recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
פסל של סוקרטס
**הבעיה הסוקרטית** היא בעיה בחקר משנתו של הפילוסוף סוקרטס, הנובעת מחוסר היכולת לברור את הלך מחשבתו ורוחו האותנטיים מבין כתביו של תלמידו אפלטון, אשר לעיתים השתמש בסוקרטס ככלי ספרותי להבעת דעותיו העצמיות. סוקרטס, אשר לו חשיבות יסוד בפילוסופיה המערבית, היה מורו ומדריכו של אפלטון. אפלטון, כמקובל בתקופתו, כתב דיאלוגים על מורו.

מרבית הידוע לנו על סוקרטס הוא מכתבי אפלטון. למרות זאת, ההנחה הרווחת היא כי אל מעטים מכתביו של אפלטון, אם בכלל, ניתן להתייחס כאל תמלילי שיחה או כמייצגים במדוייק את הלך רוחו של סוקרטס. נראה כי רבים מהדיאלוגים משתמשים בסוקרטס כדמות המבטאת את פרשנותו של אפלטון למורו, ולעיתים דמות זו נמצאת בסתירה לתיאורים אחרים של סוקרטס. לדוגמה, בכתבי אפלטון כופר סוקרטס בגישה של לקיחת תשלום עבור שיעוריו, בעוד בסימפוזיון לקסנופון מצהיר סוקרטס כי תלמידיו משלמים לו עבור שיעוריו, וכי זהו עיסוקו. בהתחשב בהתפתחות הנראית לעין בהגותו של אפלטון משנותיה הראשונות לשנות בשלותה ושנותיה המאוחרות, לעיתים קרובות מניחים כי כתביו של אפלטון עברו בהדרגה לייצג את הגותו של אפלטון בהסתמכות על לימודו אצל סוקרטס ולא את דעתו האותנטית של מורו. למרות זאת, השאלה מהם האספקטים המדויקים בכתבי אפלטון אשר מייצגים את השקפתו של סוקרטס רחוקה מפתרון או הסכמה מלאה.

הבעיה הסוקרטית על פי שליירמאכר
------------------------------

הניסיון המעמיק ביותר לפתור את "הבעיה הסוקרטית" נעשה על ידי התאולוג הגרמני פרידריך שליירמאכר. על פי שליירמאכר, שני הדיאלוגים אפולוגיה וקריטון מביעים הלך רוח סוקרטי "טהור", כלומר תיאור היסטורי של האיש והגותו, וכלל לא את הגותו של אפלטון. שאר הדיאלוגים ששליירמאכר קיבל כמקוריים, נחשבו על ידו כקשורים באופן אינטגרלי זה לזה ועיקביים בהגותם האפלטונית. עקביותם קשורה לשלושת שלבי ההתפתחות בהגותו של אפלטון:

1. יצירות הבסיס, המסתיימות עם הדיאלוג פרמנידס.
2. יצירות המרכז, המסתיימות בשתי "משפחות" של דיאלוגים: האחת מורכבת מסופיסט, מדינאי וסימפוזיון, והשנייה מורכבת מפיידון ופילבוס.
3. יצירות תומכות: המדינה, טימיאוס וחוקים.

השקפתו של שליירמאכר בנוגע להתפתחות דמותו של סוקרטס בכתבי אפלטון מוטלת בספק. לטענת שליירמאכר, דמותו של סוקרטס משתנה עם הזמן לדמותו של "הזר" או "האורח", ולה חלק נכבד בהתפתחות הגותו של אפלטון כאשר היא מופיעה בשמות שונים ב"משפחת" הדיאלוגים הראשונה. "הזר האתונאי" הוא הדמות המרכזית בחיבורו האחרון של אפלטון, "חוקים". הבעיה הסוקרטית האמיתית לטענתו של שליירמאכר היא הבנת הדיאלקטיקה בין דמותו של "סוקרטס" לדמויות "הזר".

לקריאה נוספת
------------

* Schleiermacher, Friedrich (1973) Introductions to the Dialogues of Plato. Ayer Co. Publishers. ISBN 978-0405048685.
* Schleiermacher, Friedrich (1996) Ueber die Philosophie Platons. Philos. Bibliotek. Band 486, Meiner Verlag. ISBN 978-3787314621.
**אסף זגה** (נולד ב-5 בדצמבר 1996) הוא שחקן ישראלי.

ביוגרפיה
--------

זגה נולד בבאר שבע, גדל והתחנך במקיף א' באר שבע במגמת תיאטרון. את שירותו בצה"ל עשה בחיל הים. בתום שירותו הצבאי למד משחק בגודמן - בית ספר למשחק בנגב. בתום לימודי המשחק, החל ללמוד תואר ראשון בתרבות יצירה והפקה בהמכללה האקדמית ספיר.

קריירה
------

### קולנוע וטלוויזיה

ב2021 שיחק בתפקיד אורח כעבריין מתחיל - בפרק הראשון בלבד בסדרת הדרמה-מתח "השוטרים" בנוסף גילם חייל שומר בגבול בסדרה "אזהרת מסע (סדרת טלוויזיה)" של HOT.

בשנת 2022 שיחק בתפקיד עבריין שפרץ לאורווה בסדרה "פאודה" של yes בעונתה הרביעית,
באותה השנה שיחק גם בסרט "אישה בואדי".

בשנת 2023 שיחק בתפקיד דוד בסדרה "אלף (סדרת טלוויזיה ישראלית)" של yes בתור הבן של הנשיא המדינה, לצד יעקב זדה-דניאל, ואברהם שלום לוי.

באותה שנה שיחק בתפקיד האח של רותי בסדרה "שישה אפסים" של כאן 11 לצד שני קליין, עופר חיון ועוד. בנוסף שיחק בתפקיד חייל שומר גבול בסדרה "שמיים אדומים (סדרת טלוויזיה ישראלית)" של רשת 13. 

בנוסף לאחר שהכותבים של הסדרה "השוטרים" אהבו את התפקיד הקטן מהעונה הראשונה הוא קיבל תפקיד מרכזי בעונה השנייה - ישי, יד ימינו של באומן.
כתבה ממאקו בנושא.

בשנת 2024 שיחק בעונה השלישית של מנאייכ.

### תיאטרון

בשנת 2021 שיחק בהצגה "הארדקור" של גודמן - בית ספר למשחק בנגב.

בשנת 2022 שיחק בהצגה "אחד משלנו" של תיאטרון באר שבע בתפקיד דדה הנהג, על פי הסרט אחד משלנו של אורי ברבש.

באותה השנה שיחק בהצגה "גיבור" של תיאטרון באר שבע במספר תפקידים שונים: בארדו, מפכ״ל המשטרה וסרסור.

בשנת 2023 שיחק בהצגה "צומת וולקן" של תיאטרון באר שבע בתפקיד בסיסט הלהקה ולוחם אש, על פי הסרט צומת וולקן (סרט) של ערן ריקליס.

באוגוסט 2023 משחק בהצגה "כולם היו בניי" של תיאטרון באר שבע בתפקיד פרנק השכן האסטרולוג לצד השחקנים: צחי גראד, ירדן בר-כוכבא, מיכאל מושונוב, ליר כץ ועוד.

חיים אישיים
-----------

זגה בזוגיות מספר שנים עם טל פורטל והם מתגוררים בבאר שבע.

קישורים חיצוניים
----------------

* אסף זגה, ברשת החברתית פייסבוק
* אסף זגה, ברשת החברתית אינסטגרם
* אסף זגה, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* אסף זגה, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* אסף זגה, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* יוני פרוים, בר זגה, ההבטחות של עולם הבידור - פנאי פלוס, 23.09.22
* גיבורי-על, באתר News1 מחלקה ראשונה, 7 באפריל 2022
* "כשאני חוזר הביתה לבאר שבע, יש רגיעה כזאת. זה איזון בריא", באתר ‏מאקו‏, 7 באוגוסט 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  דסק קשת 12, ‏העימות בבית המרקחת שסידר לאסף זגה תפקיד מרכזי בעונה השנייה, באתר ‏מאקו‏, 14 ביוני 2023
**דיוויזיית השריון ה-6 של צבא ארצות הברית** (באנגלית: **6th Armored Division**) הייתה דיוויזיית שריון אמריקאית אשר לחמה במלחמת העולם השנייה בחזית המערבית.

היסטוריה
--------

הדיוויזיה הוקמה ב-15 בפברואר 1942 בפורט נוקס, מתוך אלמנטים "עודפים" של דיוויזיות השריון ה-1 וה-2 שאורגנו מחדש, וכמפקדה הראשון מונה קרלוס ברואר. ב-15 במרץ 1942 עברה הדיוויזיה למחנה צ'אפי, ובהמשך השתתפה בתמרוני לואיזיאנה כחלק מהקורפוס ה-8 ובתמרוני קליפורניה.

בפברואר 1944 הגיעה הדיוויזיה לאנגליה, וב-19 ביולי נחתה בחופי נורמנדי. הדיוויזיה השתתפה במבצע קוברה כחלק מהקורפוס ה-8, ולאחר מכן פנתה מערבה לעבר ברטאן. בסוף אוגוסט לחמה הדיוויזיה בלוריין לצד הדיוויזיה ה-94, בעוד חלקים ממנה השתתפו בקרב על ברסט. בהמשך לחמה הדיוויזיה במזרח צרפת ובחבל הסאר, ובדצמבר היא השתתפה בקרב על הבליטה ולחמה באזור בסטון. בהמשך השתתפה הדיוויזיה בפלישת בעלות הברית המערביות לגרמניה, חצתה את הריין ב-21 במרץ 1945, לחמה בדרום גרמניה וכבשה את פרנקפורט ואף שחררה את מחנה הריכוז בוכנוואלד, ובסוף אפריל 1945 כבשה את לייפציג ונעצרה על גדות נהר המולדה.

