסאו פאולו. מת'יו נשוי לקארן (ולרי הרפר) ויש להם בת - ניקול (דמי מור). ויקטור נמצא בהליכי גירושים ויש לו בת - ג'ניפר (מישל ג'ונסון).

הם מתכננים חופשה בריו עם הבנות. לפני הטיסה מודיעה קארן למת'יו כי החליטה לטוס לבדה לבאהיה כדי "לחשוב" על נישואיהם.

הם שוכרים דירה במקום אקזוטי ומתחילים לבלות בחוף קופקבנה ובברים הרבים בעיר. ויקטור מתחיל עם נשים ואילו ג'ניפר מודיעה למת'יו שהיא מאוהבת בו ומפתה אותו והוא נכנע לחיזוריה. מת'יו מנסה להסביר לה שהוא מבוגר ממנה ב-26 שנים ויכול להיות אביה אבל זה לא עוזר.

ג'ניפר מגלה לאביה שהיא מאוהבת בגבר מבוגר והוא רוצה לדעת מי הגבר הזה כדי להרוג אותו. הוא מבקש ממת'יו שיעזור לו....

בעת בילוי במועדון רוקדת ג'ניפר עם הזמר וויקטור מתקיף אותו כי הוא בטוח שזה הגבר ששוכב עם בתו.

לבסוף האמת מתגלה - מת'יו וויקטור מתקוטטים, ג'ניפר "מנסה" להתאבד על ידי בליעת כדורים (למניעת הריון...) ומאושפזת. ניקול מתקשרת לאמה שתגיע מהר. קארן מגיעה ואז מסתבר למת'יו שלמעשה יש בינה לוויקטור רומן אהבה. כעת הוא וויקטור שווים - שניהם בוגדים.

קארן מודיעה לוויקטור כי החליטה לסיים את הקשר ביניהם מאחר שהוא רודף שמלות. היא מצטרפת למת'יו והם טסים לבאהיה לשקם את נישואיהם.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| מייקל קיין | מת'יו הוליס |  |
| דמי מור | ניקול הוליס |  |
| ואלרי הרפר | קארן הוליס |  |
| ג'וזף בולוניה | ויקטור ליונס |  |
| מישל ג'ונסון | ג'ניפר ליונס |  |

קישורים חיצוניים
----------------

* "בגידות בריו", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "בגידות בריו", באתר נטפליקס
* "בגידות בריו", באתר AllMovie (באנגלית)
* "בגידות בריו", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "בגידות בריו", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "בגידות בריו", באתר Metacritic (באנגלית)
* "בגידות בריו", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קדימון לבגידות בריו, באתר יוטיוב
* בגידות בריו, באתר TCM
**סירניקי** (אוקראינית: сирники, רוסית:сырники. מכונה ברוסית גם **טבורוז'ניקי**, творожники ) הוא מאכל מזרח אירופאי, הנפוץ מטבח האוקראיני, רוסי, בלרוסי ואף הלטבי. סירניקי הם מין פנקייקים קטנים ועבים העשויים מגבינה לבנה, ביצים וקמח או סולת, המטוגנים בשמן צמחי, לעיתים עם תוספת חמאה. מוגשים לרוב כארוחת בוקר, לצד ריבה, דבש ושמנת חמוצה. סירניקי לרוב הם מתוקים, אך קיימות גרסות של סירניקי מלוחים, הכוללים בצל ירוק ופלפל.

אטימולוגיה
----------

המילה "סירניקי" היא צורת רבים של המילה "סירניק" (אוקראינית: сирник), המגיעה מהמילה "סיר" (сир) שמשמעותה באוקראינית גבינה לבנה. בשפה הרוסית המילה הנפוצה יותר עבור גבינה לבנה היא "טבורוג" (רוסית:творог) ואילו המילה הרוסית "סיר" (сыр) לרוב מתארת גבינה צהובה דווקא, אינה כלולה במתכון. עם זאת, ברוסית השם סירניקי זהה לזה שם האוקראיני.

הכנה
----

הכנת בלילה ויצירת צורת פנקייק
סירנקי מקוחמים לאחר יצירת צורת פנקייק
הסירנקי מוכנים במספר שלבים. תחילה מערבבים גבינה לבנה עם ביצים וסולת או קמח ליצירת בלילה סמיכה מאוד. בשלב הבא מחלקים את הבלילה לכדורים קטנים ויוצרים צורות פנקייק קטנות ועבות. בשלב האחרון מעבירים את הסירניקי למחבת עם שמן חם ומטגנים משני הצדדים.

לעיתים מוספים תמצית וניל, סוכר, צימוקים ופירות יבשים. בגרסות מלוחות והפחות נפוצות מוסיפים שמיר, בצל ויורקות כמו תפוחי אדמה

הנהוג להגיש את הסירניקי עם שמנת חמוצה או רוטב מתוק, כגון ריבה, דבש או רסק תפוחים.

גלריה
-----

* 
* 
* 
* 
*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סירניקי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Сырники с зеленым луком
2. ↑  Сырники с зеленью и болгарским перцем
3. ↑  Что лучше добавлять в сырники: муку или манку
4. ↑  Сырники с картошкой
רבי **קלונימוס בעל הנס** היה רב שחי בירושלים בימי הביניים.

לפי השערת אברהם משה לונץ ואריה ליב פרומקין יש לזהותו עם ר' קלונימוס ב"ר יעקב, הרב הראשון לעדת האשכנזים בירושלים ובארץ ישראל. בעקבותיהם זיהה אותו אליעזר ריבלין עם הרב קלמן הברקשטן, חמיו של המהרש"ל.

לפי השערה אחרת המדובר ברב קלונימוס שהיגיע לירושלים בשיירת יהודה החסיד ב-1700. ההשערה הזאת היא המבוטאת בגרסת הרב לודויד פרנקל של הסיפור בספרו "ירושלמה" ששמע את סיפור קלונימוס בירושלים בשנת 1856. שם מוסבר שמעשה קלונימוס התרחש בשנת 1720 לספירה.

סיפור הנס
---------

דמותו של רבי קלונימוס מסתורית ועלומה, והוא התפרסם בירושלים בשל אגדה שנקשרה בשמו. על פי המסורת, הוא שימש רב קהילה בירושלים, ונודע כצדיק וקדוש. באחת השבתות השליכו שונאי ישראל גופת ילד לתוך מרתף של בית הכנסת האיסטנבולי, במטרה להאשים את היהודים בהריגתו. רבי קלונימוס נטל פיסת נייר, רשם עליו שם קדוש והצמידו על מצחו של הנער המת; מיד התעורר הנער לחיים וגילה מי הרגו. בעקבות מעשה המופת של הרב ניצלה כל הקהילה. סיפור זה מובא בספר שלמי חגיגה שבסוף ספר שלמי ציבור של רבי ישראל יעקב אלגאזי בפירוש לתפילת נשמת כל חי, אך שם לא הובא כי המעשה אירע בשבת.

על שם הנס הוא כונה בפי אנשי ירושלים **רבי קלונימוס בעל הנס**. רחוב הרב קלונימוס, בשכונת רמת שלמה בירושלים, קרוי על שמו.

קברו
----

בשל העובדה שנאלץ לחלל את השבת, ציווה רבי קלונימוס שלאחר מותו יקברוהו בפאתי בית הקברות. הוא נקבר על גדת נחל קדרון, סמוך ליד אבשלום.

על קברו הניחו תושבי ירושלים גל אבנים, ובמשך שנים רבות שימש הקבר מוקד תפילה לתושבי העיר. כמו כן שימשו האבנים שבגל כסגולה לשמירה. מי שיצא מירושלים נהג לפקוד את הגלעד, לקחת אבן מן הגל ולהישבע כי יחזירה למקומה בשובו בשלום. הגל, שאגדות וסיפורים רבים נקשרו בו, נעלם בתקופת ירושלים החצויה בין השנים 1948 ל-1967.

