recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**מועדון הכדוריד אליצור יאיר הרצליה** היא קבוצת כדוריד שכיום אינה פעילה, המועדון היווה חלק מעמותת "אליצור יאיר הרצליה" שהיא עמותה בעלת עקרונות דתיים.

לפני הקפאתה, הקבוצה שיחקה בליגה הלאומית לכדוריד ואירחה באולם ספורט היובל בשנים האחרונות לפני הקפאתה.

שם המועדון
----------

אליצור- ע"ש אגודת הספורט אליצור, יאיר- ע"ש החייל יאיר דורפצאון מהרצליה שנהרג, והרצליה- ע"ש העיר בה התקיימו משחקי הבית של הקבוצה.

היסטוריה
--------

מקים הקבוצה היה יצחק פליישמן. אליצור הרצליה היא עמותה שלא למטרת רווח, התארגנות של אנשים שרצו להקים קבוצת ספורט דתית.

### הנהלה

מנכ"ל הקבוצה הוא יהושע גורא שהיה גם יו"ר הקבוצה.

מנהל הקבוצה הוא אדם פלטקביץ'.

### הישגים

הישגה הגדול של אליצור הרצליה היה בשנת 1988 והוא ההעפלה לאליפות אירופה לערים שהוא התואר הרביעי בחשיבותו באירופה, בו הפסידה אחרי שני משחקים שאירחה בביתה קבוצה משוודיה.

הישג נוסף של הקבוצה הוא זכייה במקום הרביעי בליגה שנתיים ברציפות.

### סוף שנות השישים ושנות השבעים

אליצור הרצליה החלה את דרכה בליגה ג' בכדוריד כשאירחה במגרשים רבים המתאימים לכדוריד ברחבי הרצליה, ומשם הגיעה עד לליגה הלאומית והתחילה לבסס את מקומה בליגה במקומות 5–8.

בשנת 1971 נוסדה העמותה אליצור הרצליה והקבוצה נרשמה כעמותה.

### שנות השמונים

שנות השמונים היו שיא פריחתה של אליצור: קבוצת הכדוריד הפועל הרצליה התפרקה ב-1980 ושחקנים רבים עברו לאליצור ובשנת 1983 הקבוצה התאחדה עם הפועל נוף ים הרצליה ל-15 שנה עד הקפאתה, ובזכות אירועים אילו היא זכתה במקום הרביעי בליגה הלאומית בשנים 1987–1988 והעפילה לאליפות אירופה לערים בשנת 1988.

### שנות התשעים

שנות התשעים היו השנים הקשות של אליצור הרצליה, זאת מכיוון שהקבוצות האחרות בליגה רכשו שחקנים זרים, מה שאליצור הרצליה לא יכלה להרשות לעצמה מכיוון שלא היה לה מספיק כסף כדי להעביר שחקן זר לשורותיה. הקבוצה לא העפילה למקומות הגבוהים ואפילו ירדה ליגה.

ב-1998 הקבוצה הוקפאה לזמן לא ידוע בשל בעיות כספיות.

תלבושת
------

תלבושת הקבוצה השתנתה עם השנים אך צבעיה העיקריים היו כחול ולבן.

סמל
---

סמל הקבוצה היה כמו סמל אגודת הספורט אליצור.

מאמנים
------

לאליצור הרצליה היו ארבעה מאמנים עיקריים שהיו תמיד בתחלופה: עקיבא לפלר, אדם פלטקביץ', רוני נתן, ויוסי שטרק, ומספר רב של מאמנים שאימנו לתקופה קצרה, המאמן הראשון של הקבוצה היה דב פליישמן והמאמן האחרון היה גילי רבן.

העיקרון הדתי
------------

באליצור החליטו שאין משחקים ואימונים בשבת, ואם הקבוצה הולכת ביחד לאכול במקום מסוים הוא חייב להיות כשר, אך אין זה מכליל את השחקנים וההנהלה להיות דתיים. אף על פי שאליצור הרצליה נועדה לשחקנים דתיים, רוב השחקנים באליצור הרצליה היו חילוניים.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראיון עם יהושע גורא
**כל מה שבחורה רוצה** (באנגלית: **Pretty Persuasion**) הוא סרט קומדיה שחורה/סאטירי משנת 2005 אודות נערה בת 15 הקושרת עם שתי חברותיה להאשים את המורה שלהן לדרמה בהטרדה מינית.

תקציר העלילה
------------

קימברלי ג'ויס, תלמידת תיכון יפהפייה ומחוננת, רוצה להתפרסם ולהיות שחקנית. היא אף משתתפת במבחן בד לתוכנית טלוויזיה מצליחה. לתיכון רוקסברי היוקרתי בבוורלי הילס שבו היא לומדת, מגיעה רנדה עזוני - תלמידה פלסטינית חדשה, ומיד מתחברת עם קימברלי וחברתה הטובה ביותר בריטני ולס. לבריטני יש חבר בשם טרוי שבעבר יצא עם קימברלי, אך קימברלי מתעקשת כי הדבר לא מעיב על חברותן. בעוד קימברלי ובריטני שואפות להיות שחקניות, שואפת רנדה להיות רופאה ולהיטיב עם העניים.

השלוש כועסות על המורה שלהן לדרמה ואנגלית - פרסי אנדרסון, בשל קשיחותו. קימברלי שהייתה מועמדת לתפקיד אנה פרנק בהצגת בית הספר, מודחת לאחר שהעירה הערה גזענית כלפי תלמיד יהודי בשם ג'וש הורביץ. בריטני מושפלת לאחר שחשפה רגע פרטי מול כיתת הדרמה שלה, כשמר אנדרסון האיץ בה לנקוט במשנתו של לי סטרסברג ורנדה עומדת להיכשל בשיעור אנגלית. קימברלי משכנעת את רנדה ובריטני להפלילו באשמת הטרדה מינית. בעוד שרנדה מעוניינת בפיטוריו של מר אנדרסון כדי שלא יכשיל אותה באנגלית, קימברלי ובריטני רוצות לזכות בחשיפה עיתונאית שתזניק את קריירת המשחק שלהן. בעוד שישנן שחקניות מוכשרות, יפות ומופקרות רבות, רק אלו שמצליחות להתבלט יצליחו בעסקי השעשועים. קימברלי מסבירה כי האשמת השווא, גם אם לא תגיע למשפט, תהרוס את המוניטין של מר אנדרסון והוא יפוטר בוודאות, ומגייסת עיתונאית מקומית לתמוך בה ובכך להשיג את הפרסום לה היא ובריטני מייחלות.

התלונה הופכת לתביעה פלילית וקימברלי מבצעת עבודת שטח יסודית ומכינה היטב את חברותיה ומעדותן במשפט עולה תמונה של מורה גזען ותוקפני העוגב על תלמידותיו ואף נוגע בהן בצורה אסורה ותוקף אותן מינית. עורך הדין של מר אנדרסון הוא חברו רוג'ר ניקל, מורה למשפט חדל אישים ללא ניסיון כסנגור, ונדמה כי הרשעתו בטוחה, אך ג'וש הורביץ, שהשלים עם קימברלי, מפציר באביו - עו"ד מפורסם וממולח שיצא להגנת המורה. אביו מסכים ואימת העדות מולו מכה בבריטני והיא מספרת את האמת. כל העיר מוקיעה את השלוש כשקרניות אשר גרמו לנזק עצום למאבק בהטרדות מיניות, הן מושעות מן הלימודים, טרוי נפרד מבריטני ורנדה מתאבדת לנוכח ההשפלה ואכזבתו המרה של אביה. היא מכניסה אקדח לבית הספר, כותבת על הלוח בערבית: "כולנו חוטאים" ויורה בראשה.

לאחר המשפט מתברר כי קימברלי שכנעה את ג'וש לבקש מאביו לעזור למר אנדרסון. בריטני מבינה כי זו הייתה כוונתה של קימברלי כי ההאשמה תתפורר ובריטני תושפל. קימברלי מתוודה כי עשתה זאת כדי לנקום בבריטני על שגנבה את החבר שלה.

לאחר מכן, מפיקי התוכנית שראו את קימברלי בטלוויזיה מתקשרים כדי ללהק אותה.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של כל מה שבחורה רוצה

* "כל מה שבחורה רוצה", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* "כל מה שבחורה רוצה", באתר נטפליקס

* "כל מה שבחורה רוצה", באתר AllMovie (באנגלית)

* "כל מה שבחורה רוצה", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)

* "כל מה שבחורה רוצה", באתר Box Office Mojo (באנגלית)

* "כל מה שבחורה רוצה", באתר Metacritic (באנגלית)

* "כל מה שבחורה רוצה", באתר אידיבי

* "כל מה שבחורה רוצה", באתר Hulu סרטים (באנגלית)

* "כל מה שבחורה רוצה", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* "כל מה שבחורה רוצה(הקישור אינו פעיל)", באתר וואלה! סרטים
**רעידת האדמה בלודינג** התרחשה בנפת לודינג (אנ') במחוז סצ'ואן, סין, בעוצמה של 6.6 בסולם מגניטודה לפי מומנט, ב-5 בספטמבר 2022 בשעה 12:52 שעון מקומי. מוקד רעידת האדמה היה במרחק של 43 קילומטר דרומית מזרחית לקאנגדינג (אנ') ובעומק של 12 קילומטר. ברעידה נהרגו יותר מ-130 איש.

