**אֶל הַצִּפּוֹר** הוא שירו הראשון של חיים נחמן ביאליק שהתפרסם. השיר פורסם בשנת 1891, כאשר היה המשורר בן 19. השיר כתוב במשקל מלעילי, בהתאם להגייה האשכנזית (שבה דוברה בזמנו העברית בפי כל יהודי אשכנז). נושא השיר הוא הגעגועים לארץ ישראל, כפי שתוארו בספרות היהודית לדורותיה ובהגות הציונית בת זמנו.

מילות השיר
----------

שָׁלוֹם רָב שׁוּבֵךְ, צִפּוֹרָה נֶחְמֶדֶת,  

מֵאַרְצוֹת הַחֹם אֶל-חַלּוֹנִי –  

אֶל קוֹלֵךְ כִּי עָרֵב מַה-נַּפְשִׁי כָלָתָה,  

בַּחֹרֶף בְּעָזְבֵךְ מְעוֹנִי.  

  

זַמְּרִי, סַפֵּרִי, צִפּוֹרִי הַיְקָרָה,  

מֵאֶרֶץ מֶרְחַקִּים נִפְלָאוֹת,  

הֲגַם שָׁם בָּאָרֶץ הַחַמָּה, הַיָּפָה,  

תִּרְבֶּינָה הָרָעוֹת, הַתְּלָאוֹת?  

  

הֲתִשְׂאִי לִי שָׁלוֹם מֵאַחַי בְּצִיּוֹן,  

מֵאַחַי הָרְחוֹקִים הַקְּרוֹבִים?  

הוֹי מְאֻשָּׁרִים! הֲיֵדְעוּ יָדֹעַ  

כִּי אֶסְבֹּל, הוֹי אֶסְבֹּל מַכְאוֹבִים?  

  

הֲיֵדְעוּ יָדֹעַ מָה רַבּוּ פֹה שֹטְנַי,  

מָה רַבִּים, הוֹי רַבִּים לִי קָמִים?  

זַמְּרִי, צִפּוֹרִי, נִפְלָאוֹת מֵאֶרֶץ,  

הָאָבִיב בָּהּ יִנְוֶה עוֹלָמִים.  

  

  

הֲתִשְׂאִי לִי שָלוֹם מִזִּמְרַת הָאָרֶץ,  

מֵעֵמֶק, מִגַּיְא, מֵרֹאשׁ הָרִים?  

הֲרִחַם, הֲנִחַם אֱלוֹהַּ אֶת־צִיּוֹן,  

אִם עוֹדָהּ עֲזוּבָה לִקְבָרִים?  

  

  

וְעֵמֶק הַשָּׁרוֹן וְגִבְעַת הַלְּבוֹנָה -  

הֲיִתְּנוּ אֶת־מֹרָם, אֶת־נִרְדָּם?  

הַהֵקִיץ מִשְּׁנָתוֹ הַשָּׂב בַּיְּעָרִים,  

הַלְבָנוֹן הַיָּשֵׁן, הַנִּרְדָּם?  

  

  

הֲיֵרֵד כִּפְנִינִים הַטַּל עַל הַר חֶרְמוֹן,  

אִם יֵרֵד וְיִפֹּל כִּדְמָעוֹת?  

וּמַה־שְּׁלוֹם הַיַּרְדֵּן וּמֵימָיו הַבְּהִירִים?  

וּשְׁלוֹם כָּל־הֶהָרִים, הַגְּבָעוֹת?  

  

  

הֲסָר מֵעֲלֵיהֶם הֶעָנָן הַכָּבֵד,  

הַפֹּרֵשׂ עֲלָטָה, צַלְמָוֶת? -  

זַמְּרִי, צִפּוֹרִי, עַל־אֶרֶץ בָּהּ מָצְאוּ  

אֲבוֹתַי הַחַיִּים, הַמָּוֶת!  

  

  

הַאִם־עוֹד לֹא־נָבְלוּ הַפְּרָחִים שָׁתַלְתִּי  

כַּאֲשֶׁר נָבַלְתִּי אָנֹכִי?  

