recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
תוכי אהבה בשביה
 *Agapornis roseicollis*
**הבני ורוד-פנים** (שם מדעי: ***Agapornis roseicollis***) הוא מין של תוכי המצוי באפריקה הטרופית ושייך לסוג תוכי אהבה ממשפחת הדרראים.

זהו תוכי קטן יחסית באורך 17–18 ס"מ ומוטת כנפיים של 106 מ"מ בממוצע. הוא בעל נוצות ירוקות בהירות עם ראש בצבע אפרסק שנתן לו את שמו, כשהמצח יותר כהה משאר הפנים. העין בעלת פס לבן מסביבה והמקור אפור. השת כחול והרגליים ורודות בהירות. 

התוכי חי בלהקות קטנות בדרומה של אפריקה באנגולה, נמיביה, בוצוואנה ודרום אפריקה. הוא חי עד גובה 1,600 מ' מפני הים ומצוי בחורשות, סוואנות, אזורים תת-מדבריים וכן ליד מקורות מים, להם הוא זקוק כדי לשתות. הוא מצוי גם בערים אפריקניות רבות ומסתגל אליהן במהירות. הוא ניזון מפירות שונים ומזרעים, אותם הוא מפצח במקורו.

מין זה ידוע כתוכי-מחמד מבוקש ובעבר נלכדו רבים ממנו למטרה זו. עם זאת, כיום התוכי מוגן, אסור לסחור בו ומצב השימור שלו הוא ללא חשש. הפרטים המגודלים בשבי מגוונים יותר בצבעיהם ויכולים להופיע גם בירוק כהה, כחול או אפור. 
גם בשבי הם ניזונים מזרעים. 
קשה מאוד להרבות אותם בשבי.

**תת-מינים**:

* *Agapornis roseicollis catumbella*
* *Agapornis roseicollis roseicollis*

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הבני ורוד-פנים** בוויקישיתוף
* הבני ורוד-פנים, באתר ITIS (באנגלית)
* הבני ורוד-פנים, באתר NCBI (באנגלית)
* הבני ורוד-פנים, באתר Animal Diversity Web (באנגלית)
* הבני ורוד-פנים, באתר GBIF (באנגלית)
* מעיין אילון-אשכנזי, אורי ברמן, ד"ר יונת אשחר, מכון דוידסון לחינוך מדעי, ‏מפתיע: הדרך הייחודית שבה מטפסת ציפור האהבה, באתר ‏מאקו‏, 5 ביוני 2022

הערות שוליים
------------

1. ↑  הבני ורוד-פנים באתר הרשימה האדומה של IUCN
**אלכסנדר פלאי** (17 ביוני 1915 – 27 במאי 2007) היה היוזם והמוציא לאור של האנציקלופדיה העברית.

חייו
----

פלאי נולד בקייב למאיר וברכה פלאי. בהיותו בן שש עלתה משפחתו לארץ ישראל דרך קהיר. בישראל המשפחה התיישבה בתל אביב. פלאי למד בגמנסיה הרצליה ובאוניברסיטה העברית היסטוריה ופילוסופיה. חלומו היה ליצור אנציקלופדיה מקיפה בשפה העברית.

רעיון האנציקלופדיה העברית החל להתממש בקיץ 1944. אז הוקמה ועדה מייעצת לקביעת מגמתה של האנציקלופדיה. הדפסת הכרך הראשון החלה בקיץ 1948, עם הקמת המדינה. נשיא הכבוד של האנציקלופדיה היה נשיא המדינה, פרופ' חיים ויצמן. העורך של האנציקלופדיה היה פרופ' יוסף קלוזנר ופלאי כיהן כמנהל האנציקלופדיה. הכרך הראשון הקיף את הערכים א' עד אוסטרליה. התצלום הראשון המופיע בתחילת הכרך הוא תצלום מגילת העצמאות של מדינת ישראל. הערך המסיים את האנציקלופדיה בכרך ל"ב הוא "תשרי".   
לאחר מותו של פרופ' קלוזנר מינה פלאי את בנציון נתניהו לעורך הראשי של האנציקלופדיה.

העבודה על האנציקלופדיה נגמרה בשנת 1980.

לאחר מות אמו, ברכה פלאי, ניהל פלאי חלק מהוצאת הספרים שיסדה, מסדה, אך מצבה הכלכלי של החברה הורע וההוצאה סגרה את שעריה.

חיים אישיים
-----------

פלאי היה נשוי לנעמי, בת הרב קלמן טבצ'ניק (1917–1991), משנת 1936 ועד לגירושיהם בשנות ה-60'. לאחר מכן נישא בשנית, ובשלישית (לרות נויפלד). פלאי נפטר בשנת 2007 בירושלים והותיר אחריו שני ילדים מנישואיו הראשונים.

קישורים חיצוניים
----------------

* מרב יודילוביץ', נפטר מייסד האנציקלופדיה העברית, באתר ynet, 27 במאי 2007
* אורי דרומי, מייסד האנציקלופדיה העברית, באתר הארץ, 5 ביוני 2007

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007302918105171
* GND: 1081684887
* ISNI: 0000 0004 0931 3249
* LCCN: no2017093308
* NLP: a0000002496701
* SUDOC: 139643516
* VIAF: 303143098
* WorldCat: lccn-no2017093308

 |
ברונכיטיס כרוני בכלב מסוג פקינז
**דלקת סמפונות כרונית** (באנגלית: **Chronic bronchitis**) היא דלקת כרונית של הסמפונות, הנמנית עם הסוג COPD. מאפייניה המרכזיים הם שיעול במשך חודשיים עד שלושה בשנה במשך למעלה משנתיים רצופות, בליווי חשיפה לעישון ברוב המקרים. לרוב מאופיינת הדלקת בשיעול בוקר, אשר הולך ומחמיר במשך הזמן. אז מתפתחת היפוקסמיה בשלב מוקדם יחסית, אשר מלווה ביתר לחץ דם ובאי ספיקת לב באונה הימנית. החולים בדלקת הסמפונות הם לרוב סטאטיים (ולכן משמינים), בצקתיים (בשל אי ספיקת לב ימנית) והיפוקסמיים (מכונים blue blotters).

דלקת סמפונות כרונית שכיחה בקרב מעשנים ובקרב אנשים שגרים בערים עם זיהום אוויר ניכר. היא פוגעת לרוב בעשור החמישי לחיים.

השפעות
------

המבנה התקין של דפנות הסמפונות מכיל אפיתל, תת-ריר וסחוס. התאים מפרישים ריר על פני השעריות (Cilia) של דרכי האוויר. בדלקת סמפונות כרונית נוצרת דלקת בדפנות הסמפונות עצמן, והיא מלווה בהיפרטרופיה ובהיפרפלסיה של הבלוטות מפרישות הריר. כתוצאה מכך, גדלים תאי הגביע על חשבון מספרם של התאים הריסניים. המדד המצביע על העלייה ברקמה של הבלוטות עצמן, Reid index, מציין את היחס בין עובי הבלוטות לעובי הסמפון; כיום אינו מצוי בשימוש קליני. בנוסף לכך, קיימים ברקמה שינויים מטפלסטיים ודיספלסטיים, עד כדי התכייבות של הברונכים כתוצאה מהדלקת.

כתוצאה מהעלייה המשמעותית בהפרשת הריר בשילוב עם העלייה בעובי דפנות הסמפונות, נחסמות דרכי האוויר. לרוב החולים קיימת במקביל גם נפחת המעצימה את האפקט החסימתי. עם העלייה בחסימת הסמפונות, נוצרת היפוקסיה קשה, קוצר נשימה ושיעול עם זיהומים חוזרים. הרס הרקמה גורם לעליה בלחץ הדם הריאתי, ללב ריאתי ולאי ספיקת לב ימנית.

הטיפול בדלקת הסמפונות הכרונית כולל לעיתים גם טיפול אנטיביוטי עקב הסיכוי הגדול לזיהומים חוזרים.

ראו גם
------

* מחלת ריאות חסימתית כרונית
* דלקת סימפונות חריפה
* וירוסים וחיידקים במערכת הנשימה
* חסימה דלקתית של הסימפונונות

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NKC: ph137036

 |

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**פנטוברביטל** (INN, AAN, BAN, USAN) או **פנטוברביטון** (בעבר AAN, ו-BAN) הוא סם מדכא מקבוצת הברביטורטים.

שמו המסחרי של החומר הוא **נמבוטל**. השם נוצר בידי ג ' ואן ס. לאנדי, שהתחיל להשתמש בו ב-1930. נמבוטל הוא סימן מסחרי שיוצר על ידי חברת התרופות הדנית לונדבק (כיום מיוצר על ידי אקורן תרופות), והוא קיים רק בצורת זריקות של פנטוברביטל שאושר למכירה בארצות הברית.

במינונים גבוהים, פנטוברביטל גורם למוות על ידי דום נשימה. בארצות הברית, התרופה משמשת להוצאה להורג של פושעים שנגזר עליהם עונש מוות. לונדבק (אחד מהיצרנים) אינו מתיר מכירת פנטוברביטל לבתי סוהר או מוסדות דומים כדי לבצע באמצעותו עונש מוות.

שימושים
-------

### שימושים רפואיים

שימושים אופייניים לפנטוברביטל הם משכך כאבים, הרגעה לטווח קצר וטיפול בפרכוסים במקרי חירום.