הדיוויזיה הושבתה עם שובה לארצות הברית בספטמבר אותה שנה, ופורקה בניו יורק ב-18 בספטמבר 1945.

בשנת 1950 הוקמה הדיוויזיה מחדש, אולם היא פורקה שוב בשנת 1956.

קישורים חיצוניים
----------------

* דיוויזיית השריון ה-6 (באנגלית)
|  |
| --- |
| **ירדן** |
| סמל ירדן |
| ערך זה הוא חלק מסדרת**ממשל ופוליטיקה של ירדן** |
| * **מלך**
	+ עבדאללה השני
* **ראש הממשלה**
	+ בישר אל-ח'סאונה
* **פרלמנט**
	+ הסנאט
	+ בית הנבחרים
* **מפלגות בירדן**
* **מערכת המשפט**
	+ בית המשפט החוקתי של ירדן
	+ בית המשפט העליון של ירדן
* **מחוזות ירדן**
* **נפות ירדן**
 |

**מלך ירדן** הוא ראש בית המלוכה השולט על שטחי מדינת ירדן. המונרכיה הירדנית החלה בשנת 1921 וכוננה בעזרתם של הבריטים.

רקע
---

במהלך מלחמת העולם הראשונה, המריד השריף חוסיין בן עלי את חצי האי ערב כנגד האימפריה העות'מאנית, במה שכונה המרד הערבי, ובכך סייע בהפלת האימפריה. חוסיין בן עלי המליך את עצמו למלך חג'אז, והבריטים שקיבלו מנדט על עיראק ועבר הירדן החליטו לשתף אותו בשלטון האזור בתמורה לעזרתו נגד הטורקים במהלך המלחמה הגדולה.

פייסל הראשון, בנו השני של חוסיין בן עלי, הומלך למלך הראשון של עיראק והקים את **הממלכה ההאשמית של עיראק**, ועבדאללה הראשון, בן נוסף של חוסיין בן עלי, הומלך למלך הראשון של ירדן והקים את **הממלכה ההאשמית של ירדן**. בכך חיזק בית המלוכה ההאשמי את שליטתו באזור הצפוני אותו קיבלו הבריטים במנדט שלהם, זאת מול כוחו העולה של בית סעוד שהצליח לכבוש את כל השבטים באזור הדרומי של חצי האי ערב.

בניגוד לבית המלוכה בעיראק, בו הודחו שליטיו בהפיכה צבאית היות שהשליטים היו זרים לעם, המלוכה הירדנית ביססה את עצמה במדינה וקיבלה תמיכה רחבה בעם [דרוש מקור]. הגאווה העממית במלכים והשלטון החכם של המנהיגים הצליח לתת ביטחון הן להנהגה והן לתושבים, מה שיצר מאוחר יותר מדינה ריבונית ירדנית תחת שלטון המשפחה ההאשמית האהודה.

סמכות
-----

ירדן היא מונרכיה חוקתית. עם זאת, למלך מוקנית סמכות מבצעת ומחוקקת מעט יותר ממה שקורה בדרך כלל למלוכים חוקתיים

* המפקד העליון של הכוחות המזוינים הירדנים.
* ממנה את ראש ממשלת ירדן.
* ממנה מנהלי סוכנויות הביטחון.
* הוא גם ממנה את חברי הבית העליון, הסנאט
* ממנה שופטי בית המשפט החוקתי.

מלכי ירדן
---------

שושלת מלכי ירדן היא ענף מרכזי של השושלת ההאשמית. ראשיתה במלך עבדאללה הראשון, בנו השני של אבי השושלת חוסיין בן עלי, אמיר מכה ומלך חג'אז. לאחר עבדאללה הראשון עברה המלכות בירושה לבנו, לנכדו ולנינו (מלך ירדן הנוכחי עבדאללה השני).

מלכי ירדן| מס' | דיוקן | שם
(תקופת חיים) | תקופת מלוכה |
| --- | --- | --- | --- |
| התחלה | סיום |
| 1 |  | **עבדאללה הראשון**
عبد الله الأول
(1882–1951) | 25 במאי 1946 | 20 ביולי 1951
נרצח |
| 2 |  | **טלאל**
طلال
(1909–1972) | 20 ביולי 1951 | 11 באוגוסט 1952
התפטר |
| 3 |  | **חוסיין**
حسين
(1935–1999) | 11 באוגוסט 1952 | 7 בפברואר 1999 |
| 4 |  | **עבדאללה השני**
عبد الله الثانى
(1962–) | 7 בפברואר 1999 | מכהן |

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל המזרח התיכון** |

* בנות הזוג של מלכי ירדן
* היסטוריה של ממלכת ירדן
* מלך עיראק

קישורים חיצוניים
----------------

* בית המלוכה האשמי - האתר הרשמי
* צבי בראל, כשהוד מעלתו כועס, באתר הארץ, 11 בדצמבר 2009

| **מלכי ירדן** |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| עבדאללה הראשון • טלאל • חוסיין • עבדאללה השני |  |

 |
**דניליו ראיימונדו דואקי** (בהולנדית: **Danilho Raimundo Doekhi**; נולד ב-30 ביוני 1998 ברוטרדם שבהולנד) הוא כדורגלן הולנדי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת אוניון ברלין מהבונדסליגה.

קריירת מועדונים
---------------

דואקי גדל במחלקות הנוער של קסרקסס רוטרדם ואקסלסיור רוטרדם. ב-6 במרץ 2016 ערך את הופעתו היחידה במדי הקבוצה הבוגרת של אקסלסיור רוטרדם, בהפסד 2-0 לא.ז. אלקמאר במסגרת המחזור ה-26 בליגת העל ההולנדית לעונת 2015/2016. בהמשך שיחק דואקי בקבוצת המילואים של אייאקס.

ב-4 ביולי 2018 חתם דואקי על חוזה לארבע שנים בוויטסה ארנהם מליגת העל ההולנדית. הוא ערך 115 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע ארבע שערים.

ב-16 במאי 2022 חתם דואקי באוניון ברלין מהבונדסליגה. ב-27 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 6-1 על שאלקה 04 במסגרת המחזור הרביעי בליגה לעונת 2022/2023. ב-30 באוקטובר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-1 על בורוסיה מנשנגלדבך במסגרת המחזור ה-12 בליגה. בעונתו הראשונה במועדון ערך 25 הופעות ליגה, בהן הבקיע חמישה שערים.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  Danilho Doekhi versterkt Vitesse (video) באתר הרשמי של ויטסה ארנהם, 4 ביולי 2018 (בהולנדית)
2. ↑  DANILHO DOEKHI SIGNS FOR UNION באתר הרשמי של אוניון ברלין, 16 במאי 2022 (באנגלית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"דניליו דואקי"**.
**הגזמה** (**הִיפֶּרְבּוֹלָה**) היא אמצעי פיגורטיבי (ציור לשוני) ואמצעי רטורי שמהותו תיאור מוגזם ומופרז, מעבר לאמת הגלויה. תיאור זה נועד להעצים את האובייקט המתואר, ובכך ליצור רושם, תדהמה ופליאה בקרב המאזינים או הקוראים.

הגזמה אינה קריקטורה: מטרתה אינה ליצור רושם מגוחך או משעשע, אלא להדגיש את האובייקט או את עמדתו של הדובר. לצורך זה היא משמשת גם במסגרת הרטוריקה (אמנות הנאום) ובשפת הדיבור, במשפטים כגון "אבל אמרתי לך כבר מיליון פעם..." או "עמנו, הקיים לנצח נצחים..."

ניתן לממש את ההגזמה באמצעות מטונימיה, על ידי החלפת מושג מדויק במושג קרוב אליו אך גדול ממנו, כמו בדוגמת "אמרתי לך מיליון פעם" לעיל או בשורה "אותו רגע וברחובות עמדה מלכת כל האנושות" (אמיר גלבע). לחלופין, ניתן לממש אמצעי זה גם באמצעות מטפורה או דימוי, על ידי השוואה המאדירה את האובייקט ("מנשרים קלו, מאריות גברו").

דוגמאות מהספרות
---------------

בפיוט "נשמת כל חי", הנאמר בפסוקי דזמרא של שבת, נאמר "אִלּוּ פִינוּ מָלֵא שִׁירָה כַּיָּם, וּלְשׁוֹנֵנוּ רִנָּה כַּהֲמוֹן גַּלָּיו, וְשִׂפְתוֹתֵינוּ שֶׁבַח כְּמֶרְחֲבֵי רָקִיעַ, וְעֵינֵינוּ מְאִירוֹת כַּשֶׁמֶשׁ וְכַיָּרֵחַ, וְיָדֵינוּ פְרוּשׂוֹת כְּנִשְׂרֵי שָׁמַיִם, וְרַגְלֵינוּ קַלּוֹת כָּאַיָּלוֹת - אֵין אֲנַחְנוּ מַסְפִּיקִים לְהוֹדוֹת לְךָ, ה' אֱלֹהֵינוּ וֵאלֹהֵי אֲבוֹתֵינוּ, וּלְבָרֵךְ, אֶת שִׁמְךָ עַל אַחַת, מֵאֶלֶף, אַלְפֵי אֲלָפִים וְרִבֵּי רְבָבוֹת פְּעָמִים, הַטּוֹבוֹת שֶׁעָשִׂיתָ עִם אֲבוֹתֵינוּ וְעִמָּנוּ".

אמצעי זה נפוץ גם בשירה המודרנית:

* "מכפר השיחים הירוקים בירוק אחר, מקן הציפורים המחליבות חלב מתוק מכל מתוק" (דברי רקע ראשוניים / ארז ביטון): כאן ישנה הפרזה בתיאור הצבע הירוק ומתיקותו של החלב.
* "הערפל בינינו כחומה" (נפרדנו כך / לאה גולדברג): הפרזה בתיאור מוצקותו של הערפל באמצעות דימוי המשווה אותו לחומה, וזאת בניגוד לדימוי הריאליסטי בהמשך השיר: "הערפל תלוי כהינומה".

