recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**מאיר גאויזון** (או **גאביזון**; 1545 - ?) היה רב, דיין ופוסק בקהיר במאה ה-16.

ביוגרפיה
--------

גאויזון נולד בין השנים 1545 עד 1555. הוא נולד בצפת למשפחת מגורשי ספרד. בספרו, מהר"ם גאויזון, איננו מזכיר איפה למד, אך ייתכן ולמד אצל רבי משה קסטילץ, שהיה אחד מחכמי צפת.

### עזיבתו למצרים

בין השנים 1574 עד 1588, עזב גאויזון את צפת על מנת להתגורר במצרים, בדומה לאחרים שעשו זאת באותה התקופה בשל הידרדרות כלכלית בצפת באותה העת, והיחס הנוקשה מצד השלטון העות'מאני כלפי האוכלוסייה הלא-מוסלמית באזור. גאויזון בחר להתיישב באלכסנדריה, אך לאחר מכן התגורר בקהיר ונמנה עם רבניה.

### מצבו הכלכלי

גאויזון לא התפרנס מעצם היותו רב, אלא עסק במסחר, בעיקר במסחר במשי ואריגים נוספים. מצבו הכלכלי היה איתן, ואף כתב בספרו כי רבים רדפו אחרי כספו:

> 
> יצוא אצא ואמצא עצמי ביד מבקשי נפשי, כי כל יום ויום הצר והצורר בא לקרב ביתי, לא ירפני עד בלעי רוקי
> 
> 
> 
> — מהר"ם גאויזון
> 

בנוסף לכך, אנשים פרטיים תבעו אותו, וככל הנראה היה בסכנת חיים ואף שהה בבית סוהר.

תשובותיו
--------

תשובותיו ההלכתיות נדפסו מכתב יד בספר **שו"ת רבי מאיר גאויזון** על ידי פרופ' אליאב שוחטמן, הוצאת מכון ירושלים, תשמ"ה.

הערות שוליים
------------

1. ↑  חכמי יהודי מצרים (עמ' 116), באתר אוצר החכמה
2. 1 2  חכמי יהודי מצרים (עמ' 115), באתר אוצר החכמה
3. ↑  חכמי יהודי מצרים (עמ' 117), באתר אוצר החכמה

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מאיר גאויזון"**.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007311750305171
* LCCN: n86088860
* VIAF: 8867790
* WorldCat (עם VIAF): 8867790

 |
ארפל מעל קואלה לומפור, מלזיה.
ארפל בבסיס צבאי ברמת הגולן
ארפל בראשון לציון, דצמבר 2010
**ארפל** הוא תופעה בה נמצאים חלקיקים שונים כמו גרגרי חול ו באוויר ומקשים על הראייה והנשימה. תופעה זו מתרחשת כאשר שכבת אוויר יציבה בשם אינוורסיה מונעת מן האובך לעלות למעלה ולהתפשט, לכן הוא נשאר בשכבות נמוכות יחסית. כאשר שכבה זו נמצאת החלקיקים השונים מצטברים ויוצרים ענן מזוהם. האינוורסיה היא שכבה נמוכה, ולכן, כדי להפחית את האובך מפעלים בונים את ארובתם בגובה רב על מנת שהעשן יעבור את גובה האינוורסיה. בנוסף, האובך עשוי להגיע עם זרמי אוויר מדבריים. לדוגמה, במדינה כמו ישראל, זרמי אוויר מדבריים עשויים להגיע ממצרים (מדבר סהרה), ירדן, סעודיה ועוד. האוויר עם החול מגיע ושוקע בישראל עד אשר מגיע גשם או השתנות שכבת האינוורסיה.

ראו גם
------

* סופת חול
* ערפיח

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **אביך** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ויקיפדיה** |

* ד"ר איתי גל, מה קורה בגוף כשנושמים באובך - ואיך להתגונן?, באתר ynet, 11 בפברואר 2015
* ברוך גיאן, ברוך הבא: ירושלים של אבק, בבלוג "עונג שבת", ספטמבר 2015

המסגד הגדול ברמלה באובך הגדול, 8/9/15
* אובך, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
**מתמטיקה בדידה**, או **מתמטיקה דיסקרטית** (Discrete mathematics), היא תחום רחב של המתמטיקה העוסק בחקר מבנים מתמטיים בדידים באופיים, כלומר כאלה שאינם רציפים. העצמים הנחקרים במסגרת המתמטיקה הבדידה הם רובם קבוצות בנות־מנייה.

מתמטיקה בדידה זוכה לפופולריות גוברת מאז החצי השני של המאה העשרים, בזכות שימושיה במדעי המחשב: מחשב ספרתי (להבדיל ממחשב אנלוגי) פועל בצורה בדידה, צעד אחר צעד ובעזרת יחידות בדידות, ולכן למתמטיקה בדידה רלוונטיות גבוהה ליסודות התאורטיים של אופן פעולתו.

ענפים
-----

הענפים הנכללים במסגרת הרחבה של המתמטיקה הבדידה הם:

* עוצמות
* קומבינטוריקה
	+ תורת הגרפים
* תורת המשחקים
* אלגברה בוליאנית
* תחומים מתמטיים של מדעי המחשב
	+ אלגוריתמיקה
	+ חישוביות וסיבוכיות

כמו כן נכללים במתמטיקה הבדידה גם היבטים מסוימים של הענפים הבאים:

* לוגיקה מתמטית
* תורת הקבוצות
* אלגברה
* תורת המספרים

אף שתחום המתמטיקה הבדידה הוא תחום מסגרת, המאגד בתוכו ענפים אחדים של המתמטיקה ומדעי המחשב, ענפים שבכל אחד מהם בפני עצמו יש פעילות ענפה, מתקיימת פעילות גם בתחום המתמטיקה הבדידה כענף מתמטי עצמאי: מתפרסמים ספרים וכתבי עת בתחום זה, וניתנים קורסים באוניברסיטאות.

לקריאה נוספת
------------

### ספרי לימוד

* נתי ליניאל ומיכל פרנס, **מתמטיקה בדידה**
* ארנון אברון, **מבוא למתמטיקה בדידה**
* שי גירון ושוני דר, **מתמטיקה בדידה**

### מדע פופולרי

* ארנון אברון, **משפטי גדל ובעיית היסודות של המתמטיקה**

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מתמטיקה בדידה** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מתמטיקה דיסקרטית** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **מתמטיקה בדידה** |

* מתמטיקה בדידה ב־ArsDigita (הרצאות מוקלטות וחומרים)
* ארנון אברון, מבוא למתמטיקה בדידה
* ספר הלימוד "מתמטיקה בדידה" מאת נתי ליניאל ומיכל פרנס לצפייה מקוונת
* מדעי המחשב - מתמטיקה, דף שער בספרייה הלאומית
* מתמטיקה בדידה, באתר MathWorld (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  יש ללחוץ על המספר *1* בשביל להגיע לפרק ראשון, וכן הלאה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007538304705171
* GND: 4129143-8
* LCCN: sh2019000551
* NDL: 001333819
* NKC: ph119484

 |
בגאולוגיה, **דיאכרוניזם** (באנגלית: **diachronism**; מיוונית דיא (*dia)*, "דרך" וכרונוס (*chronos)*, "זמן"), או משקע **דיאכרוני**, היא תצורת סלע משקע שבה החומר, למרות שהוא בעל אופי דומה, הוא בעל גילים שונים במקום שבו שקע. 

בדרך כלל דיאכרוניזם מתרחש כתוצאה ממעבר או עליית פני הים, או מהתפתחות מתקדמת של דלתה. ככל שקו החוף מתקדם או נסוג, רצף של משקעים רציפים המייצגים סביבות שונות (למשל חוף, מים רדודים, מים עמוקים) עלולים להישאר מאחור. כל סוג של מרבץ – תכונה חזותית של סלעים, מרקם או תבנית (פציאס) – עשוי להיות רציף על פני שטח רחב, אך גילו משתנה בהתאם למיקום המשתנה של קו החוף לאורך הזמן.

דוגמה לכך היא הערוגות החוליות בקרבון התחתון של מערב אנגליה (*אבן החול דרייברוק* של יער דין). הצטברות משקעיה החלה יותר מאוחר באזור בריסטול מאשר צפונה יותר. 

קשה לזהות משקעים דיאכרוניים כי מכלולי מאובנים נוטים לנדוד עם סביבת היווצרותם. משקעים דיאכרוניים מתגלים בדרך כלל על ידי נוכחותם של מינים שהם סמנים, כלומר מאובנים שניתן לתארך אותם באופן אמין באמצעות תארוכים שהושגו במשקעים אחרים.

שימושים אחרים
-------------

את המונח דיאכרוניזם אפשר ליישם גם על מאפיינים אחרים המשתנים בגיל, כגון משטחי שחיקה, אזורי התרוממות וכו'. המונח דיאכרוניזם מיושם לפעמים גם על מאובנים המופיעים באופן ספורדי בזמנים שונים במקומות שונים עקב נדידה,  למרות שיש המחשיבים שימוש כזה כשגוי. בספרנות האקדמית, התואר "ייתור דיאכרוני" או "מיותרות דיאכרונית", משמש לתאר הפחתת התועלת של ספר או כתב עת, ההתיישנות מבחינת האקטואליות או הרלוונטיות שלו, במשך מספר שנים.