פנטוברביטל משמש גם כסם הרדמה וטרינרי. פנטוברביטל משמש גם כמפחית לחץ תוך-גולגולתי כמו למשל בפגיעה מוחית טראומטית.

### המתת חסד

פנטוברביטל יכול לגרום למוות כאשר נעשה שימוש במינון גבוה, המינון הקטלני נע בדרך כלל בין גרם לשני גרמים. הוא משמש להמתת חסד של בני אדם כמו גם בעלי חיים. משתמשים בו בצורה טהורה, או בשילוב עם חומרים נוספים כגון פניטואין ומשווק בצורה זו באופן מסחרי להמתת חסד בבעלי חיים. ארגון דיגניטאס נותן לאנשים המקבלים באמצעותו המתת חסד, מנת פנטוברביטל של כ-15 גרם.

### הוצאות להורג

פנטוברביטל משמש לביצוע עונש מוות בארצות הברית, או נחשב כתחליף לחומרים אחרים המשמשים למטרה זו, כאשר הם נמצאים במחסור.
בטקסס החלו להשתמש בפנטוברביטל להריגת אסירים הנידונים למוות על ידי זריקה קטלנית ב-18 ביולי 2012.

באוקטובר 2013, במדינת מיזורי שינו את הנהלים, כדי לאפשר לפנטוברביטל לשמש כמנה קטלנית עבור הוצאות להורג. ב-20 בנובמבר 2013 הוצא להורג הרוצח הסדרתי ג'וזף פול פרנקלין על ידי מדינת מיזורי. הוא היה האסיר הראשון שהוצא להורג במנה של פנטוברביטל.

### התאבדויות

מנת יתר של פנטוברביטל היא אחת משיטות ההתאבדות האמינות ביותר. למשל, מותה של השחקנית והדוגמנית המפורסמת מרילין מונרו מיוחס לנטילת מנת יתר של פנטוברביטל, בשילוב עם אלכוהול.

מעמד בישראל
-----------

פנטוברביטל נכלל בישראל בפקודת הסמים המסוכנים ואסור בשיווק, למעט בצורה יחידה של זריקות וטרינריות, בשם **פנטל**. הזריקה מכילה 200 מ"ג מהחומר, ומשמשת להמתת חסד בבעלי חיים. היא נמכרת על פי מרשם רופא בלבד.

תגובות בין תרופתיות
-------------------

מתן של אתנול, בנזודיאזפינים, אופיאטים, אנטי היסטמינים, סמי הרגעה אחרים וסמים המדכאים את מערכת העצבים, בשילוב עם מתן פנטוברביטל, יכולים לגרום לתופעות לוואי משמעותיות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פנטוברביטל** בוויקישיתוף
* ד"ר איתי גל, תיעוד מצמרר: כך מתבצעת המתת חסד ב'דיגניטס', באתר ynet, 9 בספטמבר 2011

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007533820505171
* GND: 4173704-0
* LCCN: sh85099645

 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  ארה"ב: רוצח יהודים ושחורים הוצא להורג, באתר ynet, 21 בנובמבר 2013
2. ↑  מתוך רשימת התרופות של משרד הבריאות
רבי צבי הירש יוסף רזניק
הרב **צבי הירש יוסף הכהן רזניק** (ה'תר"א, 1841 - י' בניסן ה'תרע"ב, 28 במרץ 1912) היה ראש ישיבה ליטאי. ראש ישיבות בערים סלונים וסובאלק.

ביוגרפיה
--------

נולד לרב יצחק יעקב הכהן רזניק, בצעירותו התגורר בז'טל (אנ') ולפחות אחד מילדיו נולד בה. התגורר גם במייצ'ט מקום מגורי הורי אשתו, ונקרא על שם העיירה "רבי הירש מייצ'טער". התפרסם כמתמיד ושימש שנים רבות כראש ישיבה בסלונים. בקרב בני דורו היה נחשב כמי שידע לצטט בעל פה כל קטע בתלמוד הבבלי עם לשונם המדויקת של רש"י, תוספות, המהרש"א והמהר"ם.

למרות הצעות רבנות רבות שקיבל, הסכים לכהן רק כראש ישיבה כדי שיוכל להמשיך להתמיד בלימודיו. בשנת ה'תרנ"ד, 1894, התקבל לעמוד בראשות ישיבת "אוהל יצחק" בסובאלק, משרה בה החזיק במשך שמונה עשרה שנים עד פטירתו בי' בניסן ה'תרע"ב, 28 במרץ 1912.

הרב רזניק היה כהן, ובהלווייתו ספד לו רבה של סובאלק, הרב משה בצלאל לוריא באמרו כי אילו נבנה בית המקדש בימיו, היה ראוי לשמש ככהן גדול. הוא נקבר בסובאלק בחלקת הרבנים, ליד קברם של רבי יצחק אייזיק חבר ורבי עזריאל אריה לייב רקובסקי. במלחמת העולם השנייה הושחתו קברים אלו ונעשה שימוש במצבות לצורכי בנייה.

בנו היה הרב מנחם הכהן ריזיקוב, מחבר פורה של ספרים תורניים ורב במנהטן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צבי יוסף רזניק** בוויקישיתוף
* בן ציון אייזנשטט, ****רעזניק, הרב ר' צבי יוסף הכהן****, דורות האחרונים, חלק א: נ-ת. עמ' 335–336, באתר היברובוקס
* סלאנים - חזון מרהיב לב ונפש... המליץ, 29 ביוני 1894 - תיאור על ליל שבועות בישיבתו בסלונים
* אברהם משה ויטקינד, ****הצבי ישראל** - הספד עליו**, פרק ג' בספרו **תועפת ראם** חלק א, ורשה תרע"ג, באתר היברובוקס
עטיפת ספרו של שרון רוטברד "עיר לבנה, עיר שחורה"
**שרון רוטברד** (נולד ב-2 באוקטובר 1959) הוא אדריכל, מורה לאדריכלות, סופר ומוציא לאור ישראלי.

ביוגרפיה
--------

רוטברד, יליד תל אביב, למד בתחילת שנות ה-80 אמנות במדרשה לאמנות ברמת השרון ולאחר מכן למד אדריכלות בפריז ב-École Spéciale d'Architecture (אנ'). לאחר שסיים את לימודיו בשנת 1991 עבד במשרדי אדריכלות הפריזאיים ז'אן נובל ו-Architecture Studio. לאחר שובו ארצה בשנת 1993, עבד כ-4 שנים במשרדו של האדריכל אברהם יסקי.

בשנת 1998 הצטרף להוצאת בבל שהוקמה על ידי אשתו, עמית רוטברד, ב-1995. רוטברד ערך את סדרת "ארכיטקטורות" בה ראו אור בין השאר ספרו של לה קורבוזיה "לקראת ארכיטקטורה" ואוסף כתביו של הארכיטקט הוינאי אדולף לוס "דיבור לריק, למרות הכול". מאז 2005 הוא עורך את סדרת הפרוזה של ההוצאה "הספרייה של בבל", שבה ראו אור ספרים של מחברים כנדין גורדימר, ז'ורז' פרק, מישל וולבק, תומאס ברנהרד, דרור בורשטיין, אסף שור ובן ורד.
בשנת 2005 הוציא רוטברד את ספרו הראשון **"עיר לבנה עיר שחורה"** הבוחן את שורשיה של העיר תל אביב-יפו, ובשנת 2007 הוציא את הספר **"אברהם יסקי, אדריכלות קונקרטית"** המסכם ובוחן את פועלו של האדריכל הישראלי אברהם יסקי.

בשנים האחרונות משמש רוטברד כמורה ומרצה לאדריכלות במחלקה לארכיטקטורה בבצלאל בירושלים. רוטברד מפרסם מאמרים בנושאים שונים הקשורים לאדריכלות הישראלית מעל לבמות שונות.

ספרים של שרון רוטברד
--------------------

* "משפטי הסרבנים", מיכאל ספרד, דב חנין, שרון רוטברד (עורכים), הוצאת בבל, 2004
* "עיר לבנה, עיר שחורה", הוצאת בבל, 2005
* "אברהם יסקי, אדריכלות קונקרטית", הוצאת בבל, 2007
* "לא ביפו ולא בתל אביב: סיפורים, עדויות ותעודות משכונת שפירא" מוקי צור, שרון רוטברד (עורכים), הוצאת בבל, מרכז בינ"ה, 2009

### ספר שתרגם

* "חוש המאבק" של מישל וולבק (יחד עם רותם עטר, הוצאת בבל, 2017)
* "מלחמת הרחובות והבתים וטקסטים אחרים על העיר" (הוצאת בבל, 2021)

קישורים חיצוניים
----------------

* רשימת הפרסומים של שרון רוטברד, בקטלוג הספרייה הלאומית
* אסתר זנדברג, תירוצים מפה ועד סין, באתר הארץ, 18 בפברואר 2009
* שרון רוטברד: כיכר המדינה, עיתון תל אביב, 11.08.06
* חיים יעקבי, לספר מחדש את סיפורה של תל אביב, בשחור ולבן, באתר הארץ, 29 באוגוסט 2005, על הספר "עיר לבנה עיר שחורה"
* מבחר מאמרים מאת רוטברד באתר "מכונת קריאה" של הוצאת "בבל"

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007303768205171
* BnF: cb150104721 (data)
* GND: 1118652479
* ISNI: 0000 0000 6660 1221
* LCCN: no2005030368
* SUDOC: 152263268
* VIAF: 7119265
* WorldCat: lccn-no2005030368

 |
**קופטוס** (בערבית: **قفط**, קיפט; בקופטית: **Ⲕⲉϥⲧ**, קפט וגם קבּטוֹ; ביוונית עתיקה: Κόπτος, קופטוס) היא עיירה קטנה במחוז קינא במצרים, השוכנת 43 קילומטרים צפונה ללוקסור. העיירה התקיימה כבר באלף החמישי לפנה"ס ושימשה כמרכז לנתיבי השיירות שחיברו בין עמק הנילוס לבין ים סוף וכן לדרך שהוליכה דרומה לארץ פונט הקדומה (סומליה ואריתריאה של ימינו).