לקריאה נוספת
------------

* יהושע חנא רבניצקי, **רבי קלונימוס בעל הנס**, הוצאת דביר, תל אביב, תרצ"ג, 1932.
* **מצבות קודש בארץ ישראל** חלק ב, עמ' 531
* תמר אלכסנדר, "האגדה הספרדית־היהודית על רבנו קלונימוס בירושלים: לחקר דרכי־ההסתגלות של הסיפור העממי", **מחקרי ירושלים בפולקלור יהודי** ה–ו (תשמ"ד), עמ' 85–122
* איל דודסון, **בשביל ירושלים: מדריך למטייל באתרי ירושלים הקדומה**, ירושלים: מכון מגלי"ם, 2009, עמ' 69–71
* אלעזר הורביץ (אנ'), "רבינו קלונימוס בעל הנס", **גבורות ישעיהו**, ירושלים, תשע"ג, עמ' 43–46

קישורים חיצוניים
----------------

* החיד"א, שמחת הרגל על הגדה של פסח
* רבי ישראל יעקב אלגאזי, סיפור הנס עם רבי קלונימוס, בתוך ספרו שלמי חגיגה עמ' רד.
* בצלאל לנדוי, ‏עלילת הדם בתולדות ישראל, באתר "דעת", בתוך: **מחניים**, גיליון פ', ניסן תשכ"ג
* גל קלונימוס בעל הנס, באתר הר הזיתים

הערות שוליים
------------

1. ↑  אליעזר ריבלין, **הערה בספר **תולדות חכמי ירושלים**, ח"א, עמ' 98–100**, של אריה ליב פרומקין, באתר היברובוקס
2. ↑  'שם קדוש' הוא כינוי לאחד משמותיו של הקדוש ברוך הוא, שבאמצעותו מחולל הצדיק פעולות על-טבעיות.
פירוש נוסף ערך זה עוסק בראש השנה בלוח השנה הבהאי. אם התכוונתם לפירוש אחר, ראו נורוז (פירושונים).

**נורוז** (פרסית **نو روز** - "יום חדש") הוא ראש השנה בלוח השנה הבהאי, החל ביום השוויון האביבי בחצי הכדור הצפוני, ב-21 במרץ.

מקור ומשמעות
------------

האפט סין
הנורוז הוא אחד מתשעת החגים הבהאים המוגדרים כימי מנוחה. מקורו של החג בנורוז, ראש השנה הפרסי הנוהג באיראן וברבות ממדינות מרכז אסיה, ובהאא אללה אימצו בעקבות הבאב כראש השנה הבהאי. למרות שיום השוויון האביבי עשוי לחול ב-20, 21 או ב-22 במרץ, קבע שוגי אפנדי כי "בינתיים" יחול ראש השנה הבהאי ב-21 במרץ באופן קבוע, ולמעט במזרח התיכון זהו היום בו הוא חל. בהתאם ללוח הבהאי ובדומה ללוח העברי, מתחילים הימים הבהאים עם השקיעה, ועל כן מתחיל החג עם רדת החמה ב-20 במרץ.

לתשעה עשר ימי החודשים הבהאים הוענקו שמות, וכיומו הראשון של כל חודש, גם הנורוז הבהאי מכונה "בהאא" ("זוהר" או "תהילה"). הנורוז הבהאי חל עם תום חודש "עַלַאאְ", החודש האחרון בשנה הבהאית שבמהלכו חל צום תשעה עשר הימים. החג מזוהה עם האל או "השם הגדול", ומסמל גם את הנבואה. לתחולתו באביב וביום השוויון נודעת משמעות של התחדשות, והנורוז הוא החג היחיד מבין החגים הבהאים שאינו מזוהה עם חייהם או מותם של הבאב, בהאא אללה או עבד אל-בהאא'.

ציון החג
--------

הנורוז מצוין בדרך כלל במפגשים ובתפילה מיוחדת לחג, או באירועי ריקוד ושירה, ומאחר והוא מסיים את חודש הצום, נהוג לקיים בו גם סעודה. לחג אין כללים מחייבים רבים, ועל כן הוא לובש צורות שונות במקומות שונים, הכל בהתאם למנהג המקומי. מאמינים ממוצא איראני עדיין שומרים על חלק ממנהגיו של הנורוז הפרסי, כמו הנוהג להכין את "שבעת הסמ"כים" ("האפט סין"), שבעה מאכלים ששמם בפרסית מתחיל באות סמ"ך ואשר משמשים בארוחת החג.

ראו גם
------

* נורוז - ראש השנה הפרסי
* לוח השנה הבהאי
* חגים בהאים

קישורים חיצוניים
----------------

* אודות הנורוז
* נוסח תפילת הנורוז הבהאי (אנגלית)

| הדת הבהאית הכוכב הבהאיהכוכב הבהאי |
| --- |
| דמויות מרכזיות | עלי מוחמד שיראזי, הבאב • בהאא אללה • עבד אל-בהאא' • שוגי אפנדי |
| הכתבים הבהאיים | אל-כתאב אל-אקדס • כתאב-י איקאן • המילים הנסתרות • שבעת העמקים • ארבעת העמקים • האיגרת אל בן הזאב • באיאן • איגרות אל המלכים והשליטים • מפציעי השחר |
| מוסדות עיקריים | מנגנון המנהל הבהאי • המרכז הבהאי העולמי • בית הצדק העולמי • האסיפות הרוחניות |
| עקרונות כלליים | עקרונות הדת הבהאית • התגלות מתמשכת • מעמד האישה בדת הבהאית • אחדות בדת הבהאית • עבדות בדת הבהאית • להט"ב והדת הבהאית |
| היסטוריה ופילוגים | באביזם • היסטוריה של הדת הבהאית • סובח-י אזל • אבראהים ג'ורג' ח'יראללה • צ'ארלס מייסון רמי • רות וייט |
| אנשים | אותיות הח"י • ידי האמונה • שליחי בהאא אללה • טאהרה • בהיה ח'אנום • מרתה רוט • לואיזה "לואה" גטסינגר • פיבי הרסט • ת'ורנטון צ'ייס |
| לוח השנה הבהאי | חגים בהאיים • נורוז • רידוואן • הולדת בהאא אללה • יום הברית • איאם-י הא • צום תשעה עשר הימים |
| בית התפילה הבהאי | אשגבאט • שיקגו • קמפלה • סידני • פרנקפורט • פנמה סיטי • סמואה • דלהי • סנטיאגו דה צ'ילה |
| קהילות בהאיות | הקהילה הבהאית הבין לאומית • איראן (עד 1979) • איראן (אחרי 1979) • קנדה • מצרים • ארצות הברית • הודו • ספרד • אינדונזיה • סין |
| מנהגים ופולחן | סמלים בהאיים • עלייה לרגל • תפילה • חקוק אללה • צום |
הרב **דניאל חיים אלתר** (נולד י"ז באלול ה'תשכ"ז, 22 בספטמבר 1967) הוא ראש כולל ארי שבחבורה לחושן משפט, ראש ישיבת פני מנחם ומגיד שיעור בדף היומי המופץ באמצעות קול הלשון.

ביוגרפיה
--------

 פרק זה טעון עריכה. אנא תרמו לוויקיפדיה ועזרו לערוך אותו. הסיבה היא: יש לציין גם תאריכים כלליים.
אלתר נולד בירושלים לרבי פינחס מנחם אלתר אז ראש ישיבת שפת אמת ולימים האדמו"ר מגור.

התחנך במוסדות חסידות גור. באדר תשמ"ו, נישא להינדא רחל בת הרב שאול בורזיקובסקי מבני ברק. לאחר נישואיו חזר להתגורר בירושלים, והחל לכהן כר"מ בישיבת שפת אמת.