הערות שוליים
------------

1. ↑  Whitten F.G.A & Brooks J.R.V. (1972),*A Dictionary of Geology*, Penguin, מסת"ב 0-14-051049-4
2. ↑  Bennison G.M & Wright A.E. (1969),*The Geological History of the British Isles*, Edward Arnold, מסת"ב 0-7131-2226-9
3. ↑  Groves J.R.; Kulagina E.I.; Villa E. (במרץ 2007). "Diachronous appearances of the Pennsylvanian fusulinid Profuslinella in Eurasia and North America". *Journal of Paleontology*. **81** (2): 227–237. doi:10.1666/0022-3360(2007)81[227:DAOTPF]2.0.CO;2. נבדק ב-2008-02-01. `{{cite journal}}`:  (עזרה)(הקישור אינו פעיל, November 2019)
4. ↑  Whitten F.G.A & Brooks J.R.V. (1972),*A Dictionary of Geology*, Penguin, מסת"ב 0-14-051049-4ISBN 0-14-051049-4
5. ↑  Line, Maurice B. "Changes in the use of literature with time - obsolescence revisited". Library Trends 41(4), Spring 1993.
**פרהינסקה** (באוקראינית: **Перегінське**; בפולנית: **Perehińsko**) היא עיירה גדולה במחוז איוואנו-פרנקיבסק שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

תולדות היישוב
-------------

ראשיתה של פרהינסקה במאה ה-13. במחצית השנייה של המאה ה-17 סבל היישוב מפשיטות הטטרים, ובסוף אותה מאה הוענקה לו זכות לקיים בו ימי שוק.

במהלך המאה ה-19 גדלה אוכלוסיית היישוב, והוא הפך לאחד היישובים הגדולים בסביבתו. בשנת 1921, בהתאם להסכם ריגה, נכלל היישוב בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה. בשנת 1929 הוענק ליישוב מעמד עירוני, עת נמנו בו למעלה מ-6,000 תושבים.

יהודי פרהינסקה
--------------

היהודים, שהיוו מיעוט בקרב אוכלוסיית העיירה, נטלו חלק מרכזי בפיתוחה הכלכלי. לאחר מלחמת העולם הראשונה נפגעו עסקיהם של יהודי היישוב, בין היתר בשל הקמת קואופרטיבים פולניים ואוקראיניים במקום, ובשנת 1921 נמנו ביישוב 612 יהודים. בעיירה פעלו שני בתי מדרש וקלויז חסידי. בין מלחמות העולם התקיימה בעיירה פעילות ציונית ענפה.

בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות כלפיהם מצד שכניהם הפולנים והאוקראינים, שכללו גם הצתת בתי יהודים. עם כיבוש אזור העיירה בידי הסובייטים, הולאמו עסקי יהודיה, ונאסרה בה הפעילות הציבורית היהודית.

עם פרוץ מבצע ברברוסה פינו השלטונות הסובייטיים את העיירה, ובתקופת הביניים, עד לכניסת החיילים ההונגרים למקום, החלו האוקראינים המקומיים בביצוע מעשי התעללות ושוד בקרב יהודיה. לאחר שהשליטה באזור העיירה הועברה לידי הגרמנים בספטמבר 1941, הטילו אלו גזירות שונות על יהודי העיירה, ובהן הגבלות תנועה, חובת ענידת סרט זרוע וחובת התייצבות לעבודות כפייה.

בסוף אוגוסט 1942 גורשו כל יהודי העיירה לבוליחוב, ומשם שולחו למחנה ההשמדה בלז'ץ. אחר יהודים מעטים מהעיירה שנמלטו ליערות הסביבה ערכו הגרמנים מצוד, ורצחו את רובם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרהינסקה** בוויקישיתוף
* פרהינסקו באתר מרכז מורשת יהדות פולין
**בוליו** (בספרדית: **Bolillo** כפי שמכונה במקסיקו; או **pan francés**; כפי שמכונה במרכז אמריקה, שפירושו "לחם צרפתי") הוא סוג של לחם מלוח המיוצר במקסיקו ובמרכז אמריקה. זהו וריאציה של הבגט, אך קצר יותר באורכו ולעיתים קרובות נאפה בתנור אבן. הלחם הובא למקסיקו סיטי בשנות ה-60 של המאה ה-19 על ידי קבוצת הטבחים של מקסימיליאן הראשון, קיסר מקסיקו והפופולריות שלו התפשט במהירות ברחבי המדינה.

מאפיינים
--------

אורך הלחם בערך 15 ס"מ, צורתו אובלית (בדומה לכדור של הפוטבול), עם קרום פריך וחלק פנימי רך המכונה מיגאהון (migajón) כלומר פירור. זהו המרכיב העיקרי לטורטות (לחם משוטח) ולמולטים (כריך פתוח). יש ללחם חתך מלמעלה שנעשה בסכין אופה (סכין גילוח עם ידית). החתך מאפשר פליטת אדים מתוך הלחם בזמן האפייה ואת התרחבות הלחם מבלי לפוצץ את כרומו. וריאציה של הבוליו היא ה-telera, שהוא מאוד דומה, אבל במקרה זה בדרך כלל רך יותר וכטרנד נוכחי מתוק יותר. וריאציות אחרות כוללות בוליוס העשויים ממרכיבים חלופיים כגון חיטה מלאה, נבט חיטה או פשתן.

שמות
----

 הבוליו הוא וריאציה של הבגט ולכן לעיתים קרובות יש לו שמות בשפה המקומית המשקפים זאת. בגוודלחרה ובסונורה, נקרא בירוטס אשר עשויים לעיתים קרובות עם מחמצת. בצפון מקסיקו, הם ידועים גם כבוליו וגם כפאן בלנקו, בעוד שבצפון מזרח מקסיקו הוא ידוע כפאן פרנצס (לחם צרפתי). בסינלואה הם נקראים טורצידו ובירוטה. במרכז אמריקה, במיוחד באל סלבדור, הוא ידוע גם בשם פאן פרנצס ובגואטמלה ידוע בשם פירוחו. בפנמה, סוג לחם דומה אך ארוך יותר, ידוע בשם פלאוטה (חליל) בעוד פאן פרנצס מתייחס לבגט הצרפתי הדק יותר והפריך יותר. בברזיל מכינים לחם דומה שמוכר בשם pão francês או pão de sal ("לחם מלח"). בפיליפינים, לחם דומה שמקורו בבגט ידוע בשם פאן דה סאל (כלומר "לחם של מלח").

שימושים
-------

הבוליו הוא הלחמנייה האופיינית המשמשת לנקניקיות סונוראן (אנ').

לקריאה נוספת
------------

* לחמנייה צרפתית (אנ')

הערות שוליים
------------

1. ↑  "I am packing my own Torta…". *Pati Jinich*. 11 ביוני 2009. אורכב מ-המקור ב-2016-04-19. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  "Tucson's Savory Invention: The Sonoran Hot Dog". *NBC News* (באנגלית). נבדק ב-2023-03-03.
**פרו סייקלינג מנג'ר** (**Pro Cycling Manager**) היא סדרת משחקי מחשב של סימולציות ניהול ממוחשבות, בה השחקן נדרש לשמש כמנג'ר של רוכב או קבוצת אופני כביש. המשחק נוצר על ידי חברת Cyandie הצרפתית והופץ על ידי חברת FOCUS (אנ'), גם היא צרפתית. בנוסף למשחק הזה, קיימת גם סדרת משחקים לקונסולות (Xbox one, פלייסטיישן 4) שנקראת "טור דה פראנס" שבמסגרתה אפשר לשחק במרוץ המדובר ובמספר מרוצים נוספים, וגם הופץ ונוצר על ידי החברות הללו.

על המשחק
--------

המשחק נוצר בשנת 2001 ונקרא בשם "סייקלינג מנג'ר" ובשנת 2005 נוסף "פרו" לשם. הוא מוצע במגוון שפות - צרפתית, אנגלית, נורווגית, פורטוגזית, איטלקית, הולנדית, גרמנית, ספרדית ודנית. המשחק מבוסס על המציאות, כאשר כל הרוכבים, הקבוצות והמרוצים בו הם אמיתיים ומתקיימים גם במציאות, ואף המשחק משתמש בתמונות של הרוכבים האמיתיים, והנתונים שלהם מבוססים לפי היכולת שלהם במציאות. אם כי לפעמים בחלק מהשמות יש טעויות.

### מצבים

המשחק מציע מספר מצבים:

* **פרו סייקליסט (ProCyclist)**:

במצב הזה השחקן יוצר לעצמו דמות, השחקן נותן לדמות לאום, גיל, גוון עור, ואף לבחור מתוך מגוון של פרצופים. לאחר מכן, השחקן צריך לבחור את אופי הרוכב הבולט שלו - מטפס, מאיץ, פנצ'ר או רוכב נגד השעון, הוא יכול לבחור גם התמחות נוספת ומשנית. לאחר מכן השחקן צריך לבחור באיזו קבוצה מתוך המבחר שמוצע לו להחתים את הדמות שלו, לבחור לו לו"ח מרוצים ולנהל לו את הקריירה. השחקן צריך גם לבחור לדמות את מקסימום הפוטנציאל שהדמות יכולה לממש, והדמות עולה ברמות עד שהוא ממקסם את הפוטנציאל.

