recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**חיוך** (באנגלית: **Smile**) הוא רומן גרפי אוטוביוגרפי, שנכתב על ידי הסופרת האמריקאית ריינה טלגמאייר. הספר מתאר את חיי המחברת מכיתה ו' ועד בית הספר התיכון. זהו ספר הבכורה של ריינה, והוא זיכה אותה בפרס אייזנר. בשנת 2014 הוציאה המחברת ספר המשך הנקרא "אחיות".

עלילה
-----

ריינה רק רוצה להיות תלמידת כיתה ו' רגילה, אבל לילה אחד, אחרי שהיא חוזרת מפעולה עם חברותיה בצופים, היא נופלת תוך כדי ריצה, ושתי שיניים קדמיות שלה נפגעות באופן קשה. התאונה הזאת דורשת שנים של טיפול אורתודנטי (ובהמשך גם טיפול חניכיים), ובהמשך הספר ריינה מדברת על הטיפולים שהיא עוברת ועל החברים הלא ידידותיים שלה. הספר מתאר את ההתבגרות הרגשית והנפשית של ריינה יחד עם התפתחות הפגיעה שעברה בשיניה והטיפול הרפואי בפגיעה.

ביקורות ופרסים
--------------

הספר זכה לביקורות חיוביות. בניו יורק טיימס נכתב שזהו סיפור שמנחם את הקוראים שחוצים את השנים שבין ילדות לבגרות. במגזין ביקורת הספרים האמריקאי קירקוס(אנ') נכתב שהספר כובש, מצחיק ונוגע ללב, והדמויות רבות הבעה; מאוחר יותר, קירקוס הגדיר את הספר כאחד מספרי הספרים הטובים ביותר לשנת 2010 לבני נוער. בשנת 2011 זכה הספר בפרס אייזנר לפרסום הטוב ביותר לבני נוער. זה היה גם אחד מעשרת הרומנים הגרפיים הגדולים של התאחדות שירותי הספרייה למבוגרים צעירים לשנת 2011.

החל מ־25 בפברואר 2017 גרסת הכריכה הרכה של הספר הופיעה כ־240 שבועות ברשימת רבי המכר של ניו יורק טיימס תחת הקטגוריה ספרים בכריכה רכה.

קישורים חיצוניים
----------------

* חיוך, באתר OCLC (באנגלית)
* חיוך, באתר סימניה

הערות שוליים
------------

1. ↑  Bird, Elizabeth (14 במאי 2010). "Blood, Sweat and Teeth". *The New York Times*. נבדק ב-12 בפברואר 2013. `{{cite news}}`:  (עזרה)
2. ↑  "Editors' Choice: Recent Books of Particular Interest". *The New York Times*. 23 במאי 2010. נבדק ב-15 בפברואר 2013. `{{cite web}}`:  (עזרה)
3. ↑  "Smile by Raina Telgemeier". *Kirkus Reviews*. 1 בינואר 2010. נבדק ב-15 בפברואר 2013. `{{cite web}}`:  (עזרה)
4. ↑  "2010 Boston Globe-Horn Book Awards for Excellence in Children's Literature". The Horn Book, Inc. 2011. אורכב מ-המקור ב-2011-05-15. נבדק ב-2011-04-17.
5. ↑  "2011 Eisner Awards". Comic-Con International. 2011. נבדק ב-2013-02-17.
6. ↑  "Best Sellers - Paperback Graphic Books". *The New York Times*. 2 באוגוסט 2015. נבדק ב-15 בפברואר 2013. `{{cite web}}`:  (עזרה)

| ריינה טלגמאייר |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| חיוך (2010) • דרמה (2012) • אחיות (2014) • רוחות (2016) • כאב בטן (2020) |

 |
**שלמה חממי** (נולד ב-5 בספטמבר 1948) הוא מתופף ישראלי. בין השאר, היה המתופף של להקת "גזוז" ושל ההרכב "גברת תפוח", להקת הליווי של שלמה ארצי בראשית הקריירה שלו.

ביוגרפיה
--------

חממי נולד בתל אביב וגדל בהרצליה. בילדותו לא למד תופים אצל מורה אלא באופן עצמאי. נהג להתאמן כשהוא מחקה את אלילי נעוריו, ובייחוד רינגו סטאר - מתופף הביטלס.

את שירות הצבאי עשה בלהקת חיל התותחנים, והוא הופיע עמה בשתי תוכניות: "פגז ראשון" ו"לה בומבה". מתוכנית "לה בומבה" זכור בעיקר השיר "פרחים בקנה", בו ניגן בתופים. בשיר זה, ובכל האלבום, ולפי הוראתו של המעבד בני נגרי, פיתח חממי בעצמו את המקצבים הייחודיים בשיר, שכללו מעברים מהירים ואינטנסיביים.

לאחר השחרור מהצבא, ניגן במועדון לילה "זורבה" (לימים "נובמבר"). ליווה בין השאר את שובבי ציון – חנן יובל, קובי אשרת וקובי רכט.

מיכאל תפוח, המפיק של שלמה ארצי, פנה לחממי להשתתף בערב יחיד של שלמה ארצי, שהיה כבר זמר מוכר מאד באותה תקופה.

בשנת 1973 קבוצת נגנים איתם ניגן שכללה את דדי שלזינגר בגיטרה, אצ'י שטרו בבס, ויאיר שרגאי בגיטרה, הייתה ללהקת "גברת תפוח", להקת הליווי של שלמה ארצי. חממי היה המתופף של שלמה ארצי עוד לפני כן בחלק משיריו בתקליטיו הראשונים, כולל "שלמה ארצי" (המכונה גם "האלבום הראשון"), "על אנשים", "פתאום אחר ימים רבים", "אומרים ישנה ארץ", "לכל החברים מהמסע מים אל ים", "את ואני", "משחקי 26", ועד "גבר הולך לאיבוד". בין השירים המפורסמים בהם תופף נמנים "פתאום עכשו פתאום היום" (המוכר גם כ"אהבתיה") בגרסה של התקליט הראשון (לא גרסת הפסטיבל), "בשל תפוח", "את ואני", "יופיה אינו ידוע", "נעשה חיים משוגעים", "ברוך ג'מילי" וכל שירי האלבום "גבר הולך לאיבוד".

ב-1973 ו-1974, במהלך מלחמת יום הכיפורים, הרבה להופיע עם שלמה ארצי ולהקת "גברת תפוח" בפני חיילים. במקביל, ניגן בהקלטות עם אמנים רבים, ביניהם יגאל בשן ("מה נשתנה?"), יזהר כהן ("אשליות" באנגלית), רותי נבון ("בין האצבעות"), אבנר גדסי ("נפרדנו כך"), חנן יובל, נורית גלרון.

בשנת 1978 הצטרף כמתופף ללהקת גזוז. הלהקה, שחיפשה מתופף במשך תקופה ארוכה, כבר הקליטה 5 שירים ללא מתופף קבוע, ואף שקלה להביא מתופף מחו"ל. בין השירים המפורסמים בהם ניגן נכללים "רוני", "מילים יפות", "חללית", "תה עושה סחרחורת", "ציפי פרימו", ו"רק עם אופנוע". בהופעות כמובן ניגן עם הלהקה את כל השירים.

ב-1980 הצטרף ללהקת "סתיו", שהובלה על ידי גרי אקשטיין, עם יאיר שרגאי בגיטרות, מוטי דיכנה בבס ודריו מלכי בקלידים.

ניגן עם אריק סיני בהופעות (איתו הקליט איתו קודם לכן שירים של שלמה, כגון שיר פרידה (בו ניגן תופים וקונגאס).

היה חבר בהרכב שנקרא "שפה משותפת", שכלל גם את מוטי דיכנה, אילן וירצברג ושפי ישי. "שפה משותפת" הופיעה בעיקר עם שירים מקוריים ועיבודים ללהיטים מוכרים משנות ה-60.

ב-1984 הצטרף למוטי דיכנה וליואל לרנר בהרכב "הסיקסטיז", שהופיעה עם גרסאות כיסוי של שירים מוכרים משנות השישים. בשנת 1990 הקליטה הלהקה את תקליטה היחיד. בהמשך שנות ה-90, אחרי 15 שנה, פרש חממי מהלהקה.

משנת 2000 מתמקד שלמה חממי בהוראת תופים, אותה הוא עושה במסגרות שונות ברחבי הארץ.

קישורים חיצוניים
----------------

* שלמה חממי, באתר "פזמונט"

* שלמה חממי, באתר MusicBrainz (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  דודי פטימר, ‏החיבוק התקשורתי והכישלון שהוביל לפירוק: "גזוז" שבים לאלבום הבכורה, באתר מעריב אונליין, 14 בספטמבר 2019

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: 2abef231-dba0-424c-a261-4a989e07f20d

 |
**ארנסט אלפרד תומפסון ווליס באדג'** (27 ביולי 1857 – 23 בנובמבר 1934) היה חוקר, היסטוריון ופילולוג בריטי, שעבד עבור המוזיאון הבריטי ופרסם עבודות רבות על המזרח הקדום.

ילדות ונעורים
-------------

א.א. ואליס באדג' נולד בבודמין, קורנוול לאב לא ידוע ועזב בגיל צעיר להתגורר בלונדון עם סבתו ודודתו.
הוא החל להתעניין בשפות לפני גיל עשר, אך כיוון שעזב את הלימודים בגיל 12 כדי לעבוד כפקיד בחברת W.H. Smith, למד בזמנו החופשי עברית וסורית, בעזרת מורה מתנדב בשם צ'ארלס סיגר. באדג' החל להתעניין בשפה האשורית ב-1872, בזמן ששהה במוזיאון הבריטי.