בצעירותו למד קבלה אצל האדמו"ר רבי ברוך שלום הלוי אשלג בעל הברכת שלום, ואצל תלמידו הרב יהודה מאיר ליזרוביץ. 

בשנת תשס"ה התחיל למסור שיעורים יומיים בדף היומי בבוקר ובערב.

נודע כמגיד מישרים, והוא מוזמן רבות למסור דרשות ושיעורים בפני חוגים מגוונים.

בכ' בשבט תשע"ח, נפטרה רעייתו הראשונה, ובט"ז בחשוון תש"פ נישא בשנית. בחתונה השתתפו גם אחיו מנהיגה של קהילת גור הפורשת, הרב שאול אלתר וגם בן דודו ויריבו האדמו"ר מגור. 

בז' בתמוז תש"ף מונה לעמוד בראשות ישיבת פני מנחם. מספר חודשים לאחר מכן ייסד בית כנסת בראשותו, ברחוב הארגמן בירושלים, בו הוא מוסר שיעורים יומיים, וכן דרשות וטישים בשבתות ובמועדים. אמרותיו ודרשותיו מפורסמות בעלון השבת 'ניצוץ אחד' בתפוצה רחבה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  שיעורי הרב דניאל חיים אלתר באתר "קול הלשון"
2. 1 2  בת 49: הרבנית הינדא רחל אלתר ע"ה
3. ↑  בחתונת הגר"ד: האדמו"ר מגור והגר"ש אלתר יחדיו
4. ↑  לראשונה: אחי הגר"ש אלתר מתייצבים לצד קהילתו
5. ↑  הגרד"ח אלתר יעמוד בראש הישיבה של אחיו, הגר"ש אלתר

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007407673605171
* VIAF: 6154327899726851158
* WorldCat (עם VIAF): 6154327899726851158

 |
רבי **יְחִיאֵל מִיכְל אוֹיֶרְבַּך** (מכונה גם: רבי **מיכל'ע מקורימא**; ה'תקמ"ה – כ"ו בסיוון ה'תרט"ז) היה רב ואדמו"ר בדינוביץ ובקורימא, השלישי בשושלת אניפולי.

ביוגרפיה
--------

נולד בשנת תקמ"ה לרבי צבי מנחם מאניפולי ולסימא בתו של רבי דוב בער מאולינוב (בן רבי צבי בן הבעל שם טוב). נישא לביילא בתו של רבי יצחק הלברשטט (בן רבי צבי הירש מקונסטטין, בן רבי מאיר מקונסטנטין, בן רבי יעקב עמדין). אב"ד קונסטנטין ישן. לאחר פטירת אביו בכ"ח בטבת ה'תקע"ד מונה לממלא מקומו כאב"ד דינוביץ.

היה תלמידו של רבי ישראל מרוז'ין; מסופר[דרוש מקור] כי באביב שנת תקצ"ח שהה אצל תלמידו רבי יחיאל מיכל בדינוביץ, והקהילה שם זיהתה בין האורחים שני מוסרים (יהודים שהיו מלשינים לשלטון על העלמות מס בקרב הקהילה היהודית ועל חייבי-גיוס לא רשומים במפקד אוכלוסין) שרדפו אחר רבי ישראל מרוז'ין; כשספרו זאת לרבי יחיאל מיכל פקד לשפוך עליהם מים רותחים בשהותם במקוה ובכך הרגום. וכאשר נודע הדבר לשלטון הצאר נאסרו שניהם בעוון זה ושהו במאסרם כמעט שנתיים עד שנת ה'ת"ר אז הוברחו שניהם בעזרת שוחד ושכירי חרב מרוסיה, ולאחר מסע נדודים השתקעו שניהם באימפריה האוסטרו הונגרית. רבי יחיאל מיכל גר בקורימא שבסלובקיה (בסמוך לבארדיוב).

רבי יחיאל מיכל נפטר בכ"ה בניסן תרט"ז בקורימא ושם נטמן.

בנו היה רבי משולם זוסיא אוירבך רבה של טולמיץ', חתן רבי יעקב ישראל טברסקי מצ'רקס.

קישורים חיצוניים
----------------

* ראו אודותיו, בפורום היידי "אידישע וועלט פארומס".

הערות שוליים
------------

1. ↑  **תורת הרמ"ז**, מכון פינת יקרת, ירושלים תשע"ו, עמ' תלח
**רוֹלְמוֹפְּס** (**Rollmops**) הוא מאכל המוגש כמתאבן או חטיף דגים בצפון אירופה, אשר מזוהה בין היתר עם המטבח הגרמני.

רולמופס
רולמופס עשוי פילה דגי מליח (הרינג) מוחמצים מגוללים לצורת גלילה ("רולדה"); אשר בתוכם פיסת מלפפון חמוץ, בצל, פלפל או ירק דומה. הגליל מוחזק באמצעות קיסם. המשרה של הרולמופס מכיל מים, חומץ לבן, מלח, מעט סוכר (או ממתיק אחר), טבעות בצל, פלפל וזרעי חרדל. רולמופס נשמר כ-35 יום במשרה לפני שהוא מוכן. רולמופס נמכרים ברשתות מזון, וכמעט שאינם מוכנים במתכונים ביתיים. הדגים נצרכים כפי שהם, או על לחם (תוך פתיחת הגלילה). צנצנת רולמופס פתוחה מחזיקה מעמד כ-2–3 שבועות במקרר.

מקור המונח רולמופס בהלחם בשפה הגרמנית של המילים "rollen" (לגלגל) ו"Mops" (פאג, גזע כלבים; אבל גם תיאור לאדם טיפש). המילה רולמופס מתארת בגרמנית יחיד (צורת הרבים היא Rollmöpse), אך בשפות רבות מתייחסים למילה כאל צורת רבים. הלשונאי והבלשן יצחק אבינרי הציע ב-1946 תחת המילה רולמופס את המילה **דַּגְלִיל** (בתחילה היה חידושו **דַּגְלוּל**, כלומר דג גָלול כמגילה וכגליל), חידוש בהשראת מילים עבריות תלמודיות או חדשות כמו המילה גחלילית שחידש ביאליק (גם היא פרי ההתמזגות של גחל-ליל או גחלת-לילה).

הרולמופס הפך פופולרי מאוד בגרמניה, ובייחוד בברלין בתחילת המאה ה-19 בתקופת הבידרמאייר. ההתפתחות כלכלית וטכנולוגית של רשתות מסילת ברזל מן הים הצפוני ומן הים הבלטי שיחקה תפקיד חשוב בהיטמעות ההרינג בחלקי גרמניה הרחוקים יותר מן החוף. הדג עבר החמצה כך שיוכל לשרוד את הדרך, והועבר בחביות עץ. במסבאות בברלין באותה תקופה היה מקובל להציג מעל הבר צנצנות עם מאכלים שונים כמו לחם עם שומן חזיר, ביצים מומלחות, כדורי בשר, נקניק מט (mettwurst) וכמובן רולמופס. כיום, מוגשים רולמופס בין היתר בגרמניה במסגרת "ארוחת בוקר לחמרמורת", שבה מרכיבים אשר מקובל לייחס להם תכונות להפגת חמרמורת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רולמופס** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  יצחק אבינרי, **יד הלשון**, יזרעאל, 1964, עמ' 104
**אור אוֹסְטְוִינְד** (נולד ב-18 בדצמבר 1987) הוא כדורגלן ישראלי, המשחק בעמדת הקשר בהפועל רמת השרון.