אֶזְכְּרָה יָמִים כְּמוֹהֶם פָּרַחְתִּי,  

אַךְ עַתָּה זָקַנְתִּי, סָר כֹּחִי.  

  

  

סַפְּרִי, צִפּוֹרִי, סוֹד שִׂיחַ כָּל־שִׂיחַ,  

וּמַה־לָּךְ טַרְפֵּיהֶם לָחָשׁוּ?  

הֲבִשְּׂרוּ נִחוּמִים אִם־קִוּוּ לְיָמִים,  

פִּרְיָמוֹ כַּלְּבָנוֹן יִרְעָשׁוּ?  

  

  

וְאַחַי הָעֹבְדִים, הַזֹּרְעִים בְּדִמְעָה -  

הֲקָצְרוּ בְרִנָּה הָעֹמֶר? -  

מִי יִתֶּן־לִי אֵבֶר וְעַפְתִּי אֶל־אֶרֶץ  

בָּהּ יָנֵץ הַשָּׁקֵד, הַתֹּמֶר!  

  

  

וַאֲנִי מָה אֲסַפֵּר לָךְ, צִפּוֹר נֶחְמָדָה,  

מִפִּי מַה־תְּקַוִּי לִשְׁמֹעַ?  

מִכְּנַף אֶרֶץ קָרָה לֹא־זְמִירוֹת תִּשְׁמָעִי,  

רַק קִינִים, רַק הֶגֶה וָנֹהַּ.  

  

  

הַאֲסַפֵּר הַתְּלָאוֹת, שֶׁכְּבָר הֵן בְּאַרְצוֹת  

הַחַיִּים נִשְׁמָעוֹת, מוּדָעוֹת? -  

הוֹי, מִסְפָּר מִי יִמְנֶה לַצָּרוֹת הָעֹבְרוֹת,  

לְצָרוֹת מִתְרַגְּשׁוֹת וּבָאוֹת?  

  

  

נוּדִי, צִפּוֹרִי, אֶל־הָרֵךְ, מִדְבָּרֵךְ!  

אֻשַּׁרְתְּ, כִּי עָזַבְתְּ אֶת־אָהֳלִי;  

לוּ עִמִּי שָׁכַנְתְּ, אָז גַּם־אַתְּ, כְּנַף רְנָנִים,  

בָּכִית מַר, בָּכִית לְגוֹרָלִי.  

  

  

אַךְ לֹא בְכִי וּדְמָעוֹת לִי גֵהָה יֵיטִיבוּ,  

לֹא אֵלֶּה יְרַפְּאוּ מַכָּתִי;  

כְּבָר עֵינַי עָשֵׁשׁוּ, מִלֵּאתִי נֹאד דְּמָעוֹת,  

כְּבָר הֻכְּתָה כָּעֵשֶׂב לִבָּתִי;  

  

  

כְּבָר כָּלוּ הַדְּמָעוֹת, כְּבָר כָּלוּ הַקִּצִּים -  

וְלֹא הֵקִיץ הַקֵּץ עַל־יְגוֹנִי,  

שָׁלוֹם רָב שׁוּבֵךְ, צִפּוֹרִי הַיְקָרָה,  

צַהֲלִי־נָא קוֹלֵךְ וָרֹנִּי!

יצירת השיר
----------

ביאליק ורבניצקי (צולם לפני 1934)
לשיר, שהתגבש בשנים 1890–1891, היו מספר גרסאות אשר נגנזו על ידי ביאליק עד אשר בחר בגרסה הסופית. אבנר הולצמן, שהוציא מהדורה מעודכנת של שירי ביאליק, בתוספת ביאורים ונספחים, מעיר: "לנוסח שפורסם קדמו כמה גרסאות גנוזות, המגלות כי לקראת גיבושו הסופי של השיר הושמטו ממנו ארבעים וארבע שורות, שבהן מציג המשורר את עצמו כיהודי כבד ייסורים, מאריך בקינה ובתלונה ושופך דמעות רבות על הדלות, המצוקה והאסונות שפקדו אותו בצינת החורף [...] זהו שירו הראשון של ביאליק שפורסם בדפוס. קדמו לו לפחות שמונה שירים שנשארו גנוזים במחברותיו של המשורר".