היסטוריה
--------

העיירה הייתה בעלת חשיבות רבה בתקופות מצרים העתיקה בשל קרבתה למכרות זהב וקוורציט במדבר המזרחי. המקום היה קשור לאל המצרי מין ולאלה איזיס, שעל פי האגדה מצאה בו חלק מגופתו של אוסיריס. חשיבותה לא פחתה בתקופת מצרים התלמאית. הקיסר הרומי אוגוסטוס אף תרם לבניינה. היא נהרסה בשנת 292 לספירה על ידי דיוקלטיאנוס. במאה ה-6 נקראה בשם יוסטיניאנופוליס, לכבוד יוסטיניאנוס הראשון, קיסר האימפריה הביזנטית. קופטוס הייתה מרכז לקהילה נוצרית, שהשאילה את שמה לנוצרים הקופטים. במאה ה-13 עדיין פעלו בסביבתה מנזרים נוצרים. העיירה איבדה מכוחה אחרי הכיבוש עות'מאני בתחילת מאה ה-16.

חשיבותה של העיירה בזמננו היא בעיקר בשרידי המקדשים של מצרים העתיקה ובשל הכביש הסלול (256) ממנה לקוסייר בחוף הים האדום. אוכלוסייתה של העיירה הוערכה ב-2021 בכ-22,000 נפש.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קופטוס** בוויקישיתוף
* קופטוס, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  הערכה על פי מפקד 2017; המקור מסתמך על נתוני הסוכנות המרכזית לגיוס כללי ולסטטיסטיקה (אנ') של ממשלת מצרים

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007557518305171
* BnF: cb120170637 (data)
* GND: 4370188-7
* LCCN: n84011534
* SUDOC: 028307828
* VIAF: 144291385
* WorldCat (עם VIAF): 144291385

 |
**BWA**
היא תוכנה המשמשת לעימוד רצפים (alignment) כנגד גנום ייחוס גדול, כמו הגנום האנושי.
עימוד הרצף שהתוכנה מבצעת הוא שמרני ויאפשר התאמה רק אם היא קיימת.
לתוכנה יש שני רכיבים עיקריים, אחד לקריאת רצפים הקצרים מ-150bp והשני לקריאת רצפים ארוכים יותר.

מצבי BWA
--------

לBWA יש מצבים שונים המותאמים לאורכי רצף שונים:

BWA-backtrack
מיועד לקריאה של רצף Illumina עד 100bp.

BWA-SW
מיועד לקריאה של רצפים ארוכים יותר הנעים בין 70bp ל-1Mbp, בעל תמיכה בקריאה ארוכה ועימוד מפוצל.

BWA-MEM
בעל תכונות דומות ל־BWA-SW, אך זוהי הגרסה העדכנית ביותר, גרסה זו מומלצת לשאילתות באיכות גבוה מכיוון שהיא מהירה ומדויקת יותר. ל-BWA-MEM יש גם ביצועים טובים יותר מ-BWA-backtrack עבור קריאות Illumina של 70-100bp.

פקודות BWA-MEM
--------------

יצירת תיקייה ומעבר אליה:

`mkdir folder; cd folder $`
יצירת האינדקס:

`bwa index folder/genome.fa $`
דוגמת הרצה:

שורת ההרצה מכילה את הפרטים הבאים :

* -t מייצג את מספר התהליכים.
* הכתובת לאינדקס של הגנום.
* קובצי FASTQ.
* < שמירת פלט לקובץ SAM

`bwa mem -t 2 folder/genome.fa pair_1.fastq pair_2.fastq > output_file.sam $`

ראו גם
------

* ריצוף DNA

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של BWA
* מדריך לשימוש בתוכנה (באנגלית)
תמונת פנורמה של האי דנה
 תרשים ימי מ־1819 של האי דנה מהסקר של בופורט
**האי דנה** (בטורקית: **Dana Adas** או **Kargıncık Adası**; ביוונית לטינית: **Pithyussa**) הוא אי ים תיכוני קטן השייך לטורקיה.

גאוגרפיה
--------

דנה אדאסי (האי דנה) שוכן במקביל לחוף הדרומי של טורקיה במחוז מרסין. המרחק מהחוף לאי הוא 2.5 ק"מ. המעבר בין היבשה המרכזית לאי המכונה מיצר קרגיקאק הוא מעבר נח לתנועה ימית. צורת האי היא מלבנית בערך עם מידות של 2.7 ק"מ × 0.9 ק"מ. הפסגה הגבוהה ביותר היא 250 מטר מעל פני הים.

זהו אי ים תיכוני טיפוסי, סלעי ומלא שיחים קוצניים. ישנם עצי אורן, זית וחרובים במזרח ובצפון האי. למים מול החוף הצפוני של האי יש קרקעית חולית והם מושלמים לשחייה ושנורקלינג. עם זאת, החוף המזרחי הוא סלעי ויש בו צוקים חדים. ולכן אינו מתאים לצלילה או לשחייה. אין מקור מי שתייה באי.

האי אינו מיושב והוא ללא בתים או מלונות. ניתן למצוא באי בעלי חיים כמו נחשים, ארנבות, צרעות, לטאות וציפורים ובחורף ניתן לראות עיזים על האי.

היסטוריה
--------

פרנסיס בופורט, שסקר את החוף הדרומי של טורקיה בשנים 1811–1812, קובע שהאי נקרא על ידי האנשים המקומיים "מנבאט", ו"האי פרובנס" על ידי מלחים זרים. הוא הציע שהשם נגזר משמו של אחד מדרגות האבירים ההוספיטלרים שכבשו מבצרים ואיים לאורך חוף זה. 

ב-2016 התגלתה בחוף הצפוני של האי מספנה עתיקה עם 274 רציפי ספינות כנראה מתקופת הברונזה המאוחרת (מהמאה ה-12 לפני הספירה). עוזר פרופסור האקן אוניז טוען שהאי היה המספנה הגדולה ביותר בעולם העתיק. יש גם כמה חורבות בחוף הדרומי של האדמה הראשית הפונה לאי. ככל הנראה, שני התיישבויות אלו היו עמדות השליטה השולטות בשני הקצוות של המצר.

פיטוסה, העיר העתיקה באי, הפכה לעיר עצמאית בתקופה הרומית. בעיר ישנן חורבות של בור מים, בית מהתקופה הרומית, מרחץ, סרקופג וכנסייה מהתקופה הביזנטית. ההריסות הממוקמות בחלק הצפוני-מערבי של האי הפונה לקרקע הועברו עם הזמן ושימשו לבניית מבנים חדשים. האי היה מיושב גם בתחילת התקופה הביזנטית. לפי כמה מקורות, גם סוחרים צרפתים השתמשו באי כנמל שלהם במהלך ימי הביניים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דנה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של דנה

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספינות טרופות ואוצרות ימיים: המדינה המפתיעה עם אתרי הצלילה המרהיבים, באתר www.maariv.co.il, ‏2023-06-21
2. ↑  Beaufort, Francis (1817). *Karamania, Or A Brief Description Of The South Coast Of Asia Minor*. London: R. Hunter. pp. 206–211.
3. ↑  Hürriyet newspaper
4. ↑  "Report of Research Institute". אורכב מ-המקור ב-2021-01-20. נבדק ב-2009-11-12.
5. ↑  *Pocket Guide of Mersin*, MTSO, Mersin, 2004
**חואן זאנוטו** (באיטלקית: **Juan Zanotto**;‏ 26 בספטמבר 1935 – 13 באפריל 2005) היה קומיקסאי ממוצא ארגנטינאי, יליד איטליה, שעבד באירופה ובארגנטינה. זאנוטו ידוע בגיבורות העל שאייר שהיו טובות-מראה, ונראתה בהן ההשפעה מדמותה של וונדר וומן.

ביוגרפיה
--------

זאנוטו נולד בטורינו שבאיטליה, ועבר עם משפחתו בגיל שלוש עשרה לארגנטינה. שם למד בבית הספר לאמנות בצפון אמריקה (לימים בית הספר האמריקאי לאמנות).

בשנת 1953 החל לעבוד בהוצאת הספרים "קודקס עריכה" (ספ') שם אייר לעיתים ספרים של כותבים שונים, ומאוחר יותר החל לכתוב ולצייר סיפורי הרפתקאות ומערבונים עבור רצועות קומיקס מוכרות כגון The Phantom (אנ').

בשנת 1955, יחד עם אלפרדו גראסי, יצר זאנוטו את "ריק דה לה פרונטרה", ובאותה שנה החל לעבוד על יצירת רצועת הקומיקס אל מונדו דל הומברה רוג'ו (המבוסס על אגדות אינדיאניות מצפון אמריקה). בשנת 1958 עבד עם ההוצאה האנגלית Fleetway ויצר כמה רצועות קומיקס שפורסמו אף באנגליה.

