recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**איירון באטרפליי** (**Iron Butterfly**) היא להקת רוק אמריקאית ששילבה בשירה אלמנטים של רוק פסיכדלי, אסיד רוק והארד רוק. הלהקה נודעת במיוחד בזכות להיטה המפורסם In-A-Gadda-Da-Vida.

היסטוריה
--------

הלהקה נוסדה בשנת 1966 בסן דייגו, קליפורניה, ארצות הברית על ידי דאג אינגל ורון בושי. בתחילת דרכה חיממה הלהקה את להקת הדלתות.

בשנת 1967 הוציאה הלהקה את אלבומה הראשון שנקרא *Heavy*.
מספר חודשים לאחר צאת אלבומם הראשון הוציאה הלהקה את אלבומה השני *In-A-Gadda-Da-Vida* אשר זכה להצלחה עצומה בייחוד בזכות השיר In-A-Gadda-Da-Vida שנקרא על שם האלבום.
למעשה האלבום הצליח כל כך במכירות עד שהומצא בשבילו מושג חדש שנקרא אלבום פלטינה.

בשנת 1969 הוציאה הלהקה את אלבומה השלישי שנקרא *Ball* שבו נגינת הגיטרה הייתה כבדה בהרבה מהאלבומים הקודמים שלהם.

הלהקה שהייתה בשיאה באותם ימים החלה להופיע עם אומנים גדולים כגון ג'ימי הנדריקס וג'ניס ג'ופלין, ואף הוזמנה להופיע בפסטיבל וודסטוק אך לא הספיקה להגיע לפסטיבל בגלל שנתקעה בשדה התעופה.

בשנת 1970 הוציאה הלהקה את אלבומה *Metamorphasis*.שנה לאחר צאת אלבום זה התפרקה הלהקה.

הלהקה חזרה לפעילות בשנת 1975 אך בהרכב שונה מההרכב המקורי. חברי הלהקה היחידים שנשארו מההרכב המקורי היו בושי ודורמן.

חברי הלהקה
----------

* דאג אינגל (זמר, קלידים)
* רון בושי (תופים)
* אריק בראון (גיטרה)
* לי דורמן (גיטרה בס)

דיסקוגרפיה
----------

* *Heavy* 1968
* *In-A-Gadda-Da-Vida* 1968
* *Ball* 1969
* *Metamorphasis* 1970
* *Sun & Steel* 1976

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **איירון באטרפליי** בוויקישיתוף
* 
* איירון באטרפליי, ברשת החברתית טוויטר

* איירון באטרפליי, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* איירון באטרפליי, באתר אייטונס (באנגלית)

* איירון באטרפליי, באתר ספוטיפיי

* איירון באטרפליי, באתר AllMusic (באנגלית)

* איירון באטרפליי, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* איירון באטרפליי, באתר דיזר

* איירון באטרפליי, באתר Discogs (באנגלית)

* איירון באטרפליי, באתר Songkick (באנגלית)

* איירון באטרפליי, באתר MOOMA (בארכיון האינטרנט)

* איירון באטרפליי, באתר בילבורד (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 14044374
* BnF: cb13904133b (data)
* GND: 5268806-9
* ISNI: 0000 0001 1526 1877
* LCCN: nr89011442
* MusicBrainz: 3da3e7e1-e817-47e8-8624-635df4aedbe6
* NKC: xx0028551
* VIAF: 168125671
* WorldCat: lccn-nr89011442

 |
**איירון** (ביוונית: **εἴρων**) הוא אחד מסוגי הדמויות בקומדיה היוונית. המושג משמש גם לתיאור דמויות בקומדיות מאוחרות יותר. האיירון הוא דמות שמעוררת צחוק עקב מעשיה, בעיקר כשהיא שמה ללעג את המוסכמות החברתיות או את הדמות הנגדית - האלאזון. 

במקרים רבים, כמו למשל בקומדיות של מולייר, המשרת משמש בתפקיד האיירון.

מקורן של המילים "אירוניה" ו"איירון" משותף.

תיאור הדמות
-----------

האיירון הוא אדם שנון ומצחיק שמזלזל בנורמות החברתיות, אך יודע להסתדר ולהתאים את עצמו לסביבה. הוא מפחית מערך עצמו ומתייחס אל עצמו כאל אדם פשוט, למרות שבפועל יש לו הבנה עמוקה של המציאות. ראייתו זו מאפשרת לו לנווט את מהלך העלילה כרצונו ולהצליח להערים על האלאזון.

בין האיירון לאלאזון ישנם ניגודים סימטריים: האלאזון מזדהה באופן מוחלט עם תפקידו ומעמדו, הוא חי באשליות ובמציאות השקרית שהוא בנה לעצמו, והוא חושב שהוא יותר גדול ממה שהוא באמת - אך לבסוף מתגלה כנחות; לעומתו, האיירון נראה חלש ונחות כלפי חוץ, אבל יש לו ערמומיות חוצפה ושנינות, ובסופו של דבר הוא השולט בעלילה ומשפיע יותר על ההתרחשויות.

ראו גם
------

* תיאטרון ביוון העתיקה

קישורים חיצוניים
----------------

* Northrop Frye's Theory of Archetypes
* Character Functions According to Northrop Frye (אורכב 18.03.2009 בארכיון Wayback Machine)
* יעל רנן, ספרות המערב: הטריקסטר (איירון) 3.3
פירוש נוסף ערך זה עוסק ברכס הרים בארץ פאלמר שבאנטארקטיקה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו הרי טראברס.

**הרי טרברס** (באנגלית: **Traverse Mountains**; מילולית: הרי המעבר, או הרי החציה) הם קבוצת הרים, שלרוב אינם מכוסים קרח, במערב ארץ פאלמר, שבאנטארקטיקה.

שיא גובהם של ההרים 1,550 מטרים מעל פני הים; הר זה הוא ההר ה-2,801 בגובהו באנטארקטיקה.

ההרים ממוקמים בין קרחון יוריקה וקרחון ריילי, ממזרח להדום הקרח וורן.

ההרים כוללים את: פסגת מקיוגו, הר נואל, הר אלן, ו-הר איסינג'ר.

היסטוריה
--------

### גילוי ומיפוי ההרים

ההרים צולמו מהאוויר לראשונה ב־23 בנובמבר 1935, על ידי לינקולן אלזוורת' בטיסתו מעל האזור.

ההרים מופו בהתבסס על תצלומים אלה על ידי וו. ל. ג. יוארג.

ההרים צולמו מהאוויר בשנית ב-16 באוגוסט 1936 על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם.