קריירה
------

אוסטוינד נולד, גדל והתחנך ברמת השרון. הוא התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל ניר רמת השרון, ובקיץ 2006 התחיל להתאמן עם הקבוצה הבוגרת. ב-16 בספטמבר 2006 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הלאומית, בהפסד 1–2 להפועל עכו, כאשר נכנס כמחליף בדקה ה-60, ולאחר שלוש דקות הבקיע את שער הבכורה שלו. עד סיום העונה הוא ערך בסך הכל חמש הופעות בליגה, כאשר את רוב משחקיו בקבוצה הבוגרת ערך במסגרת גביע הטוטו. בינואר 2008 הושאל לבית"ר שמשון תל אביב מהליגה הארצית, והיה שותף לעלייה שלה לחצי גמר גביע המדינה, לאחר שהדיחה את מכבי תל אביב ברבע הגמר, ונעצרה על ידי הפועל תל אביב בחצי הגמר.

בקיץ 2008 חזר לרמת השרון. בעונת 2008/2009 ערך 14 הופעות כאשר לרוב נכנס כמחליף ועונה לאחר מכן הפך לשחקן הרכב ראשון במועדון. את רוב משחקי עונת 2010/2011 החמיץ בשל פציעה, אך בסיום העונה חגג עם המועדון עלייה היסטורית לליגת העל. ב-10 בספטמבר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 0–3 לבני סכנין. את שער הבכורה שלו בליגת העל כבש ב-29 בספטמבר 2012, בתיקו 2–2 מול בני יהודה תל אביב.

בקיץ 2013 חתם בהפועל חיפה ששילמה עבורו 50 אלף שקל. ב-24 באוגוסט 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2–0 על קבוצתו הקודמת רמת השרון. ב-19 באוקטובר 2013 הבקיע את שער הבכורה שלו בהפועל חיפה, בניצחון 2–1 נגד בני יהודה תל אביב. בסך הכל שיחק אוסטוינד שנתיים בהפועל חיפה, וערך במדיה 60 הופעות בליגת העל, בהן כבש שני שערים.

ב-27 במאי 2015 חתם לשנתיים בעירוני קריית שמונה. אוסטוינד כבש שני שערים ב-29 הופעות בליגת העל, ובתום עונה אחת שוחרר מהקבוצה. ב-26 בספטמבר 2016 חתם בקבוצת נעוריו הפועל רמת השרון, ובמדיה שיחק חצי עונה וכבש חמישה שערים ב-11 הופעות בליגה הלאומית.

ב-10 בינואר 2017 חזר לליגת העל כאשר חתם לעונה וחצי בהפועל תל אביב. יומיים לאחר מכן כבר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשפתח בהרכב בהפסד 1–2 לעירוני קריית שמונה. ארבעה ימים לאחר מכן נכנס כמחליף בהפסד 0–1 בדרבי מול מכבי תל אביב, אך לאחר מכן נפצע ולא חזר לשחק עוד בעונה זו, אשר בסופה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית. בעונה שלאחר מכן המשיך לשחק במועדון בליגה הלאומית, וב-8 בדצמבר 2017 כבש את שער הבכורה שלו בהפועל תל אביב, בניצחון 4–1 על הפועל נצרת עילית. בסך הכל כבש בעונת 2017/2018 שלושה שערים ב-29 הופעות, ובסופה עלה עם הקבוצה לליגת העל.

אוסטוינד נשאר בליגה הלאומית, וב-5 באוגוסט 2018 חתם בהפועל רמת גן. בינואר 2019 חזר לקדנציה שלישית בהפועל רמת השרון.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* עמית גולדשטיין‏, אור אוסטוינד: "יעקב שחר כבר אמר לי 'אתה סגור במכבי חיפה'", באתר וואלה!‏, 20 בדצמבר 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  תומר לוי, ‏אור אוסטוינד חתם בהפועל חיפה לעונה אחת, באתר ערוץ הספורט, 19 ביולי 2013
2. ↑  תומר לוי, ‏יש חיזוק: אור אוסטוינד חתם בקרית שמונה, באתר ערוץ הספורט, 27 במאי 2015
3. ↑  שירי אלג'ם ועינת הירש, ‏רכש ראשון בעידן חדש: אוסטוינד חתם בהפועל, באתר ערוץ הספורט, 10 בינואר 2017
4. ↑  מערכת ONE, ‏הפועל רמת גן החתימה את אור אוסטוינד, באתר ONE‏, 5 באוגוסט 2018
5. ↑  מיכאל וייסרמן, אור אוסטוינד חתם ברמת השרון, באתר דאבל פס, 4 בפברואר 2019
**מסחור** הוא התהליך של הצגת מוצר חדש או שיטת ייצור לשוק, כלומר, ההפכה שלו לזמין לקהל הרחב. המונח נתפס לעיתים קרובות כהכנסת מוצר לשוק ההמוני, אך הוא כולל גם את המעבר משלב הפיתוח והמחקר לשוק החופשי, גם אם זה בקנה מידה מוגבל. טשלב המתקדם במחקר ופיתוח, הדורש זמן והשקעה כספית, מכוון להפיכת המוצר או השיטה להצעה מסחרית משתלמת.

השקת מוצר חדש היא השלב הסופי בפיתוח מוצר חדש. בנקודה זו, פרסום, קידום מכירות ומאמצים שיווקיים נוספים מעודדים את הביקוש המסחרי של המוצר או השיטה. מעבר למסחור, שבו טכנולוגיות נכנסות לעולם העסקים, ישנו התהליך של התפשטות לצרכן, בו הטכנולוגיות הופכות לסחורות צרכניות, כפי שקרה למחשבים שעברו מהמעבדה לעולם העסקי ולאחר מכן לבית, לכיס או לגוף.

תהליך
-----

התהליך של מסחור מתחיל עם שלב הרעיונות, אשר רבים רואים אותו כפתח של משפך. למרות שרבים מהרעיונות נכנסים לחלק העליון של המשפך, רק מעט מהם בסופו של דבר מתקדמים לכיוון היישום. שלב הרעיון מנסה ליצור מוצרים ושירותים חדשים המספקים תשובה לדרישות הצרכנים שלא נענו עדיין, והעיצובים הפונקציונליים ביותר מתיישבים עם מודל העסק של החברה, על ידי הצעת יתרונות גבוהים בעלות נמוכה.

שלב הרעיון שואף לכלול פילוסופיה שיווקית המוכרת בשם "ארבעת ה-Ps", שמסמלת מוצר, מחיר, מקום וקידום מכירות. לעיתים קרובות מתייחסים לזה כתערובת השיווק, חברות משתמשות בקונספט זה כדי לקבוע אילו מוצרים ליצור, באילו נקודות מחיר למכור אותם, את בסיס הלקוחות שהן מעוניינות לפנות אליו, ואת הקמפיינים השיווקיים שיתמרנו במטרה להוציא את הסחורה מהמדפים.

על מנת שמוצר פוטנציאלי יהיה מתאים למסחור, נדרש שמאמצי המחקר והפיתוח (R&D) יציגו דרגה של ערך ציבורי שעשוי להביא לזינוק ברווחיות עבור החברה. בשלב התהליך העסקי, נעשות שיקולים בנוגע לאפשרות היישום, העלויות, והתכנון של אסטרטגיית מסחור אפשרית.

עם זאת, שלב הגורמים המעורבים בדרך כלל כולל חשיבה על מי הם הקהלים והגורמים המעורבים למוצר או שירות שמוסחרים. כדי שהמסחור יצליח באמת, חובה על החברה לענות על צרכי הלקוחות והגורמים המעורבים כאחד.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  What Is Commercialization, Plus the Product Roll-Out Process, Investopedia (באנגלית)
ארנב שבט והכובען דוחפים את הנמנמן לתוך קנקן התה. איור מאת סר ג'ון טניאל.
הארנביב, במרכז התמונה. לראשו אניצי קש המסמלים שיגעון. איור מאת סר ג'ון טניאל.
ה**ארנביב** הוא דמות המופיעה בספרו של לואיס קרול - "הרפתקאות אליס בארץ הפלאות" (הידוע גם בשם "עליזה בארץ הפלאות"). במקור נקראת הדמות "**The March Hare**" - באנגלית: הארנבת של מרץ. "ארנביב" הוא השם המופיע בתרגומה של רנה ליטוין; בתרגומו של אריה ליב סמיאטיצקי זהו **ארנב בן ניסן**, ובתרגומיהם של אהרן אמיר ואוריאל אופק **ארנב האביב**.