בשנת 1891 נפגש ביאליק לראשונה עם יהושע חנא רבניצקי באודסה. בפגישה זו הציג ביאליק לרבניצקי את שירו "אל הציפור", בתקווה שרבניצקי יפרסמו בבמה הספרותית שלו "פרדס".
רבניצקי היה כבר ידוע כמבקר ספרות מחמיר, בעוד ביאליק היה עדיין צעיר כבן 18, שרבניצקי ראה בו עוד חרזן הבא להתפרסם על חשבון ביטאונו.
רבניצקי הואיל בכל זאת לקרוא את השיר, ולמרות שלא התלהב במיוחד זיהה את הפוטנציאל של מחברו, והחליט להכניס ממש לפני סגירת הביטאון את "אל הציפור" ל"פרדס", אף שבקושי מצא מקום לשיר.
כך, הודות לרבניצקי, זכה ביאליק לראות את שירו המודפס הראשון, ובהמשך שימש "פרדס" בימה לשירים נוספים של ביאליק כגון: "אֶל הָאַגָּדָה", "עַל סַף בֵּית-הַמִּדְרָשׁ" ו"אִגֶּרֶת קְטַנָּה".

ביאליק זכר לרבניצקי חסד זה והכיר לו תודה על מחווה זו. בהקדשה לקובץ שיריו משנת תרס"ח כתב ביאליק לרבניצקי:

> 
> ליקר לי מאח י"ח רבניצקי  
>  בפרדסך צפצפה ציפורי ראשונה  
>  ומאז ועד הנה החזקת בידי  
>  עתה צמחה נוצתה וכנפה נכונה  
>  אהיה כאשר אהיה – ואהבתך עמדי...
> 
> 
> 
>

לחנים וביצועים
--------------

השיר נפוץ בלחנים רבים. לראשונה הוקלט השיר בביצועו של מרדכי רוט בשנת 1934 ללחן של משה מילנר. לחן נוסף נכתב על ידי א"צ אידלסון.
אחד מהלחנים המוכרים ביותר, שבוצע על ידי אמנים שונים כגון נחמה הנדל, אבי טולדנו, אבישי כהן ושי גבסו, הוא לחן עממי של שיר יידי בשם "טיף אין וועלדעלע" ('בעמקי החורש'). ב-2018 הקליטו הדג נחש ביצוע בלחן חדש לשיר.

לקריאה נוספת
------------

* פ' לחובר, **חיים נחמן ביאליק: חייו ויצירותיו**, תל אביב: דביר, תרצ"ז.
* מאיר בוסק, 'למקורות "אל הציפור"', **הפועל הצעיר**, מ, 40 (תשכ"ט), 23–24.
* משה אונגרפלד, 'אור חדש על ראשית יצירתו של ח.נ. ביאליק: שמונים שנה ל"אל הציפור"', **הספרות** ב, 4 (תשל"א), 842–855. (עם נוסחים שונים של השיר, עמ' 848–855)
* דוד יוסף בורנשטיין, 'למקורות "אל הציפור"', **כנסת**, א (תרצ"ו), 81–102. (נדפס שוב בתוך: גרשון שקד (עורך), **ביאליק: יצירתו לסוגיה בראי הביקורת: אנתולוגיה**, ירושלים: מוסד ביאליק, תשל"ד, 85–106; מהדורה ב: תשנ"ב – גרסה מקוונת של הספר (לבעלי הרשאה), באתר "כותר")
* יעל רשף, 'בין שתי הטעמות', **פנים**: כתב עת לתרבות, חברה וחינוך, 52–53 (2010), 165–173.
* זיוה שמיר, **הניגון שבלבבו - השירי הלירי הקצר של ח"נ ביאליק**, פרק רביעי, "עתה זקנתי, סר כחי", הוצאת ספרא בשיתוף הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2011.
* אבישי אלבוים, "אל הציפור" בספר "פני יהושע", בלוג עם הספר של ספריית הרמב"ם