ההרים נסקרו לראשונה בספטמבר - אוקטובר 1936 על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם בהנהגת ג'ון רידוך ריימיל.

ההרים נסקרו מחדש בשנת 1948 על ידי סקר שטחי חסות איי פוקלנד.

### מקור השם

שמם של ההרים ניתן להם על ידי המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם.

ההרים נקראו על שם מסעות המזחלות של המשלחת הבריטית אל ארץ גרהאם, מאחר שההרים הם נקודת ציון חשובה במעבר בין מדף הקרח וורדי, במורד קרחון יוריקה, אל מפרצון ג'ורג' השישי.

לקריאה נוספת
------------

• J. C. King, J. Turner, **Antarctic Meteorology and Climatology**, P 3

קישורים חיצוניים
----------------

* הרי טראברס באתר הסקר הגאולוגי של ארצות הברית
* הרי טראברס באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* מחשבון מרחקים - המרחק מהרי טראברס לאתרים סמוכים
* מזג אוויר נוכחי מעודכן בהרי טראברס
	+ תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור הרי טראברס
	+ נתוני מזג אוויר היסטוריים עבור הרי טראבאס

הערות שוליים
------------

1. ↑  גאזט השמות האנטארקטיים הרשמי של ארצות הברית
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  מידע גאוגרפי והיסטורי
3. ↑  הרי אנטארקטיקה לפי גובהם
4. 1 2  מידע היסטורי על חקר ההרים
**אנטואן ז'וזף עמנואל ברנד** (בצרפתית: **Antoine Joseph Emmanuel Bernède**; נולד ב-26 במאי 1999 בפריז שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת רד בול זלצבורג מהבונדסליגה האוסטרית.

קריירת מועדונים
---------------

### פריז סן-ז'רמן

ברנד הגיע אל מחלקת הנוער של פריז סן-ז'רמן בשנת 2012. ב-4 באוגוסט 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשהחליף את טיאגו סילבה בדקה ה-74 בניצחון 4-0 על מונקו במסגרת גביע האלופות הצרפתי. ב-12 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל הצרפתית, בניצחון 3-0 על קאן במסגרת המחזור הראשון לעונת 2018/2019. בסך הכל ערך שתי הופעות ליגה במדי המועדון.

### רד בול זלצבורג

ב-6 בפברואר 2019 חתם ברנד ברד בול זלצבורג מהבונדסליגה האוסטרית. ב-17 במרץ ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-0 על ואקר אינסברוק במסגרת המחזור ה-22 בליגה לעונת 2018/2019. בעונה וחצי הראשונות שלו במדי המועדון ערך 13 הופעות ליגה.

ב-13 במרץ 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-1 על אדמירה ואקר מדלינג במסגרת המחזור ה-21 בליגה לעונת 2020/2021. בעונה זו ערך ברנד 19 הופעות ליגה.

תארים
-----

פריז סן-ז'רמן
* אליפות צרפת (1): 2018/2019
* גביע האלופות הצרפתי (1): 2018

רד בול זלצבורג
* אליפות אוסטריה (4): 2018/2019, 2019/2020, 2020/2021, 2021/2022
* הגביע האוסטרי (3): 2019/2020, 2020/2021, 2021/2022

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנטואן ברנד** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  UFFICIALE: Red Bull Salisburgo, preso il baby Bernede dal PSG באתר Tutto Mercato, ‏ 6 בפברואר 2019 (באיטלקית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"אנטואן ברנד"**.
**הרי מריק** (באנגלית: **Merrick Mountains**) הם רכס הרים בארץ אלזוורת' שבאנטארקטיקה.

הרכס ממוקם 13 קילומטרים צפונית-מזרחי מהרי ברנדט.

ההרים מתנשאים לגובה של 1,256 מטרים מעל פני הים.

היסטוריה
--------

### גילוי ומיפוי הרכס

הרי מריק התגלו מהאוויר וצולמו מהאוויר על ידי משלחת רון לחקר אנטארקטיקה (Ronne Antarctic Research Expedition, בראשי תיבות: "RARE"), אשר חקרה את אנטארקטיקה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1947 – 1948, בפיקודו של פין רון.

### מקור השם

שמו של רכס ההרים ניתן לו על ידי הוועדה המייעצת לשמות אנטארקטיים.

הרכס נקרא על שם קונרד ג'י מריק (Conrad G. Merrick), מהנדס טופוגרפי מטעם הסקר הגאולוגי של ארצות הברית (USGS), אשר השתתף במשלחת חציית חצי האי האנטארקטי (Antarctic Peninsula Traverse Party), שנערכה בעונת המחקר (הקיץ האנטארקטי) 1961–1962; כמו כן מריק השתתף במיפוי רכס הרים זה (אשר נקרא על שמו).

גאוגרפיה
--------

אורכו של הרכס 13 קילומטרים.

שיא גובהו של הרכס 1,540 מטרים מעל פני הים.

### אתרי הרכס

| הרי מריק |
| --- |
| הרים ברכס | בוייר • ברגר • בקר |
| הרים סמוכים לרכס | הר ואסילבסקי |

לקריאה נוספת
------------

• PETER D. ROWLEY and WALTER R. VENNUM, Editors, **Studies of the Geology and Mineral Resources of the Southern Antarctic Peninsula and Eastern Ellsworth Land, Antarctica**, U.S. GEOLOGICAL SURVEY PROFESSIONAL PAPER 1351
• Le Masurier, W.E. Thomson, J.W. (eds.), Rowley, P.D. Vennum, W.R. Smellie, John L.**Volcanoes of the Antarctic Plate and Southern Oceans**, Washington, D.C. American Geophysical Union, 296-298

קישורים חיצוניים
----------------

* הרי מריק באתר הגאזט האנטארקטי המשווה SCAR של ממשלת אוסטרליה
* תצלום לוויין של אזור הרי מריק
* מפת אזור הרי מריק
* תחזית מזג אוויר עדכנית ארוכת טווח עבור הרי מריק
* הרי מריק באתר mindat
* קורות חייו של קונארד ג'י. מריק

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  מידע גאוגרפי והיסטורי
2. ↑  מידע גאוגרפי
3. ↑  לפי מקור אחר גובהו של הרכס 1,256 מטרים מעל פני הים.
**אמסלם תיירות ונופש בע"מ**, המוכרת במותג **אמסלם טורס**, היא סוכנות נסיעות ישראלית המתמחה בתחום הנסיעות העסקיות. בחברה, שנוסדה בשנת 1983, מועסקים כ-400 עובדים בישראל ומחוצה לה[דרוש מקור] והיא נמצאת בבעלות משותפת של יעקב ואליעזר אמסלם.