המערך הטקטוני הפרטני לרעידה זו, על רקע המערך הטקטוני הכללי: האזור כולו מושפע מההתנגשות בין שני הלוחות הטקטוניים היבשתיים: ההודי מדרום עם האירואסייתי מצפון שמרימים את הרמה הטיבטית (והר האוורסט בראשה) לגובה. בצד המזרחי של המפה, מערכת השבירה האופקית בעלת התזוזה השמאלית של Xianshuine.

רקע טקטוני
----------

אזור רעידת האדמה נמצא בשוליים המזרחיים של הרמה הטיבטית (אנ'), שמושפע כולו מההתנגשות (אנ') בין שני הלוחות הטקטוניים היבשתיים: ההודי מדרום עם האירואסייתי מצפון, שיחד מרימים את הרמה הטיבטית (והר האוורסט בראשה) לגובהה הנוכחי. בצד המזרחי של מפת המערך הטקטוני, מסומנת מערכת ההעתקה האופקית בעלת התזוזה השמאלית (אנ') של Xianshuine, שעליה התרחשה רעידת האדמה.

ב-20 השנים האחרונות, התרחשו באזור ובטווח של 200 ק"מ מהאירוע הנוכחי 25 רעידות אדמה אחרות במגניטודה 5 ומעלה. האירוע הנוכחי נמצא מדרום-מערב למקבץ של פעילות סייסמית מוגברת שהתרחשה בעקבות רעידת אדמה במגניטודה 6.6 ב-20 באפריל 2013, שהביאה ל-196 הרוגים. בשנת 2008 התרחשה באזור רעידת אדמה במגניטודה 7.9 שהביאה ליותר מ-69,000 הרוגים, והיא אחת מרעידות האדמה ההרסניות ביותר בהיסטוריה המודרנית של האזור. מאז שנת 1700, אירעו באזור 8 רעידות אדמה במגניטודה הגבוהה מ-7.

תוצאות הרעידה
-------------

נכון ל-9 ספטמבר, 4 ימים לאחר הרעידה, לפחות 96 בני אדם נהרגו בלודינג בלבד, 9 אנשים עדיין נעדרים וכ-423 נפצעו. בשימיאן (אנ') הסמוכה נהרגו 38 איש ונפצעו 158 בני אדם. 16 איש עדיין נעדרים שם. לפחות 243 בתים נהרסו ו-13,010 ניזוקו; 2 תשתיות ציבוריות נהרסו ו-142 ניזוקו; 4 בתי מלון נהרסו ו-307 ניזוקו; 7 תחנות כוח ו-7 מערכות אספקת מים ניזוקו בלודינג ובשימיאן. כבישים רבים ניזוקו או נהרסו כתוצאה מכשל במדרון ומפולות; שירותי חשמל ותקשורת השתבשו בלודינג. על פי המכון הסיני לגאולוגיה של רעידות אדמה בבייג'ינג, נצפו באזור כמעט 1,000 מפולות סלעים, זאת כיוון שמדובר באזור הררי, בעל שיפועי מדרון חדים המועדים לפורענויות שכאלה. זו הייתה רעידת האדמה הגדולה ביותר שפקדה את האזור מאז 2017.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רעידת האדמה בלודינג** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4  M 6.6 - 43 km SE of Kangding, China, United States Geological Survey (USGS), על פי המכון הגאולוגי האמריקאי, הרעידה נקראת "רעידת קאנגדינג", והייתה במגניטודה 6.6 ולא 6.8 כפי שפורסם בחלק מאמצעי התקשורת.
2. 1 2  Wei Xi Jiao Jingxian, After the Sichuan Luding earthquake with a magnitude of 6.8 could not stop the earthquake, then think about it, Teller Report, September 14' 2022
3. ↑  Live updates: Death toll rises to 88 after powerful quake in Sichuan, CGTN, September 9, 2022
4. ↑  Dave Petley, Landslides from the 5 September 2022 earthquake in Luding County, Sichuan, SGU - Advancing Earth and Space Science, September 7, 2022
הרב **יהודה פאפו** (מכונה: **"בן פל"א"**; ? – י"ב בניסן ה'תרל"ג, 1873) היה מרבני ישיבת המקובלים בית אל בירושלים. תרגם ללאדינו את הספר "פלא יועץ" שכתב אביו, הרב אליעזר פאפו.

ביוגרפיה
--------

נולד בסיליסטרה שבבולגריה, בנו של הרב אליעזר פאפו. נשא לאשה את בתו של רבי מאיר חיינסון פאז'ו מסרייבו. עלה עם משפחתו לארץ ישראל והתיישב בירושלים. היה מרבני ישיבת המקובלים בית אל. נהג לחתום "בן פל"א".

עסק בהוצאת ספרי אביו ותרגם ללאדינו את הספרים פלא יועץ (וינה, 1870-1872). הוציא לאור את ספרו של אביו "חסד לאלפים" (סלוניקי, תר"א) והוסיף עליו חלקים משלו. נמנה עם הרבנים שחתמו על הסכם הכוללות בעדה הספרדית בירושלים.

תקופה מסוימת התגורר בחברון ולאחר מכן שב לירושלים. בתקופת שבתו בחברון התגלעה מחלוקת בין הכוללות, ובעקבות זאת הוציא את הקונטרס "שבר פושעים" (ירושלים, דפוס ישראל ב"ק, תרכ"ב).

נפטר בי"ב בניסן ה'תרל"ג, יום לאחר פטירת בנו מאיר. בנו, רבי אליעזר פאפו, הספיד את אביו ואחיו בעיתון "החבצלת": "לזאת יחרד לבי ולב כל שומע תצילנה אוזניו, על אב ובן נאספו כאחד בכ"ד שעות, הלא הגדתי לכם מהמאורע האיום ונורא". השניים נקברו בסמיכות בהר הזיתים.

על מצבתו נכתב: "איש אלוקים קדוש, רב משרשיא, מבני עליה, חסידא ופרישא, ראשון לכל דבר אשר בקדושה, הרב המופלא וכבוד ה' מלא".

בנו, רבי אליעזר פאפו, היה מחכמי ירושלים[דרושה הבהרה], ואף הוא נהג לחתום כאביו "בן פל"א".

לקריאה נוספת
------------

* יעקב גליס, **אנציקלופדיה לתולדות חכמי ארץ ישראל**, כרך ב' עמוד ל'
* המבשר, גיליון 486, "עדה המצבה הזאת"

קישורים חיצוניים
----------------

* אליעזר פאפו, **חסד לאלפים**, מהדורת סלוניקי, תר"א, באתר היברובוקס - ספרו של אביו שהוציאו לאור והוסיף משל עצמו
* אליעזר פאפו, **פלא יועץ**, מהדורת וינה, 1870, באתר היברובוקס - ספרו המפורסם של אביו בתרגומו שלו ללדינו

הערות שוליים
------------

1. ↑  וכל בית ישראל יבכו את השריפה אשר שרף ה', 23 במאי 1873, בעיתון החבצלת.
**פרובוריהאיניים** (שם מדעי: **Proborhyaenidae**) היא משפחה נכחדת של יונקי כיס טורפים מהסדרה ספרסודונטה. במשפחה זו 4 סוגים אשר התקיימו בין אמצע האאוקן לסוף האוליגוקן לפני 42-23 מיליון שנה. מאובניהם התגלו ברחבי אמריקה הדרומית במערב בוליביה, אורוגוואי, דרום ברזיל ובחלק ממחוזות ארגנטינה ולצידם נמצאו מאובנים של בני משפחתם הקרובה, הבוריהאיניים אשר התקיימו עד המיוקן ועל שמם הם נקראו (פירוש שמם הם: "קרובי בוריהאיניים").

הפרובוריהאיניים היו טורפים גדולים שהגדולים ביניהם, הפרובוריהאינה והפרבוריהאינה הגיעו עד למשקל 130-150 ק"ג ואולי אף ל-600 ק"ג, מה שהופך אותם לגדולים בבני סדרתם או בכלל בבני קבוצת המטאתריה. הם היו בעלי גולגולת חסונה שהזכירה גולגולת צבוע ובעלת שרירי לסת חזקים וניבים גדולים שנועדו למחוץ עצמות אך הייתה חסרת אמייל, כמו של שליינים. הסוג *Callistoe* היה בעל גולגולת דומה לזו של זאב טסמני. הם היו ציידים או אוכלי נבלות כמו צבועים והשתמשו בלסתותיהם כדי למחוץ נבלות.

בני הקבוצה חיו רק במשך הפלאוגן שהיה בעל אקלים לח יחסית. ייתכן שהם נכחדו עקב התייבשות אמריקה הדרומית לקראת המיוקן והם הוחלפו בקרוביהם התיילוקוסמיים שהיו בעלי שיני חרב.

סוגים
-----

* ארמיניהרינגיה (*Arminiheringia*)
* קליסטו (*Callistoe*)
* פרבוריהאינה (*Paraborhyaena*)
* פרובוריהאינה (*Proborhyaena*)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרובוריהאיניים** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* GBIF
 |
**רעידת האדמה במרלבורו (1848)** הייתה רעידת אדמה שהתרחשה ב-16 באוקטובר 1848 בעוצמה של 7.5 בסולם מגניטודה לפי מומנט והמוקד שלה היה במחוז (אנ') מרלבורו (אנ') באי הדרומי של ניו זילנד.

בוולינגטון, הרעידה נמשכה כשתי דקות וגרמה נזק נרחב, במיוחד למבני אבן. רוב המבנים שניזוקו ברעידת האדמה נבנו מחדש מעץ והדבר תרם להפחתת נזקים ומוות ברעידת האדמה החזקה יותר בווייראפה (אנ') שפגעה גם בוולינגטון שבע שנים מאוחר יותר.