עבודתו
------

באדג' נחשב לאחד מחשובי האגיפטולוגים בכל הזמנים. כתב ספרים רבים על מסעותיו וגילויו במצרים בשליחות המוזיאון הבריטי שבלונדון. בין השאר, גילה את האתר הארכאולוגי אל-עמארנה במצרים ועסק בפיענוח כמה לוחות חימר עתיקים שנמצאו בו, תרגם במלואו את הספר העתיק "כברה נגסת" על קיסרי אתיופיה, רכש עותק עתיק של הספר "מדינת האתונאים" המיוחס לאריסטו, ועוד.

באדג' נודע בעיקר בזכות חשיפת "ספר המתים" השלם - הפפירוס של אני, אותו גילה בשנת 1888 בעת מסע ארכאולוגי ללוקסור, בסיוע שודדי קברים וסוחרי עתיקות מקומיים לא חוקיים. הוא נעצר על ידי הרשויות המצריות, אך ברח מהכלא המצרי והצליח להבריח את הספר למוזיאון הבריטי, שם הוא נמצא עד היום.

ביקורת ומחלוקת
--------------

מעשיו של באדג' היו שנויים במחלוקת כל ימיו, וגם לאחר מותו. כיום מתייחסים אליו רוב החוקרים באמביוולנטיות. מצד אחד, היה אחראי באופן ישיר לכך שרבים מאוצרותיה הארכאולוגיים של מצרים נשארו שלמים, ולא נהרסו ברבות הימים על ידי רשות העתיקות המצרית, שבתקופות מסוימות לא שמרה על שלמות המוצגים כראוי ולא פעלה למציאת תגליות חדשות.

מנגד, באדג' נתפס כאחד מגדולי שודדי האמנות, ולעיתים לא בחל בדרכים לא חוקיות כדי להשיג מוצג כלשהו ולהעבירו לידי המוזיאון הבריטי ששלח אותו. כמו כן, ייתכן והשחית לנצח כמה מהמוצגים כדי להעבירם. את הפפירוס של אני, לדוגמה, שהיה באורך 24 מטר, גזר לקטעים כדי להעבירו לבריטניה, ובכך פגע בשלמותו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ארנסט ווליס באדג'** בוויקישיתוף
* ארנסט ווליס באדג', באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* ארנסט ווליס באדג', ברשת החברתית Goodreads
* ארנסט ווליס באדג', באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* כתבי ארנסט ווליס באדג' בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
* ארנסט אלפרד וליס בדג' (1857-1934), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007259276005171
* BNE: XX1644337
* BnF: cb121630535 (data)
* CANTIC: a10417175
* CiNii: DA00977549
* GND: 115102949
* ICCU: SBLV077930
* ISNI: 0000 0001 2028 5320
* LCCN: n80057205
* NDL: 00463961
* NKC: jn20010601307
* NLA: 36526123
* NLG: 139201
* NTA: 068378076
* SELIBR: 43558
* SNAC: w6v426qm
* SUDOC: 030157749
* Trove: 1273166
* VcBA: 495/42058
* VIAF: 73893806
* WorldCat: lccn-n80057205

 |
**הגדה השמאלית** היא במה ביקורתית לתרבות וחברה, ביטאון שמאל רדיקלי ביקורתי הפועל בשני מישורים, כאתר אינטרנט וכמועדון ומרכז חברתי.

אתר האינטרנט
------------

אתר הגדה השמאלית פעל משנת 2002 עד 2018. מאות אנשי שמאל כתבו בו, ומדי יום נרשמו אליו כניסות רבות. "הגדה השמאלית" כמועדון התבססה בשנים הראשונות של שנות התשעים כתוצאה מהתארגנות של קבוצה במפלגה הקומוניסטית, עמה נמנו אלי גוז'נסקי, עו"ד מור סטולר, ראובן קמינר, ח"כ ד"ר דב חנין וח"כ לשעבר עיסאם מח'ול. השקפות הקבוצה היו מרקסיסטיות והתבססו על כתבי הוגים דוגמת אנטוניו גראמשי ורוזה לוקסמבורג.

אתר האינטרנט התמקד בפרסום מאמרים עיונים ואקטואליים הכתובים מנקודת ראות שמאלית. בין הכותבים באתר נמנו נימר סולטאני, אבשלום קווה, אדם קלר ואחרים.

המועדון
-------

מועדון הגדה השמאלית נוסד בשנת 1990, פועל במנותק מאתר האינטרנט, והוא עמותה עצמאית הפועלת בסיוע חד"ש. המועדון ממוקם ברחוב אחד העם בתל אביב.

מועדון הגדה השמאלית מציע עצמו במחירים נמוכים כחלק מהאופק הרעיוני המנחה אותו לקדם תרבות קהילתית שווה לכל נפש. במועדון, בתל אביב, מתקיימות ערבים חברתיים כגון הרצאות, הופעות רוק, פאנק והארדקור, ערבי שירה ועוד. את המועדון מנהל ערן סגל.

ראו גם
------

* שיחה מקומית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הגדה השמאלית** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של הגדה השמאלית

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  אתר למנויים בלבד בן שלו, שוברים את הקירות של הגדה השמאלית, באתר הארץ, 7 באוגוסט 2013
**יונס גר סטיורה** (בנורווגית: **Jonas Gahr Støre**; נולד ב-25 באוגוסט 1960 באוסלו נורווגיה) הוא ראש ממשלת נורווגיה החל מ-14 באוקטובר 2021. בעבר כיהן כמנהיג האופוזיציה ושר החוץ של נורווגיה.

ביוגרפיה
--------

יונס גר סטיורה בוגר המכון למדע המדינה פריז משנת 1985. לאחר סיום הלימודים הוא לימד בבית הספר הרווארד למשפטים, ולאחר שנה חזר לנורווגיה.

בשנת 1989 התמנה ליועץ של גרו הרלם ברונדטלנד והצטרף לשורות מפלגת העבודה. לאחר מספר שנים התמנה לשגריר נורווגיה בארגון האומות המאוחדות.

בשנת 2005 התמנה יונס גר סטיורה לשר החוץ, וכיהן בתפקיד זה עד שנת 2012. בשנת 2012 הועבר לתפקיד שר הבריאות, וכיהן בו עד שהוחלף על ידי בנט הויה.

יונס גר סטיורה מכהן כחבר הסטורטינג משנת 2009.

בשנת 2008 הוא היה בבית מלון בקאבול בזמן בו המלון הותקף על ידי מתאבד. במהלך האירוע מספר אנשים נהרגו, אך סטיורה לא נפצע.

למרות שמפלגת הלייבור קיבלה מ-1% פחות קולות, ואיבדה מנדט אחד, המרכז-שמאל זכה ברוב בבחירות לפרלמנט 2021. כמנהיג המפלגה הגדולה ביותר, סטיורה היה המועדף מובהק לתפקיד ראש הממשלה. יומיים לאחר התפטרות ארנה סולברג וממשלתה ב-12 באוקטובר 2021, מונה סטורי כראש ממשלת נורווגיה על ידי המלך האראלד החמישי, והנהיג ממשלת מיעוט עם מפלגת המרכז. ב-14 באוקטובר נכנס לתפקיד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יונס גר סטרה** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**

הערות שוליים
------------

1. ↑  Maktskifte på slottet i dag – men Norges ögon vänds mot Kongsberg, DN.SE, ‏14 באוקטובר 2021 (בשוודית)
**פטר סטיפטיץ'** (בקרואטית: **Petar Stipetić**;‏ 24 באוקטובר 1937 – 14 במרץ 2018) היה גנרל קרואטי אשר לחם במהלך מלחמת העצמאות של קרואטיה, וכיהן כראש המטה הכללי הקרואטי בין השנים 2000–2002.

ביוגרפיה
--------

סטיפטיץ' נולד ב-24 באוקטובר 1937 בעיר אוגולין למשפחה ממעמד נמוך. אביו עבד באתרי בנייה בשכר נמוך, ואמו עבדה בחקלאות. הוא למד בבית ספר יסודי ותיכון בעיר אוגולין. לאחר סיום לימודיו, הוא רצה להתקבל לפקולטה להנדסה אזרחית באוניברסיטת זגרב, אולם לא הצליח להשיג מלגה, ולהוריו לא היה כסף כדי לממן את לימודיו. ב-1956, הוא החל ללמוד באקדמיית כוחות היבשה בבלגרד. הלימודים באקדמיה היו בחינם, והעניקו חינוך מתקדם והטבות רבות. ב-1959 הוא סיים את לימודיו והחל לשרת בצבא העממי היוגוסלבי בדרגת לוטננט משנה.

הוא מונה למפקד מחלקה ברגימנט ההנדה של הצבא היוגוסלבי. המחלקה שתחת פיקודו ביצעה עבודות בנייה צבאיות שונות ברחבי המדינה. ב-1967 הוא החל ללמוד באקדמיה המתקדמת של כוחות היבשה. ב-1961 הוא סיים את לימודיו ומונה למפקד גדוד ברגימנט ההנדסה. ב-1975 הוא מונה לראש מטה הרגימנט, וכיהן בתפקיד במשך חודש בלבד לפני שהמשיך ללימודים בבית הספר למלחמה. כעבור שנה נוספת הוא סיים את לימודיו, ועד 1979 מילא תפקידים בכירים בחינוך הצבאי היוגוסלבי. לאחר מכן מונה לראש אגף ההנדה במחוז הצבאי ה-5. בין השנים 1986–1989 הוא כיהן כמפקד העיר זגרב. ב-1989 הוא הועלה לדרגת גנרל-מאיורה ומונה לראש המחלקה המבצעית של המחוז הצבאי.