* **קריירה**:

במצב הקריירה, השחקן יכול לקחת קבוצה ולהפוך להיות המנג'ר שלה. או לקחת רוכב קיים ולהפוך להיות המנג'ר שלו. אפשר לקחת קבוצות מכל הדרגים השונים, או להקים קבוצה עם שם שהשחקן בוחר וביגוד שהוא צריך לבחור מתוך מה שמוצע, ולקחת רוכבים (עד 30) מתוך הקבוצות הקיימות.

* **מרוץ בודד**:

במצב הזה, השחקן יכול לבחור לשחק רק מרוץ בודד עם קבוצה שאותה הוא יבחר.

* **רב משתתפים**:

קיימת גם אפשרות לשחק עם שחקנים אחרים במשחק, באפשרות ה"מולטיפלייר/אונליין".

בנוסף, קיימת גם אפשרות לעשות מרוצי אופני מסלול.

משחק הטור דה פראנס
------------------

חברת Cyanide (אנ') היא היוצרת וחברת FOCUS היא המפיצה גם של משחק ה"טור דה פראנס". במסגרת המשחק, אפשר לשחק במרוץ הפופולרי ומרוצי קלאסיקות נוספות, כגון פריז - רובה והרונדה ון פלנדרן. בניגוד לפרו סייקלינג מנג'ר, המשחק הזה הוא לקונסולות הXbox והפלייסטיישן, ולא למחשב.

קישורים חיצוניים
----------------

*
**דהוכ** (בערבית: **دهوك**, בכורדית: **دهۆک**) היא עיר בכורדיסטן העיראקית ובירת מחוז דהוכ. דהוכ היא העיר ה-14 בגודלה בעיראק.

היסטוריה
--------

להתיישבות באזור דהוכ יש היסטוריה הנמשכת עוד מתקופת אשור, חורים וממלכת אוררטו. העיר הצטרפה לנסיכות הכורדית בדינאן מתישהו במאות ה-13 או ה-14 תחת ייסוד שבט הקארי הכורדי.

ב-1820 דהוכ תוארה כעיירה קטנה הכוללת 300 בתים. המיסיונר הנרי אהרון שטרן סקר ב-1851 את אוכלוסייתו המגוונת של דהוכ, שכללה גם תושבים יהודים. ב-1859 תועדו שני מניינים יהודיים בעיירה. הקהילות הנוצריות המוסלמיות והאשוריות כללו כמאה בתי אב.

בשנת 1929 הגיעה האוכלוסייה בעיירה לכ-3,500 תושבים, כשרובם כורדים. מבין 550 משקי הבית, 65 היו נוצרים-אשורים ו-30 יהודים.

אוניברסיטת דהוכ נוסדה ב-31 באוקטובר 1992.

העיר היא ביתם של קבוצות אתניות מגוונות: הרוב הוא כורדי-עיראקי והמיעוטים הבולטים הם אשורים, יזידים וערבים. העיר מארחת גם עשרות אלפי עקורים יזידים ואשורים בעקבות המלחמה עם ארגון המדינה האסלאמית. לפי הארגון הבינלאומי להגירה מחוז דהוכ אירח כ-326,106 עקורים ב-169 מיקומים שונים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דהוכ** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Duhok City". *dhk-pti.com*. נבדק ב-2023-10-16.
2. 1 2  Zaken, M. (2007-01-01), "Chapter Three. Dohuk", *Jewish Subjects and Their Tribal Chieftains in Kurdistan* (באנגלית), Brill: 79–96, doi:10.1163/ej.9789004161900.i-376.24, ISBN 978-90-474-2212-9, נבדק ב-2023-10-10
3. ↑  "University of Duhok (UoD)". נבדק ב-19 באוקטובר 2022. `{{cite web}}`:  (עזרה)
4. ↑  "DTM-IOM-Iraq Mission". *iraqdtm.iom.int*. נבדק ב-2019-08-08.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 7736522-7
* NARA: 10037696

 |
**יסעורונים דרומיים** (שם מדעי: *Oceanitidae*) הם משפחת עופות ימיים קטנים המרחפים מעל האוקיינוסים השונים ומלקטים חלקיקי מזון מהים. הם עפים גם ברוחות החזקות ביותר בים. בעבר סווגו כחלק ממשפחת היסעורוניים או היסעורונים הצפוניים.

היסעורוניים הם קרובי משפחתם של היסעוריים והאלבטרוסים הענקיים וכמוהם שייכים לסדרת היסעוראים - עופות ימיים שיכולים לעוף מאות קילומטרים בלב ים ולהיזון מחלקיקים קטנים של פלנקטון ומדגים ודיונונים שחיים קרוב לפני המים. ביכולתם לצלול כמה מטרים לשם תפיסת מזון.

בעבר סווגו מינים אלה כחלק ממשפחת היסעורוניים. כיום ישנם חוקרים המשייכים את כל הסוגים למשפחה זו למעט הסוגים יסעורון (*Oceanodroma*) ויסעורון אירופי (*Hydrobates pelagicus*).

מיון
----

* + *Oceanites* (בו 3 מינים) - בו המין יסעורון גלאפגוס
	+ סוג ומין יחיד יסעורון שחור-גב (*Garrodia nereis*)
	+ סוג ומין יחיד יסעורון לבן-פנים (*Pelagodroma marina*)
	+ *Fregetta* (בו 3 מינים)
	+ סוג ומין יחיד יסעורון פולינזי (*Nesofregetta fuliginosa*)
	+ סוג ומין יחיד יסעורון קטן (*Halocyptena microsoma*)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יסעורונים דרומיים** בוויקישיתוף
* יסעורונים דרומיים, באתר GBIF (באנגלית)
* יסעורונים דרומיים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
אלמוג מולבן בשונית אלמוגים באיים המלדיביים
**הלבנת אלמוגים** (בליצ'ינג) הוא אובדן הצבע המתרחש באלמוגים עקב פגיעה באצות חד-תאיות (זואוקסנטלות) סימביוטיות. במקרים רבים הלבנת האלמוגים מובילה למותם (מרעב) של האלמוגים שנפגעו, ובכך היא מהווה איום גדול על שוניות האלמוגים.

שוניות אלמוגים מהוות כשלושה אחוזים מכלל שטח האוקיינוסים, אבל הן כוללות כרבע מכלל מיני האורגניזמים שבאוקיינוסים. בשונית האלמוגים קיימת סימביוזה בין האלמוג המאכסן ובין האצות החיות באלמוג. האצות האלה יכולות לבצע פוטוסינתזה (הטמעה), ובנוכחות אור להפוך פחמן אנאורגני, שאינו זמין לאלמוג, לפחמן אורגני זמין לאלמוג. נוכחות האצות חשובה לחיי האלמוג מכיוון שמקור התזונה העיקרי שלו הוא תוצרי הפוטוסינתזה של האצות.

בשני העשורים האחרונים התרבו הדיווחים על הופעת מחלה בשוניות אלמוגים הקרויה הלבנת אלמוגים. הלבנת אלמוגים נובעת מפגיעה במערכת הסימביוטית אלמוג-אצה. האצות הן צבעוניות, ופגיעה בהן גורמת לאלמוג להיראות לבן, ומכאן שם המחלה. ללא האצות האלמוג יכול עדיין לצוד באמצעות זרועות הציד שלו, אבל הוא למעשה מורעב, ונמצא בסכנת מוות.

הלבנת האלמוגים מתרחשת באופן מחזורי על פני השנה. שוניות שנראות בריאות בחורף יכולות להיות לבנות לגמרי עם בוא הקיץ, ונראה שחלק ממנגנוני המחלה קשורים לטמפרטורת המים. חלק מהאלמוגים מצליח לשרוד בתקופת החום ועם התקררות המים הם מחדשים את הסימביוזה עם האצות, ונראים בריאים עד לגל הבא של המחלה. חלק מהאלמוגים מת בעקבות ההרעבה הקשורה במחלה. הלבנת האלמוגים מקושרת להתחממות מי הים בכלל ולהתחממות העולמית בפרט. בתקופות בהן התחממות המים ארוכה יותר המחלה ארוכה וקשה יותר.

ב-1998 דווח כי 20% מהאלמוגים בשוניות האוקיינוס סבלו מעקת חום שיכולה הייתה לגרום להלבנה, ב-2010 דווח על 35% ובין השנים 2014 ועד 2017 דווח על 56%.

במשך השנים התרחבה מאוד התופעה של הלבנת אלמוגים, ופגעה במערכת האקולוגית בים. היום המחלה נפוצה בכל שלושת האוקיינוסים הגדולים, והיא פוגעת בשוניות האלמוגים בכחמישים מדינות ברחבי העולם. יותר מ-50% מהאזורים שבהם יש שוניות אלמוגים סבלו מעקת חום חמורה דיה כדי להלבין אותם. בארצות רבות שוניות האלמוגים הן אבן שואבת לתיירות, ולכן לשמירה על המערכת הזאת ישנה חשיבות כלכלית, נוסף על החשיבות האקולוגית.