הסניף המרכזי של החברה נמצא בטבריה וסניפים נוספים נמצאים בתל אביב, כרמיאל, כפר סבא, פתח תקווה, ירושלים מעגן מיכאל ובבני ברק. 

לחברה חברות בנות תחת המותג ABT (Amsalem Business Travel) וסניפיה ממוקמים בארצות הברית (בחוף המזרחי ובחוף המערבי), מקסיקו, בריטניה, טורקיה, הודו והונג קונג. כולן בעלות רישיונות מקומיים למכירת מוצרי תיירות.

החברה כוללת ארבע חטיבות: תיירות עסקית, תיירות פרטית לחו"ל, תיירות פנים: משווקת נופש בישראל וחטיבת תיירות נכנסת. החברה עוסקת גם בארגון אירועים וכנסים. בנוסף, פועלות בחברה מחלקת כנסים ואירועים, מחלקת סידורי קרקע, מחלקת ויזות ודרכונים, מחלקת און ליין וחברות בנות נוספות: מסעות וטיולים גאוגרפיים, אמסלם מדיקל (תיירות רפואית והטסות רפואיות), אמסלם שור (ביטוחים וביטוחי נסיעה), פאנטסתי FUNטסתי (חבילות נופש בחו"ל) וא-קרוז A-Cruise (חופשות שיט). 

לחברה מרכז הזמנות ותפעול הפועל 24 שעות ביממה, 7 ימים בשבוע ומפעיל צוות של סוכני נסיעות המסתייע במחלקות החברה.

קישורים חיצוניים
----------------

* האתר של אמסלם טורס
* עירית רוזנבלום, מניו יורק לוואשינגטון דרך טבריה, באתר הארץ, 10 באפריל 2008
* מיכל רז-חיימוביץ', ‏אמסלם טורס: הטברייני שמאחורי אחד ממשרדי הנסיעות הוותיקים בישראל לא ממהר להספיד את הסוכנים, באתר גלובס, 13 ביולי 2019
**אֲהַל הַגְּבִישִים** (שם מדעי: *Mesembryanthemum crystallinum* ) הוא צמח צמח חד-שנתי בסוג אהל ממשפחת החיעדיים.

מאפיינים
--------

האהל המצוי הוא צמח בשרני נמוך, הגדל בסביבה מדברית ובמלחות.

לפרח עשרות של עלי כותרת חוטיים. עלים אלה מתפתחים מאבקנים מנוונים.

הצמח גדל בצפיפות ויוצר מרבדים פרחוניים. הצמח פורח בחודשים פברואר, אפריל, מאי ויוני. צבעי עלי הכותרת לבן או ורוד, והפרחים דו מיניים.

עלי הצמח נגדיים, שני עלים גדלים בכל מפרק. צורת העלים דמוית גליל.

ברפואה העממית מייחסים לריר של עלי האהל סגולה רפואית לטיפול במחלות עור ובכוויות קלות.

גלריה
-----

* אהל הגבישים במדיירה שבפורטוגלאהל הגבישים במדיירה שבפורטוגל
* אהל הגבישים במדירה שבפורטוגלאהל הגבישים במדירה שבפורטוגל
* אהל הגבישים בדרום אפריקהאהל הגבישים בדרום אפריקה

ראו גם
------

* אהל מצוי
* אהל מגושם

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אהל הגבישים** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TPL
* EOL
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* צמחיית ישראל ברשת
* צמח השדה
* Tropicos
 |
קיר ההנצחה באנדרטת חטיבה 37
טנק צנטוריון בחניון אנדרטת חטיבה 37
**אנדרטת חטיבה 37** היא אנדרטה על גבעה בצד כביש מירון-צפת, ליד קדיתא, לזכר חללי חטיבת השריון 37.

הקמה
----

האנדרטה הוקמה בקרבת יערות עין זיתים במקום בו נערכה החטיבה בתקופת ההמתנה לפני פרוץ מלחמת ששת הימים. את פסל האנדרטה יצרה הפסלת דינה ניר–אבן-טוב מקיבוץ שער העמקים, שבעלה עודד, איש הסיירת של החטיבה, נהרג בקרב בשכם. האנדרטה נחנכה ב-12 ביוני 1969, בטקס בנוכחות דוד אלעזר.

האנדרטה, המתנשאת לגובה 9 מטר, ניצבת על גבעה הצופה מזרחה על צפת ומערבה על הר מירון. היא עשויה ממוטות מתכת היוצרים את האות שי"ן המסמלת את המילים **ש**שת הימים, **ש**ריון, **ש**לום, **ש**מע ישראל ו**ש**די המופיעה בכל מזוזה.

בסמוך לאנדרטה נמצא קיר הנצחה מאבני המקום ועליו חקוקים שמות 173 חללי החטיבה בכל מלחמות ישראל, ובהן מלחמת סיני (24 נופלים), ששת הימים (27 נופלים) ומלחמת יום הכיפורים (84 נופלים) שבה נלחמה החטיבה ברמת הגולן וספגה אבדות כבדות. על לוח אבן חקוקות המילים "לאחינו גיבורי התהילה" אשר נאמרו במקור בהספד בעל אותו שם שנשא מפקד חטיבה 7, שמואל גונן (גורודיש), לזכר חללי החטיבה שנפלו במלחמת ששת הימים.

למרגלות האנדרטה הוקם חניון ובו טנק צנטוריון. גן הזיכרון נחנך בשנת 1984 בעת ציון 30 שנה לחטיבה.

אפשר להגיע למקום בדרך נוף מירון-עין זיתים היוצאת כ-350 מטר מזרחית לצומת מירון. מהחניון עולים במדרגות לאנדרטה כשבצידי הדרך תיאורים של הקרבות השונים בהם השתתפה החטיבה.

לקריאה נוספת
------------

* צבי אילן, **78 טיולים ברחבי ישראל**, הוצאת עם עובד, 1975

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנדרטת חטיבה 37** בוויקישיתוף
* אנדרטת חטיבת שריון 37 (יער עין זיתים), תיאור האנדרטה באתר "יזכור"
* דרך נוף מירון עין זיתים ואנדרטת השריון באתר e- ירוק
* אנדרטת חטיבה 37 באתר "יד לשריון"

הערות שוליים
------------

1. ↑  הושלמה אנדרטה לחללי יחידה שלחמה בגולן, על המשמר, 17 באפריל 1969  
הוקמה אנדרטה להנצחת זכרם של חיילי חטיבת השריון (מלואים), הצופה, 3 ביוני 1969
2. ↑  חטיבת שריון חנכה אנדרטה ביער עין זיתים, לזכר 27 חלליה, על המשמר, 13 ביוני 1969
3. 1 2  מנחם רהט, עוצבת ראם חנכה אתר הנצחה לחלליה, מעריב, 7 באוקטובר 1984
**קית'** (באנגלית: **Keith**) הוא סרט עצמאי של טוד קסלר, אותו גם כתב יחד עם דוד זאבל, המבוסס על הסיפור הקצר שנכתב על ידי הסופר רון קארלסון. 
בסרט מככבים השחקן וזמר הפופ ג'סי מק'קרטני, אליזבת הארנויס ומרגו הרשמן.