לאחר שמולדתו קרואטיה הכריזה על עצמאותה במרץ 1991, סטיפטיץ' עזב את הצבא היוגוסלבי והצטרף לצבא קרואטיה. בתחילת מלחמת העצמאות של קרואטיה, הוא מילא תפקידי מטה בכירים, ובהמשך חזר לתפקיד מפקד העיר זגרב. באוגוסט 1994 הוא פוטר מהתפקיד ולא מונה לתפקיד חדש. ב-19 במאי 1995 הוא הועלה לדרגת גנרל-פולקובניקה. באוגוסט של אותה שנה, הוא השתתף בתכנון מבצע סערה כנגד הכוחות הסרביים במערב בוסניה. במהלך המבצע, כאשר נראה היה שהמתקפה משתבשת, סטיפטיץ' מונה למפקד הכוחות בשטח, וסיים את המבצע בניצחון מכריע של הצבא הקרואטי.

ב-10 במרץ 2000 הוא מונה לראש המטה הכללי הקרואטי. הוא כיהן בתפקיד עד 30 בדצמבר 2002, אז עזב את הצבא. הוא נפטר בזגרב ב-14 במרץ 2018.

קישורים חיצוניים
----------------

* פטר סטיפטיץ' באנציקלופדיה הקרואטית
* פטר סטיפטיץ', באתר "Find a Grave" (באנגלית)
* פטר סטיפטיץ' באתר העיר אוגולין
"**היום היום**" הוא שיר עברי שכתב דודו ברק והלחין ועיבד מוני אמריליו.

על השיר
-------

"**בארץ אהבתי השקד פורח**" הוא שיר עברי שכתבה המשוררת לאה גולדברג והלחין המלחין מוני אמריליו.

השיר בוצע לראשונה בשנת 1975 על ידי צוות הווי חטיבת הצנחנים עם הסולנית רוחמה רז, בעיבודו של המלחין, וזכה להצלחה גדולה.

הוא אף הגיע באותה השנה למקום השלישי במצעד הפזמונים העברי השנתי של קול ישראל.

עם השנים הפך השיר לנכס צאן ברזל בזמר העברי.[דרוש מקור]

השיר המודפס
-----------

זהו השיר השני במחזור השירים "משירי ארץ אהבתי" מאת לאה גולדברג. שלושת שירי המחזור נקראים על פי מילות הפתיחה שלהם: א. מכורה שלי ב. בארץ אהבתי השקד פורח ג. בארץ אהבתי האביונה. מחזור השירים התפרסם לראשונה בשנת 1951 בכתב העת הספרותי "אורלוגין" של אברהם שלונסקי.

השיר המולחן
-----------

שני השירים הראשונים של המחזור הולחנו ושניהם זכו להצלחה גדולה.

הראשון שבהם, "משירי ארץ אהבתי", הולחן בשנת 1970 על ידי דפנה אילת, ביוזמתה של הזמרת והיוצרת חוה אלברשטיין שביצעה את השיר המולחן באותה השנה בעיבודו של אלכס וייס.

מרגע שהשיר התפרסם החליט מוני אמריליו לנסות ולהלחין את החלק השני במחזור, אך הדבר לא צלח בידו.
רק כשהחל לעבוד עם צוות הווי חטיבת הצנחנים כחצי עשור לאחר מכן, הוא השלים את הלחנת השיר כשהוא נעזר בעצתה של אלברשטיין.

השיר זכה להצלחה גדולה מיד עם צאתו אף הפך לשיר הנושא של התכנית כולה ושל האלבום שיצא לתוכנית בשנת 1975.

פרשנויות
--------

ישנה פרשנות פופולרית שהשיר הראשון במחזור השירים נכתב על מחוז ילדותה של גולדברג, העיר קובנה, שהייתה באותה התקופה שבה גולדברג התגוררה בה הבירה הזמנית של ליטא, ואילו השיר השני, שהערך הנוכחי עוסק בו, נכתב על הארץ שאליה עלתה המשוררת, ארץ ישראל. ככל הידוע, אין סימוכין לפרשנות הזו בכתבי גולדברג ובדבריה, וייתכן מאוד שאותם הנופים המתוארים הן בשיר "משירי ארץ אהבתי" והן בשיר "בארץ אהבתי השקד פורח" הם, כמו ברבים משיריה של המשוררת, רק דימויים המתארים את מצבה האישי ולא מעבר לכך.

מורשת
-----

בעשור השני של המאה ה-21 הונפק שטר מאה השקלים החדש עם דיוקנה של המשוררת. את השטר מעטרים פרחי שקד בהשראת השיר.

כארבעה וחצי עשורים לאחר שהוקלט לראשונה, רשומים באקו"ם למעלה משישים ביצועים שונים של השיר.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים (1975)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| קול ישראל | 1 |

| 
‏‏‏  **מצעדי סוף השנה (1975)** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא |
|  ישראל | מדיה פורסט ישראל | - |
| קול ישראל | 3 |

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "בארץ אהבתי השקד פורח" באתר יוטיוב
* "בארץ אהבתי השקד פורח" באתר בית לזמר העברי
* מילות השיר "בארץ אהבתי השקד פורח" באתר שירונט
* סרט וידאו המציג חזרות לשיר "בארץ אהבתי" עם המלחין מוני אמריליו, רוחמה רז וצוות הווי צנחנים ו, סרטון באתר יוטיוב
* רוחמה רז מספרת על השיר בארץ אהבתי, סרטון באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  בארץ אהבתי השקד פורח – פזמונט, באתר pizmonet.co.il
2. ↑  עפר גביש-אירועי זמר, משירי ארץ אהבתי, בין שני עולמות, סיפורי שיר, באתר עפר גביש - אירועי זמר
**קרוקוס סיטי הול** (ברוסית: **Крокус Сити холл**) הוא אולם קונצרטים רב-שכבתי[דרושה הבהרה], הממוקם בקילומטר ה-67 של כביש הטבעת של מוסקבה בשטחו של מרכז העסקים קרוקוס סיטי בעיר קרסנוגורסק שברוסיה. האולם נפתח ב־25 באוקטובר 2009 על ידי היזם ארז אגאלרוב ונקרא על שמו של הזמר מוסלים מגומאייב.

הקיבולת המרבית של האולם היא 7,233 איש.

קונצרטים ומופעים
----------------

כמעט חמש שנים מאז הפתיחה, יותר מ -3.4 מיליון צופים השתתפו ביותר מ־700 אירועים. הקונצרט הראשון היה ערב לזכרו של מוסלים מגומאייב, בו השתתפו כמה עשרות כוכבי פופ רוסים.

במהלך עבודתו בקרוקוס סיטי הול, התקיימו קונצרטים של יותר ממאה אמנים מפורסמים מרוסיה וממדינות אחרות, כמו גם הופעות תיאטרליות, אירועי ספורט ומופעי ילדים.

כל שנתיים אי-זוגיות, מתקיימת תחרות קולית בינלאומית ע"ש מוסלים מגומייב בקרוקוס סיטי הול. מטרת התחרות היא להמשיך במסורות הביצועיות של התרבות המוזיקלית הביתית, קידום זמרים מוכשרים.

בין התאריכים 5 עד 9 בנובמבר 2013 התקיימה באולם קונצרטים זה תחרות היופי הבינלאומית מיס תבל 2013, שבשידורה צפו יותר ממיליארד צופים. בתוכנית השתתפו יפהפיות משמונים מדינות בעולם, את התואר והכתר היקר קיבלה גבריאלה איסלר בת ה-25 מוונצואלה. באירוע השתתפו המיליארדר דונלד טראמפ וסולן להקת אירוסמית' סטיבן טיילר, שעמד בראש חבר השופטים וביצע את הלהיט שלו "Dream On" מוקף על ידי משתתפות התחרות.

הפיגוע בקרוקוס סיטי הול
-----------------------

 ערך מורחב – **הפיגוע בקרוקוס סיטי הול**  

בפיגוע שהתרחש באולם ב-22 במרץ 2024 נרצחו לפחות 140 איש.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרוקוס סיטי הול** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של קרוקוס סיטי הול
* קרוקוס סיטי הול, ברשת החברתית פייסבוק

* קרוקוס סיטי הול, ביישום טלגרם

* קרוקוס סיטי הול, ברשת החברתית אינסטגרם

* קרוקוס סיטי הול, ברשת החברתית VK

* קרוקוס סיטי הול, סרטונים בערוץ היוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑
2. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: ee4170d1-aaf1-4e84-b1a7-29031499867f

 |
**רשימת החלטה** (באנגלית: Decision list) היא דרך לייצוג פונקציות, עם שימושים בלמידה חישובית, בתכנות ובתקשורת מחשבים. ניתן לראות רשימת החלטה כגרסה של עץ החלטה בה מושרה סדר על החוקים, ועל כן אפשרית חפיפה ביניהם. לחלופין, ניתן לתאר רשימת החלטה כהיררכיה של מומחי סיווג, ובה מתקבל הסיווג של מומחה רק אם כל המומחים שקודמים לו בהיררכיה נמנעו מלסווג קלט נתון.