ב-2024 סבלו 80% מהאלמוגים בשונית המחסום הגדולה מעקת חום ברמת הלבנה. גם בשונית האלמוגים של אילת בים האדום ובאלמוגים בים התיכון נצפתה תופעת הלבנת האלמוגים. קבוצת חוקרים ישראלית חוקרת בשנים האחרונות את התופעה הזאת בים האדום ובים התיכון בשונית האלמוגים של אילת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הלבנת אלמוגים** בוויקישיתוף
* אירוס ברוורמן, משבר בתפיסת שימור הטבע, מגזין הזמן הזה, דצמבר 2018
* Australia's Great Barrier Reef hit by 'worst' bleaching מאתר ה-BBC
* הלבנת אלמוגים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3  אתר למנויים בלבד גרדיאן, מדענים: משבר הלבנת האלמוגים החמור ביותר אי־פעם מכה כעת באוקיינוסים, באתר הארץ, 6 • 16 באפריל 2024

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007554193005171
* GND: 7629474-2
* LCCN: sh2007002332

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בפוליטיקאי ישראלי. אם התכוונתם לפרופסור למתמטיקה, ראו שמואל אביטל (מתמטיקאי).

**שמואל אביטל** (נולד ב-22 באפריל 1951) הוא חבר הכנסת לשעבר מטעם מפלגת העבודה, ושר בלי תיק מטעם מפלגת עם אחד (2001–2002).

ביוגרפיה
--------

אביטל נולד בעיר קזבלנקה במרוקו. עלה לישראל ב-1953 ואת לימודיו סיים בתיכון החקלאי "אשל הנשיא". בצה"ל שירת בחיל השריון וסיים את שירותו כסגן-אלוף במילואים. סיים תואר ראשון בספרות והיסטוריה של עם ישראל מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב.

אביטל כיהן כמזכיר וגזבר מושב תדהר, נבחר לרכז חברה ומשק בתנועת המושבים ושימש סמנכ"ל הרשות לפיתוח חקלאי. כיהן כיו"ר ועדת משק בתנועת המושבים, יו"ר ועדת הנוער בחטיבת בני המושבים ושימש מזכיר מחוז המושבים במפלגת העבודה ויו"ר האגף לתרבות ולחינוך בהסתדרות. במסגרת תפקידיו הציבוריים מונה ליו"ר החברה הכלכלית לפיתוח מושבי גת ושימש יו"ר ארגון מושבי הנגב.

בשנת 1992 נבחר לכנסת ה-13 מטעם מפלגת העבודה והיה חבר בוועדות הכנסת השונות, ועמד בראש השדולה החקלאית.

בבחירות המקדימות במפלגת העבודה בשנת 1996 לקראת הבחירות לכנסת הארבע עשרה, התמודד על המקום המשוריין למחוז המושבים והגיע שני אחרי שלום שמחון, עם 4,928 קולות. הוא שובץ במקום ה-48 ונשאר מחוץ לכנסת ה-14. באותה שנה מונה לגזבר ההסתדרות.

בשנת 2001, מונה לשר לתיאום חברתי מטעם מפלגת עם אחד בממשלה ה-29 בראשות אריאל שרון. עיקר תפקידו היה טיפול במפעלים במצוקה. במסגרת תפקידו היה מעורב בשורה של נושאים חברתיים. ב-22 בפברואר 2002 הגיש את התפטרותו מהממשלה, בהתאם להחלטת מפלגתו על פרישה מהקואליציה.

לאחר עזיבת החיים הפוליטיים, שימש כיושב-ראש קרן "מבטחים" ולאחר מכן, כחבר מינהלת קרנות הפנסיה הוותיקות. החל מספטמבר 2003 הוא שימש כיושב-ראש מועצת המנהלים של המשביר לצרכן החדש.

על פי כתבת תחקיר, אשר שודרה בתוכנית "השבוע" בערוץ 10 במאי 2010, בשנת 2002, בזמן ששימש כיו"ר קרן מבטחים, עזר אביטל לנוחי דנקנר לגייס סכום של יותר מ-50 מיליון דולר מכספי חברי הקרן לצורך קניית חברת אי.די.בי.. זאת, אף על פי שנוחי דנקנר ביקש את הסכום ללא ערבות, ולמרות מסמך פנימי שקבע כי נפלו פגמים בהליכי אישור עסקת המימון.

אביטל שימש כיושב ראש חברת "מקסימה" בין השנים 2008–2012, בתקופה בה הייתה בבעלות קבוצת אי.די.בי.

אביטל נשוי ואב לשלושה. חבר מושב תדהר.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* שמואל אביטל, באתר הכנסת

* שמואל אביטל, באתר כנסת פתוחה
* אביטל שמואל - פרופיל, באתר חדשות מחלקה ראשונה
* השבוע עם מיקי רוזנטל 07.05.10(הקישור אינו פעיל, 15.9.2021), באתר ערוץ 10
* יעקב בר-און, ‏השר לשעבר מוכר תירס בקניון: "אני חי את המציאות", באתר מעריב אונליין, 25 במרץ 2015
* **מתימטיקה שמושית, חיפה, ה'תשכ"ב**, אתר הספריה הלאומית– ישראל

הערות שוליים
------------

1. ↑   השבוע עם מיקי רוזנטל 07.05.10(הקישור אינו פעיל, 15.9.2021), החל מהדקה ה-27
2. ↑  רון שטיינבלט, ‏פעם כתב הרכב של "מעריב", היום יו"ר דירקטוריון מקסימה, באתר גלובס, 23 ביולי 2012
**קייל איגן ריצ'רדס** (באנגלית: **Kyle Egan Richards**; נולדה ב-11 בינואר 1969) היא שחקנית, פילנתרופית ואישיות טלוויזיונית אמריקאית-יהודייה.

משפחתה
------

ריצ'רדס נולדה בהוליווד, קליפורניה. בתם של שרון קתלין ריצ'רדס (2002–1938) וקנת ריצ'רדס (1998–1935). ב-1972 הוריה נפרדו ולאחר מכן נישאה אמה עוד פעמיים נוספות, אחותה היא השחקנית קים ריצ'רדס ואחותה למחצה מנישואיה הראשונים של אמה היא השחקנית קאתי הילטון. האחייניות שלה הן פריס הילטון ומעצבת האופנה ניקי הילטון, וגיסה הוא איש העסקים ויורש רשת המלונות הילטון, ריצ'רד הילטון.

קריירה
------

ריצ'רדס החלה את קריירת המשחק שלה בגיל 6 בסדרה "בית קטן בערבה" לצד אחותה קים בתפקיד אלישה, בתו המאומצת של מר אדוארדס. היא הופיעה במהלך שנות ה-70 במספר סרטי אימה כגון: "המכונית", "נאכלו חיים" ו-"ליל המסכות" כאחת הילדות שלורי סטרוד שמרה עליהן ואף הופיעה בדרמת האימה של דיסני, "The Watcher in the Woods" לצד בטי דייוויס ולין-הולי ג'ונסון.

בשנים 2006–1998 הופיעה ריצ'רדס בסדרה ER בתפקיד דורי האחות ובנוסף שיחקה במספר תפקידי משנה בסדרות טלוויזיה כגון:"National Lampoon's Pledge This!", "בוורלי הילס 90210" ו"עולמו המופלא של דיסני", היא כיכבה לצד אחייניתה פריס הילטון במספר פרקים של תוכניות המציאות "החיים הפשוטים" ו"חברה הכי טובה לנצח" ובסרט "פריס הילטון מלכת הקולג'". ב-2010 החלה להופיע לצד אחותה קים ומשפחתה בתוכנית המציאות "עקרות בית אמיתיות: בוורלי הילס" בתוכנית זו עוקבים אחר נשים עשירות מארצות הברית ואחר אורח חייהם הראוותני. בשנת 2017 השתתפה בגרסת הVIP של תוכנית המציאות "המתמחה" בעונתה השמינית והאחרונה, בהגשת ארנולד שוורצנגר. 

בשנת 2021 גילמה את לינדזי וואלאס בסרט אימה "האלווין 2: הנקמה", הסרט ה-12 בסדרת סרטי "ליל המסכות".

בשנת 2024 שיחקה בסרט הנעורים הרומנטי "חתונה יפהפייה" (אנ'), המשך לסרט "אסון יפהפה" שיצא שנה לפני כן והוא מבוסס על הרומן באותו שם מאת הסופרת ג'יימי מקגווייר.

חייה האישיים
------------

בשנות ה-80, היא יצאה עם השחקן סי תומאס האוול. ב-1988, בגיל 19, נישאה ריצ'רדס לבן זוגה מההתיכון, גורייש אלג'ופרה מאינדונזיה בזמן שהייתה בהריון עם בתם פארה בריטני (נולדה ב-31 באוקטובר 1988), אך הם נפרדו ב-1990 והתגרשו שנתיים לאחר מכן.