נזק
---

בוולינגטון ניזוקו כמעט כל בנייני הלבנים, כולל בתים, כנסיות, בית הכלא ובית החולים הקולוניאלי. רוב מבני העץ לא נפגעו.

סמל הצריף ג'יימס האריס לאבל מהגדוד ה-65 ושניים מילדיו הצעירים, אמיליה בת 4 וויליאם בן 6, מתו לאחר שנמחצו מנפילת לבנים מחומה ברחוב פאריש בוולינגטון. הם קבורים בבית הקברות ברחוב בולטון.

באזור מרלבורו עצמו נפגעו קשות מספר בתי מגורים. מספר מבנים שניזוקו ברעידה העיקרית נהרסו במהלך רעידות משנה עזות במהלך הימים הבאים. ההרוגים היחידים ברעידת האדמה היו כאשר בניין פגוע קרס במהלך אחד מזעזועי המשנה למחרת

קישורים חיצוניים
----------------

* רעידת האדמה במרלבורו ב-1848

הערות שוליים
------------

1. 1 2  McSaveney, Eileen (16 בנובמבר 2016). "Historic earthquakes – The 1848 Marlborough earthquake". *Te Ara – the Encyclopedia of New Zealand*. נבדק ב-21 בנובמבר 2016. `{{cite encyclopedia}}`:  (עזרה)
2. ↑  "Damaged Wellington buildings (sketches by Robert Park)". NZETC.
3. ↑  "The Earthquake of 1848", *Early Wellington*, 1928, Louis E. Ward
4. ↑  "Earthquake Report", *Early Wellington*, 1928, Louis E. Ward
"**The Wonder of You**" (בעברית: "**הפלא שבך**") הוא שיר שכתב בייקר נייט, שיצא לאור לראשונה בביצועו של ריי פיטרסון בשנת 1959. הגרסה של אלביס פרסלי משנת 1970 הגיעה לראש המצעד בממלכה המאוחדת ולעשרת הגדולים במצעד בארצות הברית.

במקור הוקלט השיר בשנת 1958 על ידי וינס אדוארדס, אבל הקלטה זו לא יצא לאור.

ב-1959 הוציא הזמר ריי פיטרסון סינגל של השיר, שהגיע למקום ה-25 במצעד בילבורד הוט 100, כמו כן הגיע השיר למקום ה-23 בממלכה המאוחדת.

באותה שנה הקליט את השיר רוני הילטון. גרסה זו הגיעה למקום ה-22 במצעד הסינגלים הבריטי.

הסינגל של ריי פיטרסון נכנס למצעד הוט 100 גם בשנת 1964.

בתחילת שנות השישים של המאה העשרים הקליטה את השיר להקת הפלאטרס, והשיר הופיע באלבום האוסף שלהם "The Platters – 30 Golden Hits".

ב-1969 הקליטה להקת סנדפייפרס (Sandpipers) אלבום בשם "The Wonder of You" שכולל את השיר.

בשנת 2000 יצא לאור אלבום באותו שם של מוזיקה אינסטרומנטלית מאת נלסון רידל.

ב-2017 הקליט קונור או'בריאן את השיר עבור סדרת הטלוויזיה "שקרים קטנים גדולים" שבוצע על ידי אד (בגילומו של אדם סקוט) בפרק הסיום של העונה הראשונה.

הגרסה של אלביס פרסלי
--------------------


בפברואר 1970 הקליט אלביס פרסלי את השיר "The Wonder of You" בהופעה חיה בעיר לאס וגאס. השיר יצא לאור כסינגל ב-20 באפריל 1970, כשבצד ב' של התקליטון היה השיר "Mama Liked the Roses". ביוני ויול 1970 הגיעו שני השירים למקום ה-9 במצעד בארצות הברית. "The Wonder of You" היה אחד השירים המצליחים ביותר של פרסלי בממלכה המאוחדת, ושהה במשך שישה שבועות בראש מצעד הסינגלים הבריטי בקיץ של אותה שנה. הוא אחד השירים הנמכרים ביותר שלו שם, עם מכירות של 891,000 עותקים. באירלנד הגיע השיר למקום הראשון במצעד ושהה בו שלושה שבועות. השיר היה הלהיט של פרסלי ה-59 במספר שהגיע למצעד טופ 40. כמו כן הגיע השיר למקום ה-37 במצעד שירי הקנטרי, ולמקום ראשון במצעד easy listening.

"The Wonder of You" היה אחד השירים הקבועים שאלביס ביצע בהופעותיו.

לדברי פיטרסון אלביס שאל אותו אם יוכל להקליט את השיר. פיטרסון ענה "אתה לא צריך לבקש רשות, אתה אלביס פרסלי" ואלביס ענה "כן, אני צריך. אתה ריי פיטרסון".

ב-2016 יצאה לאור הקלטה תזמורתית של השיר באלבום של שירי אלביס בשם "The Wonder of You".

השיר במשחקי כדורגל
------------------

השיר אומץ על ידי מועדון הכדורגל האנגלי פורט וייל, והוא מושר בתחילת המשחק במשחקים הביתיים. האוהדים שרים את השיר לאורך כל המשחק, ולעיתים במילים אחרות. מועדון הכדורגל ארסנל אף הם אימצו את השיר כהמנון הפתיחה עם המעבר לאצטדיון האמירויות.

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "The Wonder of You" באתר מיוזיק בריינז
* סרטון השיר "The Wonder of You" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  Copsey, Rob (17 באוגוסט 2017). "Elvis Presley's Top 50 biggest selling songs revealed". Official Charts Company. נבדק ב-16 באוגוסט 2017. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  Whitburn, Joel (2002). *Top Adult Contemporary: 1961-2001*. Record Research. p. 196.
3. ↑  "David Neale - Elvis Presley The Originals".
4. ↑  "The Wonder Of You Chant". *fanchants.com*. 30 יולי 2007. נבדק ב-2009-02-06. `{{cite web}}`:  (עזרה)
5. ↑  "Arsenal issue response". *Football London.com*.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: 322cfbc5-e9d6-3750-a164-be188d452768

 |
**רעידת האדמה בעכו** התרחשה באזור עכו בשנת 881 (268 בלוח השנה ההיג'רי). על פי הדיווחים, אלכסנדריה הושפעה מאותה רעידת אדמה.

על פי הגיאופיזיקאי אוגוסט היינריך זיברג (אנ') (1875–1945), רעידת האדמה גרמה לגל ים סיסמי (צונאמי). הצונאמי השפיע בעיקר על העיר עכו וסביבתה, שם נגרם נזק רב. המקור העיקרי של זיברג בנושא היה הגאולוג ביילי ויליס (1857–1949), אשר מצדו מציין את הרופא ג'וזף דזירה תולוזן (אנ') (1820–1897) כמקור שלו על רעידת האדמה ההיסטורית.

תולוזן מעריך ברישומיו כי רעידת האדמה התרחשה בשנת 881 או 882. למעט עכו, אזורים אחרים שנפגעו מגלי הסיסמה היו על פיו חופי אלכסנדריה וחופי האזור הסורי. תולוזן מזכיר גם כי רעידת האדמה גרמה לגלים דומים בנהר הנילוס.

התיאור של תולוזאן כמעט זהה לתיאור רעידת האדמה בכרתים ב-1303 (702 בלוח השנה ההיג'רי), שהשפיעה גם על אלכסנדריה. כתב העת Annals of Geophysics העלה ספקות לגבי האותנטיות ההיסטורית של רעידת האדמה הזו, מה שמרמז כי תולוזאן שגה בתיארוך האירועים בתיאורו את האירוע.

קישורים חיצוניים
----------------

* Antonopoulos, J. (1980), Data from investigation of seismic Sea waves events in the Eastern Mediterranean from 500 to 1000 A.D. Annals of Geophysics
**פרובוריהאינה** (שם מדעי: ***Proborhyaena***; מילולית: "לפני בוריהאינה") הוא סוג נכחד של יונק טורף בן למשפחה פרובוריהאיניים, שבסדרה הקדומה ספרסודונטה, הקרובה לכיסאים והוא נחשב לגדול הטורפים מקבוצת המטאתריה מעולם.

יונק זה חי באמריקה הדרומית בתקופת האוליגוקן לפני 29 עד 21 מיליון שנה מזמננו. המאובנים שלו התגלו במחוז צ'ובוט שבפטגוניה, ארגנטינה, בבוליביה ובאורוגוואי. סוג זה הוגדר ב-1897 בידי החוקר הארגנטינאי פלורנטינו אמגינו (אנ') וכלל מין יחיד - *Proborhyaena gigantea*. הוא נקרא עקב מראהו הדומה לבוריהאינה של המיוקן.

הפרובוריהאינה היה טורף גדול מאוד, באורך של 3.3 מטרים כולל הזנב הרחב, גובה של 80 סנטימטרים ומשקל של 200 קילוגרם וייתכן שאף עד 600 קילוגרם, כך שהיה גדול כמו דוב קוטב. אורך הגולגולת לבדה הגיע ל-50 עד 60 סנטימטרים. גולגולת זו הייתה עבה ובעלת לסתות קצרות יחסית ולוע קצר. בדומה לקרובו התיילקוסמילוס הוא היה בעל ניבים גדולים וארוכים, אשר דמו מעט לניבי הסמילודון, אך היו יותר קצרים. מאחוריהם היו שיניים חותכות נמוכות ורחבות בעלות קצה מעוגל מעט ומאחוריהם חותכות רחבות אך נמוכות בהרבה. מבנה זה עזר ליונק הגדול להשיג נשיכה חזקה משל צבוע מודרני שיכלה לנפץ בקלות עצמות. ככל הנראה השיניים היו בעלי קצב גדילה קבוע בדומה לשיני השד הטסמני.