דמותו של הארנב מופיעה במספר סצנות בספר - שהידועה שבהן היא סצנת מסיבת התה המטורפת. בפרק 7 של הספר מגיעה אליס לחצר בית הארנביב, ששתי ארובותיו בצורת אוזניים, וגג הבית מרופד פרווה. בחזית הבית, מתחת לעץ נמצא שולחן ערוך לשעת התה, וסביבו ישבו הכובען המטורף, הארנב והנמנמן.

> 
> מתחת לעץ לפני הבית עמד שולחן ערוך והארנביב עם הכובען ישבו ושתה תה: נמנמן ישב ביניהם שקוע בשינה עמוקה, והשנים השתמשו בו בתור כרית, משעינים עליו את המרפקים...
> 
> 
> 
> — אליס בארץ הפלאות, בתרגום רנה ליטוין.
> 

הארנב והכובען מנהלים עם עליזה שיחה הרצופה הערות איגיון, חידות ומשלים, כאשר הכובען מציין ש"דעתו (של הארנב) נטרפה עליו". משפט זה מתייחס למכתם מקובל בתקופה הוויקטוריאנית: "משוגע כמו ארנב מרץ" ("Mad as a March hare"). מקורו של מכתם זה באוסף פתגמים שפורסם על ידי ג'ון הייווד בשנת 1546. המכתם מבוסס על האמונה שבעונת הייחום של הארנבים (אשר מתרחשת באנגליה בחודש מרץ) נוטים לאבד את שפיותם ולריב. חתול צ'שייר מתאר את הארנביב כ"משתולל באביב" בהתבסס על אמונה זו.

הארנב והכובען "תקועים" בשעת התה בשל העובדה שהכובען "רצח את הזמן" כאשר הוא שר למלכת הלבבות.

האיור של טניאל מתאר את הארנב כאשר לראשו אניצי קש - סימן המקובל בתקופה הוויקטוריאנית לתאר אי שפיות.

הארנב מופיע פעם נוספת בהמשך הספר במשפט גנב הלביבות, ובאחד מפרקי הספר "מבעד למראה ומה אליס מצאה שם" כשליח המלך הלבן.

בסרטו של וולט דיסני משנת 1951, "עליסה בארץ הפלאות", מתואר שגעונו של הארנב בכך שהוא מציע לעליסה כוס תה אולם לוקח אותה ממנה כל פעם שהיא מנסה לשתות ממנה.

אזכורים תרבותיים
----------------

* דמות הארנביב מופיעה גם בסדרה "בית העכבר" של אולפני וולט דיסני. כמו כן, דמות הארנב מוזכרת בשיר "We Have Heaven" של הלהקה "Yes", ובסרט "מקס הזועם" אחת ממכוניות המשטרה קרויה על שם הארנב.
* אחת מנבלי-העל ביקום של DC קומיקס נקראת "ארנבת מרץ".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארנביב** בוויקישיתוף
* ארנביב, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  כשם שנוכחות הכובען מתייחסת למכתם דומה: "משוגע כמו כובען" ("Mad as a hatter").

| לואיס קרול |
| --- |
| יצירות | **הרפתקאות אליס בארץ הפלאות** • **מבעד למראה ומה אליס מצאה שם** • **ציד הסנרק** • **מה שהצב אמר לאכילס** |
| **דמויות אליס בארץ הפלאות** | אליס • הארנב הלבן • הכובען המטורף • ארנביב • חתול צ'שייר • הזחל • מלכת הלבבות |
| **דמויות מבעד למראה** | אליס • המפטי דמפטי • האריה והחד-קרן • טווידלדם וטווידלדי |
| עולמות | ארץ הפלאות • ארץ המראות |
| שירה | ג'ברווקי • סוס הים והנגר |
| אישים | אליס לידל • ג'ון טניאל |
**טרנדון נלסון ווטפורד** (באנגלית: **Trendon Nelson Watford**; נולד ב-9 בנובמבר 2000) הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בקבוצת ברוקלין נטס מליגת ה-NBA, בעמדת הפאוור פורוורד.

קריירת מכללות
-------------

ווטפורד נולד בברמינגהאם שבאלבמה, ובין השנים 2019–2021 למד באוניברסיטת המדינה של לואיזיאנה (LSU). לאורך שתי עונותיו בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה העמיד ממוצעים של 14.9 נקודות, 7.3 ריבאונדים ו-2.3 אסיסטים למשחק.

קריירה מקצועית
--------------

### פורטלנד טרייל בלייזרס

ווטפורד לא נבחר בדראפט ה-NBA‏ 2021, אולם חתם אחרי הדראפט על "חוזה דו-כיווני" בפורטלנד טרייל בלייזרס, ובפברואר 2022 הומר חוזהו לחוזה NBA רגיל. ב-12 במרץ 2022 קלע שיא קריירה של 27 נקודות, במשחק מול וושינגטון ויזארדס. בשתי עונותיו עם הטרייל בלייזרס קלע 7.5 נקודות בממוצע למשחק.

### ברוקלין נטס

באוגוסט 2023 חתם ווטפורד על חוזה לעונה אחת בברוקלין נטס.

סטטיסטיקות הקריירה
------------------

### בעונה הסדירה של ה-NBA

| עונה | קבוצה | משחקים | חמישייה | דקות |  % מהשדה |  % משלוש |  % מהעונשין | ריבאונדים | אסיסטים | חטיפות | חסימות | נקודות |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2021/2022 | פורטלנד | 48 | 10 | 18.1 | 0.532 | 0.237 | 0.755 | 4.1 | 1.7 | 0.5 | 0.6 | 7.6 |
| 2022/2023 | פורטלנד | 62 | 12 | 19.1 | 0.560 | 0.391 | 0.720 | 3.8 | 2.1 | 0.5 | 0.2 | 7.4 |
| **קריירה** |  | 110 | 22 | 18.6 | 0.547 | 0.333 | 0.737 | 4.0 | 1.9 | 0.5 | 0.4 | 7.5 |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טרנדון ווטפורד** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Basketball-Reference
* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר ליגת ה-NBA

הערות שוליים
------------

1. ↑  Trail Blazers Sign Trendon Watford To Standard NBA Contract
2. ↑  Brooklyn Nets Sign Trendon Watford
מצבה בבית עלמין ליד סרמאשו. כיתוב בעברית וברומנית.
בית העלמין באתר הטבח
**טבח סרמאשו** התרחש בלילה שבין 16 ל-17 בספטמבר 1944 על גבעה בשם **סוסקוט** (Suscut) בגבול היישוב **קמראשו** (Cămăraşu), בנפת סרמאשו (Sărmaşu) אשר ברומניה. במהלך הטבח רצחו ז'נדרמים ואנשי צבא הונגרים 126 יהודים ובהם גברים, נשים, זקנים ילדים ותינוקות.