בסיפורו של ש"י עגנון, "הנדח", מתואר "זנביל בעל בשר שהיה מאריך בסעודת מלווה מלכה ממוצאי שבת עד ערב שבת".

ראו גם
------

* גוזמה

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **הפלגה** |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **הגזמה** |

* הגזמה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| אמצעים פיגורטיביים |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| מטפורה • דימוי • מטונימיה • סינקדוכה • מריזם • האנשה • החפצה • הגזמה • סינסתזיה • אנטונומזיה |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007536184105171
* BnF: cb123259978 (data)
* GND: 4161035-0
* LCCN: sh85063674

 |
**גני טל** הייתה התנחלות ומושב עובדים בגוש קטיף שברצועת עזה, כקילומטר מצפון לח'אן יונס, בקרבת היישוב קטיף. המושב נוסד ב-1979 במסגרת ארגון יישובי הפועל המזרחי, והיה בעל אופי דתי. במושב התגוררו 75 משפחות. היישוב פונה ונהרס במסגרת תוכנית ההתנתקות בשנת 2005. יישוב חדש שהוקם על ידי מפוני המושב ונושא את השם "גני טל" נמצא כיום סמוך לקיבוץ חפץ חיים.

היסטוריה
--------

בית הכנסת המרכזי בגני טל לאחר פינויו, אוגוסט 2005
דחפורים וטנקים ממתינים ברחבת הכניסה ביישוב להשלמת הריסת הבתים, אוגוסט 2005
גני טל החל כגרעין של 10 משפחות שהתגבש בקיץ תשל"ז (1977) בכפר דרום. בקיץ 1978 נוספו לגרעין עוד 17 משפחות, ומחוסר מקום בכפר דרום, עברו כולם למגורים זמניים במושב קטיף. ב-8 באוגוסט 1979 עלה הגרעין לאתר הקבע של היישוב.

ענף הכלכלה העיקרי במושב היה חקלאות ובפרט גידול פרחים וירקות אורגניים, בעיקר ליצוא וכן זרעים, צמחי תבלין וצמחי נוי.
חלק קטן מן התושבים עבדו מחוץ לגוש קטיף.
בגני טל פעל בית כנסת מרכזי בתכנונו של משרד האדריכלים זלצמן-דויטש. וכן פעלו בו גני ילדים ומעונות יום. ילדי בית הספר למדו בנוה דקלים בבית הספר האזורי "נאות קטיף".
כמו כן היו ביישוב מועדון תרבות וסניף של בני עקיבא.

התושבים המפורסמים ביישוב כללו את חבר הכנסת צבי הנדל, את משפחת סנדר, מפעילת אתר האינטרנט הרשמי של גוש קטיף - קטיף.נט, דובר המועצה האזורית חוף עזה ערן שטרנברג, וארל'ה צור - ראש המועצה האזורית לשעבר. כל אלה הובילו את המחאה נגד תוכנית ההתנתקות.

בסמוך ליישוב שכן מנחת קטיף אשר שירת את הגוש כולו.

המושב פונה מכל יושביו ב-17 באוגוסט 2005 במסגרת תוכנית ההתנתקות, שעליה החליטה ממשלת ישראל בשנת 2004 במבצע שעליה פיקד אלברט אוחיון. לאחר הפינוי, שוכנו תושבי היישוב במתחם מגורים זמני סמוך ליישוב יד בנימין, ובשנת 2012 החלו לעבור המשפחות ליישוב החדש הנושא את השם "גני טל" שהוקם בסמוך לקיבוץ חפץ חיים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גני טל** בוויקישיתוף
* גני טל, באתר קטיף.נט
* פינוי גני טל - סרטון
* אורי גליקמן, כאן ביתי: גני טל, באתר nrg‏, 19 באפריל 2005
* דן מרגלית, ביקור חולים, באתר nrg‏, מתנחל אחר, שאינו מככב בכותרות. שמשוכנע כי יש עזתים שרוצים שנישאר, אבל שכר כבר אדמות בתחומי הקו הירוק. ביקור עצוב בגוש הפורח. 25/3/2005

הערות שוליים
------------

1. ↑  חגי הוברמן, שורשים בחולות. עמוד 82.
2. ↑  חגי הוברמן, שורשים בחולות, עמודים 85 - 90.
3. ↑  עיתון דבר 26/8/79 השבוע עליית גני-טל על הקרקע.

| ההתנחלויות שפונו במהלך ביצוע תוכנית ההתנתקות |
| --- |
| גוש קטיף | נוה דקלים • נצר חזני • פאת שדה • קטיף • רפיח ים • שירת הים • שליו • תל קטיפא • בדולח • בני עצמון • גדיד • גן אור • גני טל • כפר ים • כרם עצמונה • מורג • דהנייה |
| התוחמת הצפונית | אלי סיני • דוגית • ניסנית |
| מרכז רצועת עזה | כפר דרום • נצרים |
| צפון השומרון | גנים • כדים • חומש • שא-נור |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007568703205171
* VIAF: 718146461685627732778
* WorldCat (עם VIAF): 718146461685627732778

 |
**לורנס ל. "לארי" מורי** (באנגלית: **Lawrence L. "Larry" Morey**;‏ 26 במרץ 1905 – 8 במאי 1971) היה פזמונאי, מלחין ותסריטאי אמריקאי. הוא ידוע כשותף לכתיבת כמה מהשירים המצליחים ביותר שהופיעו בסרטים של חברת וולט דיסני בשנות השלושים והארבעים, ביניהם "Heigh-Ho",‏ "Someday My Prince Will Come" ו-"Whistle While You Work"; כמו כן כאחראי על עיבוד הספר "במבי" מאת פליקס זאלטן לסרט בעל אותו שם משנת 1942.

ביוגרפיה
--------

מורי נולד בלוס אנג'לס, עיר שבקליפורניה בארצות הברית, בשנת 1905. לאחר לימודיו באוניברסיטה, עבד עבור האחים וורנר וסרטי פרמאונט, שעבורם כתב את מילות השיר "The World Owes Me a Living", שהלחין לייגי הרליין ושרה שירלי טמפל בסרט "Now and Forever" שיצא לאקרנים בשנת 1934. הוא הצטרף לחברת וולט דיסני בשנת 1933, וכתב שירים למספר סרטים קצרים מונפשים, ביניהם "הצרצר והנמלה" ו"התרנגולת הקטנה והחכמה". כשעבד עם המלחין פרנק צ'רצ'יל, מורי כתב 25 שירים לסרט "שלגיה ושבעת הגמדים", שרק שמונה מהם הופיעו בו ולקחו חלק בפסקול הסרט, "Snow White and the Seven Dwarfs". בין השירים שהופיעו נמצאים "Heigh-Ho",‏ "Someday My Prince Will Come" ו-"Whistle While You Work". פסקול הסרט היה מועמד לפרס אוסקר לפסקול המקורי הטוב ביותר.[דרושה הבהרה]

בשנת 1938 מורי שיתף פעולה עם המלחין אלברט היי מאלוט בכתיבת שיר עבור הסרט "פרדיננד השור", שזכה בפרס אוסקר לסרט המונפש הקצר הטוב ביותר. הוא עבד עם צ'רצ'יל על הלחן של הסרט "הדרקון העקש" בשנת 1941. שנה לאחר מכן, מורי בשיתוף פירס פירס היה אחראי על עיבוד הספר "במבי" מאת פליקס זאלטן לסרט בעל אותו שם. כמו כן הוא כתב את כל המילים של שירי הסרט, ביניהם השיר "Love Is a Song" שהיה מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר. בשנת 1949 הוא קיבל מועמדת נוספת לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר, יחד עם המלחין אליוט דניאל, על השיר "Lavender Blue (Dilly Dilly)", אותו שר ברל אייבס בסרט "כה יקר ללבי".

ב-8 במאי 1971, בגיל 66, נפטר מורי בסנטה ברברה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לארי מורי** בוויקישיתוף

* לארי מורי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* לארי מורי, באתר AllMovie (באנגלית)
* לארי מורי, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* לארי מורי, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* לארי מורי, באתר Discogs (באנגלית)
* לארי מורי, באתר SecondHandSongs
* לארי מורי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  22th Academy Awards (1950), באתר האקדמיה האמריקאית לקולנוע

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007356453805171
* BnF: cb13805633s (data)
* CiNii: DA13514102
* GND: 1059720612
* ICCU: TO0V558582
* ISNI: 0000 0001 1862 8259
* LCCN: no97031768
* MusicBrainz: 99e1e676-31a5-4c0f-8e36-05553532f9fa
* NKC: xx0111131
* NTA: 141653485
* SNAC: w6kt11gf
* SUDOC: 170359859
* VIAF: 117657252
* WorldCat: lccn-no97031768

 |
**הרב שלמה בורשטין** (תרע"ד, 1914 – כ' בסיוון תשס"ד, יוני 2004) היה ראש "ישיבת הרב קוק" במונטווידאו, מייסד וראש הישיבה הראשון של ישיבת בני עקיבא "בית שמואל" בחדרה.

ביוגרפיה
--------

נולד לרב שלום (אלתר) וטובה (פעשע גיטל) בורשטין בעיר ביאליסטוק בפולין אשר משם עברה משפחתו לטיקטין. למד בישיבת לומז'ה. בשנת תר"ץ עבר לישיבתו של רבי אלחנן וסרמן בברנוביץ'. בגיל 17 עבר לישיבת מיר.
למד שם מפי המשגיח רבי ירוחם ליבוביץ ומרבו המובהק הרב יחזקאל לוינשטיין. בגיל 20 הוסמך לרבנות. כמו כן מילא הרב בורשטין את "מקום הפסיקה" של העיירה מיר למשך תקופה[דרוש מקור].