מבנהו של יונק זה שהיה בעל לסתות ענקיות מרסקות עצמות וגוף גדול, אך רגליים נמוכות וזנב ארוך ושטוח מנע ממנו להיות אצן מהיר, כך שכנראה הוא ניזון מחיות גדולות יחסית או שניזון מנבלות ואולי גנב טרף לטורפים אחרים שחיו באזור כמו כיסאים אחרים או פורוסרקוסיים.

יונק זה נכחד בסיום האוליגוקן, עם התייבשות היבשת והפיכתה לאזור של מינים מתמחים ומהירים יותר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרובוריהאינה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |
**יהודה פיקמן** (17 בדצמבר 1948 – 8 בספטמבר 1968) היה קצין תותחנים, שלחם בחזית המצרית במלחמת ההתשה ונפל בקרב. על פעולתו בימי המלחמה עוטר פיקמן בעיטור המופת.

ביוגרפיה
--------

יהודה פיקמן נולד בתל אביב. הוא נקרא על שם דודו יהודה ביטנסקי, שהיה אחד מנופלי מחלקת הל"ה. הוא סיים את לימודיו בבית הספר תיכון חדש. היה פעיל בתנועת הצופים ועסק בטניס ובשחמט.

פיקמן התגייס לשירות צבאי באוגוסט 1966. הוא השתתף בכיבוש השומרון במלחמת ששת הימים. לאחריה הוסמך לקצין ושירת בגדוד התותחנים 404.

ב-8 בספטמבר 1968 ירה הצבא המצרי אש ארטילרית כבדה אל עמדות צה"ל בקרבת תעלת סואץ. פיקמן נמצא באותו יום בצריח של מסגד בעיירה קנטרה. הוא שימש כקצין תצפית של הארטילריה הישראלית והמשיך לטווח אותה גם כשפגעה אש מצרית בעמדתו. לבסוף נפגע מהאש הארטילרית של האויב ונהרג. בתקרית באותו יום נפלו תשעה חיילים ישראלים נוספים.

פיקמן הובא לקבורה בבית הקברות הצבאי קריית שאול. הוא הועלה בדרגה לאחר מותו וצוין לשבח על פעולתו האחרונה על ידי מפקד גייסות השריון. בשנת 1973 הומר הציון לשבח בעיטור המופת.

הנצחה
-----

שמו של פיקמן הונצח על גבי מספר אנדרטאות, וביניהן אנדרטת נופלי חיל התותחנים בזכרון יעקב, בגן הבנים בתל אביב ובאנדרטה בבית הספר התיכון שבו למד.

קישורים חיצוניים
----------------

* קורות החיים של יהודה פיקמן, באתר "יזכור"
* יהודה פיקמן, באתר תמיד תותחן
* ידיעות מאתר עיתונות יהודית היסטורית:
	+ עשרת חללי התקרית בסואץ, מעריב, 10 בספטמבר 1968
	+ "ברן" העניק ציונים לשבח לסגן יהודה פיקמן ז"ל ולסמ"ר יפרח מאיר, למרחב, 7 באפריל 1969

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"יהודה פיקמן"**.
**סחלב הקוף הערפדי** (שם מדעי: *Dracula Simia*) הוא פרח ממשפחת הסחלביים. שמו העברי ניתן לו בגלל מראהו הדומה לפני קוף, ובגלל שהצמח נמנה עם הסוג דרקולה נוסף לו שם התואר "ערפדי". מוצאו באזור הנאוטרופי סביב יערות גשם טרופיים.

לפרח ריח הדרים מתוק. הוא בעל שלושה עלים שבשטח המפגש שלהם ניתן לראות שתי נקודות שמתחתיהן קפל קטן, וכתם אדום. פרטים אלה יוצרים תמונה של פני קוף.

מאפיינים
--------

סחלב הקוף הערפדי שייך לסוג דרקולה, המונה כ-120 מינים, וכמו שאר קרוביו לסוג, הוא אפיפיט (הנשען על צמחים אחרים אך איננו טפיל). 

עלי הכותרת שלו יכולים להופיע בצבעים שונים ומגוונים אך כולם שומרים על הצורה המורכבת משלושה פלחים המחוברים ביניהם בזווית כלפי חוץ ובנקודת מפגשם ניתן לראות פרצוף קוף. הפריחה לא תלויה בעונות פריחה ובזמני השנה, ובתנאים נכונים הפרח יכול לפרוח בכל זמני השנה.

תנאי גידול
----------

סחלב פני הקוף הערפדי מיטיב לגדול באקלים לח, כאשר הוא נהנה מגשמים קצרים כמעט מדי יום, וערפילים שהופכים לטיפות מים על עלי הכותרת. סחלבי הדרקולה צומחים בתחתית יערות הגשם, ללא שמש ישירה. 

### גידול ביתי

בגידול ביתי, חשוב לספק לצמח לחות גבוהה, ועם זאת לזכור כי יש לאוורר את המקום לעיתים תכופות משום שמקום סגור ולח מעודד ריבוי בקטריות ופטריות הפוגעות בצמח. יש להקפיד על משרעת טמפרטורות שבה הטמפרטורה בלילה תהיה נמוכה ב-4°C מהטמפרטורה במהלך היום. התאורה אמורה להיות בהירה ומפוזרת, אך לא חמה. אין לחשוף את הצמח לאור שמש ישיר. חלונות מערביים ודרום מערביים יהיו המתאימים ביותר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סחלב הקוף הערפדי** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TPL
* EOL
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* Tropicos
 |

* תמונות של הפרח
**קראטה במשחקים האולימפיים** נערכו לראשונה, ובפעם היחידה, במסגרת אולימפית באולימפיאדת טוקיו (2020).

קראטה במשחקים התקיימו בשתי קטגוריות: קומיטה (אנ') וקאטה. בתחרות הקומיטה התחרו שישים מתחרים מרחבי העולם, לעומת עשרים בלבד שהתחרו בתחרות הקאטה. בשתי הקטגוריות התחרות קבוצות גברים וקבוצות נשים.

היסטוריה
--------

עוד בשנות ה-70 ניסה ז'אק דלקורט להביא להצבעות בוועד האולימפי את אישור משחקי הקראטה במשחקים האולימפיים. בשנת 2009, בהצבעה שערך הוועד האולימפי הבינלאומי, קראטה לא קיבל את הרוב הדרוש של שני שלישים על מנת להפוך את הענף לספורט אולימפי.

בחודש ספטמבר 2015, קראטה נכלל ברשימת הענפים המועמדים להיחשב כספורט אולימפי יחד עם בייסבול, סופטבול, סקייטבורדינג, גלישת גלים, וטיפוס צוקים. באוגוסט 2016 הצביע הוועד האולימפי הבינלאומי בעד הכללת כל הענפים.

מבנה התחרות
-----------

תחרות הקראטה האולימפית העמידה שמונה מדליות זהב: שש לתחרות הקומיטה (עם שלוש קטגוריות משקל לכל מין) ושתיים לתחרות הקאטה (אחת לכל מין).

טבלת המדליות
------------

### אולימפיאדת טוקיו (2020)

|  | מדינה | זהב | כסף | ארד | סך הכל |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | יפן במשחקים האולימפיים יפן | 1 | 1 | 1 | 3 |
| 2 | ספרד במשחקים האולימפיים ספרד | 1 | 1 | 0 | 2 |
| 3 | מצרים במשחקים האולימפיים מצרים | 1 | 0 | 1 | 2 |
| איטליה במשחקים האולימפיים איטליה | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 4 | בולגריה במשחקים האולימפיים בולגריה | 1 | 0 | 0 | 1 |
| צרפת במשחקים האולימפיים צרפת | 1 | 0 | 0 | 1 |
| איראן במשחקים האולימפיים איראן | 1 | 0 | 0 | 1 |
| סרביה במשחקים האולימפיים סרביה | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 5 | אזרבייג'ן במשחקים האולימפיים אזרבייג'ן | 0 | 2 | 0 | 2 |
| 6 | טורקיה במשחקים האולימפיים טורקיה | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 7 | סין במשחקים האולימפיים סין | 0 | 1 | 1 | 2 |
| אוקראינה במשחקים האולימפיים אוקראינה | 0 | 1 | 1 | 2 |
| 8 | ערב הסעודית במשחקים האולימפיים ערב הסעודית | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 9 | קזחסטן במשחקים האולימפיים קזחסטן | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 10 | אוסטריה במשחקים האולימפיים אוסטריה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| טאיוואן במשחקים האולימפיים טאיוואן | 0 | 0 | 1 | 1 |
| הונג קונג במשחקים האולימפיים הונג קונג | 0 | 0 | 1 | 1 |
| הונגריה במשחקים האולימפיים הונגריה | 0 | 0 | 1 | 1 |
| ירדן במשחקים האולימפיים ירדן | 0 | 0 | 1 | 1 |
| ארצות הברית במשחקים האולימפיים ארצות הברית | 0 | 0 | 1 | 1 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  IOC approves five new sports for Olympic Games Tokyo 2020, International Olympic Committee, ‏14 ביולי 2021 (באנגלית)
2. ↑  Tokyo's five 'new' sports are only in for 2020 Games, באתר ESPN, 4 באוגוסט 2016
**קארל קושוואנץ** (בצ'כית: **Karel Košvanec**;‏ 13 בפברואר 1901 – 28 באפריל 1950) היה אזרח צ'כוסלובקי ועובד הרכבת, אשר הבריח אוכל ליהודים הכלואים במחנה הריכוז טרזיינשטט במהלך מלחמת העולם השנייה והציל עשרות מהם מרעב.