הגדרה
-----

רשימת החלטה באורך {\displaystyle r}, היא רשימה של זוגות סדורים {\displaystyle (f\_{1},b\_{1}),(f\_{2},b\_{2}),...(f\_{r},b\_{r})} ובה הפונקציות {\displaystyle f\_{1},...f\_{r}} הן פונקציות בוליאניות מעל תחום נתון {\displaystyle X}, הפונקציה {\displaystyle f\_{r}} היא הקבוע {\displaystyle true} (הערך "אמת" או 1), ו-{\displaystyle b\_{1},...b\_{r}} הם קבועים מתוך טווח נתון, {\displaystyle D}.

בהינתן הקלט {\displaystyle x\_{1},...x\_{n}}, מחזירה רשימת החלטה את הפלט {\displaystyle b\_{\arg \min \_{1\leq i\leq r}f\_{i}(x\_{1},...x\_{n})=true}}, כלומר את הערך {\displaystyle b\_{i}} המתאים לפונקציה {\displaystyle f\_{i}} הראשונה שמחזירה {\displaystyle true} על הקלט.

לחלופין, ניתן לראות רשימת החלטה כיצוג של שרשרת של פקודות תנאי:

```
**if** *f*1 **then**
    output *b*1
**else if** *f*2 **then**
    output *b*2
...
**else**
    output br
```

הפונקציות {\displaystyle f\_{1}...f\_{r}} נקראות **תנאים**, הקבועים {\displaystyle b\_{1}...b\_{r}} נקראים **החלטות** או **פלטים**, והזוגות הסדורים {\displaystyle (f\_{i},b\_{i})} מכונים **חוקים**, **צמתים** או **כללים**. רשימת החלטה היא לכן קבוצה סדורה של חוקים.

שימושים
-------

רשימות החלטה נמצאות ביסודן של מספר רב של מערכות מומחה מבוססות חוקים. הדוגמאות הנפוצות ביותר הן מערכות תקשורת מחשבים כגון נתבים וחומות אש. ברבות ממערכות אלו, קובע המשתמש את התצורה על ידי הגדרת חוקים המסודרים ברשימת החלטה. חבילות נתונים מגיעות למערכות אלו, ונתוניהם (בדרך כלל רק אלו שבכותרת שלהם) מושווים אל מול החוקים שקבע המשתמש, לפי סדר החוקים שגם אותו קבע המשתמש. תוצאת החוק הראשון שתואם לנתוני החבילה, היא הפעולה שתנקוט המערכת ביחס לחבילה, למשל, השמטת החבילה או העברתה ליעדה.

סוגים
-----

סוגי רשימות החלטה נבדלים זה מזה בתחום של הפונקציות הבוליאניות ובטווח של הפלטים. הרשימות הפשוטות ביותר הן אלו שבהן גם תחום הפונקציות וגם טווח הפלטים הם בוליאנים.

בפרט, נחקרה רבות המחלקה **k-DL** ובה כל הפונקציות הבוליאניות הן מונומים עם {\displaystyle k} משתנים בוליאנים לכל היותר (פסוקיות באורך עד {\displaystyle k}). במאמר משנת 1987 הראה רונלד ריבסט כי המחלקה k-DL מכלילה את המחלקות הבסיסיות k-CNF ו-k-DNF, וכן עצי החלטה בוליאנים בעומק עד {\displaystyle k}.

כמודל בלמידה חישובית
--------------------

רשימות החלטה, בעיקר בוליאניות, נלמדו רבות כמודל בלמידה חישובית. במאמר הנזכר לעיל, הציג ריבסט אלגוריתם המשיג למידת PAC יעילה עבור המחלקה k-DL. גם במודל השגיאה החסומה ישנן תוצאות המראות למידה יעילה.

ראו גם
------

* עץ החלטה
* למידת מכונה

הערות שוליים
------------

1. ↑  IBM SPSS Modeller
2. ↑  תיאור של מנגנון iptables במערכת ההפעלה Linux
3. ↑  Control traffic to subnets using network ACLs, AWS
4. ↑  Ronald Rivest, Learning Decision Lists, **Machine Learning** 2, 1987, עמ' 229–246
5. ↑  Adam R. Klivans and Rocco A. Servedio, Toward Attribute Efficient Learning of Decision Lists and Parities, **Journal of Machine Learning Research** 7, 2006, עמ' 587-602
**רווח** בחשבונאות הוא ההפרש החיובי המתקבל במהלך פעילות כלכלית מהכנסה לאחר ניכוי הוצאות שהוצאו ביצירת אותה הכנסה, בתקופה חשבונאית מסוימת. אם הסכום שמתקבל הוא שלילי - נוצר הפסד.

קיימות הגדרות רבות לרווח, הנובעות משימושים שונים למושג. ההגדרה הכלכלית לרווח שונה מההגדרה החשבונאית, וכן קיימים מונחים לסוגי רווח שונים - רווח גולמי, רווח תפעולי, וכדומה.

רווח חשבונאי הוא התוצאה של דוח רווח והפסד. ככזה, הוא מתייחס לפירמות, ולא ליחידים. הוא משקף את הפעילות הכלכלית בתקופה אליה מתייחס הדוח. הרווח החשבונאי מורכב מהפדיון, או ההכנסות, מהן מנוכות הוצאות החברה, כעלות המכר, עלויות שיווק, עלויות ניהול החברה, ועוד. בסוף התקופה החשבונאית, נתון הרווח מועבר ליתרת הרווח בהון העצמי (נקראת גם "עודפים"), המייצגת את הרווחים/הפסדים נטו שנצברו מתקופות קודמות בהון העצמי ועדיין לא חולקו כדיבידנד. מיתרה זאת, ניתן לחלק בעתיד דיבידנדים, באישור הדירקטוריון.

רבים רואים ברווח החשבונאי עיוות של המציאות הכלכלית והעסקית, ואילו אחרים רואים בו רע הכרחי, שנותן תמונה אודות הפעילות העסקית של הפירמה, ונותן כלי השוואה אחיד בין החברות השונות. הרווח החשבונאי הקלאסי כולל מספר תתי-סעיפים עיקריים. דוח רווח והפסד מתחיל משורת הפדיון, או ההכנסות.

פדיון
-----

כבר בשורת הפדיון נוצרת בעיה בהגדרת הרווח. בעיה זו נקראת לעיתים "עיתוי ההכרה בהכנסה". הפדיון מוגדר כזרימה של סחורות ושירותים אל מחוץ לפירמה, או כתמורה לפירמה ממכירת סחורות ושירותים אלה. ברם, מאחר שהדוח הוא תקופתי, הרי ששירות יכול שייפרש על שתי תקופות עוקבות, ואז קיים הכרח לחלק את התמורה ביניהן. סחורות שנשלחו ללקוח בחו"ל וטרם הגיעו ליעדן - האם ניתן לרושמן כהכנסה.

בעיה נוספת היא האם בכלל ניתן להכיר בהכנסות מסוימות. חברות רבות נוטות להגדיל את שורת המכירות לקראת תום התקופה החשבונאית כדי להציג מצג לפיו מכירותיהן צמחו וכדי לעמוד בתחזיות אנליסטים. בפועל, מכירות אלו מתבצעות באשראי, ונרשם כנגדן חוב לקוח. בפועל, רבים המקרים בהם המכירה מתבטלת, והרווח הופך להפסד.

רווח גולמי
----------

רווח גולמי הוא פדיון הפירמה בניכוי עלות המכר. שיעור הרווח הגולמי (רווח גולמי / פדיון) הוא מדד המאפשר להבין עד כמה העסק יעיל מבחינת ייצור והפצת התוצר.

רווח תפעולי
-----------

 ערך מורחב – **רווח תפעולי**  

ההפרש בין הכנסות החברה לבין הוצאותיה בגין כל פעולותיה בתחומי העיסוק העיקריים שלה לפני ניכוי מס ובדרך כלל לפני ניכוי הוצאות או הכנסות מימון. למעשה, הרווח התפעולי לוקח את הרווח הגולמי ומנכה ממנו את העלויות הנוספות הדרושות לתפעול השוטף של החברה, כגון הוצאות מחקר ופיתוח, הוצאות מכירה ושיווק (פרסום), הוצאות הנהלה וכלליות והוצאות/הכנסות תפעוליות אחרות. בניגוד להפסד גולמי, אם החברה רושמת רווח גולמי והפסד תפעולי, ייתכן כי ניתן להחזירה לרווחיות תפעולית על ידי ייעול וקיצוץ בעלויות המצוינות לעיל.

חישוב שיעור הרווח התפעולי:

שיעור רווח תפעולי = רווח תפעולי / מכירות
היחס מראה כמה תורם כל שקל מכירות לרווח התפעולי ומהם שולי הביטחון לאחר הוצאות מכירה והנהלה שישמשו לתשלומי ריבית והוצאות אחרות.

רווח נקי
--------

הרווח לאחר תשלום המיסים (בדרך כלל מס חברות) החלים עליו.

רווח כולל
---------

הרווח הכולל מתקבל מהוספת הרווח הכולל האחר לרווח הנקי.

הערות שוליים
------------

1. ↑  משה כהן, בדיקת רווחיות עסק: חישוב רווח תפעולי, גולמי ונקי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4130631-4

 |
**פְּלָנֵתָנְיָה** הוא מרכז מדע וחלל בנתניה, שמטרתו לקדם את נושא החינוך המדעי לילדי ישראל.