בפרוץ מלחמת העולם השנייה נותר תחת הכיבוש הנאצי, ואחרי תלאות וקשיים הצליח להימלט לוילנא, לשם עברה ישיבת מיר. הוא נדד עם הישיבה ליפן ובהמשך לשאנגחאי. בשנת תש"ו (1946), עת עזבו תלמידי ישיבת מיר את שאנגחאי, הוזמן הרב בורשטין לשמש כר"מ בישיבת רבי יצחק אלחנן בארצות הברית[דרוש מקור], אך העדיף להמשיך בישיבתו כשהוא פועל בעזרתו של הג'וינט להעברת תלמידי הישיבה מסין לארצות הברית[דרוש מקור]. היה בין מייסדי ישיבה קטנה בסן פרנסיסקו אשר קיימת עד היום[דרוש מקור]. משם עבר הרב עם ישיבת מיר לארצות הברית, עד הגיעה לברוקלין.

בתש"ז (1947) היגר הרב לבירת אורוגוואי מונטווידאו, שם הקים ישיבה גבוהה בשם "ישיבת הרב קוק" וכן ישיבה לתלמידי בית ספר תיכון משעות הצהרים. בנוסף היה מסלול ישיבת ערב שכלל לימודי יהדות משלימים לסטודנטים ואחרים. הוא היה רבו של בית הכנסת "ביהכנ"ס דליטא", כתב בעיתונות של הקהילה וכן כתב קונטרסי "פירוש למשנה ביידיש".

בקיץ תשכ"א (1961) עלה לישראל, ליישוב החדש 'דגנים' שלימים נקרא מרכז שפירא. שימש כר"מ בישיבה התיכונית במקום.

בהמשך ייסד את ישיבת בני עקיבא "בית שמואל" בחדרה ועמד בראשה במשך מספר שנים.

קיבל את אות "יקיר החינוך הדתי" וכן יקיר העיר חדרה.

נפטר ב־כ' בסיוון תשס"ד.

משפחתו
------

עם היווסדה של ישיבת "הרב קוק" נשא הרב לאשה את שושנה ספיר (נפטרה בערב פסח תשע"ה).

* בנו בכורו, הרב שלום פנחס היה רבה של עוצבת גולן, ראש ישיבה בחדרה, וראש ישיבת מדרשיית הגליל שהקים לעולים מחבר המדינות במגדל העמק. כיום משפיע בישיבות בעיר צפת.
* בתו, הרבנית טובה, נישאה לרב הלל דוד, לשעבר רב "הלל יפה" בחדרה
* בתו הרבנית אסתר לבנון היא מראשי 'בנין שלם', נשואה לרב אליקים לבנון
* בנו הרב דוד יהודה נשוי לבתו של הרב רפאל בנימין לוין
* בנו הרב מנחם בורשטין, הוא ראש מכון פוע"ה
* בתו זיוה היא מחנכת, נשואה לרב אברהם שילר, רבו של היישוב עלי

חיבוריו
-------

* **שלמי יחזקאל** - מאמרי המשגיח הרב יחזקאל לוינשטיין שסוכמו על ידו. עריכה, מקורות ותרגום, בידי בנו הרב מנחם, ירושלים תשמ"ה.

לקריאה נוספת
------------

* א' חבה, **נדר בשאנגחאי**, בהוצאה עצמית של המשפחה, תשע"ה, מהדורה שנייה תש"פ. הספר מתאר את תולדות חייו ובפרט את סיפור ההצלה של תלמידי ישיבת מיר בשאנגחאי.
* **דמויות מופת בציונות הדתית**, עמ' 346–349

קישורים חיצוניים
----------------

* הרב שלמה בורשטיין ז"ל - היום למנוחות, באתר ערוץ 7, 9 ביוני 2004
* אחרון תלמידי 'המשגיח', הספדו של הרב אליעזר מלמד
* אולי הגיע הזמן לאהוב?, הספדו של הרב שלמה אבינר

הערות שוליים
------------

1. ↑  נדר בשאנגחאי עמ' 4
2. ↑  אתר סרוגים
3. ↑  הרב יואל קטן, אנשים גדולים, באתר ערוץ 7, 14 במאי 2015

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007576735505171
* ISNI: 0000 0000 8284 5904
* LCCN: nr93032360
* VIAF: 97347516
* WorldCat: lccn-nr93032360

 |
**וולפגנג פון קלוגה** (בגרמנית: **Wolfgang von Kluge**; 5 במאי 1892 – 30 באוקטובר 1976) היה גנרל בוורמאכט בזמן מלחמת העולם השנייה, ואחיו של גינתר פון קלוגה.

ביוגרפיה
--------

### קריירה מוקדמת

קלוגה נולד ב-5 במאי 1892 בשטטין למשפחה פרוסית בעלת מסורת צבאית. אביו מקס פון קלוגה היה גנרל לויטננט בצבא הפרוסי, אשר פיקד על הדיוויזיה ה-18 במהלך מלחמת העולם הראשונה. בשנת 1912 התגייס פון קלוגה לצבא הגרמני הקיסרי, והצטרף לרגימנט הארטילריה ה-11 (נסיכות הבוחר מהסן ה-1), ובשנת 1914 הועבר לרגימנט הארטילריה של המשמר ה-2. במהלך מלחמת העולם הראשונה לחם עם גדודו, ומ-1917 כיהן בתור מפקד הסוללה. בחודשי המלחמה האחרונים הוא שירת במטה קורפוס המילואים ה-1 עד לפירוקו בפברואר 1919. לאחר מכן הוא שירת במטה הקורפוס ה-18, שם הוא נשאר עד ספטמבר 1919. על פעולותיו במלחמה קיבל פון קלוגה את עיטור צלב הברזל דרגה ראשונה ושנייה ואת אות הפציעה בשחור.

לאחר המלחמה הצטרף פון קלוגה לרייכסווהר, ומילא בו תפקידי פיקוד ומטה. בשנת 1925 הוא הועלה לדרגת האופטמן, ובשנת 1934 הוא הועלה לדרגת מיור. בשנת 1936 הוא הועלה לדרגת אוברסט לוטננט, ובשנת 1939 הוא הועלה לדרגת אוברסט.

### מלחמת העולם השנייה

ב-1 באוקטובר 1940 הוא מונה למפקד רגימנט הארטילריה ה-31, וב-1 באוקטובר 1941 הוא מונה למפקד אגד הארטילריה ה-107. בתפקיד זה הוא לחם עם קבוצת ארמיות מרכז במהלך הקרב על מוסקבה, ולאחר מכן פעל במסגרת ארמיית הפאנצר השלישית. ב-1 באוקטובר 1942 מונה פון קלוגה למפקד הדיוויזיה ה-292, וב-28 בנובמבר 1942 קיבל את עיטור הצלב הגרמני בזהב. ב-1 באפריל 1943 הוא הועלה לדרגת גנרל-מיור, וב-29 באוגוסט 1943 הוא קיבל את עיטור צלב האבירים של צלב הברזל. באותה שנה הוא נפצע באחד הקרבות, ולאחר החלמתו הועבר לעתודת המילואים.

ב-1 בדצמבר 1943 מונה קלוגה למפקד הדיוויזיה ה-357, אשר במרץ 1944 לחמה באזור טרנופול. ב-15 ביוני 1944 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-408, שבאותה תקופה שימשה רק לצורכי אימונים, וב-6 ביולי 1944 הוא מונה למפקד הדיוויזיה ה-226 שזה עתה הוקמה. הדיוויזיה הוקמה לראשונה בשלזיה ב-26 ביוני, ואז עברה לדנקרק. כוחותיו של קלוגה ספגו הפסדים ניכרים בלחימה על קאלה ונאלצו לסגת לדנקרק עד ה-26 באוגוסט 1944.

לאחר שאחיו הגדול של פון קלוגה, גנרלפלדמרשל גינתר פון קלוגה, התאבד ב-19 באוגוסט 1944, נחקרה רמת האמינות הפוליטית של אחיו - וולפגנג. בתחילת ספטמבר מפקד פה-דה-קאלה, אדמירל פרידריך פריזיוס, עבר עם המטה שלו לדנקרק, והחליף את קלוגה כמפקד המבצר דנקרק, ובסוף שנת 1944 פרש פון קלוגה מהצבא.

לאחר המלחמה התגורר פון קלוגה בקיל, והיה יו"ר איגוד החיילים הגרמנים בשלזוויג-הולשטיין, וב-30 באוקטובר 1976 הוא מת בוואהלשטדט.

הערות שוליים
------------

1. ↑  בשל מעורבותו בקשר העשרים ביולי
מסכה של תיאסטס שנמצאה בפומפי
**תיאסטס** (יוונית: Θυέστης) דמות מהמיתולוגיה היוונית, בנו של פלופס, אחי אטראוס ואביהם של פלופיה ושל אייגיסתוס.

דמותו
-----

אטראוס ותיאסטס היו אחים תאומים, בניהם של פלופס, מלך אולימפיה והיפודאמיה. האחים הרגו את אחיהם החורג, כריסיפוס, הבן של פלופס ושל הנימפה אקסיוכה. השניים קנאו בו ואמם, היפודאמיה, חששה שאביהם ידיח אותם ויעדיף את הבן הצעיר, לכן זרקו אותו לתוך באר (קיימות גרסאות נוספות לגבי מותו, אונס ורצח שביצע בו המחנך שלו או התאבדות בגלל האונס). האב הזועם גירש את השלישייה מארצו והם מצאו מקלט במיקנה, שם תלתה האם את עצמה. האחים שאפו להיות שליטי המקום במקום המלך הנעדר אאוריסתאוס.