בשנת 1965 נכנס זאנוטו לתפקיד המנהל האמנותי ב"קודקס עריכה" ועשה כריכות ואיורים לספרים שונים. בשנת 1974 הפך למנהל האמנותי של Ediciones Record. יחד עם ריי קולינס הוא יצר את דמותו של "יור הצייד" (אנ') באמצעות תסריטים שכתב יחד עם דייגו נבארו (הסרט "יור, הצייד מהעתיד" מ-1983 מבוסס על רומנים גרפיים אלה).

בשנות השבעים והשמונים פרסם זאנוטו מספר רב של רצועות קומיקס, חלקן פורסמו גם מחוץ לארגנטינה, יחד עם כותבים רבים נוספים, בהם ריקרדו באריירו, אמיליו בלקרצ'ה ועוד.

בשנת 1991 צייר את War Man, רומן גרפי של מארוול קומיקס, שנכתב על ידי צ'אק דיקסון ופורסם בשני חלקים כחלק מסדרת Heavy Hitters. משנת 1993 עד שנת 2003 פרסם בהמשכים את היצירה הראשונה שגם כתב וגם אייר - פאלקה. הדמות, שהייתה עליה השפעה ברורה של וונדר וומן, הצליחה מאוד בארגנטינה וארצות הברית.

חואן זאנוטו נפטר בשנת 2005 בבואנוס איירס, ארגנטינה.

ביבליוגרפיה חלקית
-----------------

* הנגה, אל קזדור (1974, נכתב על ידי ריי קולינס)
* ווקאנטנקה (1976, נכתב על ידי הקטור אואסטרהלד)
* ברברה (1979, נכתב על ידי ריקרדו באריירו)
* ניו יורק שנת אפס (1984, נכתב על ידי ריקרדו באריירו)
* דברי הימים של ימי הביניים (נכתב על ידי אמיליו בלקרצ'ה)
* בית סוהר (1989, נכתב על ידי ריקרדו באריירו)
* אופקים אבודים (מתוך פלקה, 1993)
* לוס לאדרונס דל טימפו, (1998)

קישורים חיצוניים
----------------

* חואן זאנוטו, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2  FFF - Juan ZANOTTO, www.lfb.it

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"חואן זאנוטו"**.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb145739127 (data)
* GND: 132281325
* ICCU: CFIV137348
* ISNI: 0000 0000 7843 7115
* NSK: 000071506
* NTA: 232635692
* RERO: 02-A010245085
* SUDOC: 081253699
* VIAF: 102071286
* WorldCat: viaf-102071286

 |
**לורנס "לארי" בקאו** (באנגלית: **Lawrence "Larry" S. Bacow**; נולד ב-24 באוגוסט 1951) הוא משפטן וכלכלן יהודי אמריקאי שכיהן כנשיא אוניברסיטת הרווארד. קודם לכן כיהן כצ'נסלור המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס וכנשיא אוניברסיטת טאפטס.

קורות חיים
----------

בקאו נולד בדטרויט וגדל בפונטיאק שבמישיגן, בן להורים יהודים. אמו היא ניצולת מחנה ההשמדה אושוויץ שהיגרה לארצות הברית מיד לאחר מלחמת העולם השנייה, אביו נולד במינסק, היגר כילד עם משפחתו בתחילת המאה ה-20 ועבד כעורך דין.

ב-1972 סיים בקאו תואר ראשון בכלכלה ב-MIT, לאחר מכן סיים תואר JD במשפטים באוניברסיטת הרווארד, ב-1976 סיים תואר שני במינהל ציבורי וב-1978 תואר שלישי במנהל ציבורי, שניהם מבית הספר קנדי לממשל שבאוניברסיטת הרווארד. הוא כיהן כפרופסור בחמש מחלקות ב-MIT: במחלקה למדינית אורבנית וסביבתית, במחלקה להנדסה אזרחית וסביבתית, במחלקה לכלכלה, במחלקה לבריאות הציבור ובבית הספר למשפטים ודיפלומטיה. מחקריו עסקו בגישות לא שיפוטיות לפתרון סכסוכים סביבתיים. בשנים 1998–2001 כיהן כצ'נסלור האוניברסיטה. באוגוסט 2001 החל לכהן כנשיא אוניברסיטת טאפטס ומילא תפקיד זה עד יוני 2011. לאחר פרישתו מטאפטס שימש במשך שלוש שנים כנשיא תוכניות הלימודים הגבוהים בבית הספר לחינוך של הרווארד. ב-2014 מונה ליועץ בכיר (Hauser Leader-in-Residence) במרכז למנהיגות ציבורית של בית הספר לממשל באוניברסיטת הרווארד. בפברואר 2018 נבחר לכהן כנשיאה הבא של אוניברסיטת הרווארד ונכנס לתפקידו ביולי אותה שנה.

ב-2003 נבחר לחבר באקדמיה האמריקאית לאמנויות ולמדעים. הוא שימש חבר במועצת היועצים של הבית הלבן בתקופת כהונתו של הנשיא ברק אובמה לנושא מכללות ואוניברסיטאיות שחורות היסטוריות (אנ').

בקאו נשוי לאדל והם הורים לשני בנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **לארי בקאו** בוויקישיתוף
* Harvard names Lawrence S. Bacow as 29th president
* ביוגרפיה באתר אוניברסיטת הרווארד
* לארי בקאו באתר אוניברסיטת טאפטס
* לארי בקאו באתר MIT

הערות שוליים
------------

1. 1 2  As a child in Michigan, Bacow learned life lessons, ביטאון הסטודנטים של אוניברסיטת טאפטס, 25 בפברואר 2008

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007437086305171
* BIBSYS: 90264713
* BnF: cb123118416 (data)
* CiNii: DA0115206X
* GND: 17000760X
* ISNI: 0000 0001 1685 3727
* LCCN: n80062803
* NDL: 00432025
* NLA: 35189914
* NTA: 071598057
* SNAC: w6ks7n2f
* SUDOC: 07453761X
* VIAF: 91722177
* WorldCat: lccn-n80062803

 |
**אוֹמִיד** (בפרסית: **امید**, בתרגום: תקווה) הוא שמו של לוויין זעיר מפיתוח וייצור איראני. קיומו של הלוויין נחשף ב-4 בפברואר 2008, בשידורי הטלוויזיה האיראנית. באותו יום קיימה איראן ניסוי שיגור בטיל שמיועד לשאת לחלל את הלוויין אומיד. דוברים איראנים ציינו כי הלוויין אמור להיות משוגר במהלך שנת 2008.

סוכנויות הידיעות של איראן לא פרסמו פרטים טכניים אודות לוויין זה, פרט להכרזה כי הוא פותח ויוצר כולו באיראן. ניתוח התמונות שפורסמו על ידי איראן מעלה כי מדובר בלוויין זעיר, הבנוי בצורת קובייה שאורך פאתה 40 ס"מ. ללוויין אנטנות רב-כיווניות, דבר המעיד על כך שהוא נעדר מערכת ייצוב והכוון כלפי כדור הארץ.

שיגור הלוויין לחלל
------------------

ב-3 בפברואר 2009 דווח על ידי כלי התקשורת באיראן על שיגור מוצלח לחלל של הלוויין אומיד. בכך הפכה איראן למדינה התשיעית בעולם שיש לה יכולת פעולה עצמאית בחלל - קרי פיתוח וייצור הלוויין, המשגר והמערך הקרקעי התומך במשימת חלל.

ללוויין פריגיאה של כ-250 ק"מ ואפוגיאה של 440 ק"מ. נטיית מסלול הלוויין ביחס לקו המשווה היא כ-55 מעלות.

סיום פעולת הלוויין
------------------

הלוויין אומיד היה מצויד בסוללות בלבד, ללא יכולת טעינה. מכך נגזר אורך חיים קצר למדי, למרות ניהול חסכוני של חשמל בלוויין. ב-20 במרץ 2009 הודיעו דוברים איראנים רשמיים כי "הלוויין סיים את פעולתו בחלל". הלוויין אומיד נשרף באטמוספירה ב-25 באפריל 2009.

רכיבים מערביים בלוויין
----------------------

בחינה של המצגת הרשמית שהופצה על ידי איראן באשר לתכן הלוויין מראה שנעשה שימוש רב במוצרי מדף, ובהם סוללות מצרפת, מחברים ורכיבים נוספים מארצות הברית. חלק מהרכיבים נתון בפיקוח בינלאומי, ולמרות זאת השיגה איראן רכיבים אלה ללוויין.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אומיד** |

* מצגת של סוכנות החלל האיראנית על הלוויין אומיד (באנגלית)
* דודי כהן והסוכנויות, איראן: שיגרנו לחלל את "הלווין הלאומי", באתר ynet, 3 בפברואר 2009
* אומיד, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
פרופסור ענבל גושן היא חוקרת מוח באוניברסיטה העברית. בעלת דוקטורט בפסיכולוגיה ונוירו-ביולוגיה מהאוניברסיטה העברית, פוסט-דוקטורט בביו-הנדסה מאוניברסיטת סטנפורד. לפרופסור גושן תרומה גדולה להבנת פעילותם ותרומתם של האסטרוציטים במוח הן לשיפור הזיכרון והן לשיפור ההנאה. נבחרה על ידי גלובס לאחת הנשים המשפיעות לשנת 2022.