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיטקסט טקסט בוויקיטקסט: **אל הציפור (עם תרגום לאנגלית)** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אל הציפור** |

* "אל הציפור" באתר בית לזמר העברי
* מילות השיר "אל הציפור" והאזנה לו באתר זמרשת
* אל הציפור, בפרויקט בן-יהודה
* מידע על אל הציפור בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית
* מ. אונגרפלד, ליובלו של שיר, דבר, 28 במרץ 1941
* מ. אונגרפלד, "אל הצפור" נכתב באייר תר"ן: אור חדש על ראשית יצירתו של ח. נ. ביאליק, דבר, 8 ביולי 1966
* מ. אונגרפלד, לפרסום "אל הצפור" שמונים שנה, מעריב, 19 בדצמבר 1969
* שמואל אבנרי, המבוע הנסתר: רבניצקי שבביאליק, באתר הארץ, 6 במאי 2004
* שמואל אבנרי, "וכי נמכור נמכרתי לך, אני ומכנסי וסנדלי", באתר הארץ, 24 ביולי 2008
* חן מלול, "זַמְּרִי, סַפֵּרִי, צִפּוֹרִי הַיְקָרָה": קורות השיר הראשון שכתב חיים נחמן ביאליק, בבלוג "הספרנים" של הספרייה הלאומית, 07.06.2017
* אתר למנויים בלבד עופר אדרת, השיר שהוליד את ביאליק, באתר הארץ, 29 בינואר 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  אל הציפור, באתר העמותה למורשת הזמר העברי.
2. ↑  חיים נחמן ביאליק, **השירים**, ערך והוסיף מבואות, ביאורים ונספחים: אבנר הולצמן, דביר, 2004, עמ' 14
3. ↑  יובל "אל הצפור" בבית ביאליק, הצופה, 1 באפריל 1941.

| חיים נחמן ביאליק |
| --- |
| שירים | אל הציפור • תחזקנה • אם יש את נפשך לדעת • עציץ פרחים • המתמיד • הכניסיני תחת כנפך • על השחיטה • בעיר ההרגה • לא זכיתי באור מן ההפקר • שיר העבודה והמלאכה • למתנדבים בעם • אכן חציר העם • ראיתיכם שוב בקוצר ידכם • שירתי • זוהר • ביום קיץ יום חום • בגינה • שיר לחמוטל • שבת המלכה • פרש • קן ציפור • הפרח לפרפר • הפרפר לפרח • בין העצים הירקרקים‎ • היא יושבה לחלון • נדנדה • מעבר לים • הבריכה • מתי מדבר האחרונים • לכבוד החנוכה • בערוגת הגינה • מקהלת נוגנים • קומי צאי • יש לי גן • הקיץ גווע • אחרי מותי • לבדי • תרזה יפה • לא ביום ולא בלילה • בין נהר פרת ונהר חדקל • בשל תפוח |
| סיפורים | ספר האגדה • אלוף בצלות ואלוף שום • גילוי וכיסוי בלשון • החצוצרה נתביישה • אריה "בעל גוף" • התרנגולים והשועל • שירים ופזמונות לילדים • אגדת שלושה וארבעה • ויהי היום • מסע הדג‎ • ספיח • יום השישי הקצר • מאחורי הגדר |
| הנצחה | קריית ביאליק • בית ביאליק • גבעת ח"ן • פרס ביאליק • כפר ביאליק • שדרות ח"ן (תל אביב) • כיכר ביאליק • מוסד ביאליק • רחוב ביאליק (תל אביב) • קמפוס ביאליק-רוגוזין • שדרות ח"ן (רחובות) • רחוב ביאליק (רמת גן) |
| ערכים קשורים | מאניה ביאליק‎ • אירה יאן • מרדכי עובדיהו • משה אונגרפלד • ראדי • אהל שם • עונג שבת |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007581531305171

 |