פעילות בתקופת השואה להצלת יהודים
--------------------------------

קארל קושוואנץ, שהיה עובד רכבת במקצועו, התגורר בנובה קופיסטי שבחבל ליטומיריצה, צ'כיה עם אשתו ושלושת ילדיהם.

במהלך מלחמת העולם השנייה עבד בקו הרכבת בבוהושוביצה נאד אוהרי, שם עבר הטרנספורט שהוביל את היהודים, בפיקוח הנאצים, לגטו בטרזין. קושוואנץ ראה אותם במהלך עבודתו בתחנה והחליט לעזור ליהודים.

בין השנים 1942 ל-1945 הוא הבריח מזון, תרופות, סיגריות וסחורות נוספות לגטו טרזיינשטט, וגם ניהל התכתבויות עם משפחותיהם של היהודים. הוא הבריח את הסחורה למחנה השמור באופן קבוע מדי שבוע, ולעיתים פעמיים בשבוע. עם מטען שמשקלו לפעמים היה עשרות קילוגרמים, הוא היה צריך להתגנב דרך השומרים. לפעמים ההברחה נמשכה כל הלילה, במהלכה היה עליו לשכב בשלג בחורף מכיוון שלא יכול היה לצאת דרך השומר. בנוסף לאשתו, גם בתו הבכורה ולאסטה עזרה לו בפעילותו. כך הוא חשף את עצמו ואת כל המשפחה לסיכון של עונש מוות על ידי הנאצים אם יתגלו פעולותיו.

לאחר המלחמה
-----------

ההתגנבות לגטו טרזינשטט במהלך המלחמה, כנראה פגעה בבריאותו. קושוואנץ נפטר בשנת 1950 בגיל 49 מדלקת ריאות מבלי שנודע סיפור גבורתו מחוץ למשפחה. מספר יהודים שהציל נשארו בקשר עם משפחתו של קושוואנץ גם לאחר המלחמה, ושלחו להם כסף לחג המולד.

הכרה והנצחה
-----------

סיפורו וגבורתו האישית במהלך המלחמה נחשפו בזכות עמותת "פוסט בלום", שנוסדה בשנת 2009 במטרה לתעד את סיפורו מבתו ולאסטה ומאווה רוביצ'קובה, נערה יהודייה שקארל סייע לה בטרזינשטט. בשנת 2011 נבנתה בתחנת הרכבת בבוהושוביצה נאד אוהרי אנדרטה לזכר קרל קושוואנץ. שנתיים לאחר מכן הוענק לו אות חסיד אומות העולם לזכרו. ב־27 בינואר 2014, יום הזיכרון הבינלאומי לקורבנות השואה, קיבלה בתו, ולאסטה, בת ה-83 את התעודה בשם אביה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  A railway worker who helped Jews survive in the ghetto
2. ↑  The Righteous Among the Nations Database: Karel Košvanec, Yad Vashem

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: xx0220343
* VIAF: 2007151778255818130003
* WorldCat (עם VIAF): 2007151778255818130003

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"קארל קושוואנץ"**.
גלויה אחרונה שנשלחה בערב רעידת האדמה מד"ר רני לוי-אברבנאל וד"ר סלבאטור לוי שנספו ברעש, ויועדה לחיים אברבנאל אביה של רני שהתגורר בביטולה. הגלויה נמצאה בהריסות בית הדואר של סקופיה
**רעידת האדמה בסקופיה** (במקדונית: **Скопски земјотрес 1963**) התרחשה ב-26 ביולי 1963 בשעה 05:17 (שעון מקומי) במקדוניה הווארדארית, סמוך לסקופיה אשר ביוגוסלביה. עוצמת רעידת האדמה הייתה 6.1 בסולם מגניטודה לפי מומנט (6.9 בסולם ריכטר) והיא נמשכה 20 שניות. כתוצאה מרעידת האדמה נהרגו 1,070 בני אדם, נפצעו 3,330 ולפחות 100,000 נותרו ללא קורת גג. בין 70% ל-80% מבתי העיר נהרסו או נפגעו קשות ומרכזה הישן נחרב לחלוטין. ארמון רובן היה בין הבניינים הבודדים שנבנו בתקופה בין מלחמות העולם ושרד.

לאחר רעידת האדמה הגישו 78 מדינות ובכללן ישראל עזרה ליוגוסלביה לטיפול בנפגעים ולשיקומה של סקופיה. ארצות הברית שלחה צוותים רפואיים, אוהלים ובתים טרומיים ומנהיג ברית המועצות ניקיטה חרושצ'וב הורה על משלוח סיוע ליוגוסלביה והגיע אישית לביקור בסקופיה. נשיא יוגוסלביה יוסיפ ברוז טיטו וממשלו הפעילו תוכנית שיקום מקיפה לסקופיה תוך קבלת סיוע מגורמי חוץ. תכנונה מחדש של סקופיה בוצע על ידי אדריכלים מובילים כגון קנזו טנגה והוקמו שכונות מגורים, מבני ציבור ומסחר חדשים.

במהלך רעידת האדמה נהרגו 4 מבני הקהילה היהודית (מירה קולונומוס ביתה של ז'מילה קולונומוס, ד"ר נסים אברבנאל, ד"ר רני לוי-אברבנאל וד"ר סלבאטור לוי -בנו, ביתו וחתנו של חיים אברבנאל) ועוד 3 תיירים יהודים שביקרו במקום וכן חרבו מבנה בית הכנסת ובית העלמין הישן של הקהילה היהודית. מאוחר יותר הוקמו במקומם בתי מגורים חדשים. מספר מצומצם של מצבות הועברו מאזור בית העלמין החרב לחלקה היהודית שהוקמה בבית העלמין הכללי של העיר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רעידת האדמה בסקופיה** בוויקישיתוף
* לויה רוקח, מה ראינו בסקופיה, דבר, 28 באוגוסט 1963
* 500 טונות מלט ישראלי לשיקום הריסות סקופיה, דבר, 28 באוגוסט 1963
* טדי פרויס, חזרה לסקופיה, דבר, 2 באוגוסט 1965

הערות שוליים
------------

1. 1 2  P. Suhadolc, D. Sandron, F. Fitzko, G. Costa,‏ ניתוח רעידת האדמה בסקופיה 1963, אוניברסיטת טריאסטה, המחלקה למדעי כדור הארץ, אוחזר ב-21 במרץ 2014 (באנגלית).
2. ↑  רעידת האדמה בסקופיה - מוקד הרעש ונתונים, באתר .iris.edu, אוחזר ב-21 במרץ 2014 (באנגלית).
3. ↑  The 1963 earthquake, באתר .inyourpocket.com, אוחזר ב-21 במרץ 2014 (באנגלית).
4. ↑  1963: Thousands killed in Yugoslav earthquake, באתר ה-BBC, אוחזר ב-21 במרץ 2013 (באנגלית).
5. ↑  סקופיה באתר jewish-heritage, אוחזר ב-21 במרץ 2014 (באנגלית).
6. ↑  ג'ני לבל, **גאות ושבר**, פרקים בתולדות יהודי מקדוניה הווארדארית, הוצאת מורשת, 1986, עמוד 240.
ג'יימס אלזוורת'
**ג'יימס אלזוורת'** (**James Ellsworth**, נולד ב-13 באוקטובר 1849 - 2 ביוני 1925) היה איש עסקים אמריקאי, אשר החזיק בין היתר במכרה פחם ובבנק. 

אלזוורת' נולד בהאדסון שבאוהיו. לאחר שסיים את לימודיו ב"ווסטרן ריזרב אקדמי" (Western Reserve Academy) שבהאדסון, החל לעבוד כפקיד בקליבלנד. ב-1869 הוא הצטרף לחברת כרייה, "איימס ושות'" (Ames & Co.) וב-1873 הוא השתלט על החברה וקרא לה על שמו (James W. Ellsworth & Co.). לחברה היו משרדים וסניפים ברחבי ארצות הברית. החל מ-1869 הוא שימש כנשיא "יוניון נשיונל בנק" ובנוסף היה בעלים של נדל"ן ברחבי ארצות הברית, שווייץ ופירנצה. 

בנו היה לינקולן אלזוורת', חוקר ומגלה ארצות של האזור הארקטי והאנטארקטי. ג'יימס אלזוורת' תרם $50,000 , סכום עתק באותם ימים, למשלחת חקר הקוטב הצפוני של רואלד אמונדסן ב-1925 בה השתתף גם בנו כטייס.

אלזוורת' מת בווילה פלמיירי שבפירנצה שבאיטליה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'יימס אלזוורת'** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1053318758
* ISNI: 0000 0000 4951 242X
* LCCN: nr92019668
* SNAC: w67084jv
* VIAF: 56474471
* WorldCat: lccn-nr92019668

 |
**קראטובו** (במקדונית: **Кратово**) היא עיירה בצפון-מזרח מקדוניה הצפונית, השוכנת 60 קילומטרים מזרחית לבירה סקופיה.