השכלה
-----

תואר ראשון בפסיכולוגיה באוניברסיטה העברית. תואר שני בנוירו־ביולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים. דוקטורט בפסיכולוגיה ונוירו־ביולוגיה בנושא התפקידים המנהליים של האסטרוציטים. פוסט־דוקטורט בביו־הנדסה בסטנפורד במהלכו חקרה את הזיכרון. פרופסור בבית הספר לחקר המוח אדמונד ולילי ספרא באוניברסיטה העברית. ב-2023 קיבלה מלגת ERC Consolidator Grant - מענק יוקרתי מהאיחוד האירופי על עבודתה המחקרית.

תרומתה
------

פרופסור גושן תרמה רבות להבנת חשיבותם של האסטרוציטים. במשך מאות שנים הייתה הסכמה בין חוקרי המוח כי אין ליחס לאסטרוציטים תפקיד משמעותי בפעילות המוח. תפיסה רווחת זו עוצבה על ידי רמון אי קחל בן המאה ה-19 שהיה חוקר המוח המרכזי והנחשב באותה תקופה. עקב כך במשך יותר ממאה שנים לא נחקרו האסטרוציטים והתפיסה הייתה שתפקידם מסתכם בניקיון הגנה והזנה של הנוירונים. כן סברו בטעות כי הם גורמים לפגיעה בזיכרון במצבים פתולוגים. במחקריה של פרופסור גושן נמצא כי קיימת חשיבות נוספת ומשמעותית לקיום האסטרוציטים.

במעבדתה של גושן נחקר מה עומד בבסיס המעבר מזיכרון לטווח קצר לזיכרון לטווח רחוק וכיצד פעילות עצבית משפיעה על ההתנהגות.

פרופסור גושן מצאה כי לאסטרציטים תפקיד בשימור ואצירה של זכרונות ארוכי טווח. נמצא כי פעילות האסטרוציטים הובילה לשיפור הזיכרון הן אצל עכברים בריאים והן בעכברים עם אלצהיימר וכי האסטרוציטים מסלקים את הפלאק שמזוהה עם המחלה. מחקרים אלו פתחו פתח למחקרים עתידיים הקשורים לשיפור זיכרון אצל חולי אלצהיימר.

עוד מצאה פרופסור גושן כי קיים קשר בין פעילות האסטרוציטים לבין מנגנונים במוח הקשורים לתגמול שהוא כחלק משגרה. במחקרה עלה כי במקרים בהם התגמול צפוי וידוע מופרשים אסטרוציטים אשר מקודדים כנראה את מיקומו. קיימת אפשרות כי ממצאים אלו יובילו בעתיד לטיפול חדש בהתמכרות, דיכאון ובעיות מוטיבציה.

1. 1 2  וינרב, גלי (2022-04-02). "50 הנשים המשפיעות של גלובס 2022". *Globes*. נבדק ב-2024-03-13.
2. ↑  ירון דרוקמן, 24 חוקרים ישראלים יקבלו מענק יוקרתי מהאיחוד האירופי, באתר ynet, 31 בינואר 2023
3. ↑  *דר' ענבל גושן - הכוכבים החדשים בשיפור זיכרון*, נבדק ב-2024-03-13
4. ↑    
שגיאות פרמטריות בתבנית:קישור כללי   
פרמטרי חובה [ כותרת ] חסרים {{{כותרת}}}, באתר glz.co.il
5. ↑  אתר למנויים בלבד גדעון לב, המחקר מעמיק והסברה מתחזקת: ייתכן שזיכרון בכלל לא אמור לדייק, באתר הארץ, 28 בספטמבר 2022
**מיקיטה בדזיאקוסקי** (באנגלית: **Mikita Badziakouski**; נולד ב-6 בפברואר 1992) הוא שחקן פוקר בלארוס אשר זכה בצמיד אליפות העולם בפוקר ובחמישה גביעי סבב טריטון.

ביוגרפיה
--------

בדזיאקוסקי החל את קריירת הפוקר שלו כשחקן טורנירים אונליין תחת השם "fish2013" בפוקרסטארס. הפעם הראשונה בה הגיע לכסף בטורניר פוקר היה כשסיים במקום הרביעי בטורניר בקייב, חודש לאחר יום הולדתו ה-18. הוא ממעט לשחק בטורנירים בעלי עלות כניסה אשר נמוכים מ-10,000 דולר, למעט במסגרת אליפות העולם בפוקר, ומשתתף קבוע בטורנירים בעלי עלות כניסה גבוהים במיוחד.

הטורניר הראשון אותו ניצח היה ב-2017, כאשר זכה בטורניר בעל עלות כניסה של כ-50 אלף דולר, במסגרת ה-Aussie Millions במלבורן, אוסטרליה, ובפרס של כ-133 אלף דולר. חודשיים לאחר מכן ניצח בטורניר בעל עלות כניסה של כ-65 אלף דולר במקאו, כאשר גבר על טום דוואן.

בדזיאקוסקי נוהג להשתתף באופן קבוע בסבב טריטון. בגביע הראשון שלו זכה במאי 2018, כאשר ניצח באירוע המרכזי במונטנגרו, בו זכה בסכום של כ-2.5 מיליון דולר. חודשיים לאחר מכן ניצח באירוע המרכזי בצ'ג'ו, קוריאה הדרומית, בו זכה בסכום של כ-5.26 מיליון דולר. נכון למרץ 2024 זכה ב-5 גביעי סבב טריטון, ובכ-19.8 מיליון דולר.

נכון למרץ 2024, בדזיאקוסקי זכה בסך של כ-52.7 מיליון דולר מטורנירי פוקר והוא אחד מבין שחקני הפוקר בעלי מירב ההכנסות מטורנירים בעולם.

### צמידי אליפות העולם בפוקר

| שנה | טורניר | פרס |
| --- | --- | --- |
| 2021 | $50,000 HIGH ROLLER No-Limit Hold'em | $1,462,043 |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיקיטה בדזיאקוסקי** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**

הערות שוליים
------------

1. ↑  Mikita Badziakouski Wins the Aussie Millions $50K Shot Clock, באתר PokerNews, ‏29 בינואר 2017 (באנגלית)
2. ↑  Mikita Badziakouski Defeats Tom Dwan Heads Up to Win Super High Roller, באתר PokerNews, ‏20 במרץ 2017 (באנגלית)
3. ↑  HKD $1,000,000 Main Event | 2018 Triton Super High Roller Series Montenegro, באתר PokerNews, ‏17 במאי 2018 (באנגלית)
נתיב ספינות המפרש דרך שלושת הכפים הגדולים
הנתיבים הנוכחיים לאוסטרליה ולמזרח הרחוק באדום והמסלול האנטיפודי לו בצהוב
**הכֵּפים הגדולים** הם הכינוי שניתן לשלושת הכפים הגדולים בחצי הדרומי של כדור הארץ, הנושקים לאוקיינוס הדרומי.
שלושת הכפים הם: כף התקווה הטובה באפריקה, כף הורן שבאמריקה הדרומית וכף לווין שבאוסטרליה. כף אגולס הממוקם כ-150 קילומטרים דרומית מזרחית לכף התקווה הטובה, נחשב לעיתים במקומו לאחד משלושת הכפים הגדולים.

בימים שלפני חפירת תעלת סואץ ב-1869 ותעלת פנמה ב-1914 היו הכפים הגדולים נקודות ציון משמעותיות בנתיב המפרשיות, הנתיב הימי מאנגליה לאוסטרליה וניו זילנד, מאחר שלספינות נשקף סיכון רב בעוברן מדרום לכפים אלה. בפרט, מסוכן השיט בגלל תנאי הים באזור כף הורן וכף אגוליאש. שניהם נחשבו כמקומות המסוכנים ביותר לימאים, שרבים מהם איבדו בהם את חייהם.

השיט בכף הורן מאופיין בסערות, גלים גבוהים, זרמי ים חזקים וקרחונים. סכנות אלה הפכו את הכף לאתר טביעתן של אוניות רבות במהלך ההיסטוריה. גם הפלגה מדרום לכף אגוליאש נחשבת למסוכנת בגלל רוחות חזקות וסערות המלוות בגלי ענק המגיעים לגובה של 30 מטר והיכולים להטביע גם ספינות גדולות. 

עם חפירתן של התעלות, פחת הצורך להקיף את אמריקה הדרומית דרך כף הורן במסע בין האוקיינוס האטלנטי לאוקיינוס השקט, ואת אפריקה מדרום לכף התקווה הטובה וכף אגוליאש במסע בין האוקיינוס ההודי והאטלנטי, ולמעשה, כיום רק אוניות שגודלן מסווג כקייפסייז נדרשות להקפה זו.

למרות קיום החלופות, שיט סביב כף הורן נחשב לאחד האתגרים הבולטים בקרב שייטי יאכטות, וחלקם עוברים בנתיב זה בניסיונם להקיף את העולם.
מסע דרך כף התקווה הטובה נקרא נתיב הכף. נתיב זה היה בשימוש נרחב בין השנים 1967 - 1975 על רקע סגירתה של תעלת סואץ על ידי מצרים.