המקום הוקם על ידי אור ניר באמצעות תרומה של איש העסקים היפני ריקיהירו מדראמה בשנת 2016, לאחר הסכם שחתם מדראמה עם ראש עיריית נתניה, מרים פיירברג. ריקיהירו מדארמה סיפר כי בצעירותו קיבל עזרה מאדם יהודי, וברצונו לתרום בחזרה למדינת ישראל. לגבי בחירתו להקים מרכז חלל, הסביר מדראמה כי הרעיון עלה במוחו כשהביט בשמיים והבין שלמרות שכל הכוכבים נראים אותו הדבר מרחוק, כשמתקרבים רואים את ההבדלים ביניהם. כמו כן, כשמביטים מתחנת החלל לעבר כדור הארץ, רואים את המדינות ובני האדם זהים, אבל מקרוב ההבדלים ניכרים.

אזור הכניסה לפלנתניה
הפעילויות הקיימות במקום כוללות פלנטריום, גן מדע, כיתות לימוד, מצפה כוכבים, תערוכת מיצגים בתחום החלל ועוד. בשנים האחרונות מתקיימים במקום אירועים של שבוע החלל הישראלי, מטעם סוכנות החלל הישראלית, ושיתופי פעולה נוספים.

מתחמי הפלנתניה
--------------

**גן מדעי** - המחולק לחמישה מתחמים בהם ממוקמים מתקנים פיזיקליים חושיים על פי נושאים: אקוסטיקה, אופטיקה, אנרגיה סולרית, חילופי אנרגיה וכוח כבידה.

**גן יפני** - גן זן עם אלמנטים ייחודים ליפן, בריכות דגים אקולוגיות ועצי בונסאי והכל עם צמחייה ארץ ישראלית כולל מתחמי הידרופוניקה ואקוופוניקה.

מתחם הפלנטריום בפלנתניה
**גן / מתחם חיצוני** - מתחם דשא מרווח בו מתקיימות שלל פעילויות.

**חדרי לימוד** - שלוש כיתות המכילות עד 25 תלמידים, טלוויזיה, מקרן ואביזרי לימוד, כולל חדר מחשבים.

**אולם** - מתחם בו ממוקמים שני מסכי ענק, מיועד לכנסים ולאירועים עד כ-200 איש בישיבה.

**פלנטריום** - אולם המקרין מופעי כוכבים על גבי כיפה חצי כדורית.

**מצפה כוכבים** – מתחם בו ממוקם טלסקופ במרכז של כיפה הנפתחת.

הגן היפני במתחם הפלנתניה

קישורים חיצוניים
----------------

 אתר האינטרנט הרשמי של פלנתניה

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר למנויים בלבד אסף לבנון, השמיים הם לא הגבול: חוויית על חלל בפלנתניה, באתר TheMarker‏, 17 באוגוסט 2023
2. ↑  הילה שמר, מסע בין כוכבים בנתניה: "פלנתניה" הוא גם פלנטריום וגם גן זן יפני, באתר Xnet‏, 1 ביולי 2016
3. ↑  אתר למנויים בלבד גיא רונן, הפלנתניה: מסע קסום אל החלל ליד הבית, באתר TheMarker‏, 1 בפברואר 2023
ביזת רומא, (1527) Martin van Heemskerck
**ביזת רומא** (באיטלקית: **Sacco di Roma**) היא הכינוי לכיבוש רומא ב-6 במאי 1527 על ידי הכוחות של קרל החמישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה. מקור הכינוי בהשתוללות חיילי הקיסר (שלא קיבלו את שכרם) שבמשך שמונה ימים בזזו את העיר.

רקע
---

 ערך מורחב – **המלחמות האיטלקיות**  

מאז שנת 1494 התחולל באיטליה רצף של מלחמות המכונות "המלחמות האיטלקיות". שני הכוחות המרכזיים שפעלו במלחמות הללו היו האימפריה הרומית הקדושה וצרפת.   
בשנת 1526 החלה מערכה נוספת בסדרת המלחמות הזאת, הקרויה מלחמת הליגה של קוניאק. היוזם הפעם היה האפיפיור קלמנס השביעי שארגן את הליגה של קוניאק, קואליציית כוחות נגד קרל החמישי, שכללה את צרפת של פרנסואה הראשון, הרפובליקה של ונציה, דוכסות מילאנו ורפובליקת פירנצה בנוסף על מדינת האפיפיור עצמה. המלחמה החלה ב-24 ביוני 1526 בהתקפה, שלא הצליחה, של דוכסות מילנו על לודי, עיירה במרחק 30 ק"מ ממילנו שנכבשה שנים אחדות קודם לכן על ידי כוחות הקיסר. בתגובה כוחות הקיסר השתלטו על לומברדיה כולה ושליט מילאנו הדוכס פרנצ'סקו ספורצה השני נאלץ להימלט מעירו.

הקרב
----

הכוחות הלוחמים: צבא הקיסר, בפיקודו של שארל השלישי, דוכס בורבון, מנה כ-34,000 איש. הצבא הורכב מכוחות ספרדיים, גרמנים ואיטלקיים. מגני רומא כללו את 186 אנשי המשמר השווייצרי וכ-5000 אנשי מיליציות בפיקודו של הקונדוטיירי רנצו דה קרי (Renzo da Ceri).

ההתקפה על רומא החלה ב-6 במאי 1527 וכיבוש העיר הסתיים עוד באותו היום. האפיפיור עצמו נמלט דרך המעבר חשאי למצודת סנטאנג'לו והתבצר בה.

שארל השלישי נהרג עוד בתחילת הקרב, מחליפו היה פיליברט דה שלון (Philibert de Chalon) נסיך אורנג'.

ביזת רומא
---------

מיד לאחר כיבוש העיר החלה התפרעות החיילים. החיילים בזזו והרסו כנסיות, מנזרים וארמונות פרטיים. כעבור יום הצטרפו אליהם איכרים איטלקיים שהגיעו מנחלותיו של הקרדינל פומפיאו קולונה (Pompeo Colonna) ממתנגדיו של האפיפיור.

במהלך ההתפרעות נרצחו כ-1,000 מתושבי רומא. 

כעבור שלושה ימים ציווה פיליברט דה שלון, מפקד הכוחות, על הפסקת הביזה. אלא שלא הייתה לו האוטריטה של שארל השלישי, שנהרג בתחילת הקרב, והבוזזים לא צייתו לפקודה. דה שלון מיקם את מפקדתו בספריית הוותיקן ובכך הציל אותה מהביזה.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ביזת רומא (1527)** |

* רוברטו די מתאי, The Sack of Rome: a merciful chastisement (באנגלית)
* ביזת רומא, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* רומא (איטליה), היסטוריה, מצור, 1527, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  לפי מקורות אחרים 10,000 עד 24,000
2. ↑  מקורות אחרים נוקבים במספרים גדולים בהרבה בין 6,000 ל-12,000

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007539526505171
* BNE: XX489880
* BnF: cb119573201 (data)
* GND: 4178819-9
* HDS: 048404
* LCCN: sh95002163
* SUDOC: 027558517

 |
איזה שחקן אוהב את הבוקר? עידו שחר

**עידו שחר** (נולד ב-20 באוגוסט 2001) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר במכבי תל אביב מליגת העל ובנבחרת ישראל הצעירה.

קריירת מועדונים
---------------

שחר נולד וגדל בקיבוץ גת שבדרום. הוא החל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של מ.ס. קריית גת, ובגיל 11 הצטרף למחלקת הנוער של מכבי תל אביב. בקיץ 2019 הושאל לבית"ר תל אביב בת ים מהליגה הלאומית. ב-22 באוגוסט 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 2–2 מול הפועל רמת השרון. ב-29 בנובמבר הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 3–2 מול הפועל פתח תקווה.

בקיץ 2020 הצטרף להפועל חיפה מליגת העל, במדיה רשם 21 הופעות בליגת העל. בקיץ 2021 חזר למכבי תל אביב במדיה רשם 3 הופעות בליגת העל וכבש שער אחד בניצחון 3–1 מול הפועל ירושלים. ב-19 בינואר 2022 האריך את חוזהו במכבי תל אביב והושאל למכבי פתח תקווה עד לסיום העונה. במדי מכבי פתח תקווה הבקיע 4 שערים מתוך 15 הופעות, אם כי בסיום העונה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית.

בקיץ 2022 הושאל לאפולון לימסול מליגת העל של קפריסין עד לסיום העונה. ב-3 באוגוסט 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הקפריסאית בהפסדה 0–4 למכבי חיפה, במסגרת מוקדמות ליגת האלופות.

נבחרות ישראל
------------

שיחק בכל נבחרות הנערים והנוער של ישראל (למעט הנבחרת עד גיל 20). שחר משחק גם בנבחרת הצעירה עד גיל 21, ולזכותו 19 הופעות ושלושה שערים במדיה.

ב-14 במרץ 2024 זומן לראשונה לסגל הנבחרת הבוגרת, על ידי המאמן הלאומי אלון חזן.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  רז אמיר, ‏שחר חידש חוזה במכבי ת"א והושאל למכבי פ"ת, באתר ONE‏, 19 בינואר 2022
2. ↑  יניב טוכמן‏, יפגוש את מכבי חיפה? עידו שחר הושאל לאפולון לימסול, באתר וואלה!‏, 20 ביולי 2022
3. ↑  יניב טוכמן‏, פורסם הסגל לאיסלנד: עידו שחר ותומר יוספי זומנו לראשונה, באתר וואלה!‏, 14 במרץ 2024
**טוביאס דנציג** (באנגלית: **Tobias Dantzig**;‏ 19 בפברואר 1884 – 9 באוגוסט 1956) היה מתמטיקאי לטבי-אמריקאי, המכונה לעיתים "אבי המתמטיקה הפופולרית", על ספריו הרבים בנושאי מדע ומתמטיקה שנכתבו לקהל הרחב.  אביו של ג'ורג' דנציג, ומחבר הספרים *Number: The Language of Science*‏ (1930) ו-*Aspects of Science* (ניו יורק, מקמילן, 1937).