היסטוריה
--------

יישוב בשם קְרָאטִיסְקַרָה התקיים במקום בתקופת הקיסרות הרומית. בחפירות ארכאולוגיות שהתקיימו במקום התגלו שרידי מבנים, בית קברות וחפצים שונים מתקופה זו. בתקופת האימפריה הביזנטית נודע היישוב בשם קוריטוס. בסמיכות לעיר שכנו מכרות זהב, כסף, נחושת, עופרת וברזל שעליהם נסמכה כלכלת העיר. במהלך המאה ה-13 נשלט האזור על ידי ממלכת סרביה ומתועדת מערכת סחר ענפה עם הרפובליקה של ראגוזה. במחצית השנייה של המאה ה-14 נכבשה קראטובו של ידי האימפריה העות'מאנית. ב-1660 סייר בעיר הנוסע אווליה צ'לבי וציין כי בעיר ניצבים 800 בתים, 350 חנויות ו-20 מסגדים. ב-1689, במהלך מלחמת האימפריה העות'מאנית–הליגה הקדושה (1683–1699), נכבשה קראטובו על ידי צבא ממלכת הבסבורג בפיקודו של סילביו פיקולומיני(אנ'). היא הועלתה באש, נחרבה וננטשה.

במחצית הראשונה של המאה ה-19 התחדשה הפעילות במכרות המתכת ולצידה התיישבות מחודשת בקראטובו. בשלהי 1912, בעת מלחמת הבלקן הראשונה, נכבשה קראטובו על ידי ממלכת סרביה. לאחר מלחמת העולם הראשונה נכללה העיר בשטחי ממלכת יוגוסלביה. באפריל 1941, בתקופת מלחמת העולם השנייה, פלשה גרמניה הנאצית ליוגוסלביה והכניעה את צבאה תוך ימים אחדים. האזור נמסר לחזקת ממלכת בולגריה. לאחר תום המלחמה, נכללה קראטובו בשטחי הרפובליקה הפדרלית הסוציאליסטית של יוגוסלביה, ולאחר התפרקות יוגוסלביה נכללה בשטחי מקדוניה הצפונית.

הקהילה היהודית
--------------

עדויות לקהילה יהודית ספרדית קיימות בספרי שאלות ותשובות החל מהמאה ה-16. התיעוד עוסק בדיני נישואין, ענייני ממון, התרת עגונות וסוגיות ירושה. לפי התיעוד היו יהודי קראטובו בעלי מעמד כלכלי רב, ואחדים מהם מתוארים כבעלי תפקידים במנגנון הממשל המקומי או כנכבדים עמם נועצו לא רק בני הקהילה היהודית. עוד מתועדים ביקורי שד"רים מארץ ישראל. ב-1670 הגיע לקראטובו מחברון משה הלוי נזיר בעל "מטה יוסף", חתנו של אברהם בן חנניה. משה הלוי נזיר קיבל מקהילת קראטובו 500 קורוש, סכום נכבד לאותה התקופה, שהיה שני רק לסכום שהתקבל מיהודי מונסטיר שם התגוררה קהילה גדולה ואמידה. כאמור, ב-1689 נכבשה קראטובו על ידי צבא ממלכת הבסבורג והועלתה באש. הקהילה היהודית חרבה ולא חודשה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קראטובו** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קראטובו

הערות שוליים
------------

1. 1 2  ג'ני לבל, **גאות ושבר** - פרקים בתולדות יהודי מקדוניה הווארדארית, הוצאת ועד עדות הספרדים ועדות המזרח בירושלים, ירושלים, 1986, עמודים 23–24, 97.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007552851805171
* GND: 4238990-2
* NKC: ge1067408
* VIAF: 129021640
* WorldCat (עם VIAF): 129021640

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק ביחידת משנה מנהלתית. אם התכוונתם ליחידה המנהלתית ברומא העתיקה, ראו פרובינקיה רומית.
**פְּרוֹבִינְצְיָה** בשיח המודרני הוא כינוי ליחידה מנהלית משנית לרמת המדינה ועליונה לרמת המחוז.

מונחים חלופיים ליחידה זו הם "מדינה" (state), למשל בארצות הברית או במקסיקו; "קנטון" (canton) בשווייץ; "ארץ" (land) בגרמניה ואוסטריה; "מחלקה" (departamento) בבוליביה ואורוגוואי. בקנדה פרובינציה היא למעשה מדינה. בשפת היום יום משמשת המילה לציון של אזורים נידחים במדינה, במיוחד בהקשרים של קיפוחם. המונח שאוב מהחלוקה המנהלית של האימפריה הרומית, בה הוגדרו יחידות רבות כפרובינקיות. בדרך כלל בראש הפרובינציה נמצא מושל, לו אוטונומיה מוגבלת, או ללא אוטונומיה כלל.

לעומת ההגדרה שלה כיחידה השנייה בחלוקה מנהלית לאחר המדינה, לעיתים משמשת המילים לציון המקבילה ל"מחוזות". לדוגמה, בבלגיה הדרג הראשון הוא שלושה מחוזות, שהם בתורם מתחלקים לפרובינציות.

פירוש לשוני
-----------

המילה פרובינציה מקבלת את המשמעות הניהולית הטריטוריאלית שלה מתקופת רומא העתיקה בה חולקה האימפריה הרומית לנפות. אך במקרים רבים נפות אלה היו דומות לקולוניות של היום, והאוכלוסייה שם סבלה מניצול ומניעת זכויות רבות. באופן אירוני למדי הקולוניות הרומיות (coloniae) קיבלו מעמד של זכויות מלאות מיד עם הקמתן ולרוב הוקמו באוכלוסיות קטנות עבור לוחמים מנוסי-קרב.

בשפה המודרנית משמעות המילה היא רמה שניונית של ממשל בארצות רבות. ביטויים מקבילים הם: מדינה (בארצות הברית, מקסיקו, אוסטרליה, ברזיל והודו), חבל ארץ (land - בגרמניה ואוסטריה), מחלקה (Departamento - בבוליביה).

עם זאת בארצות מסוימות פרובינציה נחשבת לדרג שלישי בלבד של ממשל. בצרפת ובאיטליה לדוגמה למילה פרובינציה יש משמעות הדומה יותר למשמעותו של מחוז בתוך *אזור*. שטחים כבושים מסוימים של האימפריה הבריטית זכו לשם פרובינציה, יותר בדומה לפרובינציות הרומאיות העתיקות, למשל הפרובינציה של קנדה והפרובינציה של דרום-אוסטרליה.

משמעות היסטורית ותרבותית
------------------------

בצרפת לביטוי en province עוד מתלווה לרוב המשמעות 'מחוץ לאזור פריז'. (אותו ביטוי בא לידי שימוש בפרו, שם en provincias משמעותו 'מחוץ לאזור לימה'.) לפני המהפכה הצרפתית, צרפת חולקה בין מספר ממשלות וחלקן נחשבו לנפות, אבל הביטוי היה אז שגור גם כלפי אדמות שלא היו גדולות מאחוזה והשדות הסובבים. לרוב ה'ממשלות הגדולות' (Grands Gouvernements), שהיו שטחים פיאודליים נרחבים עיקריים, נחשבו לנפות. היום הביטוי מוחלף לרוב ב-*en région*, שהוא הביטוי השגור בימים אלה לרמה השניונית בממשל בצרפת.

במונחים היסטוריים תיאר פרננד ברודל את הפרובינציות האירופיות - אזורים שכללו מספר מחוזות בעלי זהות תרבותית ייחודית אשר התרכזו סביב עיירת מסחר אחת - כיחידה פוליטית אופטימלית באירופה שלפני המהפכה התעשייתית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרובינציה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4176036-0
* NKC: ph327659

 |
ד"ר קארל זוננפלד
**ד"ר קארל זוננפלד** (בצ'כית: **Karel Sonnenfeld**; נולד: 15 מרץ 1883 מת: 20 באוקטובר 1944) היה מנהיג ציוני ומשפטן במוראביה שבצ'כיה. בשנת 1911 היה ממייסדי מכבי צ'כיה ופעיל בה. הוא ייסד ושימש כיו"ר איגוד ההתעמלות (JÜDISCHE TURNVEREIN) בברנו ובין 1927 ל-1928 שימש שסגן יו"ר תנועת מכבי העולמית. ב-1935 הוא היה נושא הדגל וראש המשלחת של צ'כיה במכביה השנייה בפלסטינה. בכל אותם שנים היה גם פעיל בהסתדרות הכללית וחבר במפלגת הציונים הכלליים. בקונגרס בברנו (מרץ 1919), אישר הוועד היהודי הלאומי בצ'כיה את הקמת המועצה הלאומית היהודית של מוראביה, והעמיד בראשה את ד"ר זוננפלד. בנוסף הוא שימש גם כחבר במועצת העיר ברנו (כנציג היהודים) וחבר בדירקטוריון חברת החשמל והגז שם.

משפחתו
------

קארל זוננפלד נולד בשנת 1883 בעיירה אוהרסקי ברוד במוראביה, והיה אחד מתשעה צאצאים לשמואל ושרלוט (לבית: קצלר) זוננפלד. ב- 1923 נשא לאשה את אירמה (לבית לוונטל) וב-1924 נולדה בתם הבכורה. בסוף 1925 נולדו להם שתי בנות תאומות, מרגלית ורות. 