הסרט המלודרמטי סובב סביב הנערה בת ה-17, "נטלי", החושבת שיש לה חיים מעוצבים ומסודרים עד שהיא פוגשת את הסטודנט החדש, קית' זטרסטרום, אותו משחק ג'סי מק'קרטני. נטלי חוששת מעט כאשר קית' מראה סימני התעניינות בה, אבל היא מגלה בסופו של דבר שקית' מסתיר סוד אפל, עם השלכות טראגיות. 

הסרט צולם בסוף 2005, תחילת 2006, ובתחילה היה אמור לצאת לקולנוע בקיץ 2007 ובסופו של דבר יצא למסכים בספטמבר 2008.

צוות השחקנים
------------

* ג'סי מק'קרטני- קית' זטרסטרום
* אליזבת הארנויס - נטלי
* מרגו הרשמן- ברוק
* טבית'ה בראונסטון- סינתיה אנדרסון

פרסים
-----

2007: **זכה:** פסטיבל הסרטים "גיפוני"- על הסרט הטוב ביותר.

טריוויה
-------

השיר, "We Can Go Anywhere", שבוצע על ידי השחקן והזמר ג'סי מק'קרטני, מופיע בסוף הסרט. בנוסף, הוא מופיע באלבום החדש של מק'קרטני, Right Where You Want Me.

קישורים חיצוניים
----------------

* "קית'", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "קית'", באתר נטפליקס
* "קית'", באתר AllMovie (באנגלית)
* "קית'", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "קית'", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
**ולודז'ימייז' טטמאייר** (בפולנית: **Włodzimierz Tetmajer**‏; 31 בדצמבר 1861 – 26 בדצמבר 1923) היה צייר וגרפיקאי פולני, אחד הנציגים המובילים של פולין הצעירה היה גם פוליטיקאי וסופר.

קורות חיים
----------

הוא נולד לאדולף טטמאייר ואשתו הראשונה, לאוניה קרוביצקה. בשנים 1875–1886 למד בבית הספר לאמנויות יפות בקרקוב, ולאחר מכן זמן קצר בווינה, בשנים 1886–1889 במינכן ובאקדמיה קולארוסי בפריז.

בשנים 1914- 1911 היה ולודז'ימייז' טטמאייר פעיל פוליטי וחבר בפרלמנט האוסטרי מטעם מפלגת העם הפולנית. ב־10 בנובמבר 1912 עמד בראש ההקמה של קונפדרצית מפלגות העצמאות ואז השתתף בעבודתה.

לאחר פרוץ מלחמת העולם הראשונה הוא הועבר לוועדה הלאומית העליונה. בינואר 1919 הוא נסע לוועידת שלום בפריז, שם, יחד עם מיקולאי ריי, הוא תיווך במשא ומתן בין צוותו של רומן דמובסקי לנציגי יוזף פילסודסקי. במהלך המלחמה הפולנית-בולשביקית הוא היה פעיל בוועדה להגנת המדינה. בראשית אפריל 1919 הוא מונה על ידי שרת התרבות והאמנות כנציג הכללי בקרקוב.

לבקשתו של יוזף פילסודסקי, הצטרף לוועד הלאומי הפולני בשנת 1919. הוא היה מומחה של המשלחת הפולנית בוועידת השלום בפריז בשנת 1919, שעסק בסוגיות פוליטיות ודיפלומטיות. הוא היה יו"ר הוועדה להגנת המדינה בקרקוב החל מה -20 באוגוסט 1920.

ולודז'ימייז' טטמאייר נקבר ב־30 בדצמבר 1923 בבית העלמין פסטרניק בברונוביץ ווילקי.

משפחה
-----

בשנת 1890 התחתן עם אנה מיקולייצ'יק  נולדו להם שתי בנות. במהלך מלחמת העולם השנייה, אשתו ובתו הצעירה קריסטינה, יחד עם בעלה גורשו לעומק ברית המועצות על ידי הסובייטים. לאחר המלחמה אשתו של טטמייר חזרה לקרקוב, שם נפטרה.

יצירה
-----

הוא צייר בעיקר סצינות ז'אנריות כפריות [36], וכן נופים, פוליכרומים בכנסיות, כולל בקפלה של המלכה סופיה, בקתדרלת וואוול, בקתדרלה בסוסנובייץ.

משנת 1897 היה טטמאייר חבר בחבורת האמנים הפולניים "אגודת שטוקה".

בשנת 1892 קיבל טטמייר פרס מבית הספר לאמנויות יפות בקרקוב לסטודנטים מצטיינים ומענק שנתי לנסיעה לאיטליה.

בשנת 1893 נשלחו ציורי האמן יחד עם בדים אחרים לתערוכה העולמית בשיקגו, ובשנת 1894 לסן פרנסיסקו. הוא זכה במדליות בתערוכות אלה.

בשנת 1911 קיבל טטמייר פרס על פעילות האמנותית מטעם האקדמיה לאמנויות ומדעים.

גלריה
-----

* נגנים בברונוביץ נגנים בברונוביץ
* חיזור חיזור
* זרקובינה זרקובינה
* קדוש קדוש
* הכתרה הכתרה
* מציאת הצלב מציאת הצלב
* סנט סבסיטאן סנט סבסיטאן
* ויטראז' בוואוול ויטראז' בוואוול

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ולודז'ימייז' טטמאייר** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Polish Art Center - Wlodzimierz Tetmajer (1861-1923) (ארכיון)
2. ↑  Włodzimierz Przerwa-Tetmajer : w dziewięćdziesięciolecie śmierci artysty i polityka
3. ↑  Rydel nie był pajacem, gazetapl (בפולנית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb11706853r (data)
* GND: 119542110
* ISNI: 0000 0001 0993 5046
* LCCN: n82239748
* NKC: jn20000701792
* NLP: A1183285X
* NTA: 071349677
* RERO: 02-A010927184
* RKD: 76913
* SUDOC: 167105078
* ULAN: 500027691
* VIAF: 84037537
* WorldCat: lccn-n82239748

 |
**חטיפת אירופה** (באיטלקית: **Ratto di Europa**) הוא ציור שמן מעשה ידי הצייר טיציאן שצויר בין השנים 1560–1562. היצירה מוצגת במוזיאון איזבלה סטיוארט גרדנר בבוסטון, מסצ'וסטס.