ביוגרפיה
--------

טוביאס דנציגנולד בשאבלי (באותה תקופה הייתה שייכת לרוסיה הקיסרית, כיום שיאוליאי בליטא) למשפחתם של שמואל דנציג (?–1940) וגוטה דימנט (1863–1917), הוא גדל בלודז' ולמד מתמטיקה אצל אנרי פואנקרה בפריז. אחיו יעקב (1891–1942) נרצח על ידי הנאצים במהלך השואה; היו לו גם אח נפתלי (שגר במוסקבה) ואחות אמה.

בחייו המוקדמים, דנציג נתפס כשהוא מחלק כתבים אנטי-צאריים ונמלט לפריז, שם למד מתמטיקה אצל הנרי פואנקרה ופגש את אשתו אנג'ה אוריסון. בשנת 1910, הזוג עבר לארצות הברית, שם בתחילה כחוטב עצים, עובד דרכים וצייר בתים באורגון בשל חוסר היכרותו עם השפה האנגלית. במהלך תקופה זו נולד בנם הראשון, ג'ורג' דנציג, שיגדל להיות האב של התכנות הלינארי. בעידדו של המתמטיקאי פרנק גריפין חזר לאקדמיה ולמד באוניברסיטת אינדיאנה, ממנה קיבל דוקטורט במתמטיקה ב-1917. בהמשך, לימד באוניברסיטת ג'ונס הופקינס בבולטימור, אוניברסיטת קולומביה ובאוניברסיטת מרילנד.

עבודותיו החשובות ביותר כוללות את "מספר: שפת המדע" (1930), "היבטים של מדע" (1937), "אנרי פואנקרה, ביקורת המשבר: התבוננות על יקום דיבורו" (1954), ו"המורשת של היוונים" (1955). שניים ממאמרי דנציג, "טביעות אצבע" ו"העמוד הריק", כלולים ב"שער לספרי הגדולים" של אנציקלופדיה בריטניקה (1963).

דנציג מת בלוס אנג'לס בשנת 1956. הוא היה אביו של ג'ורג' דנציג, דמות מפתח בפיתוח תכנות ליניארי.

ראו גם
------

* ג'ורג' דנציג - בנו של טוביאס שאחרי על פיתוח תכנות לינארי
* היסטוריה של המתמטיקה

* האימפריה הרוסית

* תכנות ליניארי

קישורים חיצוניים
----------------

* טוביאס דנציג, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
* טוביאס דנציג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  Tobias Dantzig | Number Theory, Linear Algebra & Probability | Britannica, www.britannica.com, ‏2024-02-15 (באנגלית)
2. ↑  Profiles in Operations Research: Pioneers and Innovators
3. ↑  Albers, Donald J.; Alexanderson, Gerald L.; Reid, Constance, eds. (1990), "George B. Dantzig", *More Mathematical People*, Harcourt Brace Jovanovich, pp. 60–79.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007260378605171
* BnF: cb12391566c (data)
* CANTIC: a11008301
* GND: 144033496
* ICCU: RAVV077736
* ISNI: 0000 0001 1873 3112
* LCCN: n85800520
* MGP: 1995
* NDL: 00521030
* NLA: 35033340
* NLK: KAC200802326
* NTA: 110649044
* SNAC: w6t47651
* SUDOC: 033004439
* Trove: 805927
* VIAF: 14855090
* WorldCat: lccn-n85800520

 |
במתמטיקה, **דה-קונבולוציה** (**deconvolution**) היא הפעולה ההפוכה לקונבולוציה. דה-קונבולוציה משמשת למשל להפיכת ההשפעות של קונבולוציה על נתונים מוקלטים בתהליך מבוסס אלגוריתם.
דה-קונבולוציה נמצאת בשימוש נרחב בעיבוד אותות ועיבוד תמונה, מאחר שנושאים אלו נמצאים בשימוש נרחב בתחומים מדעיים והנדסיים רבים, ישנם יישומים רבים לדה-קונבולוציה. 

באופן כללי, המטרה של דה-קונבולוציה היא למצוא את הפתרון של משוואת קונבולוציה מהצורה: 

f \* g = h 

כאשר h היא האות המוקלט, f היא הפונקציה המקורית שאותה אנחנו רוצים לשחזר ו-g היא פונקציית התמסורת שעימה עברה f קונבולוציה לפני מועד ההקלטה. לו ידענו מהי g יכלנו לבצע דה-קונבולוציה דטרמניסטית ולחלץ את f. אולם ברוב המקרים g אינה ידועה ועלינו למצוא דרך להעריך אותה.

הסימן \* במשוואה מתאר את פעולת הקונבולוציה ואינו מתאר פעולת כפל פשוטה.

  

דה-קונבולוציה מבוצעת בדרך כלל במרחב התדר לאחר ביצוע טרנספורם פורייה על הסיגנל המוקלט h ופונקציית התמסורת g. הסיבה לכך היא שבמרחב התדר פעולת הקונבולוציה היא פעולת כפל פשוטה בין פונקציות. ולכן כאשר רוצים לבצע פעולות קונבולוציה ודה קונבולוציה קל יותר להמיר את הפונקציות למרחב התדר על ידי טרנספורם פורייה, לבצע פעולות הכפלה וחילוק בהתאם לפעולה הנדרשת (קונבולוציה או דה-קונבולוציה) ולאחר מכן להמיר את הפונקציות חזרה למרחב הזמן על ידי ביצוע טרנספורם נוסף ולקבל את האות הרצוי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דה קונבולוציה** בוויקישיתוף
* דה קונבולוציה, באתר MathWorld (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  O'Haver T. "Intro to Signal Processing - Deconvolution". University of Maryland at College Park. נבדק ב-2007-08-15.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007565844005171
* GND: 4014854-3
* LCCN: sh85126425

 |
**קפה גן סיפור** היא קבוצת מסעדות, המונה שמונה מסעדות בישראל.

היסטוריה
--------

יוזם הקמת הקבוצה הוא ברנרדו בלחוביץ הבעלים של פיצה מטר בעבר והמסעדות סילו וגורדוס בפארק פרס, ושותפיו ניסים בן סימון ואסף אילוז. בעקבות הצעה שקיבל בלחוביץ מעיריית חולון, החליט להשתתף במכרז להקמת מסעדה בגן סיפור של "הכינה נחמה". בסוף 2011 המסעדה נפתחה.

בית הקפה התבסס על אוכל איטלקי וכלים שמיוצרים על ידי אמנית קרמיקה. חלק מהרעיון הכללי של בית הקפה הוא להתאים גם לילדים. מהאופי והמיקום של בית הקפה נלקח שמו "קפה גן סיפור", בתי הקפה ממוקמים בסביבת פארקים עירוניים.

לאחר ההצלחה בחולון נפתחו עוד שבע מסעדות בראשון לציון, הרצליה, קריית אונו, ירושלים, אשדוד, נס ציונה והוד השרון.

המסעדה בירושלים נמצאת תחת הכשרות של בד"ץ בית יוסף והרבנות המקומית, ובאשדוד תחת הכשרות של הרבנות המקומית, שאר המסעדות פתוחות גם בשבת ולכן אין להן תעודת כשרות.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של קפה גן סיפור
* קפה גן סיפור, ברשת החברתית אינסטגרם
* רעות ברנע, קפה גן סיפור מסתכל לילדים בגובה העיניים, באתר כלכליסט, 30 באוגוסט 2018
* איתמר דור, קפה גן סיפור: תעודת זהות, באתר ynet, 11 במאי 2015
* המסעדן ברנרדו בלחוביץ' התרסק וחזר באקסטרה לארג', אתר ynet העמק, 7 באוקטובר 2018
* דודי טל, במקום הראשון במשאל "השקמה חולון": קפה גן סיפור, השקמה דרום 2 באוקטובר 2018

| ישראלישראל רשתות בתי קפה בישראל |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| ארומה אספרסו בר • ארקפה • גלידה באר שבע • גלידת תל חנן • לחם ארז • סטארבקס ישראל (נסגרה) • קופיקס • קפה ג'ו • קפה גן סיפור • קפה גרג • קפה הלל • קפה לנדוור • קפה נמרוד • קפה קפה • קפולסקי • רולדין |

 |
**החיים יפים** הוא שיר שביצעה הזמרת אחינועם ניני. השיר הוא אחד הלהיטים הגדולים של אחינועם ניני. מילות השיר באנגלית ובעברית נכתבו על ידיה ועל ידי גיל דור. הלחן לקוח מפסקול הסרט "החיים יפים", שהלחין ניקולא פיובאני. השיר אינו עוסק באופן ישיר בעלילת הסרט.

הרקע לשיר
---------

הסרט ״החיים יפים״, שביים רוברטו בניני יצא לאקרנים ב-1997. זה סרט שואה שבניני הפך אותו לקומדיה טרגית העוסקת בשואת יהודי איטליה. לאחר הקרנתו נוספו למנגינת הרקע המילים, שנכתבו בתחילה באנגלית בשם  "Beautiful That Way" ומאוחר יותר נכתבו לשיר מילים בעברית. לדברי אחינועם ניני, פנה המלחין ניקולא פיובאני אליה ואל הגיטריסט והמעבד גיל דור וביקש מהם לכתוב מילים לאחד מהקטעים בפס הקול של הסרט ולהפכן לשיר.