אטראוס הבטיח לארטמיס להקריב לה את הצמר המשובח ביותר. לאחר שמצא את גיזת הזהב הוא לא רצה להקריב אותה, לכן מסר אותה לאשתו, איירופה, כדי שתחביא אותה מפני האלה. איירופה שהתאהבה בתיאסטס, האח של אטראוס, נתנה לו את גיזת הזהב ללא ידיעת בעלה. תיאסטס ואטראוס התחרו על המלוכה במיקנה. תיאסטס אמר לאטראוס שרק מי שיוכל להשיג את גיזת הזהב יהיה ראוי למלוך ואטראוס, שחשב שהגיזה ברשותו (אצל אשתו), הסכים לכך. תיאסטס הציג את גיזת הזהב וזכה בכיסא המלוכה. מאוחר יותר הביא אטראוס אישור מהרמס לכך שהוא זכאי למלוכה ועל כך השיב לו אחיו, שיחזיר לו את המלוכה, כשהשמש תנוע אחורה על מסילתה בשמים. זאוס עשה זאת ואטראוס זכה במלוכה. בהזדמנות זו נודע לאטראוס על בגידת אשתו עם אחיו והוא תכנן את נקמתו. אטראוס הזמין את תיאסטס למשתה התפיסות. אטראוס הרג את בניו של תיאסטס ובישל את בשרם, פרט לידיהם ורגליהם. בארוחה הגיש אטראוס לאחיו את בשר ילדיו בעזרת ידיהם ורגליהם (רעיון שאינו חדש במשפחה זו, בדומה למה שעשה טנטלוס לפלופס). תיאסטס ברח, אך חיפש דרך לנקום באחיו. אורקל ניבא לתיאסטס שאם יביא לעולם בן מבתו, פלופיה, בן זה יהרוג את אטראוס. תיאסטס עיבר את בתו ונולד להם בן בשם אייגיסתוס. פלופיה הפקירה את בנה, אך רועה צאן מצא אותו והביא אותו אל אטראוס. אטראוס גידל את אייגיסתוס והתייחס אליו כאל בנו. כשאייגיסתוס בגר, הגיעה תיאסטס, סיפר לאייגיסתוס שהוא אביו וסבו והסית אותו נגד אטראוס. אייגיסתוס הרג את אטראוס ויחד עם אביו תיאסטס מלך במיקנה והגלה את בניו של אטראוס, אגממנון ומנלאוס, אל ספרטה.

מלך ספרטה, טינדאראוס, השיא לגולים את בנותיו, קליטמנסטרה והלנה. כשמת טנידאראוס, ירש אותו מנלאוס וכמלך ספרטה עזר לאחיו להפיל את אייגיסתוס ותיאסטס ולזכות במלוכה במיקנה. לאחר שאגממנון יצא למלחמת טרויה בגדה בו אשתו, קליטמנסטרה, עם אייגיסתוס. מהמלחמה חזר אגממנון המנצח כשהוא מביא איתו פילגש חדשה, את קסנדרה. קליטמנסטרה ואייגיסתוס, רצחו את אגממנון ואת קסנדרה ואת ילדיהם, התאומים פלופס וטלראמוס. ילדי אגממנון, אלקטרה ואורסטס שאפו לנקום את מות אביהם. אורסטס, יחד עם חברו פילאדס ובסיוע אחותו, אלקטרה, רצח את אמו, קליטמנסטרה, ואת אייגיסתוס.

ראו גם
------

* פליסתנס

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תיאסטס** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 118622471
* SUDOC: 185877516
* VIAF: 72187072
* WorldCat: viaf-72187072

 |
**משוואה דיפרנציאלית סטוכסטית** היא משוואה דיפרנציאלית שבה לפחות אחד מהמשתנים הוא תהליך סטוכסטי. משוואה דיפרנציאלית סטוכסטית משמשת במודלים בפיזיקה סטטיסטית ובמתמטיקה פיננסית בהם ישנו שינוי שמתנהג בצורה סטטיסטית. בדרך כלל השינוי מתנהג כמו נגזרת של התנועה הבראונית אולם, ייתכן כי התהליך הסטוכסטי מתנהג בצורה שונה.

רקע
---

העבודות הראשונות על משוואות דיפרנציאליות סטוכסטיות החלו בתיאור התנועה הבראונית על ידי לואי בשלייה ב-1900 עבודתו *Théorie de la Spéculation* (התאוריה של הספקולציה) ועל ידי אלברט איינשטיין במאמרו בשנת הפלאות **על התנועה הנדרשת מהתורה הקינטית המולקולארית של החום ושל חלקיקים קטנים השוהים על פניו של נוזל במנוחה** בו תיאר את תנועת הגזים וחלקיקי אבק בתוך נוזל.

את עבודתו של בשלייה המשיך הפיזיקאי פול לנז'בן. בהמשך קיושי איטו ורוסלן סטרטונוביץ' הציבו בסיס מתמטי מוצק יותר למשוואות אלו.

תיאור משוואה דיפרנציאלית סטוכסטית
---------------------------------

משוואה דיפרנציאלית כללית מסדר ראשון מתוארת בדרך כלל בצורה:

{\displaystyle \mathrm {d} X\_{t}=\mu (X\_{t},t)\,\mathrm {d} t+\sigma (X\_{t},t)\,\mathrm {d} B\_{t},}
כאשר {\displaystyle B} מתאר תנועה בראונית סטנדרטית. על מנת לפתור את המשוואה ניתן לבצע אינטגרציה בשני האגפים כך שפתרון ל{\displaystyle X\_{t}} יהיה סכום של שני אינטגרלים. הראשון {\displaystyle \int \_{t}^{t+s}\mu (X\_{u},u)\mathrm {d} u} הוא אינטגרל של משתנה רגיל שניתן לחשבו על ידי אינטגרל לבג והביטוי השני {\displaystyle \int \_{t}^{t+s}\sigma (X\_{u},u)\,\mathrm {d} B\_{u}} הוא אינטגרל לפי משתנה סטוכסטי אותו לא ניתן לחשב כאינטגרל רגיל אלא כאינטגרל סטוכסטי, בדרך כלל משתמשים באינטגרל איטו לצורך זה.

מקרה פרטי של המשוואה הזו שמשמשת במידול של מכשירים פיננסית ושווקים בשוק ההון היא תנועה בראונית גאומטרית שמקיימת את המשוואה {\displaystyle dS\_{t}=\mu S\_{t}dt+\sigma S\_{t}dB\_{t}}.

הערות שוליים
------------

1. ↑  מאמר התזה לדוקטורט של בשלייה ב-numdam

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007536304005171
* BnF: cb120480366 (data)
* GND: 4057621-8
* LCCN: sh85128177
* NDL: 00575718
* NKC: ph388475

 |
פונקציית קסי של רימן במישור המרוכב.
במתמטיקה, **פונקציית קסי של רימן** (מסומנת באות {\displaystyle \xi }) היא וואריאנט של פונקציית זטא של רימן המקיימת משוואה פונקציונלית פשוטה. הפונקציה נקראת על שם ברנהרד רימן.

הגדרת הפונקציה
--------------

בעקבות אדמונד לנדאו, פונקצית קסי מוגדרת על ידי:

{\displaystyle \xi (s)={\tfrac {1}{2}}s(s-1)\pi ^{-s/2}\Gamma \left({\tfrac {1}{2}}s\right)\zeta (s)}
עבור {\displaystyle s\in \mathbb {C} }, כאשר {\displaystyle \Gamma } היא פונקציית גמא ו-{\displaystyle \zeta } היא פונקציית זטא של רימן. לפי הגדרה זו, 

{\displaystyle \xi (1-s)=\xi (s)}.
ההגדרה המקורית, שכיום מסומנת ב-{\displaystyle \Xi }, היא:

{\displaystyle \Xi (z)=\xi ({\frac {1}{2}}+zi)}
ומקיימת את המשוואה הפונקציונלית

{\displaystyle \Xi (-z)=\Xi (z)}.

מאפייני הפונקציה
----------------

* {\displaystyle \xi (2n)=(-1)^{n+1}{\frac {1}{(2n)!}}B\_{2n}2^{2n-1}\pi ^{n}(2n^{2}-n)(n-1)!}

כאשר {\displaystyle B\_{n}} מציין את מספר ברנולי ה-{\displaystyle n}-י'.
אפשר לראות כי {\displaystyle \xi (2)={\pi \over 6}}.

* {\displaystyle {\frac {d}{dz}}\ln \xi \left({\frac {-z}{1-z}}\right)=\sum \_{n=0}^{\infty }\lambda \_{n+1}z^{n}}

כאשר 

* {\displaystyle \lambda \_{n}={\frac {1}{(n-1)!}}\left.{\frac {d^{n}}{ds^{n}}}\left[s^{n-1}\log \xi (s)\right]\right|\_{s=1}=\sum \_{\rho }\left[1-\left(1-{\frac {1}{\rho }}\right)^{n}\right]}

כאשר ρ מוגדרת להיות השורשים הלא-טריוויאליים של פונקציית זטא של רימן. הטור למעלה חשוב מאוד לקריטריון לי, אשר אומר שהשערת רימן שקולה לכך ש-{\displaystyle \lambda \_{n}>0} לכל {\displaystyle n} חיובי.

* {\displaystyle \Xi (s)=\Xi (0)\prod \_{\alpha }\left(1-{\frac {s}{\alpha }}\right)}

כאשר {\displaystyle \alpha } מוגדרת להיות השורשים של {\displaystyle \xi }.

קישורים חיצוניים
----------------

* פונקציית קסי של רימן, באתר MathWorld (באנגלית)
**ראובן שיף** (נולד ב-21 באפריל 1950) הוא יושב ראש וממייסדי הפירמה RSM שיף הזנפרץ ושות' רו"ח. כיהן כנשיא לשכת רואי חשבון בישראל.