פתיחת תחרות ההתעמלות - ברנו 1919. בתמונה יו"ר ארגון ההתעמלות של ברנו - ד"ר זוננפלד

מלחמת העולם השנייה
------------------

ב- 15 במרץ 1939 לאחר כיבוש הרפובליקה הצ'כית על ידי גרמניה הנאצית, נעצר ד"ר זוננפלד ושהה כשבועיים במעצר, שם נתן הרצאות ליהודים שהיו איתו במעצר בנושאי יהדות, מכיוון שרבים מהם כלל לא ידעו על יהדותם. באותה תקופה הוא שימש אחד מראשי קהילת היהודים בברנו.
בקיץ 1939 הוא השתתף בקונגרס הציוני העולמי בז'נבה, הקונגרס האחרון לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה. עם פרוץ המלחמה הוא חזר לברנו (הוא חתם לגרמנים בברנו על הסכם, שאם לא יחזור יעצרו את אשתו ושלוש בנותיו).
ב-1939 הוא הצליח להשיג שני סרטיפיקטים למשלוח שתי בנותיו התאומות לארץ ישראל. רות נסעה בספטמבר לפלסטינה ומרגלית (שהסרטיפיקט שלה עוכב חצי שנה בברלין) נסעה לבדה ברכבת, במרץ 1940, לטריאסטה ומשם באניה לחיפה. ד"ר זוננפלד המשיך לנהל את קהילת היהודים בברנו עד תחילת 1942. ב-28 בינואר 1942 נשלח, עם אשתו ובתו הבכורה למחנה הריכוז טרזין, שם הוא שימש ביודנראט והצליח לשמור על קשר התכתבויות מוגבל עם קרובים בארץ ישראל. בשלב מסוים יכול היה לקבל סרטיפיקט לעצמו אך סירב ל"נטוש את הספינה הטובעת". 
ב-16 באוקטובר 1944 הוא נשלח, בטרנספורט, האחד לפני אחרון, מטרזין לאושוויץ, ושם, לאחר שלושה ימים, נרצח.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קארל זוננפלד** בוויקישיתוף
* Zionists in Interwar Czechoslovakia By Tatjana Lichtenstein
* אנציקלופדיה של העיר ברנו / צ'כיה
* ארכיון יד ושם ירושלים

הערות שוליים
------------

1. ↑  קטרינה קפקובה, [ **Czechs, Germans, Jews?: National Identity and the Jews of Bohemia.** ], עמוד 193
**שלוש מקלות** (את המילה 'מקלות' מבטאים, לעיתים, במלעיל) הוא משחק ילדים שהוא למעשה תחרות בקפיצה משולשת. לפי כללי הדקדוק העברי יש לומר "שלושה מקלות", אך המשחק מכונה בפי הילדים "שלוש מקלות", בניגוד לכללים.

בין המשתתפים במשחק נקבע סדר כך שנקרא מי ראשון, מי שני וכן הלאה. שלושה מקלות מסודרים במקביל זה לזה כאשר המרווח ביניהם קבוע. בתחילת המשחק המרחק בין המקלות יהיה קטן. כל משתתף בתורו צריך לעבור שלושה מקלות בקפיצה משולשת, כלומר, לעבור את שלושת המקלות בדילוגים, כאשר בין מקל למקל רשאי המשתתף להניח את אחת מרגליו פעם אחת בלבד. מי שלא מצליח, כלומר אינו עובר את המקל השלישי או מי שדורך פעמיים ברווח בין מקל למקל - נפסל ויוצא. על פי הקפיצה של הקופץ האחרון, הוא "המרחיק", מזיזים את המקל האחרון (יש מקומות שבהם נהוג אף להזיז את המקלות האחרים), ומתקנים את מיקומו של המקל האמצעי כך שהמרחק בין שלושת המקלות יישאר שווה.

שמות נוספים
-----------

* **צעדים גדולים**
* **צעדי ענק** (בירושלים)
* **מוטראס**
* **הזינוק הגדול**
* במקומות בהם נהוג לשחק את המשחק בארבעה מקלות המשחק נקרא **ארבע מקלות**. בנוסף, המשחק שוחק (ונקרא) **ארבע אבנים** בחיפה בשנות החמישים (על פי יעקב וייס, "ילדות נשכחת - הווי ונוסטלגיה בסמטאות חיפה").
* **מלך** - משוחק בארבעה מקלות. המרחיק מכונה "מלך".

קישורים חיצוניים
----------------

* משחקי ילדים, אתר השפה העברית
**יורם קירש** (נולד ב-31 באוקטובר 1945) הוא פיזיקאי ישראלי, פרופסור אמריטוס לפיזיקה באוניברסיטה הפתוחה.

ביוגרפיה
--------

קירש נולד בתל אביב ולמד בבית-הספר ביל"ו ובתיכון צייטלין. שירת בגולני ובחיל המודיעין. לאחר שחרור מהצבא למד פיזיקה ומתמטיקה לתואר ראשון באוניברסיטה העברית בירושלים, שאותו סיים בשנת 1968. אחר כך סיים לימודי תואר שני באוניברסיטת תל אביב בשנת 1971 ודוקטורט ב-1978, בהנחייתו של נורברט נחום קריסטיאנפולר. נושא עבודת הדוקטור שלו היה "אפקטים של קרינה אולטרה סגולה על תכונות אופטיות וחשמליות של פלואורידים אלקאליים עפרוריים" ( "Effects of UV radiation on optical and electrical properties of alkaline earth fluorides"). במקביל ללימודי הפיזיקה סיים קירש תואר שני במדעי הניהול בבית הספר למינהל עסקים באוניברסיטת תל אביב בהנחיית צבי ליבר.

בשנת 1971 החל ללמד באוניברסיטת תל אביב. בשנת 1976 הצטרף קירש לסגל האוניברסיטה הפתוחה שנוסדה באותה עת. בשנת 1987 מונה לפרופסור חבר ובשנת 1991 לפרופסור מן המניין. בנוסף הוא שימש חוקר אורח ופרופסור אורח באוניברסיטת מרילנד בארצות הברית ובאוניברסיטאות אוקספורד וססקס בבריטניה. בשנת 1997 השלים תואר B.A במדעי החברה באוניברסיטה הפתוחה.

קירש פיתח באוניברסיטה הפתוחה קורסים בפיזיקה, בהם הקורס "יסודות הפיזיקה" והקורס "תורת היחסות".

בשנת 2002 יצא ספרו "מהפכות בהלכה" העוסק בהתפתחות ההלכה האורתודוקסית, ובו הוא הציג פתרונות לבעיות הלכתיות כמו בעיית העגונות ומסורבות הגט.

בשנת 2006 ראה אור ספרו "היקום על פי הפיסיקה המודרנית", ספר מדע פופולרי העוסק ברעיונות העיקריים של הפיזיקה המודרנית.

בשנת 2011 ראה אור ספרו "מסע אל האושר", העוסק במחקרים ובתאוריות העוסקות ביחס אל האושר ובדרך להשגתו.

קירש הוא חבר בתנועה הדתית-ליברלית נאמני תורה ועבודה. כמו כן הוא כותב מאמרי ביקורת על ספרי מדע בעיתון הארץ.

משפחתו
------

קירש נישא בשנת 1966 למלכה לבית אלקלעי, והוא אב לארבעה ילדים. בתו, ד"ר נורית קירש, היא ראש התכנית למחשבה ביולוגית באוניברסיטה הפתוחה.

מספריו
------

* **ציידי החלקיקים** (יחד עם יובל נאמן), הוצאת מסדה, 1983.
* **יסודות הפיזיקה א'**, האוניברסיטה הפתוחה, 1999.
* **יסודות הפיזיקה ב'**, האוניברסיטה הפתוחה, 1999.
* **תורת היחסות**, האוניברסיטה הפתוחה, 1999.
* **מהפכות בהלכה**, הוצאת מעריב, 2002.
* **היקום על פי הפיסיקה המודרנית**, עם עובד, 2006.
* **מסע אל האושר**, עם עובד, 2011.
* **חפץ תחת השמים: תכלית החיים והדרך אל האושר על פי ספר קהלת**, ידיעות ספרים, 2014.

קישורים חיצוניים
----------------

* דף אישי, באתר האוניברסיטה הפתוחה
* חומר אפל ואנרגיה אפלה - המרכיבים המוזרים של היקום, הרצאה מאת יורם קירש
* נפגשים עם קבלה - פרופ' יורם קירש והרב מיכאל לייטמן בשיחה על חקר היקום במדע ובקבלה.
* פרופ' יורם קירש, ‏מכתב למערכת - מה קרה למצוות הטבילה אצל גברים?, **דעות** 16, באתר נאמני תורה ועבודה
* יורם קירש (1945-), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  דף אישי באתר "האוניברסיטה הפתוחה"
2. ↑

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007263974705171
* BIBSYS: 90156678
* BNE: XX900547
* BnF: cb12364735r (data)
* GND: 172187257
* ICCU: CFIV091608
* ISNI: 0000 0001 0926 6006
* LCCN: n80165786
* NDL: 00469607
* NLA: 36148561
* NTA: 072884878
* RERO: 02-A003456385
* SUDOC: 032659903
* VIAF: 54225733
* WorldCat: lccn-n80165786

 |
**תל אפיס**
(למפת סוריה מוגדלת)דמשקדמשק
חלבחלב
חומסחומס
לטקיהלטקיה
חמהחמה
דיר א-זורדיר א-זור
אל-חסכהאל-חסכה
א-רקהא-רקה
**הים  
התיכון**
**ישר.**
**לבנון**
**ירדן**
**עיראק**
**טורקיה**תל אפיס**תל אפיס**(למפת סוריה רגילה)דמשקדמשק
חלבחלב
חומסחומס
לטקיהלטקיה
חמהחמה
דיר א-זורדיר א-זור
אל-חסכהאל-חסכה
א-רקהא-רקה
**הים  
התיכון**
**ישר.**
**לבנון**
**ירדן**
**עיראק**
**טורקיה**תל אפיס**תל אפיס**
**תל אָפיס** הוא אתר ארכאולוגי במחוז אידליב בצפון סוריה. התל נמצא בצמוד לכפר אפיס, המצוי כ-45 קילומטר דרומית מערבית לעיר חלב, כ-14 ק"מ מזרחית לעיר אידליב וכ-11 ק"מ מצפון לשרידי העיר העתיקה אבלה. ההשערה הרווחת מזהה את התל עם העיר העתיקה חזרק, המכונה בתעודות אשוריות "ממלכת לחטי" ואשר יש המזהים אותה עם חדרך המקראית.