משמעות השיר
-----------

הסרט "החיים יפים" מעביר את המסר המרכזי שהוא החיים יפים, וכל עוד אפשר יש למצות אותם, גם אם לשם כך צריך לפעמים להעמיד פנים. אולי זה משחק, אבל הצחוק מזכיר שהמשחק נמשך, והחיים יפים כל כך. את יופיים של החיים מתארת אחינועם ניני בתיאורי היום יום הטריוויאליים, שהם אלה ההופכים את החיים ליפים כל כך: סתם, חיוך ללא סיבה / תום, ימים של אהבה / שיר ישן לאור ירח / וריח משכר שלך / וכך אותך אני זוכר.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "החיים יפים" באתר יוטיוב
* מילות השיר "החיים יפים" באתר שירונט

הערות שוליים
------------

1. ↑  בואי, אחינועם, באתר ישראל היום, תרבות מוסיקה, ‏30 אוקטובר 2017
2. 1 2  *אחינועם ניני - החיים יפים*, נבדק ב-2022-02-10
3. 1 2  החיים יפים - אחינועם ניני, באתר אולפני לב - הראשון בפלייבקים
4. 1 2  מילים לשיר החיים יפים - אחינועם ניני, באתר שירונט
5. 1 2 3 4  heitner, פינתי השבועית ברדיו: החיים יפים, באתר הבלוג של אורי הייטנר, ‏2017-04-24
6. 1 2 3  אריק קנס, עכבר העיר, מ"עמוד האש" עד "החיים יפים": הסיפורים מאחורי שירי יום השואה, באתר הארץ, 8 באפריל 2018
פירוש נוסף ערך זה עוסק ברהיט המיועד להנחת חפצים. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו שולחן (פירושונים).
שולחן אוכל ביתי עם ארבעה כיסאות
שולחן מיוחד למשחקי שח ודמקה
שולחן ביליארד
שולחן אוכל
סידור שולחן בסין
**שולחן** (בכתיב חסר: **שֻׁלְחָן**) הוא רהיט המשמש להנחת חפצים, אכילה ומשחקים שונים. קיימים סוגים שונים של שולחנות, בהתאם לייעודם.

מבנה השולחן
-----------

מבנה סטנדרטי של הדר לוי המלך

שולחן כולל משטח ורגליים (לרוב שלוש או ארבע) או מעמד.

### צורות שולחן

לשולחנות צורות רבות: מרובע, מעגלי, אליפטי.

בציורים הלניסטיים ורומיים מופיעים שולחנות עזר בעלי רגל אחת, שעליהם עומדים כלי מזיגה ומשקאות, ושולחנות עגולים בעלי שלוש רגליים, עליהם מ למסובים על מיטה.

**צורות** נוף המזכירות את צורת השולחן, נקראות על שמו למשל "הר שולחן".

### חומרים

השולחנות עשויים מחומרים שונים: עץ, פלסטיק, אבן, זכוכית ומתכות שונות. לעיתים משמש כיסא כשולחן מאולתר.

שימושים של סוגי השולחנות
------------------------

שולחן אוכל מיועד לאכילת הארוחות.

אכילה ליד השולחן נוחה ונחשבת בתרבויות המערב כמנומסת.

דוגמה לשולחן המשמש לעבודה או הנחת חפצים הוא שולחן כתיבה, עליו מניחים ספרים, כלי כתיבה ועוד, והוא משמש בבתים, במשרדים ובבתי ספר. שולחן למחשב כולל אזורים המיועדים למחשב, למסך, למקלדת ואף לציוד היקפי כגון מדפסת, סורק ועוד.

שולחנות משחקים
--------------

קיימים משחקים מבוססי שולחן כטניס שולחן, ביליארד. כן קיימים (בעיקר בגנים ציבוריים) שולחנות שפניהם מהווים לוח למשחקים כדמקה ושחמט.

השולחן בתרבות
-------------

היושב בראש השולחן נחשב בעל סמכות גבוהה יותר.

כך למשל בישיבות משרדיות המנהל או המנכ"ל יושבים בראש השולחן. באגדות המלך ארתור לעומת זאת, ייצגו אבירי השולחן העגול את השוויון כיוון שאין "ראש" לשולחן עגול.

מוצרים שונים נקראים על שום שימושם השולחני, למשל מלח שולחן, מפת שולחן ושולחני.

### השולחן ביהדות

בבית המקדש היה שולחן מיוחד שנקרא שולחן לחם הפנים.

"שולחן ערוך" הוא שמו של ספר הלכה ביהדות המסודר לפי נושאים.

"שולחן עורך" הוא הסימן לאכילת ארוחת החג בליל הסדר.

ראו גם
------

* מפת שולחן
* קישוט מרכז השולחן

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **שֻׁלְחָן** |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **שולחן** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **שולחנות** |

* שולחן, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  נזכרים בתוספתא, כלים, בבא בתרא, ג, א.
2. ↑  נזכרים במשנה, מסכת כלים, פרק כ"ב, משנה ב'.
3. ↑  נחמן אביגד, **העיר העליונה של ירושלים**, עמ' 171.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007563882805171
* BnF: cb131630926 (data)
* GND: 4193315-1
* LCCN: sh99001770
* NARA: 10663128

 |
ברקוד של דאנאקוד. הדאנאקוד בן 7 ספרות, והברקוד מייצג גרסה בעלת 12 ספרות (אשר אינה מסת"ב).
**מסת"ב** (ראשי תיבות של **מספר ספר תקני בין-לאומי**) הוא המונח העברי ל-**ISBN** (ראשי תיבות של **International Standard Book Number**), שהוא קוד מזהה בין-לאומי, ייחודי למהדורה של ספר. בדרך כלל הוא מודפס על כריכתו האחורית של הספר, בספרות ובברקוד, כך שניתן לקרוא אותה בקופה רושמת באמצעות קורא ברקוד. כאשר ספר יוצא בשני סוגי כריכות, כריכה קשה וכריכה רכה, מקבל כל סוג מסת"ב משלו.

הקוד משמש בעיקר בקטלוגים מסחריים ובקטלוגים של ספריות.

היסטוריה
--------

השיטה נוצרה בבריטניה בשנת 1966 על ידי רשת חנויות הספרים WH Smith, וכונתה בתחילה SBN) Standard Book Number). השיטה אומצה כתקן בין-לאומי ISO 2108 בשנת 1970. מזהה דומה, ה-ISSN) International Standard Serial Number), משמש לזיהוי כתבי עת.

בארבעים שנותיו הראשונות כלל המסת"ב עשר ספרות, והחל מ-1 בינואר 2007 הוא הוגדל ל-13 ספרות.

במסת"ב 10, הספרות מפוצלות לארבע קבוצות. גודל הקבוצות אינו קבוע. במסת"ב 13 נוספת בתחילת המספר קבוצה בת 3 ספרות.

* במסת"ב 13: 978 או 979.
* שפת המדינה אליה משתייך המו"ל:

0 - ספרים היוצאים לאור בארץ דוברת אנגלית (בריטניה, ארצות הברית, קנדה וכו')
2 - צרפתית, 3 - גרמנית, 4 - יפנית, 88 - איטלקית
965 - ספרים היוצאים לאור בישראל
* זיהוי המו"ל
* מספר סידורי לכותר אצל המו"ל
* ספרת ביקורת (זו יכולה להיות לעיתים גם האות X).

בישראל
------

בכל מדינה יש נציג האחראי על הקצאת המסת"ב, המהווה נציג של סוכנות ISBN העולמית, הממוקמת בלונדון. בישראל נעשה הדבר על ידי המרכז לספריות וספרות בישראל. הנציג מקצה לכל מו"ל מספר מזהה, ואת המספר הסידורי של הכותר נותן המו"ל בעצמו.

השימוש במסת"ב אינו מחייב, והמספרים ניתנים תמורת תשלום. יש מו"לים שמעדיפים לא לרכוש מספרים אלו.

המרכז לספריות וספרות בישראל הוא הנציג הבלעדי של הארגונים הבין-לאומיים לאספקת מספרים לפי התקן הבין-לאומי: ISBN לספרים ו-ISMN ליצירות מוזיקליות.

### דאנאקוד

 ערך מורחב – **דאנאקוד**  

בענף המו"לות הישראלי נפוץ השימוש גם בקוד אחר, הקרוי "**דאנאקוד**", והוא אינו קשור למסת"ב. חברת "ד.א.נ.א. מערכות", שהוקמה ב-1981, מנהלת ומקצה קודים אלה תמורת תשלום. לצד הקוד כתוב במילים "מסת"ב", "ISBN" או "דאנאקוד", כדי להסיר ספק באשר לסוגו. באמצעות הקוד האחיד מתאפשר שיתוף מידע בין מוציאים לאור לגופים אחרים העוסקים בסחר בספרים.

בנוסף, יוצרת החברה קטלוג ספרים עבריים בו משתמש כל גוף המעוניין בו, בין אם הוא מסחרי או לא. גם הספרייה הלאומית משתמשת במאגר שנוצר על ידי החברה כדי לקבל פרטים ראשוניים על הספרים העבריים החדשים היוצאים לאור.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מסת"ב** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מסת"ב** |
| ויקימינים טקסונומיה בוויקימינים: **Wikispecies:International Standard Book Number** |

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מסת"ב (באנגלית, בספרדית ובצרפתית)
* מסת"ב ISBN, ו-ISMN באתר המרכז לספריות וספרות בישראל
* ד.א.נ.א אתר חברת ד.א.נ.א
* מסת"ב, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* מסת"ב, באתר MathWorld (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007558031805171
* BNE: XX535036
* BnF: cb119466343 (data)
* GND: 4072934-5
* LCCN: sh85067449
* NDL: 00575287
* NKC: ph263245

 |
**אור גרוסמן** (נולדה ב-31 באוגוסט 1987) היא דוגמנית ושחקנית ישראלית.