ריצ'רדס הכירה את בעלה השני, מאוריסיו אומנסקי, סוכן נדל"ן בלוס אנג'לס, בשנת 1994. בני הזוג התחתנו ב-20 בינואר 1996, כאשר ריצ'רדס הייתה בחודש הרביעי להריונה. בתם, אלקסיה סימון, נולדה ב-18 ביוני 1996. לבני הזוג יש שתי בנות נוספות, סופיה קיילי (נולדה ב-18 בינואר 2000) ופורשיה (נולדה ב-1 במרץ 2008). ריצ'רדס התגיירה ליהדות אורתודוקסית מודרנית כאשר נישאה לאומנסקי. היא משתתפת באירועים במרכז הקבלה בלוס אנג'לס. קייל בעלת דרכון ואזרחות ישראלית משנת 2006.

היא מתגוררת עם בעליה וילדיה בשכונת אנסינו באזור עמק סן פרננדו בלוס אנג'לס, קליפורניה.

ב-3 ביולי 2023, מגזין "פיפל" דיווח שריצ'רדס ואומנסקי נפרדו לאחר 27 שנות נישואים. מאוחר יותר פרסמו בני הזוג הצהרה משותפת אשר הכחישה שהם מתגרשים, אך הודו כי הם עוברים תקופה קשה בנישואיהם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קייל ריצ'רדס** בוויקישיתוף
* קייל ריצ'רדס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* קייל ריצ'רדס, ברשת החברתית אינסטגרם
* קייל ריצ'רדס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* קייל ריצ'רדס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1020495359
* ISNI: 0000 0003 5443 2282
* LCCN: no2004011699
* VIAF: 39080133
* WorldCat: lccn-no2004011699

 |
**טימותי נור אומה** (באנגלית: **Timothy Noor Ouma**; נולד ב-10 ביוני 2004 בניירובי שבקניה) הוא כדורגלן קנייתי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת אלפסבורג מליגת העל השוודית ובנבחרת קניה.

קריירת מועדונים
---------------

אומה נולד בניירובי שבקניה וגדל במחלקת הנוער של RYSA המקומית. בשנת 2020 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של ניירובי סיטי סטארס במסגרת ליגת העל הקנייתית.

ב-24 באוגוסט 2022 חתם אומה באלפסבורג מליגת העל השוודית. ב-31 באוקטובר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–3 על הלסינגבורג במסגרת המחזור ה-29 בליגה לעונת 2022.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-11 בנובמבר 2021 ערך אומה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קניה, בתיקו 1-1 נגד נבחרת אוגנדה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Timothy Ouma: IF Elfsborg confirm signing of Kenya youngster from Nairobi City Stars באתר Goal, ‏ 24 באוגוסט 2022 (באנגלית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"טימותי אומה"**.
חיילי צה"ל במשטרת הר-טוב ליד בית שמש, 1948
צילום מקליפ של נועה קירל לשיר היו זמנים במסגרת פרויקט של הלהקות הצבאיות לרגל 80 שנה להקמת הפלמ"ח
פירוש נוסף ערך זה עוסק בשיר של חיים חפר. אם התכוונתם לאלבום של זוהר ארגוב, ראו היו זמנים (תקליט).
"**היו זמנים**" הוא שיר ישראלי מאת חיים חפר בהלחנת משה וילנסקי.

השיר נכתב בעיצומה של מלחמת העצמאות והושר לראשונה על ידי להקת הצ'יזבטרון במסגרת תוכניתה השנייה, בהופעה בחודש יולי 1948.
"היו זמנים "פורסם בדפוס בפעם הראשונה במוסף של ‘על המשמר’, ‘בשער’, ב־22 ביולי 1948. באותו חודש החלה לשיר אותו להקת הצ’יזבטרון, שבראשה עמד חיים פיינר (חפר), במסגרת תוכניתה השנייה. הביצוע המקורי של השיר הושמע לראשונה ב־20 ביולי 1948 במופע הבכורה של הלהקה במחנה צריפין עם הסולנית נעמי פולני, יומיים לפני הפרסום בעיתון.

השיר פורסם שוב בדפוס ביחד עם הלחן במגזין "קולנוע "  במדור הפזמונים המיוחד  "משירי החבריה"  של גליון  ה-15 לספטמבר 1949.

ראו במאמרו של ד"ר אלי אשד במגזין "יקום תרבות ""היו זמנים" שירו של חיים חפר בגירסה המקורית.

מילות השיר עוסקות באחד מלוחמי הפלמ"ח, המספר בזקנתו לנכדיו על עלילותיו במלחמת העצמאות. במקור הן ביטאו למעשה כמיהה לבואם של ימים נורמליים לאחר המלחמה, להקמת יישובים אזרחיים על שדות הקרב ולכך שדור הלוחמים יזכה לראות בנים ונכדים ולהזדקן. כיום יש להן נופך נוסטלגי.

מילות השיר חוזות "עַל הַמִּשְׁלָט יוֹשֶׁבֶת עִיר". לימים הוגשם חזון זה בכ-30 יישובים בישראל היושבים במקום שבו היה משלט, כגון העיר בית שמש, שהוקמה על המשלט המשותף.

השיר זכה לפופולריות רבה והוסיף להיות מושר ומושמע לאורך שנים, במיוחד בביצועיהן של שושנה דמארי ויפה ירקוני. הוא זכה לביצועים רבים נוספים ובהם של שמעון ישראלי, אילנית, שרית חדד ונועה קירל.

קישורים חיצוניים
----------------

* "היו זמנים" באתר בית לזמר העברי
* מילות השיר "היו זמנים" והאזנה לו באתר זמרשת
* מילות השיר "היו זמנים" באתר שירונט
* מידע על היו זמנים בקטלוג הספרייה הלאומית
* השיר בביצוע יפה ירקוני, מתוך ערוץ המוזיקה של הטלוויזיה החינוכית הישראלית באתר YouTube
* היו זמנים בגרסה המקורית בתרגום לרוסית ובפרודיה, במגזין הרשת "יקום תרבות", אוגוסט 2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  דויד מושיוב, על המשלט יושבת עיר, דבר, 22 באוקטובר 1963
**מזכיר צבאי** הוא יועץ מטעם הצבא לממלא תפקיד ציבורי בכיר, אשר מתאם בין ממלא התפקיד ובין הצבא, ומייעץ לו בסוגיות של צבא וביטחון.

בעוד במדינות זרות כמו בריטניה המזכיר הצבאי נושא בתפקיד בעל השפעה של ממש, כמו אחראי על מינויים ומשמעת של הקצונה הבכירה, בישראל תפקידו מסתכם בעדכון מודיעני לנושא המשרה בלבד; גם אם אין לו השפעה כלל על תפקודו של הצבא כמו במקרה של נשיא המדינה, שלא מהווה חלק מצמתי קבלת ההחלטות במדינה בנושאי ביטחון.

בבריטניה מתקיימת משרת מזכיר צבאי לשר ההגנה משנת 1795.

בישראל
------

ראש הממשלה דוד בן-גוריון עוזב את משכן הכנסת בבית פרומין מלווה במזכירו הצבאי סגן-אלוף נחמיה ארגוב, 1955
בישראל מתקיימות שלוש משרות של מזכיר צבאי:

* **המזכיר הצבאי של ראש הממשלה**: קצין בדרגת אלוף. מיולי 2021 מכהן בתפקיד אלוף אבי גיל.
* **המזכיר הצבאי של שר הביטחון**: קצין בדרגת תת-אלוף. ממאי 2023 מכהן בתפקיד תא"ל גיא מרקיזנו.
* **המזכיר הצבאי של נשיא המדינה**: קצין בדרגת תת-אלוף. מיולי 2022 מכהנת בתפקיד תא"ל נעמה רוזן גרימברג (האישה הראשונה המכהנת בתפקיד זה).

בעבר היו דרגותיהם של המזכירים הצבאיים נמוכות יותר (סגן-אלוף ואחר כך אלוף-משנה למשל נחמיה ארגוב). כאשר ראש הממשלה הוא גם שר הביטחון, מכהן אדם אחד כמזכיר צבאי לראש הממשלה ושר הביטחון (למשל דני יתום, אשר עשה כן בתקופה שיצחק רבין היה ראש הממשלה ושר הביטחון וגדי איזנקוט, אשר שירת תחת אהוד ברק כראש ממשלה ושר ביטחון ולאחר שנבחר אריאל שרון שימש כמזכירו הצבאי מספר חודשים).

הערות שוליים
------------

1. ↑  אביחי בקר, אייזן פטון, הארץ, ‏ 10 בספטמבר 1999, כפי שהועלה באתר פרש.
2. ↑  אפס סובלנות כלפי אלימות מהרצועה, באתר וואלה!‏, 15 באפריל 2006.
**הרברט הנרי "הרב" מק'קנלי** (באנגלית: **Herbert Henry "Herb" McKenley**; ‏ 10 ביולי 1922 – 26 בנובמבר 2007) היה אתלט ג'מייקני. אלוף אולימפי (הלסינקי 1952) בריצת שליחים 4x400 מטר, פעמיים ברציפות סגן אלוף אולימפי (לונדון 1948 והלסינקי 1952) ושיאן עולם (1948–1950) בריצת 400 מטר וסגן אלוף אולימפי (הלסינקי 1952) בריצת 100 מטר.