האסטלה ובה כתובת זכור, המכילה הקדשה לאל אִלֻוֶר, התגלתה באתר ב-1903 על ידי הארכאולוג הצרפתי אנרי פוניון (צר').

האתר נחפר בשנים 1986–2006 על ידי משלחת משותפת לאוניברסיטאות רומא, פיזה ובולוניה בראשות סרנה מריה צ'קיני וסטפניה מאצוני. מטרתה הראשונית של המשלחת הייתה חקירת תקופת הברזל בתל, לאור ממצאי קרמיקה מתקופה זו שנמצאו על פני השטח. במהלך עונות החפירה נתגלתה חומה מהתקופה הכלקוליתית ועדויות לרצף התיישבותי ממושך בתקופה זו. התקופה הבאה שממנה נמצאו ממצאים היא תקופת הברונזה המאוחרת ב שהבולטים בהם היו בתי מגורים חיתיים.  

החל מעונת החפירות ב-1988 התגלו שפע של ממצאים מתקופת הברזל I (בין 1150 לבין 1000 לפני הספירה). בשנותיה המאוחרות יותר של המשלחת, התמקדו החפירות באקרופוליס שבו התגלו שרידים של מבנה מקודש מהתקופה הארמית של האתר והשינויים שהתחוללו במבנה זה במהלך תקופת הברזל. כמו כן, חזרה המשלחת לעסוק בתקופה החיתית (תקופת הברונזה המאוחרת ב) לאור גילוי ארמון שכלל ארכיון תעודות מתקופה זו.

בעקבות הקמת מחנה של הצבא הסורי בסמוך לתל, במהלך מלחמת האזרחים בסוריה, עלה חשש לגרימת נזק לאתר ובעיקר חשש מביזה.

קישורים חיצוניים
----------------

|  |  |
| --- | --- |
| פורטל ארכאולוגיה של המזרח הקרובפורטל ארכאולוגיה של המזרח הקרוב | ל**פורטל ארכאולוגיה של המזרח הקרוב** |

* Yell Afis, Università degli Studi di Firenze

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6  edited by
Stefania Mazzoni, Sebastiano Soldi, "Syrian Archaeology in Perspective Celebrating 20 Years of Excavations at Tell Afis", November 2006

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb124427111 (data)
* SUDOC: 033571937
* VIAF: 40144647636431034669
* WorldCat (עם VIAF): 40144647636431034669

 |
**54509 יורפ** (באנגלית:  **YORP‏54509**), לשעבר **2000 PH5** הוא אסטרואיד מסוג אפולו שהתגלה על ידי פרויקט LINEAR לגילוי אסטרואידים קרובי ארץ. בדיקת סיבובו העצמי הראתה בפעם הראשונה את אפקט יורפ. מאפייני מסלולו גורמים למדענים לשער שבמקור יורפ נפלט מהמערכת הבינארית כדור הארץ - הירח.

מעבר ליד כדור הארץ
------------------

האסטרואיד מקיף את השמש בפרק זמן של שנה לערך. מסלולו, הקרוב לזה של כדור הארץ, דומה לפרסה ובשל כך הוא מתקרב אלינו פעמיים כל 100 שנה. ב-2 בינואר 2104 יורפ יעבור במרחק 787,000 ק"מ מאיתנו - פחות מכפליים מרחקו של הירח.

בין 1999 ל-2006 יורפ עבר בקרבתנו 8 פעמים, כל פעם לקראת סוף חודש יולי, כשהמרחק הקרוב ביותר היה ב-2002 - פי 4.5 ממרחק הירח מאיתנו. לא צפויה סכנת התנגשות עמו ב-2,000 השנים הקרובות.

אפקט יורפ
---------

יורפ מושפע רבות מהאפקט עקב ממדיו הקטנים וצורתו העקלקלה. נתוני התצפיות באסטרואיד בשנת 2002 היו שונים במעט מאלה של 2001. לאור כך הציע ד. ווֹקְרוּליסְקי שדיוק של 0.1 אלפיות במדידת הסיבוב העצמי יראה את האפקט על האסטרואיד. עונת תצפיות ברדאר ב-2004 איפשרה לקבל מודל תלת-ממדי ולאשר באמצעות סימולציות מחשב שהתאוצה תואמת את החזוי לפי אפקט זה. המודל גם שלל את האפשרות שסיבת השינויים היא כוח הגאות שהאסטרואיד חווה בהתקרבו לכדור הארץ.

מ-2001 עד 2005 התאוצה גרמה לאסטרואיד יורפ להסתובב בעוד כ-270° יחסית לסיבובו הצפוי אם נתוני 2001 היו נותרים ללא שינוי. חישובים מנבאים שמסלול האסטרואיד יישאר יציב עוד 35 מיליון שנה אך מהירות סיבובו העצמי תרד ל-20 שניות. עד אז הוא ישנה את המורפולוגיה שלו ויהפוך לאסטרואיד כפול.

ראו גם
------

* אפקט יארקובסקי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יורפ** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראשי תיבות של Lincoln Near-Earth Asteroid Research
2. ↑  מאמר
3. ↑  דו"ח נאס"א
**יורם רונן** (22 במאי 1933 – 27 במאי 1997) היה עיתונאי, שדרן רדיו ומגיש טלוויזיה.

ביוגרפיה
--------

נולד בירושלים. בשנות ה-50 של המאה ה-20 עשה את שירותו בגלי צה"ל, שם הגיש תוכניות מוזיקה. עם שחרורו מהצבא, הצטרף לקול ישראל, שם עסק תחילה בהכנת תסכיתים באולפן לילדים של קול ישראל בירושלים, ביחד עם נעמי דליות, רבקה מיכאלי וכרמלה דואק. בשנת 1957 ערך עם דרורה בן אב"י את מצעד הפזמונים "ראשון ראשון חביב".

בין השנים 1960–1964 ערך את יומן החדשות ב"קול ישראל", וביחד עם ירמיהו יובל, ייסד את תוכנית "יומן השבוע" והגיש את היומן במשך שנים רבות. באמצע שנות ה-60 נשלח לקורס שדרני ומפיקי טלוויזיה בגלאזגו שבסקוטלנד, שם הוכשר לתפקידו כחבר צוות ההקמה של הטלוויזיה הישראלית.

עם הקמת הטלוויזיה הישראלית, נבחר להיות הקריין של השידור הראשון של הערוץ הראשון, והעביר שידור חי של מצעד צה"ל ביום העצמאות 1968. ב-1970 מונה למנהל מחלקת החדשות. לאחר מכן, הגיש במשך שנים רבות מהדורות חדשות ותוכניות אקטואליה בטלוויזיה, שימש כתב מדיני וככתב פרלמנטרי, וניהל את תוכנית הראיונות "מוקד", תוך שהוא ממשיך להגיש את מהדורת "בחצי היום" בקול ישראל. בשנות ה-80 שימש ככתב הרדיו והטלוויזיה בארצות הברית.

עמיתו ברשות השידור, צבי גיל, כתב עליו שהוא היה יכול להתחיל שידור בלא כל הכנה: "יכולת ללא התרעה מוקדמת לשלוח אותו לקמצ'אטקה מצויד באיגלו, פארקה (מה שקרוי אצלנו "דובון") ומיקרופון והוא יגיע ומיד ישדר".

על שמו רחוב בשכונת גבעת משואה בירושלים.

חיים אישיים
-----------

רעייתו, רחל רונן לבית שמואלי, (אותה הכיר בשירותם המשותף בגלי צה"ל), שימשה גם היא שדרנית רדיו בשנות החמישים והשישים, והייתה לאחר מכן מנהלת המחלקה לשידורים לעולים בקול ישראל. נולדו להם בן ובת - רות רונן, שופטת בבית המשפט העליון. המשפחה התגוררה בשכונת קריית שמואל בירושלים.

מקורות
------

* דנה צימרמן, "מת העיתונאי יורם רונן", הארץ, 28. במאי 1997

הערות שוליים
------------

1. ↑  נשמע השבוע, דבר, 22 בנובמבר 1957
2. ↑  רם עברון, חזון העצמות היבשות, מעריב, 20 במאי 1960
3. ↑  יורם רונן - מנהל מחלקת החדשות הטלוויזיה, למרחב, 29 ביולי 1970
4. ↑  ועד חדש לתא הכתבים המדיניים, דבר, 27 בנובמבר 1983
5. ↑  עירית לינור, ביקורת שידורים - חריגים, כותרת ראשית, 24 בפברואר 1988
6. ↑  צבי גיל, שקט משדרים - קולות מאחורי המיקרופון, באתר "ארץ הצבי", 27 בינואר 2007

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007287738605171

 |