שיף הוא מומחה למיסוי, ביקורת, חשבונאות, ייעוץ כלכלי ואסטרטגי, ניהול סיכונים, רגולציה וממשל תאגידי בחברות ציבוריות, פרטיות וממשלתיות. משמש כיועץ וכחבר בדירקטוריונים בחברות ממשלתיות, ציבוריות ופרטיות ומלווה משקיעים בזירה העסקית המקומית והבינלאומית. חבר בוועדות מקצועיות בתחומי המיסוי, החשבונאות וניהול סיכונים.

ביוגרפיה
--------

ראובן שיף נולד וגדל בתל אביב. את שירותו הצבאי עשה בחיל השריון. בוגר תואר ראשון בחשבונאות וכלכלה מאוניברסיטת תל אביב.

שיף ייסד את פירמת RSM שיף הזנפרץ ושות' רו"ח המהווה כיום את אחת מהפירמות מהגדולות והמובילות בישראל לראיית חשבון, מיסים, ניהול סיכונים וביקורת פנים, ייעוץ עסקי וליווי עסקאות. הפירמה מונה כיום שבעה עשר שותפים ומעסיקה כ-170 עובדים וחברה ברשת הבינלאומית RSM – רשת ראיית החשבון המדורגת כ-6 בגודלה בעולם.

בשנים 2009–2006 כיהן רו"ח ראובן שיף כנשיא לשכת רו"ח בישראל והוביל רפורמות ומהלכי חקיקה משמעותיים בתחומי הביקורת, החשבונאות והמיסים וביניהם הטמעתה של התקינה החשבונאית הבינלאומית IFRS בקרב חברות ישראליות שלציבור יש בהן עניין. 

ראובן שיף נשוי למיכאלה ואב לארבעה, מתגורר ברמת השרון.

פעילות עסקית
------------

שיף מכהן כחבר בוועדת ההשקעות של איילון חברה לביטוח. כיהן כחבר דירקטוריון ויו"ר ועדת הביקורת של "מנורה מבטחים פנסיה וגמל". שימש במשך למעלה מ-10 שנים כיו"ר הדירקטוריון של מרכנתיל שוקי הון בע"מ, כיו"ר ועדת ההשקעות של "אריה חברה לביטוח (מקבוצת כלל ביטוח), כדירקטור בחברות: נכסים מ.י, צבי צרפתי ובניו בע"מ, אמד פיתוח נדל"ן והשקעות בע"מ, וכיו"ר הדירקטוריון של המוסד לסקירת עמיתים של לשכת רו"ח בישראל.

פעילות ציבורית
--------------

בשנים 2009–2006 כיהן כנשיא לשכת רואי חשבון בישראל והוביל רפורמות ומהלכי חקיקה משמעותיים בתחומי הביקורת, החשבונאות והמיסים וביניהם הטמעתה של התקינה החשבונאית הבינלאומית IFRS בקרב חברות ישראליות. טרם מינויו לנשיא, כיהן רו"ח שיף כסגן נשיא הלשכה, כיו"ר ועד מרחב ת"א וכיו"ר ועדת הקשר של לשכת רו"ח עם רשות המיסים.

שיף מכהן כחבר וועדת הביקורת של הספרייה הלאומית של ישראל. 

כיהן כיו"ר להב - לימודי הכשרה בניהול של הפקולטה לניהול באוניברסיטת תל אביב. כיהן כחבר הוועדה הציבורית המייעצת של מפעל הפיס, שימש במשך למעלה מ-9 שנים כחבר מועצת רו"ח – גוף סטטוטורי של משרד המשפטים, כיו"ר ועדת המיסים של לשכת רו"ח, כיו"ר מועצת להב - לשכת ארגוני העצמאים והעסקים בישראל, וכיו"ר ועדת המיסים של לשכת התיאום של הארגונים הכלכליים.

פעילות חברתית
-------------

שיף הוא נשיא רשת על"ה – עמותה המסייעת לילדים עם צרכים מיוחדים, חבר הנשיאות של עמותת "רפואה ושמחה "– מרכז סיוע לחולה ולנזקק, חבר הוועד המנהל ויו"ר ועדת הכספים ומשאבי אנוש של התיאטרון הקאמרי, חבר בחבר הנאמנים של אוניברסיטת תל אביב, .
מכהן כיו׳ר אגודת הידידים של עמותת ״אח גדול״ המסייעת לחיילים בודדים וכיו"ר אגודת הידידים של עמותת ״בית חם ״המסייעת למשפחות מצוקה ברמת השרון וכמו כן כיהן כחבר הוועד המנהל של עמותת "שערים - מגשימים יהדות ישראלית" הפועלת למען חיזוק המורשת היהודית ובכלל זה השבת.

קישורים חיצוניים
----------------

* ראובן שיף, ברשת החברתית LinkedIn
* אתר RSM שיף הזנפרץ ושות' רו"ח.

הערות שוליים
------------

1. ↑  RSM International
**תומאס ו. ברגסון** (באנגלית:  **Thomas W. Bergeson**) הוא קצין בדימוס בדרגת לוטננט גנרל בחיל האוויר של ארצות הברית. בתפקידו האחרון שירת כסגן מפקד פיקוד מרכז של ארצות הברית.

ביוגרפיה
--------

ברגסון סיים ב-1985 לימודי תואר ראשון בחקר ביצועים באקדמיית חיל האוויר. עבר קורס טיס בבסיס חיל האוויר ויליאמס באריזונה וקורס טייסי F-15 איגל בבסיס חיל האוויר לוק באריזונה.

שירת כטייס ומדריך טיסה בדיוויזיית האוויר 313 בבסיס חיל האוויר קאדאנה שביפן, ובטייסת הקרב 60 בבסיס אגלין בפלורידה. שירת כקצין מערכות נשק בטייסת הקרב 59 וכמדריך במחלקת F-15C בבסיס חיל האוויר נליס שבנבדה. לאחר לימודים במכללה לפיקוד ומטה של חיל האוויר שירת כעוזר קצין מבצעים בטייסת הקרב 71 בבסיס לנגלי בווירג'יניה ולאחר מכן כקצין מבצעים בטייסת הקרב 27 בבסיס.

בשנים 2001–2003 פיקד על טייסת הקרב 71 ובשנים 2003–2005 שימש עוזר למפקד פיקוד הקרב של חיל האוויר. באוגוסט 2005 מונה למפקד להק המבצעים של כנף 1, בעת שהפכה לכנף המבצעית הראשונה המפעילה את מטוסי F-22 ראפטור ושירת גם כסגן מפקד הכנף. בשנים 2007–2008 שירת כראש מחלקת תעופה בענף התכנון של פיקוד כוחות בעלות הברית בעיראק.

ברגסון היה מתוכנן להתמנות למפקד כנף הקרב 4, כנף מטוסי F-15E סטרייק איגל, אך בעקבות התאבדותו של מפקד כנף 3, הוזעק למלא את מקומו, ומונה באוגוסט 2008 למפקד הכנף. הכנף המשתייכת לחיל האוויר ה-11 של ארצות הברית, מוצבת באלסקה כללה טייסות מטוסי קרב F-15 איגל, F-22 ראפטור, מטוסי שליטה ובקרה ומטוסי תובלה. ביוני 2010 קודם לדרגת בריגדיר גנרל ובאוגוסט 2010 מונה לנספח צבאי בשגרירות ארצות הברית בבריטניה. באוגוסט 2012 מונה לראש ענף בנושאי תכנון במטה חיל האוויר ושנה אחר כך מונה לקצין הקשר לרשות המחוקקת במחלקת חיל האוויר של ארצות הברית.

ביולי 2016 קודם לדרגת לוטננט גנרל מונה למפקד חיל האוויר השביעי של ארצות הברית, המפקד גם על הפיקוד המשותף לכוחות האוויר של ארצות הברית קוריאה הדרומית ומשמש סגן מפקד כוחות נאט"ו בקוריאה וסגן מפקד פיקוד כוחות ארצות הברית בקוריאה. בדצמבר 2018 הוחלף על ידי קנת' וילסבאק ומונה לסגן מפקד פיקוד מרכז של ארצות הברית. פרש מהשירות ב-2020.

במהלך שירותו צבר מעל 3,100 שעות טיסה, על מטוסי T-38 טאלון, T-37 טוויט, F-15 איגל ו-F-22 ראפטור.

לברגסון תואר שני באווירונאוטיקה מאוניברסיטת האווירונאוטיקה אמברי-רידל בפלורידה, בוגר המכללה לביטחון של נאט"ו ברומא, בוגר המכללה למטה של הכוחות המשולבים, בוגר המכללה לפיקוד ומטה של חיל האוויר ובוגר קורס בכירים בביטחון לאומי ובינלאומי באוניברסיטת הרווארד. הוא נשוי לפמלה ואב לשניים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תומאס ברגסון** בוויקישיתוף
* ביוגרפיה באתר חיל האוויר של ארצות הברית
* Colonel Thomas Bergeson Tapped To Succeed General Thomas Tinsley As 3rd Wing Commander At Elmendorf AFB, Alaska(הקישור אינו פעיל)
שגיאות פרמטריות בתבנית:מקורות   
פרמטרי חובה [ נושא ] חסרים 


עץ פורש (הקשתות הכחולות) של גרף הגריד
בתורת הגרפים, **עץ פורשׂ** של גרף קשיר G הוא תת גרף קשיר של G, המכיל את כל צומתי G, ואין לו מעגלים. תת-גרף כזה הוא עץ. 