הוא האתלט היחיד שהשתתף בריצות ההגמר האולימפיות בכל 3 הריצות 100 מטר, 200 מטר ו-400 מטר.

ביוגרפיה
--------

מק'קנלי למד בארצות הברית באוניברסיטת אילינוי באורבנה-שמפיין.

### 1945

#### אלוף ארצות הברית

באליפות ארצות הברית שנערכה בניו יורק ביוני 1945 זכה במדליית זהב בריצת 400 מטר.

### 1947

באליפות ארצות הברית שנערכה בלינקולן, נברסקה ביוני 1947 זכה בפעם השנייה במדליית זהב בריצת 400 מטר.

### 1948

#### שיאן עולם

בתחרות שנערכה בברקלי קליפורניה ב-5 ביוני 1948 הוא השווה בריצת 400 מטר את שיא העולם בתוצאה של 46.0 שניות. חודש לאחר מכן, באליפות ארצות הברית שנערכה במילווקי, ויסקונסין ב-2 ביולי הוא זכה בפעם השלישית במדליית זהב בריצת 400 מטר בשיא עולם חדש של 45.9 שניות. שיא זה החזיק מעמד שנתיים ונשבר על ידי בן ארצו ג'ורג' רודן (45.8 שניות).

#### סגן אלוף אולימפי

חודש לאחר מכן, באולימפיאדת לונדון הוא זכה במדליית כסף בריצת 400 מטר בתוצאה של 46.4 שניות, אחרי בן ארצו ארתור וינט שקבע שיא אולימפי חדש של 46.2 שניות ולפני מל ויטפילד מארצות הברית (46.9 שניות) וסיים במקום רביעי בריצת 200 מטר בתוצאה של 21.3 שניות. נוסף לכך, הוא השתתף בריצת הגמר של ריצת שליחים 4x400 מטר אבל הרביעייה הג'מייקנית לא סיימה את הריצה מאחר שוינט מתח את השריר שלו. התוצאה שקבעה בשלב המוקדמות 3:14.0 דקות, הייתה מספיקה לה למדליית כסף .

### 1951

במשחקים הפאן-אמריקאיים שנערכו בבואנוס איירס, ארגנטינה בשנת 1951 הוא זכה ב-3 מדליות ארד, בריצות ל-100 מטר (11.0 שניות), 200 מטר (21.5שניות) ול-400 מטר (48.2 שניות).

### 1952

#### אלוף אולימפי

באולימפיאדת הלסינקי הוא זכה ב-3 מדליות, 1 זהב ו-2 כסף. מדליית זהב בריצת שליחים 4x400 מטר ביחד עם ארתור וינט, לסלי לאינג וג'ורג' רודן בשיא עולם חדש של 3:04.04 דקות, לפני ארצות הברית (3:04.21 דקות) וגרמניה (3:06.78 דקות). מדליות כסף בריצת 100 מטר בתוצאה של בריצת 100 מטר בתוצאה של 10.80 שניות, אחרי לינדי רמיג'ינו מארצות הברית 10.79 שניות ולפני מקדונלד ביילי מבריטניה (10.83 שניות) ובריצת 400 מטר בתוצאה של 46.20 שניות, אחרי בן ארצו ג'ורג' רודן שקבע שיא אולימפי חדש של 46.09 שניות ולפני אולי מטסון מארצות הברית (46.94 שניות).

לאחר שפרש מהשתתפות בתחרויות, הוא החל לאמן את נבחרת האתלטיקה של ג'מייקה משנת 1954 ועד שנת 1973. האו שישמ כנשיא איגוד האתלטיקה של ג'מייקה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הרב מקנלי** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**

* הרב מקנלי, באתר "Find a Grave" (באנגלית)   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**

הערות שוליים
------------

1. ↑  לשלושתם נקבע זמן ידני של 10.4 שניות
**ג'רוג' וינסנט רודן** (באנגלית: **George Vincent Rhoden**; ‏ נולד ב-13 בדצמבר 1926) הוא אתלט ג'מייקני בעבר. אלוף אולימפי (הלסינקי 1952) ושיאן עולם (1950–1955) בריצת 400 מטר ובריצת שליחים 4x400 מטר.

ביוגרפיה
--------

רודן נולד וגדל בקינגסטון. לאחר שבגר עבר להתגורר בסן פרנסיסקו, קליפורניה, ארצות הברית. הוא למד באוניברסיטת מורגן.

### 1948

באולימפיאדת לונדון הוא סיים במקום שביעי בריצת 400 מטר בתוצאה של 47.7 שניות. נוסף לכך, הוא השתתף בריצת הגמר של ריצת שליחים 4x400 מטר אבל הרביעייה הג'מייקנית לא סיימה את הריצה מאחר שארתור וינט האלוף האולימפי הטרי בריצת 400 מטר מתח את השריר שלו. התוצאה שקבעה בשלב המוקדמות 3:14.0 דקות, הייתה מספיקה לה למדליית כסף. הוא אמור היה להשתתף בשלב המוקדמות בריצת 100 מטר אבל לא התייצב לריצה.

### 1949

#### אלוף ארצות הברית

באליפות ארצות הברית שנערכה בפרזנו, קליפורניה ביוני 1949 זכה במדליית זהב בריצת 400 מטר.

### 1950

באליפות ארצות הברית שנערכה במרילנד ביוני 1950 זכה בפעם השנייה ברציפות במדליית זהב בריצת 400 מטר.

#### שיאן עולם

בתחרות שנערכה באסקילסטונה, שוודיה ב-2 באוגוסט אותה שנה הוא קבע בריצת 400 מטר שיא עולם חדש של 45.8 שניות, שיפור לשיא בן השנתיים של בן ארצו הרב מקנלי (45.9 שניות). שיא זה החזיק מעמד 5 שנים ונשבר על ידי לו ג'ונס מארצות הברית (45.4 שניות, 45.68 שניות).

### 1951

באליפות ארצות הברית שנערכה בברקלי, קליפורניה ביוני 1951 זכה בפעם השלישית ברציפות במדליית זהב בריצת 400 מטר.

### 1952

#### אלוף אולימפי

באולימפיאדת הלסינקי הוא זכה בשתי מדליות זהב, בריצת 400 מטר בשיא אולימפי חדש של 46.09 שניות, לפני בן ארצו הרב מקנלי (46.20 שניות) ואולי מטסון מארצות הברית (46.94 שניות) ובריצת שליחים 4x400 מטר ביחד עם ארתור וינט, לסלי לאינג והרב מקנלי בשיא עולם חדש של 3:04.04 דקות, לפני ארצות הברית (3:04.21 דקות) וגרמניה (3:06.78 דקות)

קישורים חיצוניים
----------------

* ג'ורג' רודן, באתר הוועד האולימפי הבין-לאומי
* ג'ורג' רודן, באתר olympedia.org

|  אלופים אולימפיים - ריצת 400 מטר (גברים) |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| (1896): טום בורק ארצות הבריתארצות הברית • (1900): מקסי לונג ארצות הבריתארצות הברית • (1904): הארי הילמן ארצות הבריתארצות הברית • (1908): וינדהם האלסוול בריטניהבריטניה • (1912): צ'ארלס ריידפאת' ארצות הבריתארצות הברית • (1920): בוויל ראד דרום אפריקהדרום אפריקה • (1924): אריק לידל בריטניהבריטניה • (1928): ריי ברבוטי ארצות הבריתארצות הברית • (1932): ביל קאר ארצות הבריתארצות הברית • (1936): ארצ'י ויליאמס ארצות הבריתארצות הברית • (1948): ארתור וינט ג'מייקהג'מייקה • (1952): ג'ורג' רודן ג'מייקהג'מייקה • (1956): צ'ארלס ג'נקינס ארצות הבריתארצות הברית • (1960): אוטיס דייוויס ארצות הבריתארצות הברית • (1964): מייק לאראבי ארצות הבריתארצות הברית • (1968): לי אוונס ארצות הבריתארצות הברית • (1972): וינסנט מתיוס ארצות הבריתארצות הברית • (1976): אלברטו חואנטורנה קובהקובה • (1980): ויקטור מרקין ברית המועצותברית המועצות • (1984): אלונזו בייברס ארצות הבריתארצות הברית • (1898): סטיב לואיס ארצות הבריתארצות הברית • (1992): קווינסי ווטס ארצות הבריתארצות הברית • (1996): מייקל ג'ונסון ארצות הבריתארצות הברית • (2000): מייקל ג'ונסון ארצות הבריתארצות הברית • (2004): ג'רמי וורינר ארצות הבריתארצות הברית • (2008): לאשון מריט ארצות הבריתארצות הברית • (2012): קיראני ג'יימס גרנדה (מדינה)גרנדה (מדינה) • (2016): וייד ואן ניקרק דרום אפריקהדרום אפריקה • (2020): סטיבן גארדנר איי בהאמהאיי בהאמה |

 |
הלוגו של "חוזה חדש"
פירוש נוסף ערך זה עוסק בארגון מחאה המתמקד בפעילות מוניציפלית. אם התכוונתם לארגון מחאה המוכר גם בשם "קריים מיניסטר" ומתמקד בהפגנות נגד בנימין נתניהו, ראו המחאה נגד בנימין נתניהו.
**חוזה חדש** הוא ארגון ותנועת מחאה חברתית ליישום חוזה חוקתי-חברתי חדש בין אזרחי ישראל לרשויות המדינה. 26 רשימות מחוזה חדש השתתפו בבחירות לרשויות המקומיות של 2024 ברחבי הארץ.