הסיפור המיתולוגי
----------------

 ערך מורחב – **אירופה (מיתולוגיה)**  

סיפור חטיפת אירופה מתואר בגרסאות רבות בספרות הקלאסית. לפי רוב הגרסאות, זאוס (או יופיטר בגרסה הרומית), הוקסם מאירופה, בת המלך הפיניקי אגנור, והחליט לפתות אותה או לאנוס אותה. הוא הפך את עצמו לפר (או שור בר) יפהפה והתערב בעדרי אביה. כאשר אירופה ירדה לחוף בקרבת העדרים, היא ראתה את השור היפה, החלה ללטף אותו וכשראתה שהוא צייתן טיפסה על גבו. זאוס ניצל את ההזדמנות, דהר אל הים וכשהיא על גבו, ועבר מעליו אל האי כרתים. שם הוא התגלה בדמותו האמיתית שכב עם אירופה, ואחר כך היא התחתנה עם מלך כרתים. מסיפור זה נטבע הפתגם המודרני מה שמותר ליופיטר אסור לשור.

תולדות הציור
------------

בסביבות 1550 קיבל טיציאן הזמנה מפליפה השני, מלך ספרד, עבור סדרה בת שישה ציורים על בסיס מטמורפוזות. הסדרה כונתה על ידי טיציאן "poesie" ("פיוטים"). "חטיפת אירופה" הוא הציור האחרון בסדרה וסופק בין השנים 1560–1562. ציור זה הוא אחד משלושת הציורים בסדרה (שני האחרים הם דיאנה וקליסטו ודיאנה ואקטיון), שהעניק פליפה החמישי, מלך ספרד לשגריר צרפת, הדוכס גרמונט, אשר בתורו הציג אותם בפני פיליפ השני, הדוכס מאורליאנס, שהעבירו לאוסף אורליאנס בפריז שם שהה לאורך מרבית המאה השמונה עשרה. הציור נרכש על ידי ברנרד ברנסון עבור אספנית האמנות איזבלה סטיוארט גרדנר בשנת 1896.

תיאור היצירה
------------

הציור מתאר את הרגע בסיפור שבו זאוס, המחופש לשור בר לבן, דוהר אל הים, כאשר אירופה על גבו. טיציאן הוא חד משמעי לגבי העובדה שמדובר בחטיפה: אירופה שרועה על גבה חסרת אונים, בגדיה פזורים והיא מנסה להימלט מהבהמה. תנוחתה ובגדיה נותנים דינמיות רבה לציור.

אירופה אוחזת באחת מקרני השור ומנופפת אריג משי אדום, תוך כדי התבוננות מעבר לכתפה לעבר קו החוף, כדי למשוך תשומת לב. בני הלוויה שלה מגיבים בסימנים תזזיתיים משלהם (שימו לב אל עדר הפרות שעדיין לוחך עשב משמאלם). טיציאן מחדד את סכנת הטביעה המיידית שלה על ידי הצבת מפלצת ים מאיימת בקדמת התמונה. בקרבתה, קופידון רכוב על דולפין רודף אחריה, התנוחה שלו מחקה את שלה, כאילו מצוקתה גורמת לו הנאה.

ציור זה שייך לתקופה האחרונה של טיציאן. הוא צויר במכחול גס שלעיתים קרובות לא תיאר את הפרטים היטב.

ראו גם
------

* חטיפת אירופה מאת רמברנדט, 1632
* אירופה (מיתולוגיה)

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חטיפת אירופה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. 1 2  "Europa". Isabells Stewart Gardner Museum. (באנגלית)
2. ↑  "Titian's 'poesie': The commission". The National Gallary.
ולודרום דאנק גריי באוסטרליה אשר שימש לתחרויות באולימפיאדת סידני (2000)
חלוקת השטחים והסימונים בוולודרום. לחצו על התמונה להגדלה
**ולודרום** היא זירה למרוצי אופני מסלול. עיקר השימוש בו נעשה לקביעת שיא השעה, מרוצי מדיסון, מרוצי קיירין, מרוצי ספרינט ומרוצי מרדף. וולודרום מודרני בנוי ממסלול אליפטי בעל שוליים משופעים ובו שתי פניות מעגליות של 180 מעלות ושתי ישורות. המעבר מן הישורת לפניה מוטה בזווית כלפי אמצע האליפסה. אורך המסלול נע בן 150 ל-500 מטרים. בוולודרום אולימפי, אורכה של הקפה הוא 250 מטרים. באופן מסורתי, כיוון התנועה הוא נגד כיוון השעון והפניות תהיינה תמיד שמאלה. 

בתחילת 2017 החלו בהקמת הוולודרום האולימפי הראשון בישראל, ולודרום סילבן אדמס, המוקם במתחם הספורט הדר יוסף בתל אביב סמוך לאצטדיון האתלטיקה. הוולודרום נפתח בשנת 2018.

מבנה וסימונים
-------------

מסלול הוולודרום בנוי לרוב מפרקט אך קיימים מסלולים הבנויים מבטון או משטח קשה אחר. וולודרום אולימפי יהיה בנוי מפרקט איכותי במיוחד. הטיית המסלול בפניות מאפשרת לרוכבים להיוותר בזווית ישרה יחסית לקרקע בעודם שומרים על מהירותם. בעת רכיבה במרוץ, במהירויות העולות לעיתים על 70 קמ"ש, זווית ההטייה של המסלול בנויה כך שתתאים לזווית ההטייה הטבעית של האופניים בפנייה ובכך לבטל את הכוח הצנטריפוגלי שהיה מופעל להטיית הרוכב על אופניו להרחיקם אל עבר שולי המסלול.