בספרו "הדרך הארוכה", כתב משיט היאכטות ברנאר מואטסיה (אנ'):

> 
> "גאוגרפיה של ימאי היא לא תמיד גאוגרפיה של כרטוגרף, שעבורו כף הוא סתם כף, עם קווי רוחב ואורך. עבור הימאי, כף גדול הוא צירוף פשוט ובו בזמן מסובך של סלעים, זרמים, משברים וגלי ענק, רוחות וסופות, הנאות ופחדים, תשישות, חלומות, ידיים כואבות, קיבות ריקות, רגעים נהדרים, וסבל. 
> כף גדול מבחינתנו אינו רק קו אורך ורוחב. לכף גדול יש נשמה משלו, עם צללים וצבעים, רכים מאוד, אלימים מאוד. נשמה רכה כשל ילד, נשמה נוקשה כשל פושע. 
> ולכן אנו מפליגים."
> 
> 
> 
>
**ישראל בן חיים** (נולד ב-31 במאי 1948) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה, שירת כטייס ומפקד כנף 15 בחיל האוויר. לאחר שירותו הצבאי כיהן כמנהל נמל התעופה בן-גוריון, מנכ"ל ישראייר ומנכ"ל קמור מוטורס.

ביוגרפיה
--------

בן חיים בשנת 2016
בן חיים נולד בישראל, בנם של יעקב וחנה, שני הוריו הם ניצולי השואה. למד בבית הספר החקלאי בנהלל ושירת בצה"ל כטייס בחיל האוויר. פיקד על טייסת 131 בתקופה בה חילצה הטייסת את אנשי המוסד מסודאן ולאחר מכן פיקד על בסיס שדה דב. במאי 1990 החליט להוציא סיור לחופי הארץ בעקבות העלאת כוננות לקראת חג השבועות ולכידת מחבלים על סירה מול חוף געש. הוא הטיס מטוס תצפית מדגם עגור, צוות המטוס איתר סירה חשודה ששטה בים התיכון לעבר חוף ניצנים וזיהה כי מדובר בסירת מחבלים. בן חיים טס מעלייה בגובה נמוך על מנת להפחיד ולעכב את המחבלים והכווין את הכוחות שהביאו לעצירתה ומניעת הפיגוע המתוכנן. על פעולתו הוענק לבן חיים ולטייס המשנה שלו יואש קושניר צל"ש ממפקד חיל האוויר.

לאחר שחרורו שימש במשך שנתיים סמנכ"ל מבצעים ברשות שדות התעופה ובשנים 1996 עד יוני 2001 שימש מנהל נמל התעופה בן-גוריון. ב-2006 מונה למנכ"ל ישראייר וכיהן בתפקיד במשך כשנתיים וחצי. ב-2008 מונה למנכ"ל קמור רכב וב-2011 מונה למנכ"ל קמור מוטורס. הוא חבר בוועד המנהל של הקרן לרווחה לנפגעי השואה בישראל.

חיים אישיים והשכלה
------------------

בן חיים נשוי לגליה ואב לשניים. הוא בעל תואר ראשון במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה ובוגר לימודי מטה מתקדמים בחיל האוויר המלכותי. בעלים של נחלה במושב עדנים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ישראל בן-חיים** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  שי לוי, ‏חשיפה: כך חולצו אנשי המוסד מלב המדבר בסודן, באתר ‏מאקו‏, 18 ביוני 2014
2. ↑   ישראל בן חיים מבצע מילוט צוות המוסד, סרטון באתר יוטיוב
3. ↑  גילויים חדשים: 'אבק דרכים' – ניסיון הפיגוע ב'ניצנים', אתר כל הזמן, 4 ביוני 2015
4. ↑  אבינעם מיסניקוב, צל"ש מח"א לאל"ם ישראל בן חיים, אתר מרקיע שחקים
5. ↑  Avi Moshe Segal (2019-05-12), *אל״מ מיל. ישראל בן-חיים על סיכול נחיתת המחבלים בחוף ניצנים באמצעות מטוס עגור בחג השבועות 30.5.1990*, נבדק ב-2019-06-04
6. ↑  זוהר בלומנקרנץ, מנכ"ל ישראייר הנכנס, ישראל בן חיים, יוותר על פעילותו העסקית הפרטית, באתר הארץ, 6 ביוני 2006
7. ↑  ישראל בן חיים, באתר הקרן

| מפקדי בסיס שדה דב  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| מישה קנר • דניאל בוקשטיין • בוריס סניור • בנימין אימברג • בנימין בונה • יוסף קרופינסקי • מאיר רוף • מאיר שפר • אלי איל • אורי ירום • מתי כספית • אמיתי חסון • משה סער • עודד שגיא • שאול כהן • ראובן איל • שאול כהן • יוסי טרון • נתן דביר • אסף אגמון • ישראל בן חיים • יצחק ברנדט • נחמיה שלם • אמיר השכל • נתן בריזאלי • אייל בבלי • אודי בר-עוז • עדן אטיאס • יהוא עופר • ליהוא הכהן • יהל פטישי • אמיר גת • עמירם יקירה |

 |
**הדוקטור המטורף** (באנגלית: **The Mad Doctor**) הוא סרט הנפשה קצר אמריקאי של מיקי מאוס שיצא לאקרנים בשנת 1933. הוא ידוע כהופעתו הראשונה של דמות משם הכותרת **הדוקטור המטורף**, או **ד"ר XXX**. זהו הסרט הקצר ה-52 בסדרת סרטי "מיקי מאוס" והשני שיצא באותה השנה.

עלילה
-----

העלילה מתמקדת בדמות הכותרת, מדען מטורף שחוטף את הכלב של מיקי, פלוטו. מיקי מנסה לחלץ אותו לפני שהרופא יוכל לבצע את הניסוי שלו: השתלת ראשו של פלוטו לגוף של תרנגולת כדי לראות אם גור יבקע מביצה (כלומר אם התוצאה הסופית "תנבח או תקרא או תקרקר"). מיקי נאבק בדרכו בין מלכודות ושלדים מואנשים לפני שבסופו של דבר נתפס ונקשר לשולחן כדי להיחתך על ידי מסור ענק, מה שמאלץ את מיקי לכווץ את בטנו מפחד. לאחר מכן, הסצנה מתפוגגת למיקי ישן במיטה ולפתע התעורר מיתוש, שזמזומיו מזכירים את זמזום המסור. עדיין לא הבין שהאירועים שקרו היו רק סיוט, מיקי קורא לפלוטו, שמזנק בהתלהבות למיטתו של מיקי כשהמלונה והשרשרת שלו עדיין מחוברים לקולר שלו.

דמויות ומדבבים
--------------

* מיקי מאוס – וולט דיסני
* פלוטו – פינטו קולביג
* הדוקטור המטורף – בילי בלטשר

אזכורים
-------

הסרט משתמש בכמה בדיחות שהופיעו ב"הבית הרדוף", ביניהן הדלת שנועלת את עצמה לאחר שמיקי נכנס לטירתו של הדוקטור המטורף, העטלפים שמגיחים בין הסדקים, עכביש ענק (אך הפעם הוא מופיע כשלד), צלליות מאיימות, כיבוי אורות פתאומי וידית הדלת שנהפכת לזרוע שלד.

ביקורת
------

הרמיזות של ז'אנר האימה בסרט הפכו אותו ליוצא דופן עבור סרט מצויר של מיקי מאוס. כמה בתי קולנוע סירבו להציג אותו, והאמינו שהוא מפחיד מדי עבור ילדים. פעם אחת, מסיבה זו, הוא נאסר לחלוטין בבריטניה, כמו גם בגרמניה הנאצית.

ב-10 בפברואר 1933 עיתון חדשות הקולנוע "The Film Daily" פרסם: "אחד מסרטי ההנפשה התוססים ביותר שהגיעו אלינו, עם הרבה בידור".

מורשת
-----

לדמות מכותרת הסרט היה קמאו בסרט קצר של רוג'ר רביט משנת 1989, "Tummy Trouble", שבו הוא נראה בתמונה על הקיר בחדר בית החולים.

הסרט משמש גם כבסיס וככותרת של הרמה השנייה במשחק הווידאו "Mickey Mania: The Timeless Adventures of Mickey Mouse" שיצא בשנת 1994 לסופר נינטנדו, סגה ג'נסיס, Sega CD ופלייסטיישן (בשם "Mickey's Wild Adventure"); תיאור של רמת הדוקטור המטורף משמש כעטיפה של המשחק. בנוסף הוא גם מופיע כדמות מרכזית במשחק "Epic Mickey" מ-2010 ובהמשך שלו "Epic Mickey 2: The Power of Two" מ-2012.

משחק הווידאו "Kingdom Hearts III" כולל מיני משחק המבוסס על הסרט, כאשר הדוקטור המטורף מופיע כאויב.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הדוקטור המטורף** בוויקישיתוף

* "הדוקטור המטורף", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "הדוקטור המטורף", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Kaufman, J.B.; Gerstein, David (2018). *Walt Disney's Mickey Mouse: The Ultimate History*. Cologne: Taschen. ISBN 978-3-8365-5284-4.
2. ↑  Lenburg, Jeff (1999). *The Encyclopedia of Animated Cartoons*. Checkmark Books. pp. 108–109. ISBN 0-8160-3831-7. נבדק ב-6 ביוני 2020. `{{cite book}}`:  (עזרה)
3. ↑  "3 Classic Walt Disney World Rides Darker Than Anything at Universal Orlando Resort". 28 בפברואר 2015. `{{cite web}}`:  (עזרה)
4. ↑  Leslie, Esther (11 ביולי 2018). *Hollywood Flatlands: Animation, Critical Theory and the Avant-garde*. Verso. ISBN 9781844675043 – via Google Books. `{{cite book}}`:  (עזרה)
5. ↑  "Short Subjects". The Film Daily. 10 פבר' 1933. נבדק ב-16 בפברואר 2020. `{{cite news}}`:  (עזרה)
**רֶפְלֶקְס בָּבִּינְסְקִי** (באנגלית: **Babinski reflex**) הוא תופעה נוירולוגית השכיחה בעיקר אצל תינוקות שבה כף הרגל מגיבה לליטוף במתיחת הבוהן כלפי מעלה.

