פירוש נוסף ערך זה עוסק בספר באר היטב השני, המודפס ברוב המהדורות של השולחן ערוך. אם התכוונתם לספר באר היטב הראשון, ראו ישעיה הלוי.
**באר היטב** הוא חיבור על השולחן ערוך, שנדפס עם השולחן ערוך בכל המהדורות הנפוצות. חיברוהו רבי יהודה אשכנזי מטיקטין ורבי זכריה מנדל בן אריה לייב.

היסטוריה
--------

החיבור המודפס כיום במהדורות השולחן ערוך והמשנה ברורה, חובר (על חלק אורח חיים ואבן העזר) על ידי רבי יהודה אשכנזי רבה של טיקטין (המכונה בפוסקים 'מהרי"ט'), והושלם על ידי ר' זכריה מנדל בן אריה לייב מבעלז (על חושן משפט ויורה דעה). 

נכתבו חיבורים נוספים בשם "באר היטב", שלא זכו להיות נפוצים כמוהו. רבי משה פרנקפורט חיבר אף הוא "באר היטב" על חלק "חושן משפט", ור' יהודה אשכנזי חיבר אף הוא "באר היטב" על חלק "יורה דעה". אך חיבורים אלו נפוצים פחות, ואינם מודפסים בשולי השולחן ערוך מהדפוסים המצויים.

הפסיקה המובאת בבאר היטב תואמת בדרך כלל את נוסח אשכנז ואת מנהגי האשכנזים בפולין. ישנן חצרות חסידיים שמקובל בהן ללמוד את הספר, ולהעיר על ההבדלים בין מנהגיהם לאלו הרשומים.

סקירת המהדורות
--------------

קודם לחיבורו של רבי יהודה אשכנזי, הוציא לאור באמסטרדם בשנת תס"ח רבי ישעיה בן רבי אברהם, מצאצאיו של הט"ז, חיבור בשם זה, שמטרתו לסכם בתמציתיות את פסקי ההלכה המבוארים בחיבורים מגן אברהם וטורי זהב (הט"ז), בהשמטת הפלפולים ההלכתיים הנלוים, בשילוב פסקי הלכה מספרים אחרים, ומתוך מגמת קיצור. המחבר היה שרוי בעוני, ולכן הדפיס את חיבורו בקיצור גדול מדי. חיבור זה זכה לפופולריות רבה בזמנו, ונדפס בשמונה מהדורות. חיבור זה אינו מצוי כיום.

רבי יהודה אשכנזי נטל על עצמו את המשימה להשלים את מפעל הבאר היטב, ברוח החיבור המקורי, ובהשלמת מקורות חדשים רבים שריכז מספרי השו"ת. במקומות רבים הוא חולק על מחבר הבאר היטב הקודם. החיבור נדפס לראשונה באמסטרדם בשנת תק"ב. חיבור זה הוא בין הבודדים המקיפים את כל ארבעת חלקי השולחן ערוך.

בשנת תקי"ג נדפס החיבור פעם נוספת באמסטרדם, בשילוב הוספות בשם "אבן העוזר" מתוך חיבורו של רבי עוזר מקלמינטוב, ועוד הוספות מאת המגיה שהוכנסו בסוגריים מרובעים.

בשנת תקכ"ט נדפס החיבור פעם נוספת באמסטרדם, והפעם גם בשילוב הוספות בשם "אשל אברהם" מאת רבי אברהם אופנהיים, שחלקן שולבו בגוף הטקסט של הבאר היטב וחלקן נדפסו בנפרד, בשוליים.

בדנציג נדפסה מהדורה נוספת בשנת תר"ה ובה שולבו בתוך הבאר היטב כמה הוספות מתוך החיבור בית מאיר של רבי מאיר פוזנר.

במהדורות שלפנינו, לרוב לא ניתן להבחין בין המקור שיצא מתחת ידו של רבי יהודה אשכנזי, לבין הוספותיהם של האבן העוזר, האשל אברהם והבית מאיר. במהדורות השולחן ערוך המוהדרות לאחרונה, כמו זו הנדפסת על ידי מכון ירושלים, באה בעיה זו על תיקונה, ובסיום כל הוספה מצוין מי הוא מחברה.

לקריאה נוספת
------------

* א. י. גולדראט, מיעוט דמות של ספרים, **תגים** א-ה, מאמרים על ההבדלים שבין חבורי ה"באר היטב" השונים.

קישורים חיצוניים
----------------

- ויקיטקסט באר היטב, באתר ויקיטקסט

* הרב יחיאל דוב ולר, **מהדורות באר היטב לשו"ע [א]**, בתוך: **ישורון** - יז, ירושלים תשס"ז, עמ' תתכה-תתלז, באתר היברובוקס
* הרב יחיאל דוב ולר, **מהדורות באר היטב לשו"ע [ב]**, בתוך: **ישורון** - יט, ירושלים תשס"ז, עמ' תתלה-תתנז, באתר היברובוקס

הערות שוליים
------------

1. ↑  קיים חיבור קדום יותר בעל שם זהה שחיבר הרב ישעיה הלוי.
2. ↑  הרב יצחק אייזיק אייכנשטיין מייסד חסידות קומרנה הרבה להשוות את פסיקותיו כנגד ספר זה.
3. ↑  א.י גולדראט, ספרי ה"באר היטב" לחלק אורח חיים, **תגים** ד, עמ' 39-24, באתר אוצר החכמה

| פרשני הטור והשולחן ערוך |
| --- |
| על כל החלקים | באר הגולה • באר היטב • ב"ח • ביאור הגר"א • בית יוסף • דרכי משה • כנסת הגדולה • ברכי יוסף |
| על אורח חיים | מגן אברהם • ט"ז • פרי חדש • שערי תשובה • מחצית השקל • שולחן גבוה • מטה יהודה • פתח הדביר • תוספת שבת • מחזיק ברכה • פרי מגדים • משנה ברורה • שתילי זיתים • כף החיים •  מור וקציעה |
| על יורה דעה | שפתי כהן • ט"ז • מחצית השקל • פרי חדש • פתחי תשובה • כרתי ופלתי • שלחן גבוה • שבט יהודה • דגול מרבבה • מחזיק ברכה • פרי מגדים • כף החיים • בית הלל • חידושי הרי"ם • ערוגות הבושם |
| על אבן העזר | חלקת מחוקק • בית שמואל • פתחי תשובה • בית הלל • חידושי הרי"ם • אבני מילואים |
| על חושן משפט | סמ"ע • שפתי כהן • ט"ז • פתחי תשובה • אורים ותומים • נתיבות המשפט • קצות החושן • חידושי הרי"ם |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007394926205171

 |