### הסימונים

הסימון הפנימי ביותר הוא השטח האסור ברכיבה, והוא יסומן לרוב ברצועה רחבה בצבע כחול או על ידי ספוגים נמוכים. עקיפה בשטח זה תוביל לפסילה בכל המרוצים. בחלק מן המרוצים מותר לרכב בו, אך רכיבה בו תוביל לקנס, לרוב בצורת תוספת זמן לרוכב. 20 סנטימטרים מעל הקו הכחול נמצא הקו השחור המסמן את המסלול המיטבי. 90 סנטימטרים מהרצועה הכחולה מסומן קו אדום המסמן את אזור הספרינט: אסור לעקוף משמאל רוכב הנמצא בין הקו האדום לשחור ועל מנת לעקפו יש לעבור בנתיב ארוך יותר. הקו הכחול במרכז המסלול מסמן את אזור המנוחה לרוכב הנח במרוצי מדיסון. קווי זינוק יסומנו באדום וקו הסיום יסומן בשחור, לעיתים על רקע לבן. 

במרכז המסלול נמצא לרוב שטח התארגנות לרוכבים: שטח זה משמש לחימום על גבי "טריינר" או "רולר", שטח מנוחה בין מקצים ובו גם ימצא הפודיום להענקת הפרסים. שטח המנוחה מחובר במנהרה לחדרי הלבשה וליציאה מן האצטדיון, שכן רוכבים רבים משתמשים באופני כביש לחימום.

ראו גם
------

* ולודרום סילבן אדמס

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ולודרום** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  עדי רובינשטיין, ‏מבצע מישה: הרוכב הצעיר שברח מרוסיה לישראל הוא התקווה האולימפית הבאה, באתר ישראל היום, 29 במרץ 2023

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX758501
* GND: 4226187-9

 |
ארגון **אמון הציבור** הוא חברה לתועלת הציבור הפועלת לשיפור ההגינות העסקית בישראל. תחומי הפעילות של הארגון הם זכויות הצרכן, שמירת הסביבה, והגנה על הפרטיות.

אודות
-----

הארגון הוקם ב-2006 על ידי גלית אבישי ויוסי ברג במטרה לשנות את כללי ההתנהגות של עסקים וגופים ציבוריים בישראל ולהנחיל תרבות כלכלית המבוססת על הוגנות שתועיל, לשיטתה, לציבור, ולעסקים כאחד.

הארגון פועל להנגיש לציבור, לעסקים ולמקבלי ההחלטות מידע מהימן, מקצועי, ברור ועדכני על ענפי פעילות שונים במשק ובכלל זה מידע על התנהלות עסקים בענפים אלה. תשתית המידע והכלים שמעמיד הארגון מסייע לציבור לפעול לשינוי במאזן הכוחות בינו לבין העסקים. בראש ובראשונה מבקש הארגון להשפיע דרך כוחות השוק, תוך קידום העיקרון הכלכלי כי כיבוד זכויות הצרכנים משתלמת לעסקים.

כדי להבטיח אמינות ועצמאות מרבית, הוקם הארגון תוך התאמה מבנית מיוחדת, על ידי הפרדת רשויות, בין מועצה ציבורית מתנדבת, האמונה על כללי ההגינות שהארגון מבקר באמצעותם את התנהלות העסקים, צוות עובדים המפעיל, בין היתר, את מוקד התלונות של הארגון, מחלקת מחקר, מחלקת בקרה על עסקים ומחלקה משפטית.

פעילויות
--------

החברה מפעילה מוקד תלונות על עסקים בישראל ומקיים בקרה על התנהלות של עסקים רבים.

הארגון מפרסם ניירות עמדה ומחקרים מטעמו אודות חסמי שוק ודפוסי ליקוי חוזרים בענפי פעילות שונים, תוך הצעה והמלצה לבתי העסק, מקבלי ההחלטות ולגורמי האכיפה כיצד לפעול כדי לתקן את הבעיות עליהן מצביע ארגון אמון הציבור.

הארגון מזהה כשלים ולקונות במדיניות ובחקיקה, ופועל לתיקונם, לרבות בדרך של ייזום הצעות חקיקה, פניה למקבלי החלטות, פניות לגורמי אכיפה ופיקוח, הפניית זרקור ציבורי ועוד. הארגון משתתף באופן פעיל בשיח הציבורי בתחומים כלכליים חברתיים, לרבות בוועדות כנסת, וועדות ממשלתיות ופורומים חוץ-פרלמנטרים, וממוצב כמומחה מול מקבלי ההחלטות בתחומים שונים.

הארגון עושה שימוש בכלים משפטיים, דוגמת עתירות לבג"ץ וכתיבת ניירות עמדה מול הרגולטורים; דרבון מערכת האכיפה לעסוק בתחומים בהם הנזק הציבורי הוא משמעותי בהיקפו, מתן חוות דעת מקצועיות בתחומים רלוונטיים ועוד. כך למשל הגיש הארגון עתירה נגד משרד הפנים בעניין אי החלת חובת המכרזים על תאגידים עירוניים ועתירה מנהלית נגד משרד הבריאות בעניין פרסום בדיקות תברואה במסעדות.

תו אמון הציבור הוא תו הניתן לבתי עסק ומוסדות שקיבלו על עצמם את כללי ארגון אמון הציבור בהענפיים הרלוונטיים, עברו הליך בדיקה ובקרה מול הארגון, וממשיכים להיות כפופים להליכי בקרה אלו. 

במקרה בו נודע לארגון אמון הציבור כי עסק הנושא את תו ארגון אמון הציבור מפר באופן שיטתי את הכללים, ואינו פועל לתיקון הליקויים, נוקט הארגון בהליכי שלילת תו, שכן משמעות הדבר היא שהעסק הפר את מחויבותו לכללי אמון הציבור.

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של אמון הציבור
* אמון הציבור, ברשת החברתית פייסבוק
* אמון הציבור, באתר "גיידסטאר ישראל"
משלחת הסקר הארכאולוגי של ישראל בראשותו של יוחנן אהרוני במדבר יהודה. במרכז משה כוכבי. משמאל יוסף אבירם, שנות ה-60-50
**משה כוכבי** (1928 - מרץ 2008) היה ארכאולוג ישראלי, פרופסור מן המנין וראש המכון לארכאולוגיה באוניברסיטת תל אביב.

ביוגרפיה
--------

כוכבי נולד בבוקרשט, בירת רומניה. אביו, ד"ר שמואל שטרן-כוכבי, ממנהיגי ציוני רומניה. אמו, אגתה לבית אָבֶּלֶס, הייתה פעילה למען זכויות נשים. עלה לארץ ישראל ב-1933. הצטרף להכשרת דפנה. ב-1947 התגייס לפלמ"ח ולחם במלחמת העצמאות בחטיבת יפתח. במסגרת הקרב לשחרור צפת נפצע קל, ובמסגרת מבצע יואב נפצע שנית (באופן חמור יותר): הוא למעשה נחשב למת, וחובשת הצילה את חייו, כשהוציאה אותו מערימת הגופות. לבית החולים החיש אותו פרופ' יאיר פרג. אחרי המלחמה, הצטרף לקיבוץ יראון. בשנת 1954 נישא לנורה כוכבי, פסלת ואמנית קרמיקה ישראלית ילידת גרמניה.