היסטוריה
--------

כאשר ההפגנות נגד הרפורמה המשפטית החלו בתחילת שנת 2023, קמה תנועת המחאה החברתית "חוזה חדש" על ידי מספר אנשי מחאה, בראשם תומר מינץ וסא"ל במילואים יפעת ברנשטיין, שניהם חברים בתנועת המחאה "אחים לנשק" שהובילו במקור את הארגון.

המטרה המוצהרת של הארגון היא "קביעת חוזה חברתי-חוקתי חדש בישראל ברוח מגילת העצמאות". בהמשך, חוזה חדש הכניסו כ-26 רשימות לבחירות לרשויות המקומיות של 2024.

בבחירות לרשויות המקומיות אשר נערכו ב-27 בפברואר 2024, חוזה חדש נכנסה כרשימה לכלל הערים, כשבשלוש מהן, הרשימה שלהם היא הגדולה במועצת העיר.

בחירות 2024
-----------

 ערך מורחב – **הבחירות לרשויות המקומיות בישראל (2024)**  

תנועת המחאה הכניסה 26 רשימות למועצות המקומיות השונות. שלוש מהסיעות שנתמכו על-ידי "חוזה חדש" היו הגדולות ביותר במועצות שלהן: בנימינה (אביטל תבור עם רשימת תלם - חוזה חדש); זכרון יעקב (ענבל אסיף ונתנאל גולדברג עם רשימת חוזה חדש זיכרון) ורעננה (שמואל ווגמן עם רשימת הרוב הדמוקרטי).

חוזה חדש לבארשבעים, רשימת חוזה חדש בבאר שבע, קיבלה 2 מנדטים.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של חוזה חדש
* אתר למנויים בלבד טלי חרותי-סובר, "ההצלחה של חוזה חדש בבחירות הוכיחה שאפשר אחרת גם בפוליטיקה הארצית", באתר TheMarker‏, 5 במרץ 2024

הערות שוליים
------------

1. ↑  חוזה חדש - תנועה ישראלית ליישום חוזה חברתי חוקתי חדש, באתר חוזה חדש
2. 1 2  חוזה חדש - למקומיות, באתר beactive.co.il
3. ↑  מפץ פוליטי בראש העין: "יש עתיד" ו"חוזה חדש" תומכות בסיגל שיינמן לראשות העיר, באתר וואלה!‏, 20 בספטמבר 2023
4. ↑  טל שניידר, המחאה נגד ההפיכה מתגלגלת למלחמה על השלטון המקומי, באתר זמן ישראל, 8 באוגוסט 2023
5. ↑  אודות, באתר חוזה חדש
6. 1 2  מורן אזולאי, רמז לבחירות לכנסת? ההצלחות והנפילות של המפלגות הגדולות ברשויות המקומיות, באתר ynet, 28 בפברואר 2024
7. ↑  תוצאות האמת של הבחירות: הצלחה לרוביק, הישג נאה לליברלים ונפילה בליכוד, באתר www.b7net.co.il
ה**טראנספגרשאן** (ברומנית: **Transfăgărășan**, מורכב מ- trans + Făgăraș, על שם הרי *פגרש*(אנ')), או כביש DN7C, מכונה גם "הדרך לשמיים", הוא כביש החוצה את חלקו הדרומי של רכס הרי הקרפטים שברומניה ונחשב לאחד הכבישים היפים באירופה ובעולם. הוא הכביש השני הגבוה ביותר ברומניה, אחרי הטראנסאלפינה.

הכביש, שאורכו 151 ק"מ (94 מייל), מתחיל בסמוך לכפר באסקוב, ליד העיר פיטשט, ונמשך עד העיר סיביו, כביש DN1, פסגות מולדוביאנו ונגויו (הנקודות הגבוהות ביותר ברומניה). נבנה בשנות ה-70 של המאה ה-20 כציר צבאי אסטרטגי המחבר בין החבלים ההיסטוריים של טרנסילבניה ומונטניה.

היסטוריה
--------

הכביש נבנה בין השנים 1970 עד 1974 בעקבות החלטה של ניקולאה צ'אושסקו, השליט השני של רומניה הקומוניסטית, בעקבות הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה, שהתרחשה ב-21 באוגוסט 1968. זאת על מנת לאפשר מעבר מהיר של כוחות צבאיים דרך ההרים; עד אז הכבישים שחצו את הרי הקרפטים היו DN1 ו-DN67C, שנבנו בתחילת תקופת הקומוניזם ברומניה. הכבישים נבנו על נחלים שקל היה לסובייטים לחסום ולתקוף. בהתאם לכך הורה צ'אושסקו לסלול כביש, שיחצה את הרי פגראש.

הכביש נסלל בעיקר על ידי כוחות צבאיים וצרך פועלים ומשאבים כספיים רבים. העבודות כללו שימוש ב-6 מיליון טון דינמיט, עבודה בגובה של מעל 2,000 מטר ובאקלים אלפיני קשה. על פי רומניה, במהלך הסלילה נהרגו 40 איש, אך מדיווחים לא רשמיים המספר עומד על מאות פועלים.

הכביש נפתח ב-20 בספטמבר 1974 אך בפועל עבודות עליו נמשכו עד 1980.

הדרך
----

הכביש הוא מסלול עקלתון מפותל, בעל סיבובים רבים וחדים. צורת כביש זו מושכת אליה מטיילים, רוכבי אופניים ואופנוענים. בשל הטופוגרפיה של הכביש המהירות המרבית מוגבלת ל-40 קמ"ש. בנוסף לכך, הכביש עובר בסמוך לאגם בליה (Bâlea Lake), מפל בליה ואגם וידרארו.

בין החודשים אוקטובר עד יוני הכביש נסגר תכופות עקב שלגים.

בכביש גשרי קשת רבים וחמש מנהרות, הארוכה ביותר באורך 884 מטר, ליד אגם בליה.

* מראה אגם וידרארו הנשקף מכביש הטראנספגרשן מראה אגם וידרארו הנשקף מכביש הטראנספגרשן
* קטע של כביש הטראנספגרשן החוצה את אגם וידרארו קטע של כביש הטראנספגרשן החוצה את אגם וידרארו
* אגם בליה הסמוך לכביש הטראנספגרשן אגם בליה הסמוך לכביש הטראנספגרשן

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טרנספגרשאן** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  עשרת הכבישים היפים באירופה, שחר קיסנג'ר
2. ↑  "18 כבישים מדהימים ומטורפים ברחבי העולם שחייבים לנסוע בהם לפחות פעם אחת", שני רבינוביץ', 11 בספטמבר 2016
3. ↑  40 שנה לטראנספגרשן (ברומנית)

פיתולי הכביש

פיתולי הכביש

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007417328805171
* GND: 1184835829
* LCCN: sh2015002873
* VIAF: 79146937875413832736
* WorldCat (עם VIAF): 79146937875413832736

 |
**ג'ון וואטס** (באנגלית: **Jon Watts**; נולד ב-28 ביוני 1981) הוא במאי, תסריטאי ומפיק אמריקאי.

ביוגרפיה
--------

וואטס נולד וגדל בעיר פאונטיין שבמחוז אל פאסו במדינת קולורדו. בבגרותו, הוא למד קולנוע באוניברסיטת ניו יורק. עם קבלת התואר הראשון, הוא החל לביים פרסומות עבור חברת הפקה המקומית "Park Pictures". במקביל, הוא ביים גם וידאו קליפים עבור מוזיקאים שונים, ובהם הדי ג'יי פאטבוי סלים ולהקות הרוק "Death Cab for Cutie" ו-"Tv on the Radio".

ב-2010, וואטס וכמה מחבריו יצרו טריילר לסרט אימה פיקטיבי אודות אב שהופך לרוצח לאחר שהוא לובש תחפושת ליצן שהוא מצא במרתף שלו. לאחר שצפה בטריילר באתר האינטרנט לשיתוף וידאו "YouTube", המפיק איליי רות' הביע עניין בעיבוד הטריילר לסרט עלילתי באורך מלא. וואטס כתב לשם כך תסריט יחד עם חברו כריסטופר פורד, וגם שימש כבמאי. פרויקט זה הפך לסרט "ליצן", והוא יצא לאקרנים ב-2014. הכנסות הסרט היו צנועות ביחס לסרטים עצמאיים אחרים, אם כי הן הצליחו לכסות את התקציב שלו, ומבקרי הקולנוע נתנו לו בעיקר ביקורות שליליות.