סרמאשו נמצאת בטרנסילבניה, ונותרה בידי הרומנים גם לאחר תכתיב וינה. ביום 27 באוגוסט 1944 הודח השליט הרומני יון אנטונסקו ורומניה, שהייתה בעלת ברית של גרמניה הנאצית, החליפה צד ועברה למחנה בעלות הברית שלחמו נגד גרמניה. בתגובה, פלשו כוחות צבא גרמניים והונגריים לחלק הרומני של טרנסילבניה וכבשו חלק ממנו ובין היתר, ביום 5 בספטמבר, את אזור סרמאשו. יומיים לאחר מכן, ב-7 בספטמבר, התאספו נכבדי המקום בחשאי בביתו של יוליו ורגה (Varga Iuliu), בעל בית המרקחת. בכינוס זה החליטו הנכבדים על מעצר היהודים והעבירו את החלטתם לכוחות ההונגריים ששלטו במקום. בכינוס לקחו חלק, בנוסף למארח, לאשתו יקטרינה (Ecaterina) ולדניאל בתלם (Bethlem Daniel), בנם המאומץ יוזף בירו (Biro Jozef), קצין מילואים שמונה למפקד הנפה, בלה קמן (Kemeny Bela), מוכתר סרמאשו, אלכסנדרו בטג (Betegh Alexandru), מוכתר באלדה, שטפן מויטלי (Moitelly Ştefan) ויוסיף גל (Gall Iosif), מוכתרי סיליוואש (Silivaş), קארוי ואצ'מן (Vacsman Karoly) ובנו אלמר (Elemer), מוכתרי טקשור (Tăcşor).

למחרת נעצרו כל 127 יהודי המקום והועברו לגטו מאולתר שם הוחזקו כלואים, בעוד שרכושם ובתיהם נשדדו. ב-16 בספטמבר העביר קפטן לאסלו לאנץ' (Lancz Laszlo) הוראה טלפונית למחלקת הז'נדרמים המקומית, לעבור לחיסול היהודים. גויסו 20 יהודים מבין הכלואים ונלקחו לגבעת סוסקוט, שם הצטוו לחפור שני בורות גדולים. בלילה הועברו בכפייה ותוך שימוש רב בכוח כל היהודים לגבעה, ועל הגבעה נרצחו באכזריות, הוטלו לתוך הבורות ונקברו, חלקם בעודם עדיין בחיים. רק יהודי אחד ניצל.

לאחר שהכוחות הרומנים כבשו את האזור מחדש, המקרה נחקר והמעורבים נשפטו, חלק שלא בפניהם. במהלך החקירה נחפרו שני הבורות ונחשפו הגוויות. אחד מעדי הראיה לחשיפת הגוויות סיפר: "...הרבה גופות, בעיקר בבור השני, שם היו יותר נשים וילדים, ניכרו בהן סימנים לאלימות פראית, גולגולות מרוצצות, גם של ילדים, ממכות חזקות של חפצים קשים וחדים (קתות רובים, מכושים, אתים וכו'), הרבה גופות היו מנוקבות או קרועות על ידי כלי נשק קרים, חלקן עם עצמות גפיים עליונות או תחתונות שבורות. הגופות הוטלו אחת על השנייה ללא סדר כלשהו, אך נמצאו גם גופות מחוברות, בעל מתחבק עם אשתו, אב מצמיד לחזהו את ילדו...".

מתתיאס קארפ כתב על הפרשה ספר בשם "Sărmaş, una dintre cele mai oribile crime fasciste" (סרמאש, אחד הפשעים האיומים ביותר של הפשיזם).

בנוסף לפשעיהם בסרמאשו, אותם אנשי צבא הונגרים היו מעורבים גם ברציחתם של 13 יהודים, מרביתם נשים שנאנסו לפני רציחתן, ביישוב לודוש (Luduş) בימים שבין 5 ל-13 בספטמבר.

ראו גם
------

* מגילת החורבן של יהודי רומניה
* אנדרטת יהודים שנרצחו (פוסטהקמרש)

לקריאה נוספת
------------

* **ההרג האחרון** / דוד גלעדי, תל אביב: משרד הביטחון – ההוצאה לאור, תשנ"ח-1998.

קישורים חיצוניים
----------------

* מגזין היסטורי (ברומנית)
* Masacrele de la Sarmasu si Ludus (ברומנית)
**דגים טמאים** הם דגים האסורים באכילה לפי ההלכה.

סימני הכשרות
------------

בפרשת שמיני ציווה ה' את משה ואהרון ללמד את בני ישראל סימני כשרות בבעלי חיים, ובתוך כך גם את סימני הכשרות בדגים:

> 
> אֶת זֶה תֹּאכְלוּ מִכֹּל אֲשֶׁר בַּמָּיִם כֹּל אֲשֶׁר לוֹ סְנַפִּיר וְקַשְׂקֶשֶׂת בַּמַּיִם בַּיַּמִּים וּבַנְּחָלִים אֹתָם תֹּאכֵלוּ. וְכֹל אֲשֶׁר אֵין לוֹ סְנַפִּיר וְקַשְׂקֶשֶׂת בַּיַּמִּים וּבַנְּחָלִים מִכֹּל שֶׁרֶץ הַמַּיִם וּמִכֹּל נֶפֶשׁ הַחַיָּה אֲשֶׁר בַּמָּיִם שֶׁקֶץ הֵם לָכֶם. וְשֶׁקֶץ יִהְיוּ לָכֶם מִבְּשָׂרָם לֹא תֹאכֵלוּ וְאֶת נִבְלָתָם תְּשַׁקֵּצוּ. כֹּל אֲשֶׁר אֵין לוֹ סְנַפִּיר וְקַשְׂקֶשֶׂת בַּמָּיִם שֶׁקֶץ הוּא לָכֶם.
> 
> 
> 
> — ספר ויקרא, פרק י"ד, פסוקים ט'–י"ב
> 

מהכפילות שבלשון הפסוקים, המציינים את סימני הכשרות גם באופן חיובי - שניתן לאכול דגים שלהם סנפיר וקשקשת, וגם באופן שלילי - שאסור לאכול דגים שאין להם סנפיר וקשקשת, למדו חז"ל שהאוכל דג טמא עובר גם על מצוות עשה וגם על מצוות לא תעשה.

המשנה מביאה מחלוקת תנאים לגבי סימני הכשרות של הדגים:

> 
> ובדגים - כל שיש לו סנפיר וקשקשת. רבי יהודה אומר: שני קשקשין וסנפיר אחד. ואלו הן קשקשין - הקבועין בו. וסנפירין - הפורח בהן.
> 
> 
> 
> — משנה, מסכת חולין, פרק ג', משנה ז'
> 

המשנה במסכת נידה קובעת כלל לפיו קיום קשקשת בדג מלמד בהכרח על כך שלדג יש גם סנפיר: "כל שיש לו קשקשת - יש לו סנפיריא. ויש שיש לו סנפיר ואין לו קשקשת" (משנה, מסכת נידה, פרק ו', משנה ט'). התלמוד הבבלי מסביר שלמעשה מדובר בצמצום של סימני הטהרה של דגים לסימן בודד שהוא גם תנאי הכרחי וגם תנאי מספיק - הקשקשת. קביעה זו מעוררת את השאלה מדוע נצרכה התורה לציין גם את הסנפיר בסימני הכשרות של הדג. התשובה לכך על פי התלמוד היא שאילו היה ניתן רק סימן הקשקשת, היה ניתן לטעות ולחשוב שהסנפיר הוא הקשקשת. ולמרות שממקום אחר במקרא ניתן להבין שקשקשת פירושה שריון - "יגדיל תורה ויאדיר", כלומר ניתנו כמה דרכים שונות לסייע בפירוש הנכון של הקשקשת.

קישורים חיצוניים
----------------

* הלכה ז - דגים | פרק יז - כשרות בעלי חיים | פניני הלכה, ‏17 באפריל 2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ס"ו, עמוד ב'
2. ↑  ספר ישעיהו, פרק מ"ב, פסוק כ"א
3. ↑  תלמוד בבלי, מסכת חולין, דף ס"ו, עמוד ב'; תוספות שם, ד"ה יגדיל תורה ויאדיר.
**חלקת משפחת ז'בוטינסקי** היא חלקת קבורה ממלכתית שיועדה במיוחד עבור זאב ז'בוטינסקי ובני משפחתו ליד חלקת גדולי האומה ובסמוך אל קברו של בנימין זאב הרצל.