ב-1967 השלים דוקטורט בארכאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים בנושא תקופת הברונזה התיכונה. הצטרף לסגל האקדמי של החוג לארכאולוגיה של אוניברסיטת תל אביב, שם חקר ולימד עד יציאתו לגמלאות 1998. במסגרת שנות שבתון לימד באוניברסיטת הרווארד, אוניברסיטת טוקיו ואוניברסיטת אוקספורד. היה יו"ר המועצה לארכאולוגיה שליד משרד החינוך וחבר בוועדת השמות הממשלתית.

### חפירות וסקרים שניהל

חפירות בולטות שניהל: 

* הר ירוחם
* תל אסדר
* תל זרור
* מתחם לביאה
* סקר הר יהודה
* תל אפק
* סקר ארץ גשור
* תל רומיידה

חיים אישיים
-----------

היה נשוי לנורה ואב לשלושה.

כוכבי היה אחיינם של ד"ר מיכאל לנדאו (משפטן ואיש מנהל ישראלי יליד רומניה, חבר בית הנבחרים הרומני, פעיל ציוני, מקים כופר היישוב ומייסד מפעל הפיס) ושל ד"ר ולטר אבלס (רופא, פעיל פוליטי ודיפלומט, שכיהן כמנהל מחוז ירושלים של קופת חולים כללית ובשנות ה-60 כיהן כשגריר ישראל בקולומביה ולאחר מכן כשגריר בקוסטה ריקה ובניקרגואה), ודודנם של פרופ' יעקב לנדאו (מזרחן, חתן פרס ישראל למזרחנות) ופרופ' משה אבלס (חוקר מוח, חתן פרס א.מ.ת).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **משה כוכבי** בוויקישיתוף
* אורי דרומי, חושף צפונות אפק וארץ גשור: פרופ' משה כוכבי, פלמ"חניק וארכיאולוג, 1928-2008, באתר הארץ, 1 במרץ 2008
* רשימת המאמרים של משה כוכבי באתר רמב"י
* משה כוכבי, התנחלות בני ישראל בארץ כנען לאור המחקר הארכאולוגי, מתוך הירחון מדע, באתר "סנונית"
* משה כוכבי, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  רן שפירא, החומות האדירות לא מנעו את הכיבוש, באתר הארץ, 6 ביולי 2004
2. ↑  מנפרד ביטאק, כשהנסיך האמורי ינכאל היה מלך באפק, באתר הארץ, 23 באוגוסט 2001
3. ↑  משה ריינפלד, בג"ץ: להקפיא בניית שכונה למתנחלים בתל רומיידה, באתר הארץ, 10 במאי 2001

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007263845605171
* BnF: cb12965311x (data)
* GND: 140773436
* ISNI: 0000 0000 7983 0410
* LCCN: n88294640
* NTA: 071293876
* SUDOC: 076603687
* VIAF: 9978942
* WorldCat: lccn-n88294640

 |
**מארי-לואיז לאשאפל** (בצרפתית:**Marie-Louise Lachapelle**‏ (1 בינואר 1769 - 4 באוקטובר 1821) הייתה מיילדת צרפתייה שפיתחה שיטות חדשות בתחום עיסוקה.

ביוגרפיה
--------

מארי-לואיז לאשאפל נולדה בפריס למשפחה שעסקה בתחום מיילדות כבר מספר דורות. היא למדה אצל אימה וכבר בגיל 12 הייתה מסוגלת לעבוד באופן עצמאי. היא עבדה לצד אימה בבית חולים "הוטל דיה", בין הוותיקות בפריז. במקביל היא המשיכה ללמוד אצל מומחים מובילים בתחום פריז. בשנת 1797 מארי-לואיז לאשאפל מונתה למנהלת מחלקת מיילדות בבית חולים במקום אימה שלה שנפטרה. בין התלמידות שלה הייתה מארי בואבה שבהמשך עבדה לצידה. 

מארי-לואיז לאשאפל פנתה למשרד הפנים הצרפתי עם בקשה לארגן מסגרת לימודי מיילדות ובית חולים חדש לילדים. בעקבות התשובה החיובית היא נשלחה להידלברג להשתלמות. כאשר היא חזרה היא מונתה למנהלת מחלקת מיילדות בבית חולים החדש. 

במהלך עבודתה מארי-לואיז לאשאפל טיפלה בלידת כ-40 אלף תינוקות. על בסיס ניסיונה היא פרסמה ספרPratique des accouchemens ou Mémoires et observations choisies, sur les points les plus importans de l'art. מארי-לואיז לאשאפל הייתה בדעה שצריך להתערב במהלך לידה רק במקרים קיצוניים. היא הכירה בחשיבות תיעוד המקרים וניתוח סטטיסטי של הממצאים.

מארי-לואיס לאשאפל נפטרה ממחלת הסרטן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מארי-לואיז לאשאפל** בוויקישיתוף
* ביוגרפיה (אנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BIBSYS: 98040456
* BnF: cb106927203 (data)
* GND: 100508278
* ISNI: 0000 0000 1071 6011
* LCCN: no2011132152
* NTA: 141354488
* RERO: 02-A003487489
* SUDOC: 121644480
* VIAF: 357130
* WorldCat: lccn-no2011132152

 |
זוג לווייני ולה במפעל (הופרדו לאחר השיגור)
**ולה**(באנגלית:**Vela**)‏ הייתה מערכת לווייני ריגול של ארצות הברית שהייתה מיועדת לבדוק יישום האמנה למניעת ניסויים גרעיניים באטמוספירה, בחלל החיצון, ותחת פני המים שנחתמה בשנת 1963.

פרויקט התחיל בתקציב קטן בשנת 1959 ופעל עד לשנות ה-70 של המאה ה-20 כאשר פותחו לווייני מסדרה DSP שבהמשך הוחלפו על ידי מערכת GPS.