תיאור ופירוט
------------

רפלקס בבינסקי בכף רגל של מבוגר. מצב לא תקין.
רֶפְלֶקְס בָּבִּינְסְקִי מתאר תופעה **תקינה** אצל תינוקות בני שנה שבה גירוי כף הרגל גורם לתנועה בלתי רצונית שבה האצבעות (ובפרט הבוהן) נמתחות כלפי מעלה. אצל בוגרים מצב תקין אמור לגרום לתופעה הפוכה בדיוק: גירוי כף הרגל יגרום לפלקסיה (כיפוף - Flexion) של אצבעות כלפי פנים כף הרגל. שינוי מהמצבים התקינים והנורמליים השייכים לחתכי הגילים הנ"ל עלול להעיד על בעיה פתולוגית (מחלתית). רפלקס בבינסקי משמש כסימפטום להפרעות אורגניות אצל מבוגרים.

אטימולוגיה
----------

רפלקס זה קרוי על שם ד"ר ז'וזף בבינסקי (Joseph Francois Felix Babinski), נוירולוג צרפתי ידוע מסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20, משום שהוא מהראשונים שתיארו רפלקס זה ועסקו בו בהרחבה. המאמר הראשון והמקיף בעניין זה נכתב על ידו ב-22 בפברואר 1896.

ראו גם
------

* בדיקה נוירולוגית (ראה הערכת רפלקסים פתולוגיים)

לקריאה נוספת
------------

* **יחיאל קלר/ עירית לינור/ מישל סלון/ שמואל אליס**, מבוא לפסיכולוגיה, חטיבה שלישית, יח' 9-7 עמ' 9.
* The Babinski sign--a reappraisal, **Kumar SP, Ramasubramanian D** (אנגלית)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רפלקס בבינסקי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  על פי **ארתור ס. ריבר**, לקסיקון למונחי הפסיכולוגיה, כתר, ת"א 1992
2. ↑  Van Gijn J : Babinski sign, the first hundred years. J Neurol 1996; 243 : 675-683.

**הבהרה:** המידע בוויקיפדיה נועד להעשרה בלבד ואינו מהווה ייעוץ רפואי.
**בני שליטא** (נולד ב-13 בנובמבר 1934) הוא איש ציבור ישראלי שכיהן כראש המועצה המקומית מנחמיה וכחבר הכנסת.

ביוגרפיה
--------

בני שליטא נולד בחיפה בשנת 1934. שירת בצנחנים בסדיר ובמילואים. בגיל 22 נבחר לראשות המועצה המקומית מנחמיה והיה ראש המועצה הצעיר ביותר שנבחר בישראל לתפקיד. שימש בתפקיד זה ברציפות במשך 36 שנים, עד שנת 1992. בשנת 1981 נבחר לכנסת מטעם הליכוד, כנציג המפלגה הליברלית (אם כי במקור היה חבר המפלגה הפרוגרסיבית ואף הוצב ברשימת המפלגה בבחירות לכנסת הרביעית) והוא כיהן בכנסת עד שנת 1988. בכנסת היה חבר בוועדת הכלכלה ובוועדת החוץ והביטחון, ובכנסת ה-11 היה גם חבר בוועדת הכספים.

שליטא נבחר בפעם האחרונה לראש מועצת מנחמיה בשנת 1989, אך כיהן עם מועצה לעומתית בה היה רוב לאופוזיציה. במהלך הקדנציה הועלו נגדו טענות לאי סדרים כספיים ובעקבות זאת הורה שר הפנים על פיזור המועצה ועריכת בחירות חדשות שהביאו להחלפת שליטא בנציג האופוזיציה. כעבור מספר שנים דרש שליטא משר הפנים להדיח את מחליפו ולמנות למנחמיה ועדה קרואה, ומבוקשו נתמלא.

בשנת 1993 הוגש נגד שליטא כתב אישום שייחס לו שלושה אישומים של שחיתות ציבורית. בית משפט השלום זיכה אותו משניים מהאישומים, אך הרשיע אותו בשלישי, לפיו דאג שליטא שהמועצה המקומית מנחמיה תשכור משרד פרסום, כביכול עבור המועצה, אך למעשה לשם קידום בחירתו של שליטא לרשימת הליכוד לכנסת בבחירות 1988. על שליטא נגזרו שישה חודשי מאסר על תנאי וקנס כספי. שליטא ערער לבית המשפט המחוזי, שזיכה אותו מחמת הספק ב-31 בדצמבר 2002. בית המשפט קבע שחלו פגמים בהרשעתו ועל כן היה ראוי להחזיר את הדיון לבית משפט השלום לדיון חוזר. אולם, בהתחשב בזמן שחלף ופרישתו מפעילות ציבורית הוחלט לזכותו מחמת הספק.

לאחר פרישתו מהכנסת היה חבר הנהלת גמלאי הכנסת ונאבק כנגד המלצות ועדת גרונאו לצמצום הטבות (כמו טלפון ועיתון חינם) לגמלאי הכנסת.

בשנת 2010 יצא לאור ספרו "הוד מעלתו האזרח", העוסק בדעותיו ובאירועים מחייו.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* בני שליטא, באתר הכנסת

* בני שליטא, באתר כנסת פתוחה
* נעמי לויצקי, המשטרה לא מאמינה בדמעות, כותרת ראשית, 27 בפברואר 1985

הערות שוליים
------------

1. ↑  בג"ץ 2937/91
2. ↑  בג"ץ 5389/96
3. ↑  בג"ץ 1496/05, סעיף 3
4. ↑  דני ברנר, ח"כ לשעבר שליטא: "האמת יצאה לאור", 2 בינואר 2003, אתר nrg
עין יזרעאל מתל יזרעאל
הבריכה ובית המשאבה
המשאבה
תעלת המים מהמעיין לבריכה

**עין יזרעאל** הוא מעיין העתק תת-קרקעי הנובע לרגלי העיר המקראית יזרעאל, ליד הגלבוע. המעיין נקרא בערבית עין אלמיתה שפירושו המעיין המת. המקום מוזכר בתנ"ך: "וְיִשְׂרָאֵל חֹנִים בַּעַיִן אֲשֶׁר בְּיִזְרְעֶאל". המעיין נמצא בין צומת נבות לבין צומת יזרעאל, סמוך לקיבוץ יזרעאל. נכון לשנת 2022 יש בו מים.

מעיין ניקבה
-----------

עין יזרעאל הוא מעיין ניקבּה בו המים נובעים בחדר תת-קרקעי בעל שני פתחים עיליים, שדרך אחד מהם ניתן לרדת לניקבה אל המים ולעלות חזרה. המים מהמעיין יוצאים בתעלת אבן לבריכה קרובה ובה שרידי מבנה משאבה ותעלות מים. המקום היה מוקף צמחייה עבותה. הקרן הקיימת לישראל הכשירה את המקום כאתר נופש וטיולים, ונסללה אליו דרך עפר. המים מהבריכה זורמים אל נחל נבות וממנו אל נחל חרוד. בשנים האחרונות[דרושה הבהרה] יבש המעיין כמעט כליל, והחל משנת 2009 מוזרמים אליו מים מקידוח של חברת מקורות. הקידוח, שנמצא ליד צומת נבות, כבר אינו משמש למי שתייה מכיוון שמימיו מלוחים, ומשנת 2009 מוזרמים מימיו אל עין יזרעאל והבריכה חזרה להיות שוקקת פעילות ומים.

היסטוריה
--------

ויקטור גרן, שסייר בארץ ישראל במאה התשע עשרה, מספר שהמעיין היה מתייבש מדי שנה בעונת הקיץ עד שהתייבש כמעט לגמרי. בשנת 1834 חידשו את המעיין על ידי חפירה ומאז לא חדל לנבוע ולספק את צורכי המים של תושבי הכפר זרעין. זרעין הייתה כפר ערבי קטן שישב במקומה של העיר המקראית יזרעאל ובשמו שימר במידת מה את שם המקום הקדום. הניקבה הורחבה בתקופת המנדט הבריטי כדי להגביר את שפיעת המים מהמעיין. המקום שימש מקום אימון ומסתור לאנשי ההגנה באזור בשל היותו נסתר ומוקף צמחייה עבותה. במלחמת העצמאות פונו תושבי הכפר הערביים לג'נין.

בתנ"ך
-----

עין יזרעאל מוזכר בהקשר לקרב המכריע של שאול נגד הפלשתים, בספר שמואל א פרק כט: א וַיִּקְבְּצוּ פְלִשְׁתִּים אֶת-כָּל-מַחֲנֵיהֶם, אֲפֵקָה; וְיִשְׂרָאֵל חֹנִים, בַּעַיִן אֲשֶׁר בְּיִזְרְעֶאל. במקום התרחשה גם פרשת נבות היזרעאלי שאחאב מלך ישראל רצה לרשת את כרמו ואשתו של אחאב איזבל, ארגנה משפט לנבות שבסופו ניסקל למוות ואליהו הנביא ניבא את חורבן ממלכת אחאב.