ביוגרפיה
--------

גרוסמן נולדה בשכונת רמת חן שברמת גן. אביה, הלל גרוסמן, שהיה אדריכל נפטר כשהייתה בת 18. אמהּ, סמדר (לבית ששון), אמנית במקצועה.

קריירה
------

בשנת 2009 אור גרוסמן הובילה את הקמפיין והקטלוג של מעצבת התכשיטים שירי אודיז. דגמנה בישראל ומחוצה לה בתור פרזנטורית של חברת לי קופר, ושל חברת האיפור האיטלקית קולי סטאר. בשנת 2009 שיחקה ב"נשות הטייסים" בתפקיד קרן שהוא התפקיד הטלוויזיוני הגדול הראשון שלה. ב-2010 השתתפה בסדרה המצליחה "הכל דבש", ובתוכנית "TLV - עושים את תל אביב".
בשנת 2011 דגמנה ביחד עם עוז זהבי בקמפיין קולקציית האביב קיץ של חברת רנואר. באותה שנה שיחקה גרוסמן בתפקיד חוזר בעונה השנייה של "עספור" בתור ענהאל. כמו כן, השתתפה ב"השנים הכי יפות".

בינואר 2012 הופיעה גרוסמן במגזין הארופאי "Hello" בפרסומת לחברת הקוסמטיקה Carisma לצידה של הדוגמנית בר רפאלי. במרץ 2012 נבחרה גרוסמן להוביל את קמפיין האקססוריז העולמי של חברת Diesel. בחנוכה 2013 השתתפה ב"X פסטיגל". באוגוסט 2014 נבחרה שוב כפרזנטורית של מותג האופנה הישראלי רנואר, הפעם לצידו של הכדורסלן גל מקל. נכון ל-2016, גרוסמן הפכה שותפה במותג הטי שרט הישראלי Q, ובנוסף מדגמנת עבור "איל מקיאז'".

חיים אישיים
-----------

ב-29 באוגוסט 2013 התחתנה עם איש העסקים הישראלי-אמריקאי לני שפורן. בפברואר 2014 הודיעו בני הזוג על פרידתם, ובמרץ 2014 התגרשו.

בדצמבר 2014 התארסה לג'יימי דינר, מנהל קרן גידור בריטי-יהודי. במרץ 2015 הם נישאו. ב-9 ביולי 2015 נולד בנם הבכור. במרץ 2017 נולד לשניים בן. הם מתגוררים באנגליה.

קישורים חיצוניים
----------------

* אור גרוסמן, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* אירית אברהם / צילום: אלכס ליפקין, אור גרוסמן, באתר ynet, 4 באפריל 2009
* תמי שמש-קריץ, מסך שחור: ריאיון עם אור גרוסמן, באתר nrg‏, 29 באוקטובר 2011
* גיא פינס, אור גרוסמן מסבירה מה קרה מאחורי הגירושים, באתר nana10‏, 29 ביוני 2014 סרטונים
* אורית מרלין רוזנצוויג, קרן נתנזון ויץ, אור גרוסמן: "לא עזבתי את הארץ בשביל בעלי, עזבתי בשבילי", באתר ynet, 3 בינואר 2016
* הדס בשן, ‏"אני אוהבת סרטי דיסני, וגם החיים שלי יצאו כמו אגדה", באתר ‏מאקו‏, 28 ביולי 2016

הערות שוליים
------------

1. ↑  על מדרגות הרבנות: אור גרוסמן גרושה, באתר וואלה!‏, 19 במרץ 2014
2. ↑  הדס בשן, ‏"אני אוהבת סרטי דיסני, וגם החיים שלי יצאו כמו אגדה", באתר ‏מאקו‏, 28 ביולי 2016
**מיסטיק פיצה** (באנגלית: **Mystic Pizza**) הוא סרט קולנוע קומי רומנטי שיצא לאקרנים בשנת 1988. בסרט מככבות אנבת' גיש, ג'וליה רוברטס ולילי טיילור.

תקציר עלילה
-----------

עלילת הסרט מתמקדת סביב התבגרותן של שתי אחיות: קאט ודייזי, וחברתן ג'וג'ו. שלושתן עובדות כמלצריות בפיצרייה בשם "מיסטיק פיצה" הנמצאת בעיר מיסטיק שבמדינת קונטיקט בארצות הברית. מיסטיק היא עיר דייגים לחוף האוקיינוס האטלנטי והיא עצמה מהווה למעשה אחת מגיבורות הסרט.

קאט ודייזי מתחרות אחת בשנייה, הן בעבודה, והן בחיים הרומנטיים. קאט התקבלה ללימודים באוניברסיטת ייל ועובדת כל הזמן על מנת לחסוך ללימודים אלה, ואילו דייזי מעדיפה לבלות ולבזבז את משכורתה. הסרט מציג את הבדלי התרבויות בין משפחתה של קאט – ממוצא פורטוגזי לבין מעסיקתה – משפחה ממוצא אנגלי.

צילומי הסרט
-----------

שמו של הסרט מבוסס על שמה של פיצרייה בעיר מיסטיק שבקונטיקט, שכותבת התסריט אימי הולדן ג'ונס ראתה. בעקבות הפצת הסרט זכתה הפיצרייה להצלחה רבה והפכה לאתר תיירות פופולרי בעיר.

סרט זה היווה קרש קפיצה לשני שחקנים ידועים. בסרט זה הייתה הופעתו הראשונה של השחקן מאט דיימון. תפקידו כלל למעשה שורה אחת בלבד: "Mom, do you want my green stuff?‎", אולם סרט זה הביא ל"גילויו" כשחקן.
גם לשחקנית ג'וליה רוברטס הקנה "מיסטיק פיצה" את פרסומה הראשוני. דמותה בסרט זו היווה "קרש קפיצה" עבורה. עבור תפקידה בסרט הרוויחה השחקנית 50 אלף דולר בלבד.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **מיסטיק פיצה** |

* "מיסטיק פיצה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "מיסטיק פיצה", באתר נטפליקס
* "מיסטיק פיצה", באתר AllMovie (באנגלית)
* "מיסטיק פיצה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "מיסטיק פיצה", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "מיסטיק פיצה", באתר Metacritic (באנגלית)
* "מיסטיק פיצה", באתר אידיבי
* "מיסטיק פיצה", באתר Hulu סרטים (באנגלית)
* "מיסטיק פיצה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
**גיא יפרח** (נולד ב-13 בספטמבר 1982) הוא ראש עיריית מעלה אדומים.

ביוגרפיה
--------

נולד וגדל במעלה אדומים. למד בבית הספר "תומר רחל" בחטיבת הביניים ובתיכון "דקל וילנאי" בעיר. שימש כיו"ר מועצת התלמידים והנוער בתיכון.

בנובמבר 2000 התגייס לצה"ל, לאחר מלחמת לבנון השנייה שימש כמפקד פלוגה, השתחרר יפרח מהצבא אחרי שמונה שנות שירות. לאחר מכן שימש ככתב לענייני צבא והביטחון של רדיו גלי ישראל והגיש את יומן הצהריים של התחנה. במקביל, הקים יחד עם שותף ממעלה אדומים מסעדה ברחוב דיזנגוף בתל אביב.

ב-2008 נבחר למועצת העיר מעלה אדומים ושימש כחבר מועצה למשך חמש שנים, בהן החזיק בתיק הנוער.

בשנים 2013–2024 כיהן יפרח כסגן וכממלא מקום ראש העיר, ובמגוון תפקידים: מחזיק תיקי הכספים, התרבות, הנוער והצעירים, יו"ר היכל התרבות, מוזיאון קסטל והמתנ"ס, יו"ר ועדת המשנה לתכנון ובנייה, יו"ר תוכנית 360 לילדים ונוער בסיכון ויו"ר תוכנית ביטחון הקהילתי. חבר בהנהלת פורום סגני ראשי ערים בישראל.

משמש כמנכ"ל קרן מעלה אדומים עמותה פרטית המגייסת תרומות מהארץ ומחו״ל עבור העיר מעלה אדומים.

משנת 2022 משמש כמג"ד 963 גדוד חיל רגלים של חיל האוויר.
במלחמת חרבות ברזל גויס בצו 8 כמג"ד במילואים מתחילת המלחמה, וקיבל את דרגת סגן אלוף על ידי בכירים מחיל האוויר.

בבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2024, עם פרישתו של ראש העיר בני כשריאל, התמודד על ראשות העיר מטעם סיעת "לב" מול שלומי ירוחם וניצח, כשהוא זוכה ב־57.2% מקולות הבוחרים.

הוא בעל תואר ראשון במשפטים ותואר שני במדיניות ציבורית מהאוניברסיטה העברית.

נשוי למאי ואב לבן. מתגורר במעלה אדומים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גיא יפרח** בוויקישיתוף
* גיא יפרח, ברשת החברתית פייסבוק
* גיא יפרח, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* גיא יפרח, ברשת החברתית אינסטגרם
* גיא יפרח, ברשת החברתית טיקטוק

הערות שוליים
------------

1. ↑  סגן אלוף יפרח, באתר מעלהנט, ‏23 בנובמבר 2023
2. ↑  גיא יפרח ניצח בקרב על ראשות העיר מעלה אדומים, באתר ynet, ‏28 בפברואר 2024