אפשר לקבל עץ פורש על ידי הסרת קשתות מן הגרף, בזו אחר זו, כל עוד הקשירות לא נפגעת. אם הגרף כולל מעגל (כלומר, סדרה של קודקודים {\displaystyle \ v\_{0},v\_{1},\dots ,v\_{n}} שבה כל זוג קודקודים סמוכים, וכן הזוג {\displaystyle \ v\_{0},v\_{n}}, מחוברים בקשת), נוכל להסיר את אחת מקשתות המעגל בלי לפגוע בקשירות. על תהליך זה אפשר לחזור עד שבגרף אין מעגלים, והתוצאה היא עץ פורש. מכיוון שמספר הקשתות בעץ תלוי רק במספר הקודקודים שלו, לכל העצים הפורשים של אותו גרף יש אותו מספר קשתות ({\displaystyle \displaystyle n-1} כאשר מספר הקודקודים בגרף הוא {\displaystyle \displaystyle n}). דרכים יעילות יותר למציאת עץ פורש הם באמצעות אלגוריתם חיפוש לעומק או אלגוריתם חיפוש לרוחב. אלגוריתמים אלו ירוצו בזמן ליניארי במספר הקשתות בגרף.

ספירת העצים הפורשים
-------------------

את מספר העצים הפורשים של גרף אפשר לקבל ממשפט קירכהוף: אם A היא מטריצת השכנויות של הגרף ו- D המטריצה האלכסונית שרכיבי האלכסון שלה הם הדרגות של הקודקודים, אז המטריצה {\displaystyle \ D-A} אינה הפיכה (שכן שורותיה מסתכמות לאפס). עם זאת, מכפלת הערכים העצמיים השונים מאפס שווה למספר העצים הפורשים, כפול במספר הקודקודים (זהו מספר העצים הפורשים, כשסופרים עצים עם שורש). 

במקרה המיוחד של הגרף השלם על n קודקודים (הגרף שכל שני קודקודים שלו מחוברים בקשת אחת), מספר העצים הפורשים הוא {\displaystyle \ n^{n-2}}. לתוצאה זו, הקרויה נוסחת קיילי, ידועות מספר הוכחות, בהן זו של פרופר המבוססת על התאמה חד חד ערכית בין העצים הפורשים של גרף שלם לבין המילים באורך n-2 מעל אלפבית של {\displaystyle n} אותיות אפשריות.

עץ פורש מינימלי
---------------

 ערך מורחב – **עץ פורש מינימלי**  

עץ פורש מינימלי
כאשר בגרף הנתון יש "משקל" לכל קשת (כלומר, זהו גרף ממושקל), טבעי לחפש עץ פורש שלו משקל כולל מינימלי. עץ כזה נקרא עץ פורש מינימלי. לבעיה של מציאת עץ כזה יש השלכות מעשיות רבות. לדוגמה, כאשר רוצים לסלול רשת כבישים בין ערים כך שיהיה מסלול בין כל שתי ערים ולעשות זאת במחיר מינימלי, מחפשים את העץ הפורש המינימלי של הגרף שצמתיו הם הערים וקשתותיו הכבישים הפוטנציאליים ביניהן (המשקל הוא אורך הכבישים שיהיה צורך לסלול).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עץ פורש** בוויקישיתוף
* עץ פורש, באתר MathWorld (באנגלית)

| נושאים בתורת הגרפים |
| --- |
| הגדרות | צומת • קשת • דרגה • מסלול • מרחק |
| מבנים | גרף • גרף ממושקל • מעגל • גרף מקרי • היפרגרף • מולטיגרף • עץ • קומפלקס |
| בניות וטיפוסים | גרף משלים • גרף קיילי • גרף שלם • גרף תחרות • עץ פורש • רשת זרימה • שידוך |
| תכונות | גרף n-צביע • גרף דו-צדדי • גרף מישורי • גרף מרחיב • גרף רגולרי • גרף קשיר • עץ בינומי • עץ פורש מינימלי |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007551954805171
* LCCN: sh2005003951

 |
**ארנון לפידות (לבושין)** (נולד בדצמבר 1945) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת אלוף-משנה. שירת כטייס קרב בחיל האוויר ועוטר בעיטור המופת על הובלת תקיפת המטכ"ל הסורי במהלך מלחמת יום הכיפורים.

ביוגרפיה
--------

לפידות נולד בקיבוץ כפר מנחם, בנם הבכור של קלוץ ושולמית. ב-1963 התגייס לצה"ל וסיים קורס טיס במגמת קרב. לאחר הקורס שירת במשך שנה בטייסת מיסטר. עבר הסבה למטוסי מיראז' 3 וב-1967 שובץ בטייסת העטלף. במהלך מבצע מוקד במלחמת ששת הימים השתתף בגל הראשון בתקיפת שדה התעופה קהיר-מערב, בגל השלישי השתתף בתקיפת בסיס מסוקים בע'רדקה שבמצרים והפיל מטוס מיג-19. בהמשך המלחמה השתתף בגיחות הפצצה בסיני. לאחר המלחמה שימש מדריך בבית הספר לטיסה. במהלך מלחמת ההתשה הפיל מטוס מיג 21 מצרי ולאחר גיחת צילום של סוללות טילי קרקע-אוויר נפגע מטוסו והוא נאלץ לבצע נחיתת אונס ברפידים. כמו כן עבר במהלך המלחמה הסבה למטוסי F-4 פנטום. בשנת 1972 מונה לסגן מפקדת טייסת מטוסי סקייהוק. 

בתחילת 1973 מונה לסמ"ט א' בטייסת העטלף, שעברה הסבה למטוסי פנטום. במלחמת יום הכיפורים השתתף כסגן מפקד הטייסת ב-50 גיחות מבצעיות והפיל מטוס מיג 21 מצרי ביומה השני של המלחמה. ב-9 באוקטובר הוביל את תקיפת המטכ"ל הסורי, תקיפה שהייתה אחת המשימות המורכבות והמוצלחות שביצע חיל האוויר מאז ומעולם. הוא החליט להמשיך ולהשלים את המשימה על אף תנאי מזג אוויר קשים, שחייבו הגבהת מסלול הטיסה,על אף שהדבר הגדיל את הסיכוי לגילוי המבנה על ידי כוחות הנ"מ הסוריים. על ביצוע המשימה עוטר בעיטור המופת. 

לאחר המלחמה מונה למפקד טייסת בבית הספר לטיסה. באפריל 1976 מונה למפקד טייסת סקייהוק ושירת בתפקיד עד שחרורו משירות הקבע ב-1979. בשירות המילואים המשיך לשרת כטייס קרב בטייסת העטלף עד 1995. 

לאחר שחרורו משירות הקבע ניהל את מפעל המתכת בכפר מנחם במשך כחמש שנים. לאחר מכן סיים לימודי ארכיטקטורה בבצלאל ועבד כאדריכל במשרד תכנון.

לקריאה נוספת
------------

* דן סלע, לבושין נחת בשלום, ביטאון חיל האוויר, מספר 104 (205), אוגוסט 1995
* אופיר טל, "המילה הקטנה הזאת הספיקה בשביל להכניס אותי לפוקוס", במחנה, ‏ 16 באוגוסט 2013, כפי שהועלה ב"אתר הגבורה".
* מירב הלפרין, אהרון לפידות, **חליפת לחץ - דפים בספר הטיסות של חיל האוויר**, משרד הביטחון – ההוצאה לאור, 2000, הפרק "הפצצת המטכ"ל הסורי", עמ' 157–161

הערות שוליים
------------

1. ↑  שי לוי, דרך עננים נגד אש הגיהנום - תקיפת המטכ"ל הסורי, אתר ""פז"ם", ‏ 06.10.2011, ארנון לבושין: "התקרבנו אל דמשק, ומלמעלה היא נראתה לנו כעיר-כפר גדולה. חשתי את השקט באוויר. קשה להסביר את האווירה הזאת. התכוונו להגיע לתקיפה בהפתעה והצלחנו. חלפנו על פני עמדת נ"מ, שסובבה את הקנים ולא הספיקה לירות. טיל כתף מסוג 'סטרלה' חלף באוויר בסמוך למטוס שלי, והמשיך הלאה. זהו. עכשיו אנחנו בדיוק מעל היעד. נכנסתי ראשון ליעף ושאר המבנה בעקבותיי. ההפתעה הייתה מושלמת. הסירנות אינן פועלות לפני שהפצצה הראשונה פוגעת בלב המחנה. הפאנטומים מטילים את הפצצות בזו אחר זו. הפגיעות מדויקות. ממבני המטכ"ל עולה עשן שאי-אפשר לטעות בו".
2. ↑  במוקד האירועים, באתר חיל האוויר הישראלי
3. ↑  עיטור המופת שהוענק לרס"ן ארנון לפידות (לבושין), מתוך אתר "בעוז רוחם" של אכ"א.
**סעיד מוסא מוראע'ה** (בערבית: **سعيد موسى مُراغة**; 1927–29 בינואר 2013), הידוע בכינוי **אבו מוסא**, היה קצין צבא וטרוריסט פלסטיני.

תולדות חייו
-----------

מוראע'ה נולד בשנת 1927 בכפר סילואן. בשנת 1948 החל בקריירה בצבא ירדן, שבמהלכה נשלח לאימונים באקדמיה הצבאית המלכותית סנדהרסט. בשנת 1969 מונה למפקד גדוד תותחנים. שנה לאחר מכן באוקטובר, לאחר העימותים בין תנועת פת"ח לצבא ירדן במסגרת מאורעות ספטמבר השחור, התפטר מוראע'ה מתפקידו, ובשנת 1971 הצטרף כחבר בארגון פת"ח, שם הגיע לדרגת עקיד (מקבילה לקולונל). הוא היה מפקד גדוד "ירמוכ" בדרום לבנון בין השנים 1972–1977. בתקופה זו לחם נגד צבא סוריה בלקחו חלק במלחמת האזרחים בלבנון ב-1976. בשנת 1978 ניצל מניסיון סורי להתנקש בחייו. משנת 1977 עד שנת 1982 שימש עוזר לגנרל סעד סאיל (אבו וליד), בזמן המצור שנערך על העיר ביירות בידי כוחות צה"ל. בפברואר 1983 נבחר למועצה הלאומית הפלסטינית. 