ראו גם
------

* תל יזרעאל

לקריאה נוספת
------------

* ויקטור גרן, **תיאור ארץ ישראל**, כרך 4 השומרון, עמודים 205 - 207, עין אלמיתה. תרגם מצרפתית חיים בן עמרם. המהדורה המקורית פריז 1868. הוצאת יד בן צבי תשמ"ד, 1984.
* זאב וילנאי, **אריאל אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל**, עמוד 2805. הוצאת עם עובד 1986.
* יעקב שקולניק, **לטייל בשבילי העבר**,קרן קיימת לישראל. 2007, עמוד 18.
* אורי מאור, **ארץ המעיינות - המדריך השלם לנקודות המים הקסומות בישראל**, הוצאת ספריית בית אל, 2011, עמ' 6 - 7

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עין יזרעאל** בוויקישיתוף
* עין יזרעאל - מעיין ונקבה למרגלות הגלבוע, באתר למטייל בישראל
* ספי בן יוסף, עין יזרעאל: גיא עקוב מדם, ynet
* עין יזרעאל: העמק הוא חלום רטוב, ynet
* תל יזרעאל - עין יזרעאל, מנהלת הטיולים של משרד החינוך
* עין יזרעאל, מועצה אזורית הגלבוע
* כתבה מצולמת כולל מפות ותרשים מאתר yoaView
* אתר למנויים בלבד משה גלעד, כשהחום בעמק יזרעאל כבד יש בועה מוצלת, שלווה ויפה שאפשר לברוח אליה, באתר הארץ, 28 ביולי 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספר שמואל א', פרק כ"ט, פסוק א'

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007407510905171

 |
שלושה בני עורב - בלדה עממית סקוטית
**בלדות עממיות** הן בלדות שראשיתן במאה ה-13 והתפתחו בממלכת סקוטלנד וחוברו באיטליה, צרפת וצפון אירופה. בבלדות העממיות מופיעים בדרך כלל ערכים כמו נאמנות, אהבה, צניעות ורדיפת הצדק והאמת. האדם שסביבו העלילה מתרחשת הוא בדרך כלל אביר, שנעשה לו עוול קשה הכרוך בבגידה או ברצח. הבלדה העממית מתפתחת לרוב באמצעות דיאלוג, תוך התמקדות במקרה או אירוע בולט, ואילו האירועים שקדמו למקרה זה ואלו שבאו אחריו, הם לרוב מרומזים או שאינם מוזכרים כלל. הדמויות הראשיות המופיעות איתי המלך

האמצעים הספרותיים
-----------------

### אמצעים אפיים

המספר בבלדה העממית מתווך בין חומרי הסיפור ובין השומעים. המספר בבלדה מרבה לדלג על פרטים בבלדה שגורמים לפערי מידע. באמצעות הפערים בסיפור הוא שומר על המתח העלילתי. התבניות הקבועות ורמזים המשתמעים בין המשמעות הגלויה למשמעות הסמויה בונים את הרובד האירוני בבלדה.

### אמצעים דרמטיים

האמצעי הבולט בבלדה העממית הוא הדיאלוג, הנותן לבלדה מימד של מיידיות, קונקרטיות ועניין. הדיאלוג מחדד את הקונפליקט ומגביר את קצב ההתרחשות על ידי קידום העלילה אל השיא או לפואנטה (גילוי האמת); הדיאלוג בבלדה הוא לרוב קצר ותמציתי וקצבו מהיר.

הבלדה מציגה גיבורים המצויים בעיצומו של עימות. המספר מתחיל את סיפור הבלדה בעיצומו של הרגע הדרמטי, ללא דברי רקע. האירועים מוצגים בסדרה של מעין "הבזקים" שהקשר שלהם זה לזה מרומז יותר מאשר נאמר והם בונים את המתח בעלילה, המתפרק בנקודת השיא.

### אמצעים אידאיים

הגיבורים בבלדה העממית הם גיבורים המייצגים ערכים, רעיון, עמדה ותפיסת עולם מסוימת. הבלדה מושלכת את לב השומעים בשילוב בין צורת הביטוי העממית הקיצבית, אווירת המסתורין, הטון האירוני וההתנגשות בין התפיסות המנוגדות.

הבלדות מסתיימות מבחינה עלילתית, אך לעולם אינן נסגרות מבחינת הדיון הרעיוני.

מאפייני הבלדות העממיות
----------------------

לבלדות העממיות ישנם מאפיינים משותפים הבונים את הבלדה:

* פתיחה דרמטית - הבלדה העממית מתחילה באירוע מותח, דרמטי וללא התרחשות מוקדמת.

* דיאלוג - לאורך הבלדה העממית מתקיימים דיאלוגים רבים העוזרים להגברת ההתרחשות וקידום העלילה (לעיתים, הבלדה מסופרת כולה על ידי הדיאלוג).

* חזרה - בבלדה ישנה חזרה על אירועים וביטויים מסוימים. החזרה עוזרת ליצירת קצב, להדגשת הרעיון בבלדה ולשמירה על קצב שומעי הבלדה.

* פערי מידע - ישנם אירועים ופרטים שאינם מוסברים בבלדה ונותרים ללא תשובה.

* הסוף הטראגי - הבלדה מסתיימת במוות, בדרך כלל של הגיבור.

ראו גם
------

* סר פטריק ספנס
* שלושה בני עורב
* אדוארד אדוארד
* לורד רנדל

קישורים חיצוניים
----------------

* "בא לי בלדה" באתר מכללת בית ברל.

הערות שוליים
------------

1. ↑  לעיתים ישנם מקרים שבהם אחד מהמאפיינים או יותר אינם באים לידי ביטוי בבלדה העממית.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4188511-9
* NKC: ph138714

 |
מעבר חצייה עבור הולכי רגלסימון הולך רגל
**הולך רגל** הוא אדם שנע ממקום למקום באמצעות הליכה רגלית. הולכי הרגל חולקים את המרחב התחבורתי עם אופניים, מכוניות, וכלי תחבורה אחרים. מהירות הולך הרגל היא בממוצע 3-5 קמ"ש.

בטיחות הולכי רגל
----------------

> 
> בעיר גדולה הולכי הרגל מנהלים חיים מלאי סבל. בשבילם הנהיגו מעין גטו תחבורתי. מרשים להם לחצות את הרחובות רק בצמתים, זאת אומרת דווקא במקומות שבהם התנועה ערה ביותר ושבהם ניתן לנתק את חוט-השערה, שעליו תלויים בדרך כלל חייו של הולך הרגל, בדרך הקלה ביותר.
> 
> 
> 
> — "עגל הזהב", אילף ופטרוב
> 

הולכי רגל פגיעים מאוד במרחב התחבורתי ועל כן הוקצה עבורם מרחב מיוחד בו הם יכולים ללכת בבטחה, המדרכה, בנפרד מהכבישים המשרתים את כלי הרכב. הולכי הרגל חוצים את הכבישים במעברי חציה מסומנים. לפני המעברים חייבים כלי רכב להאט, ובמקרה הצורך לעצור ולתת זכות קדימה להולכי רגל. הולך הרגל, מצידו, חייב להסתכל לשני הצדדים ולוודא שהכביש פנוי לפני שהוא חוצה. חלק ממעברי החציה מרומזרים ברמזור להולכי רגל.

במקרה של תאונת דרכים שכוללת התנגשות בין כלי רכב להולך הרגל, רבים הסיכויים לפגיעה חמורה. לכן, יצרני הרכב מנסים לשפר לא רק את הבטיחות של נוסעי הרכב, אלא גם את בטיחותם של הולכי הרגל במקרה של פגיעה, בעזרת עיצוב מחודש של חרטום הרכב. דירוג הבטיחות של ארגון יורו NCAP מדרג גם נתון זה בכוכבי הבטיחות.

ישנם גם אזורים המיועדים להולכי רגל בלבד. לדוגמה, מדרחוב הוא רחוב עירוני, בו כלי רכב ממונעים, ביניהם מכוניות ותחבורה ציבורית, אינם רשאים לנסוע.

נושא שתופס תאוצה בשנים האחרונות הוא ההליכתיות, מדד למידת נוחות ובטיחות ההליכה באזור מסוים, עבור הולכי הרגל. ערים רבות מקדמות את נושא ההליכתיות בעירם והפיכת הערים לנעימות יותר להולכי הרגל, בין היתר במטרה להקטין את השימוש ברכב הפרטי וכתוצאה מכך את זיהום האוויר ופקקי התנועה הכבדים הנלווים לו וכן הגברת מידת הפעילות הגופנית של התושבים למטרות בריאות.

ראו גם
------

* מדרכה
* מעבר חצייה
* בטיחות בדרכים
* משמרות זה"ב בישראל

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **הולך רגל** |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **הולך רגל** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **הולך רגל** |

* הערך "הולכי רגל", באתר אקו-ויקי
* ורד לי, מרחב ראוי להולכי הרגל, באתר הארץ, 27 במרץ 2012
* אקונומיסט, הסיבה לשלום עלי מדרכות, באתר הארץ, 4 בינואר 2012
* תומר הדר, בקרוב: קנסות להולכי רגל שיילכו על שבילי אופניים, באתר כלכליסט, 24 ביולי 2016

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007531420205171
* BnF: cb11970882p (data)
* GND: 4155750-5
* LCCN: sh85099135
* NKC: ph630719

 |