נושא הבאת עצמותיו של ז'בוטינסקי, שנפטר ונקבר בארצות הברית בשנת 1940, היה שנוי במחלוקת בגלל היריבות הפוליטית שהייתה בינו ובין דוד בן-גוריון שהתנגד להבאת עצמותיו של ז'בוטינסקי לארץ. לאחר התערבותו של הנשיא יצחק בן-צבי, טען כי רק לשני אישים שנקברו בחוץ לארץ ראוי הכבוד להיקבר בקבורה ממלכתית, והם: הרצל והברון רוטשילד.

הבאת עצמותיו התאפשרה רק לאחר פרישתו של בן-גוריון ב-1963 מן החיים הפוליטיים. בתאריך 15 במרץ 1964 החליטה הממשלה בראשותו של לוי אשכול לאפשר את הבאת עצמותיהם של ז'בוטינסקי ואשתו יוענה ז'בוטינסקי לארץ. בצוואתו ביקש ז'בוטינסקי שקבורתו מחדש בארץ תיעשה על ידי הממשלה היהודית הריבונית, ולבסוף ב-2 באפריל 1964 נענתה הממשלה לבקשת ז'בוטינסקי בצוואתו.

מיזם הבאת עצמותיו לקבורה נעשה על ידי משפחתו של ז'בוטינסקי והתנועה הרוויזיוניסטית. שם המבצע להבאתו של ז'בוטינסקי נקרא בשם: "זאב ז'בוטינסקי חוזר למולדת".

חלקת הקבר שהייתה מחוץ לחלקת גדולי האומה נבחרה לצד שביל הגישה אל קברו של הרצל ומשקיפה אל בנייני יד ושם ובסמוך אל **גן האומות** בו שתולים עצים שניטעו בידי ראשי מדינות.

מסע ההלוויה החל בנמל התעופה בלוד ומשם המשיך אל רמת גן ואל תל אביב. הוא כלל הבאת חלקי אדמה מאתרים שונים כגון: הר ציון, הר הזיתים, ומקום קבורתם של שרה אהרנסון ויוסף טרומפלדור ושל חללי האצ"ל. ראש הממשלה לוי אשכול לא השתתף בטקס הלוויה עקב ביקור בצרפת אולם עבר על פני הארון בעת נחיתתו בפריז. נוכחותו בטקס של הנשיא זלמן שזר העניקה לאירוע גוון ממלכתי.

בשנת 1969 הובא לקבורה בצמוד אל קברם גם הבן ערי ז'בוטינסקי לאחר שתרם את גופתו למדע. בשנת 1978 נפטרה אשתו של ערי, אביבה, ונקברה לצדו.

לפני הקברים נמצאת רחבה ובה במה עבור נואמים.

לקריאה נוספת
------------

* דורון בר, **אידאולוגיה ונוף סמלי – קבורתם בשנית של אנשי שם יהודיים באדמת ארץ ישראל 1904–1967**, הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס, תשע"ה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חלקת משפחת ז'בוטינסקי** בוויקישיתוף
* תום שגב, כך קברו את ז'בוטינסקי, באתר הארץ, 13 במרץ 2002
* ארכיונים אישיים של זאב ז'בוטינסקי ובני משפחתו, באתר מכון ז'בוטינסקי

הערות שוליים
------------

1. ↑  הממשלה הורתה להעלות את עצמות זאב ז'בוטינסקי לקבורה בישראל, דבר, 16 במרץ 1964; המשך
**איתמר מיכאלי** (נולד ב-1988) הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה המשמש מפקד חטיבת הראל.

ביוגרפיה
--------

מיכאלי בוגר הפנימייה הצבאית לפיקוד בחיפה במחזור נ״ב (2006). ב-2006 התגייס לחטיבה 7 ובה מילא את רוב תפקידיו. ב-2014 מונה למפקד פלוגת קורס קציני שריון, עליה פיקד במהלך מבצע צוק איתן כאשר סופחה לגדוד הסיור של חטיבת הצנחנים. ב-21 ביולי, במהלך היערכות לפשיטה בחאן יונס, נתקל כוח מסיירת צנחנים ונפגע. מיכאלי הגיע עם הטנק שלו אל מרחב ההיתקלות, זיהה את המחבלים והסיר את האיום מעל הלוחמים. על פעולתו זו הוענק לו צל"ש מח"ט הצנחנים.

בתום תפקידו כמפקד קורס קציני שריון מונה לסגן מפקד גדוד 82. בשנים 2016–2018 פיקד על פלס"ר 7. בשנים 2019–2021 פיקד על גדוד 75. בשנים 2021–2023 פיקד על גדוד 196 בחטיבה 460. ב-2023 מונה למפקד חטיבת הראל.

קישורים חיצוניים
----------------

* מפקד פלס"ר 7, רס"ן איתמר מיכאלי בטור אישי מיוחד, באתר צה"ל, 12 באפריל 2018
* יאיר קראוס, ‏"אנחנו במשחק שחמט מול חיזבאללה", בעיתון מקור ראשון, 6 בינואר 2020

הערות שוליים
------------

1. ↑  שאול נגר, ‏גיבור מקומי: סרן איתמר מיכאלי - סיפורו של צל"ש מח"ט, **שריון** 48, דצמבר 2015, באתר "יד לשריון"
2. ↑  צל"ש המח"ט - סרן איתמר מיכאלי, באתר הגבורה
**זוצ'נגטירנוס** (שם מדעי: *Zhuchengtyrannus*; מילולית: "הטירן של זוצ'נג") הוא סוג דינוזאור ממשפחת הטירנוזאוריים אשר נמצא במחוז שאנדונג שבסין בשנת 2011, בהם נמצאו מקבץ של עצמות לסת ושיניים. סוג זה הכיל מין יחיד - *Zhuchengtyrannus magnus* (פירוש המילה: "magnus" - גדול) שלעיתים נחשב למין טירנוזאורוס.

הזוצ'נגטירנוס היה דומה במראהו לטירנוזאורוס אך מעט קטן יותר. הוא הגיע לאורך 10–12 מטרים ולמשקל של 6 טונות. מראה הלסת דומה מאוד לזו של טירנוזאורוס או טרבוזאורוס. עם זאת מבנה השיניים היה קטן יותר והלסת הייתה צרה מעט ויותר גבוהה. הלסת התחתונה לא נמצאה במאובנים וגם קצה החצי הימני של הלסת העליונה.

מין זה משויך למשפחת הטירנוזאוריים הענקיים אך היה מין מעבר מוקדם יחסית לפני הטירנוזאורוס. הוא כנראה היה קרוב לליתרונקס ולטרבוזאורוס והיה מאחרוני הטירנוזאורים האסיינים שהתפתחו בסופו של דבר את הטירנוזאורוס האמריקני.

הוא חי בסוף הקרטיקון לפני 73.5 מיליון שנה באזור סין לצד פאונה נכחדת של דינוזאורים כמו הסינוצרטופס, השאנטונגוזאורוס וכמה אנקילוזאורים. הוא היה טורף-על שצד בקבוצות קטנות או לבדו ואיים על מרבית היצורים שחיו סביבו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זוצ'נגטירנוס** בוויקישיתוף
* זוצ'נגטירנוס, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* זוצ'נגטירנוס, באתר GBIF (באנגלית)

איור אפשרי

| טירנוזאוריים – Tyrannosauridae |
| --- |
| בעלי חיים ← מיתרניים ← בעלי חוליות ← זאורופסידה ← ארכוזאוריה ← דינוזאוריה ← בעלי אגן דמוי לטאה ← תרופודה ← טירנוזאורים ← טירנוזאוריים |
| תת-משפחה Albertosaurinae | אלברטוזאורוס • גורגוזאורוס |  |
| תת-משפחה Tyrannosaurinae | דינמוטרור • דספלטוזאורוס • תנטותריסטס • ליתרונקס • ננוטירנוס • נאנוקזאורוס • רפטורקס • טרבוזאורוס • טראטופונאוס • טירנוזאורוס • זוצ'נגטירנוס

|  |  |
| --- | --- |
| שבט Alioramini | אליוראמוס • צ'יאנשוזאורוס |

 |
| טקסונים מוטלים בספק | אובליסודון • דינודון |
**חוסיין יאסר אל-מוחמדי עבד א-רחמן** (בערבית: **حسين ياسر محمدي عبد الرحمن**; נולד ב-9 בינואר 1984) הוא כדורגלן עבר קטרי ששיחק בעמדת הקשר.