במאי של אותה שנה הסתכסך מוראע'ה עם יאסר ערפאת, שאותו האשים בשחיתות ובנפוטיזם ובכך שהוא מקדם אנשים בלתי מתאימים רק על סמך נאמנותם אליו. לביקורתו זו הצטרפה גם התנגדותו של מוראע'ה למדיניות יאסר ערפאת בנושא הסגת כוחותיו מלבנון, וכן התנגדותו לכל משא ומתן עם ישראל והמשך המאבק המזוין. בנובמבר באותה שנה הוא סולק מהפיקוד הצבאי והקים את תנועת פתח אל-אינתיפאדה יחד עם מוסא מחמוד אל-עמלה (אבו ח'אלד אל-עמלה) ונימר סאלח (אבו סאלח) כאופוזיציה תקיפה לתנועת פת"ח.

מכאן ואילך החל מוראע'ה לתמוך במדיניותה של סוריה, זכה לתמיכה כלכלית ואף העביר את מפקדתו לדמשק. עזרה כספית נוספת הגיעה לארגונו מאיראן ובמידה פחותה גם מלוב. בשנת 1985 הוא הצטרף ל"חזית ההצלה הלאומית הפלסטינית", גוף שאיחד את כל התנועות המתנגדות ליאסר ערפאת. בשנת 1989 חל פילוג בתנועת "פתח אל-אינתיפאדה", שאכר אל-עבסי, ביחד עם אבו ח'אלד אל-עמלה, שהיה סגנו של אבו מוסא, הדיחו אותו מהתפקיד ואל-עבסי מינה את עצמו ליושב ראש הארגון.

משנת 1993 עד מותו ישב מוראע'ה בדמשק ולא היה פעיל פוליטית. הוא נפטר בבית חולים בדמשק לאחר מחלה קשה וממושכת.

קישורים חיצוניים
----------------

* Abu Musa: Hard-line Palestinian commander, The Independent, 30 January 2013

הערות שוליים
------------

1. 1 2  **Dictionary of the Israeli-Palestinian** Conflict: Culture, History, and Politics, Claude Faure Macmillan Reference USA; December 20, 2004
2. ↑  חגי הוברמן, פלסטיני קשור לאלקעידה נעצר בדמשק, חדשות ערוץ 7, 12 בדצמבר 2006
3. ↑  בכיר פתח לשעבר אבו מוסא מת בדמשק, באתר ynet, 29 בינואר 2013
4. ↑  Fatah al-Intifada chief dies in Damascus at 85, Ma'an News Agency, 31 January 2013 (updated)
**קריית חינוך ניסויית דרור** היא בית ספר ביישוב בני דרור שבמועצה האזורית לב השרון. זהו בית הספר העל-יסודי הגדול ביותר במדינת ישראל. בית הספר הוקם בשנת 1995 על ידי המועצה האזורית ולומדים בו תלמידים בכיתות ז'-י"ב המגיעים מרחבי המועצה ומהישוב פרדסיה. בשנת 2020, למדו בבית הספר כ־2,700 תלמידים בכ־80 כיתות. בית הספר הוא "בית ספר בניהול עצמי" מאחר שהוא פועל בעצמאות תקציבית ותפעולית של צוותי ההוראה וההנהלה.

בשנת 2019 זכה בית הספר בפרס החינוך הארצי למוסדות החינוך המצטיינים בישראל מטעם משרד החינוך.

וגם הוא הבית ספר הגדול ביותר בארץ(מבחינת שטח).

מאפיינים ייחודיים
-----------------

* מונהגת מתכונת בה אין כיתות אם, וכל מקצוע נלמד בכיתה אחרת בבניין אחר (לא בהתאמה), ובכך נוצר מצב של "נדידה" בקרב התלמידים בין החדרים השונים בבית הספר.
* לימוד בשיטת "ניהול לפי יעדים" בה התלמיד מציב לעצמו יעדים לימודיים ,חברתיים ואישיים.
* אין צלצולים לכניסה וליציאה מהשיעורים.
* שיעורים כפולים – שיעור אחד הוא בן 90 דקות.
* מגוון רחב של מקצועות בחירה, כולל מקצועות ייחודיים כמו פיזיקה מחקרית ודיפלומטיה.

בית ספר לפיתוח מקצועי
---------------------

בית הספר הוא גם "בית ספר לפיתוח מקצועי" (P.D.S - Professional Development School) כלומר: "בית ספר לפיתוח של מורים מתחילים", להמשך הפיתוח של מורים מנוסים ולמחקר ולפיתוח של מקצוע ההוראה, ונשען על שותפות משמעותית בין בית הספר לבין האקדמיה. עשרות סטודנטים להוראה, לייעוץ חינוכי, לפסיכולוגיה ולניהול ממכללת בית ברל, וכן סטודנטים לחינוך גופני ממכללת וינגייט – בלוויית המדריכים הפדגוגיים שלהם – משולבים יום בשבוע בחיי בית הספר. הם משתתפים בישיבות הצוותים המקצועיים ובתכנון מערכי הלמידה, מלמדים, חונכים תלמידים, יוזמים פעולות העשרה, ועוד. סגל המכללה משתתף בתכנון שנת הלימודים ב"דרור" ובהנחיית השתלמויות המתקיימות בבית הספר.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קריית החינוך דרור
* אתר למנויים בלבד אור קשתי, בחיפוש אחר רלוונטיות, המורים ויתרו על שליטה, באתר הארץ, 6 בפברואר 2019
* עירית ועזרא דגן, תיאטרון עדּות - מפגש בין-דורי בתהליך חינוכי טיפולי, 'לספר כדי לחיות...', יום שני, כ"ה בסיון תשע"ז, 19 ביוני 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  משרד החינוך, פרס החינוך למוסדות חינוך מצטיינים לשנת 2019, ‏2019
2. ↑  הולמס, 1990
"**יש לי סימפטיה**" הוא שיר שנכתב על ידי המשורר מאיר ויזלטיר, הולחן על ידי שלמה גרוניך ובוצע במקור על ידי נורית גלרון. זהו אחד השירים הידועים ביותר של גרוניך והמזוהים ביותר עמו.

רקע
---

השיר נכתב על ידי מאיר ויזלטיר ונכלל בספר שיריו "דבר אופטימי, עשיית שירים" שיצא לאור בשנת 1976.

השיר הולחן ועובד על ידי שלמה גרוניך עבור ערב שירי משוררים השלישי שארגנה תחנת גלי צה"ל בשנת 1980. במסגרת ערב שירי המשוררים, שנערך ביוזמת מחלקת התרבות של גלי צה"ל, הולחנו ובוצעו שירים שנכתבו על ידי משוררים. ערב שירי המשוררים השלישי הוקדש לעיר תל אביב שציינה את שנתה ה-70, ונערך בשיתוף עיריית תל אביב-יפו. את השיר הלחין גרוניך בעת ששהה בניו יורק. כשבוע לפני האירוע ביקש גרוניך את אישורו של ויזלטיר לשימוש ביצירתו. את השיר ביצעה נורית גלרון בליווי נגני התזמורת הפילהרמונית הישראלית.

ב-1982 הכניסה גלרון את השיר לאלבומה "סימפטיה". השיר נכלל גם ב"אלבום משפחתי", אלבום משותף לגרוניך ולשם טוב לוי שיצא ב-1983, באלבום "מאחורי הצלילים" משנת 1984 שהוציאו יחד שלמה גרוניך ומתי כספי, ובאוסף "שלמה גרוניך - המיטב" שיצא ב-2010.

הווידאו קליפ לשיר צולם בחלקו באתרים שונים בתל אביב. בקליפ התזזיתי נראה גרוניך מנגן בפסנתר במדשאת כיכר המדינה, מתרוצץ עם כלבים, דוחף אוטובוס, רוקד על הפסנתר ומטפס על פסלים ברחבת מוזיאון תל אביב לאמנות.

בחודש מאי 2023 יצא ביידיש השיר "שירה זינגט שירה". מילים שכתב ליפה שמלצר- זמר-יוצר חסידי-אמריקאי לשיר.

תוכן השיר
---------

השיר נפתח בשורה: "יש לי סימפטיה לאמנות קונספטואלית בתל אביב".

העיר תל אביב מתוארת בשיר כ"עיר בלי קונספציה", "טיח נופל" וכ"עיר בלתי מרגשת, מאורת טיח נואשת, נדנדת פח רועשת".

בשיר מובעת סימפתיה לאנשי תל אביב שמתוארים כמי שמתאמצים, מתרגשים, מתעקשים ומתייאשים. הסימפתיה מובעת לאנשי העיר למרות עירם והתאורים הלא מחמיאים כלפיה בשיר ואולי אף בניגוד לעיר.

המילה "סימפתיה" היא מילת מפתח בשיר, ומופיעה לא פחות מ-25 פעמים, והיא אף המילה החותמת את השיר.

גרסאות כיסוי
------------

* בשנת 1984 הזמרים מתי כספי ושלמה גרוניך(מלחין השיר) ביצעו את השיר במסגרת האלבום מאחורי הצלילים.

קישורים חיצוניים
----------------

* סרטון השיר "יש לי סימפטיה" באתר יוטיוב
* מילות השיר "יש לי סימפטיה" באתר שירונט
* סיפור של שיר - יש לי סימפטיה בערוץ היוטיוב של כאן - תאגיד השידור הישראלי, 29 ביולי 2015
* יוסי חרסונסקי, עיון ביקורת באתר יוסימיוזיק

הערות שוליים
------------

1. ↑  יאיר טוקר, ‏מרהיב: "יש לי סימפטיה" בגרסת האידיש של מקהלת 'שירה', באתר כיכר השבת, 14 במאי 2023