בינואר 2015, הוקרן בפסטיבל הסרטים סאנדנס סרטו הבא של וואטס, קומדיית הפשע השחורה "ניידת משטרה", אותו וואטס גם כתב, גם הפיק וגם ביים. על אף כישלונו המסחרי בבתי הקולנוע, הסרט זכה לשבחים ממבקרי הקולנוע ואף הועמד לפרס סאטורן. יצירה זו הקנתה לוואטס את העבודה הבאה שלו - סרט גיבורי-העל עתיר התקציב ביקום הקולנועי של מארוול "ספיידרמן: השיבה הביתה", אותו הוא נשכר לכתוב ולביים על ידי אולפני מארוול ביוני של אותה השנה. הסרט יצא לאקרנים ב-2017, והוא הפך לשובר קופות וקיבל ביקורות חיוביות ממבקרי הקולנוע. וואטס שב וביים גם את סרטי ההמשך "ספיידרמן: רחוק מהבית" מ-2018 ו"ספיידרמן: אין דרך הביתה" מ-2021.

פילמוגרפיה חלקית
----------------

### קולנוע

| שנה | סרט | בימוי | תסריט | הפקה |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014 | "ליצן" | כן | כן | לא |
| 2015 | "ניידת משטרה" | כן | כן | כן |
| 2017 | "ספיידרמן: השיבה הביתה" | כן | כן | לא |
| 2019 | "ספיידרמן: רחוק מהבית" | כן | לא | לא |
| 2021 | "ספיידרמן: אין דרך הביתה" | כן | לא | לא |
| 2024 | "Wolfs" | כן | כן | כן |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ג'ון וואטס** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ג'ון וואטס (באנגלית)
* ג'ון וואטס, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

* ג'ון וואטס, ברשת החברתית אינסטגרם

* ג'ון וואטס, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* ג'ון וואטס, באתר AllMovie (באנגלית)

* ג'ון וואטס, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

* ג'ון וואטס, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* ג'ון וואטס, באתר Genius

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX5642497
* BnF: cb170572263 (data)
* GND: 1077844506
* ISNI: 0000 0004 5688 3578
* LCCN: no2015143069
* MusicBrainz: ad7e26e9-84a9-43bf-b574-7a31626f7c6e
* NKC: xx0250563
* NLK: KAC201709704
* NTA: 401622231
* SUDOC: 221728163
* VIAF: 430144782715309921243
* WorldCat: lccn-no2015143069

 |
**מיכל פרנס** (נולדה ב-1964, בארצות הברית) היא מדענית ישראלית בתחום מדעי המחשב התאורטיים הידועה בעבודותיה בתחום בדיקת תכונות מדגמיות ואלגוריתמים תת-ליניאריים. משנת 1997 היא חברת סגל במכללה האקדמית תל אביב-יפו, וכן שימשה דיקנית בית הספר למדעי המחשב בין השנים 2011 עד 2016. מאז אוקטובר 2022, היא סגנית נשיא לעניינים אקדמיים של המכללה. מאז שנת 2020 היא גם חברת הוועד המנהל של המכללה.

מיכל פרנס היא בתם של הנוירוביולוג יצחק פרנס והנוירוביולוגית חנה פרנס. פרנס סיימה תיכון בגמנסיה העברית בירושלים. היא למדה לתואר שני באוניברסיטה העברית בירושלים. את עבודת התיזה שלה כתבה בהנחיית אבי ויגדרזון בנושא ספירה מקורבת, יצירת פתרונות אקראיים והילוכים מקריים. את עבודת הדוקטורט שלה בנושא אלגוריתמים ומבני נתונים עמידים לשליפת נתונים כתבה בהנחיית דני דולב ונועם ניסן באוניברסיטה העברית בשנת 1994. עשתה פוסט דוקטורט באוניברסיטת תל אביב אצל ישי מנצור בנושא למידה עם רעש.

תחומי המחקר של פרנס: בדיקת תכונות מדגמיות, אלגוריתמים תת-ליניאריים, חלוקות וכיסויים אופטימאליים של מטריצות בינאריות.

מתגוררת בתל אביב.

פרסומים
-------

* 2001: נתי ליניאל ומיכל פרנס, מתמטיקה בדידה.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של מיכל פרנס
* פרסומי מיכל פרנס באינדקס של גוגל סקולר
* מיכל פרנס, הסטודנטים באקדמיה נדרשים לראשונה לחשיבה מעמיקה - והתוצאות עגומות, Themarker 08 באוגוסט 2022

הערות שוליים
------------

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MGP: 245660

 |



1. ↑  Acting Dean : Prof. Michal Parnas
2. ↑  פרופ' מיכל פרנס
3. ↑  פרופ' מיכל פרנס מונתה לתפקיד סגנית נשיא המכללה האקדמית תל־אביב-יפו - וואלה! כסף, באתר וואלה!, ‏2022-10-26
4. ↑  אדרת, עופר (2012-12-13). "חוקר המוח שנאבק בבריחת המוחות". *הארץ*. נבדק ב-2024-04-13.
5. ↑  Avi Wigderson, www.math.ias.edu
6. ↑  Michal Parnas: Dissertation: Robust Algorithms and Data Structures for Information Retrieval
**אבו אל-חסן עלאא אל-דין עלי בן אבי אל-חזם אל-ח'אלדי אל-מחזומי אל-קוריישי אל-דמשקי** (בערבית: أبو الحسن علاء الدين علي بن أبي الحزم الخالدي المخزومي القَرشي الدمشقي) הידוע בכינוי אבן אל-נפיס (ابن النفيس) היה איש אשכולות ערבי מוסלמי, שתחומי עיסוקו כללו בין היתר רפואה, אנטומיה, ספרות, תאולוגיה, ביולוגיה, משפטים, שריעה ופילוסופיה. אבן אל-נפיס נודע בתור הראשון שתיאר את מחזור הריאות. כמו כן, הוא היה בעל שם באסכולה השאפעית.

חייו
----

אבן אל-נפיס נולד בשנת 1213 למשפחה ממוצא ערבי בכפר בקרבת דמשק. כבר בילדותו, החל ללמוד פילוסופיה, תאולוגיה וספרות. בהגיעו לגיל 16, החל אבן אל-נפיס ללמוד רפואה. בשנת 1236, הגר אבן אל-נפיס למצרים, שם החל בין היתר ללמוד משפטים.

אבן אל-נפיס היה עד למספר אירועים היסטוריים משמעותיים במהלך חייו, כגון נפילת בגדאד ועליית הסולטנות הממלוכית.

ב-17 בדצמבר 1288, נפטר אבן אל-נפיס בקהיר לאחר מספר ימים בהם הוא היה חולה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אבן אל-נפיס** בוויקישיתוף
* הגאון הנשכח: אבן אל-נפיס (סרטון יוטיוב)
* אבן אל-נפיס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* עלי בן אבי חזם אבן אלנפיס, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  ابن النّفAla-al-din abu Al-Hassan Ali ibn Abi-Hazm al-Qarshi, prezi.com (באנגלית)
2. ↑  Ibn\_al-Nafis

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007277553305171
* BNE: XX1050166
* BnF: cb12442782j (data)
* GND: 118838555
* ICCU: BVEV027977
* ISNI: 0000 0001 1380 3126
* LCCN: n85331623
* NTA: 07481088X
* SELIBR: 191256
* SNAC: w6377dv0
* SUDOC: 071327665
* VIAF: 17316331
* WorldCat: lccn-n85331623

 |
ב-4 במרץ 1977 בשעה 21:22:22 התרחשה רעידת אדמה בדרגה 7.2 בסולם ריכטר. מוקד רעידת האדמה היה במחוז ורנצ'אה, ברומניה, בעומק של כ-94 קילומטרים. רעידת האדמה גרמה למותם של מעל 1,500 בני אדם, לפציעתם של מעל 11,000 בני אדם, ולהרס של 35,000 דירות ועוד.

האנרגיה, שהשתחררה ברעידת האדמה, הייתה שוות ערך ל-10 פצצות אטום דוגמת הפצצה, שהוטלה על הירושימה. עיקר הנזקים היו בבוקרשט, אך גם בערים נוספות, כולל סבישטוב בבולגריה. בעיר זימניצ'ה נפגעו 80% מהמבנים, 175 בתים נהרסו לגמרי ו-523 נפגעו קשה, אך לא הייתה אף פגיעה בנפש. בקראיובה נפגעו קשה 550 מבנים, בוסלוי נהרגו 7 אנשים. בבוקרשט התמוטטו 32 בלוקים ובתים גדולים אחרים ו-130 מבנים אחרים נפגעו קשה. בפלוישט נהרסו 200 דירות ו-2000 נפגעו קשה.

בסיכום הכללי נרשמו ברומניה 1,570 מתים, 11,300 פצועים, 32,900 דירות הרוסות או פגועות קשה ו-35,000 משפחות חסרות בית, ונזקים בשווי של כשני מיליארד דולרים אמריקאים.

השלטונות והאוכלוסייה נאבקו במשך 11 ימים להציל כמה שיותר אנשים ולשם כך הובאו גם כלבים מתמחים משווייץ; הניצול האחרון, צעיר בן 19, הוצא מתוך ההריסות לאחר 250 שעות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רעידת האדמה בוורנצ'אה** בוויקישיתוף
* ‘Blocurile cădeau ca un castel de cărți’ (ברומנית)
* 7,2 grade Richter (ברומנית)
* Cutremurul din 4 martie 1977 - 55 de secunde de cosmar (ברומנית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Cutremurul din 4 martie 1977 - 55 de secunde de cosmar (ברומנית)