קריירה
------

יאסר התחיל לשחק כדורגל כאשר הצטרף לקבוצת הילדים של אל-אהלי וכעבור שנה עבר לאל-ח'ור הקטרית. בגיל 17 נרכש על ידי א-ריאן. כעבור שנה חתם במועדון הפאר האנגלי מנצ'סטר יונייטד והושאל מיידית לרויאל אנטוורפן כיוון שלא קיבל אישור עבודה משלטון הממלכה המאוחדת.

בשנת 2004 חתם בא.א.ל. לימסול מליגת העל הקפריסאית. שנה לאחר מכן עזב את המועדון בגלל בעיות אישיות וחזר לקטר בה חתם א-סד. עלי בן-ערביה ששיחק עמו בקבוצה ובעברו שיחק במנצ'סטר סיטי המליץ לאחרונים על המשחק ובאוגוסט 2005 חתם במועדון. במדי סיטי רשם רק הופעה אחת במשחק במסגרת גביע הליגה האנגלי נגד דונקסטר רוברס. בינואר 2006 חזר לא-ריאן.

בקיץ 2007 חתם בספורטינג בראגה מליגת העל הפורטוגלית. ב-20 בספטמבר הפך לקטרי הראשון שמשחק בגביע אופ"א בהפסד 2-1 להאמרבי. בגומלין שב-4 באוקטובר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון בניצחון 0-4.

בקיץ 2008 חתם באל-אהלי. ב-27 בינואר 2010 עזב את המועדון ושילם 300 אלף דולר וכעבור מספר שעות חתם לשלוש שנים ביריבתה הגדולה א-זמאלכ.

ב-11 באוגוסט 2011 חתם לשנתיים בליירסה מליגת העל הבלגית. בשנת 2012 ניהל מגעים עם מספר קבוצות מליגת העל המצרית, אך אשתו סירבה לעבור למצרים בגלל ההפיכה במצרים שהתרחשה שנה קודם לכן.

ב-10 ביולי 2013 חתם באל-וכרה במדיה שיחק שלוש שנים. ביולי 2017 חתם בוואדי דגלה במדיה שיחק שנה אחת בסיומה פרש מכדורגל.

קריירה בינלאומית
----------------

יאסר שיחק בכל הנבחרות הצעירות של קטר כבר מאז שהיה בן 11. ב-18 באוקטובר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בניצחון 0-1 נגד כווית. ב-10 בפברואר 2002 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בתיקו 1-1 נגד קוריאה הצפונית.

הוא נכלל בסגל הנבחרת לקראת גביע אסיה בכדורגל 2011.

חיים אישיים
-----------

יאסר נולד בקטר למשפחה ממוצא מצרי. אביו היה כדורגלן בעברו במצרים בשנות ה-70 של המאה ה-20. אחיו הם הכדורגלנים אחמד יאסר ומוחמד יאסר. 

נשוי לאנג'י בעלת אזרחות בלגית. בשנת 2005 ילדה את בנם יונס.

תארים
-----

א-ריאן
* גביע הכתר הקטרי: 2000/2001

אל-אהלי
* ליגת העל המצרית: 2008/2009
* הסופר קאפ המצרי: 2009

א-זמאלכ
* ליגת העל המצרית: 2009/2010

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007295108305171
* NTA: 156317230
* SUDOC: 23096625X
* VIAF: 63902952
* WorldCat: lccn-nr96001345

 |
**אנטול שְׁטֶרְן** (**סְטֶרְן**) (בפולנית: **Anatol Stern**;‏ 24 באוקטובר 1899, ורשה – 19 באוקטובר 1968, שם) היה משורר יהודי-פולני, בלשון הפולנית, במאי סרטים, סופר ילדים, מתרגם ואמן רב תחומי. מראשי האסכולה הפוטוריסטית הפולנית.

קורות חיים
----------

אנטול שטרן נולד בוורשה. אביו, שמואל שטרן, היה בנו של הרב יוסף זכריה שטרן משאולאי. הוא קיבל חינוך חופשי, והשלים לימודיו בבלשנות פולנית באוניברסיטה של וילנה. בהיותו סטודנט הסתפח לחוגים הפוטוריסטים, והפך לאחד מראשי המדברים בפוטוריזם הפולני. מעמדו התבסס כראש האסכולה עם הופעת ספר שיריו הראשון "פוטוריזיה", שיצא לאור בשנת 1919. בשנת 1921 התמנה לעורך כתב העת הרב תחומי "נובה שטוקה", אמנות חדשה. בכתב העת הזה ניסח את המניפסטים הפוטוריסטיים שלו ושל הזרם הפולני שעמד בראשו.

בשנת 1939, עם הפלישה הנאצית לפולין, נמלט אנטול שטרן לברית המועצות. הוא נעצר שם, נשפט ונידון לשנת מאסר. בתום מאסרו, ולאחר הפלישה הנאצית לברית המועצות, התגייס בשנת 1941 לצבא פולין החופשית ("צבא אנדרס") איתו נדד והגיע בשנת 1942 לארץ ישראל. כאן התעכב ושהה כשש שנים, עד לאחר המלחמה. בשש שנות ישיבתו בארץ ניסה ללא הצלחה ללמוד עברית. הוא יצר בארץ יצירה ספרותית פורייה בלשון הפולנית. סיפורי הילדים שלו תורגמו לעברית ונדפסו ב"דבר לילדים", ולימים כונסו בספריו.

בשנת 1948 שב אנטול שטרן לפולין. בעשר שנותיו האחרונות ישב בוורשה, כתב ופרסם שירה סיפורת ודברי תרגום. הוא נפטר ונקבר בורשה. זכה אנטול שטרן והתחבב על קוראי העברית בעת ישיבתו בארץ. הוא גם זכה במתרגמים מעולים. יצירותיו עסקו בנוף הארץ ובאנשיה, ובצורות החיים שפגש כאן. אמנם בשובו לפולין "הסב" את זירת יצירותיו מארץ ישראל לזירה בינלאומית לא מוגדרת, אבל טעמן המקורי נשתמר בתרגומים העבריים.

ספריו של אנטול שטרן (סטרן) בעברית
---------------------------------

* **אחריתו של נאצי**: רומן, תרגם: דב שטוק (סדן), תל אביב, עם עובד, 1944.
* **יהודי מפולין**, תרגם: שמשון מלצר, מרחביה: ספרית פועלים, 1946.
* **היפה שבעולם מהו?**: לילדים, תרגם: דב שטוק (סדן), ציירה: לאה גרונדיג, עם עובד, 1945.
* **על כנרת התכלת**: לילדים, תרגם שמשון מלצר, ציירה: לאה גרונדיג, עם עובד, 1947.
* **עלילות הפלא של זגנדן**: לילדים, תרגם: מנשה לוין, הציורים: אריה נבון, ספרית פועלים, אנקורים, מרחביה, 1945.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנטול שטרן** בוויקישיתוף

* אנטול שטרן, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* אנטול סטרן, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007268293005171
* BIBSYS: 11010263
* BnF: cb120588536 (data)
* CiNii: DA06367722
* GND: 119128705
* ISNI: 0000 0001 2148 0785
* LCCN: n81033331
* NKC: ola2003174983
* NTA: 071321519
* RERO: 02-A003863520
* SUDOC: 028834747
* ULAN: 500470244
* VIAF: 112412315
* WorldCat: lccn-n81033331

 |