המערכת כללה זוג לוויינים פעילים. הלוויינים פעלו במסלול בגובה 118 ק"מ. תחילה המערכת הייתה מיועדת לגילוי פיצוץ גרעיני תת-קרקעי ובהמשך נוספה יכולת גילוי פיצוץ באטמוספירה. לצורך הצבת הלוויינים במסול נוצל שיגור ראשון של משגר מדגם "אטלס-אג'ינה SLV 3". לוויינים היו מתוכננים לפעול במשך חצי שנה אך פעלו במשך 5 שנים. משקל הלוויינים היה 150 ק"ג. הלוויינים היו מצוידים בגלאי קרינת רנטגן, קרינת גמא ונייטרונים. הספק של כ-90 ואט סופק על ידי פאנל סולארי. הזוג הראשון שוגר ב-17 באוקטובר 1963, כשבוע לאחר חתימת האמנה. הלוויינים נבנו על ידי TRW

החל מדגם VELA 4 הלוויינים היו מסוגלים לגלות פיצוץ באטמוספירה ומשקלם גדל ל-230–260 ק"ג. ללוויינים מדגם זה התווספו חיישנים של פעימה אלקטרומגנטית והספק של פאנל סולרי כגל ל-120 ואט. הם שוגרו על ידי משגר מדגם "טיטן 3C". לוויינים מדגם זה היו מתוכננים לפעול במשך 18 חודשים. בדרך כלל הם פעלו 7 שנים ויותר. זוג לוויינים אחרון שוגר בשנת 1970.

בשנת 1979 לווייני VELA 5 רשמו פיצוץ גרעיני שידוע כתקרית ולה. קיימות טענות שמדובר בפיצוץ גרעיני בו הייתה מעורבת ישראל.

בתקופת פעילותם לווייני VELA רשמו התפרצויות גמא שמקורם מחוץ למערכת השמש. הממצאים פורסמו בשנת 1973.

ברית המועצות שיגרה לוויין ריגול לגילוי ניסוי גרעיני באוויר מתוצרתה ב-20 באוקטובר 1962 - "קוסמוס 11".

רשימת שיגורים
-------------

כל השיגורים בוצעו מנמל החלל קייפ קנוורל.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| תאריך שיגור | שם חללית | הערות |
| 17 באוקטובר 1963 | Vela 1AVela 1B | כלל 3 חיישנים. השיגור כלל גם לוויין לחקר כדור הארץ מתוכנית ERS |
| 17 ביולי 1964 | Vela 2AVela 2B | כלל 8 חיישנים השיגור כלל גם לוויין לחקר כדור הארץ מתוכנית ERS |
| 20 ביולי 1965 | Vela 3AVela 3B | כלל 8 חיישנים. השיגור כלל גם לוויין לחקר כדור הארץ מתוכנית ERS |
| 28 באפרל 1967 | Vela 4AVela 4B | כלל 32 חיישנים |
| 23 במאי 1969 | Vela 5AVela 5B | כלל 32 חיישנים. |
| 8 באפריל 1970 | Vela 6AVela 6B | כלל 32 חיישנים. השיגור כלל גם לוויין לחקר כדור הארץ מתוכנית ERS |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ולה** בוויקישיתוף
* תיאור הלוויינים
* ולה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  40 שנה לפיצוץ המסתורי באוקיינוס: "ישראל ביצעה ניסויים גרעיניים" - וואלה! חדשות, באתר וואלה!, ‏2019-09-22
**מארי** (באנגלית: **Marie**) הוא סרט ביוגרפי אמריקאי משנת 1985 המבוסס על מקרה אמיתי, עם סיסי ספייסק בתפקיד הראשי.

התסריט מבוסס על הרומן **Marie: A True Story** מאת פיטר מאס משנת 1983 המתאר את מאבקה של מארי רג'אנטי נגד שחיתות בממשל במדינת טנסי שהצליח לאחר משפט מתוקשר.

פרד תומפסון ייצג אותה במשפט והוא מופיע בסרט בתפקיד עצמו. זו הייתה הופעתו הראשונה בקולנוע ולאחר מכן הופיע עוד בקולנוע ובטלוויזיה.

תקציר העלילה
------------

מארי רג'אנטי (סיסי ספייסק) היא אם יחידנית הגרה עם שלושת ילדיה אצל אמה בנאשוויל טנסי לשם ברחה מבעל מכה.

לפרנסתה היא עובדת כמלצרית ובאותו הזמן היא לומדת באוניברסיטת ואנדרבילט ומסיימת תואר ראשון בפסיכולוגיה וספרות אנגלית.

היא נפגשת במקרה עם ידי שלה מהאוניברסיטה, אדי סיסק (ג'ף דניאלס) המשמש יועץ משפטי למושל טנסי.

סיסק הוא איש אמונו של המושל וממלא את רצונותיו לטוב ולרע. הוא ממנה את מארי לקצינת הסגרה מטעם הממשל ולאחר מכן למקשרת בין הממשל לוועדת השחרורים והחנינות שבראה עומד צ'ארלס טרובר (מורגן פרימן).

תוך עבודה היא מקבלת כל הזמן בקשות מסיסק על טיפול שונה אצל שפוטים שונים לפי בקשתו של המושל שחלק מהם היו קשורים למערכת הבחירות שלו.

בהתחלה היא משתפת פעולה למרות תהיות. היא מתקבלת לריאיון עם המושל (דון הוד) שמתרשם ממנה ובטוח שתמלא את תפקידה לפי רצונו והוא ממנה אותה לראש ועדת השחרורים והחנינות של טנסי.

מארי מתחילה לגלות שחיתות ומתן שוחד לאנשי ממשל ובראשם סיסק המפעיל עליה לחצים למתן חנינות ושחרורים מוקדמים לנותני השוחד. היא פונה בחשאי ל-FBI שמתחיל בחקירה חשאית אבל הדבר מודלף לתקשורת.

המושל מפטר את מארי בנאום משודר בטלוויזיה בגלל פגמים שנתגלו בעבודתה כמו דיווח שגוי על חופשות ושעות עבודה.

מארי מחליטה לתבוע את המושל על פיטורים שרירותיים. אחד מעמיתה לעבודה, קווין מקורמק (קית' שרבייקה) מתנדב לשמש לצידה כעד מרכזי היות שיש לו חומר מפליל על השחיתות בשלטון אבל הוא נמצא חנוק בחדרו.

מרות שמצבה חסר סיכוי היא מחליטה להמשיך במשפט בו מייצג אותה עורך הדין פרד תומפסון (פרד תומפסון בתפקיד עצמו).

בסיום המשפט קובע חבר המושבעים כי אכן פיטוריה של מארי היו שרירותיים.

בסוף הסרט מופיעות כתוביות המתארות כי לאחר שזכתה מארי במשפט פתחה הבולשת הפדרלית בחקירה. ב-1981 נשלח אדי סיסק לכלא על קבלת שוחד לחנינות. המושל בלאנטון הודח מכהונתו על הפרות חוק החנינה וב-1983 נשפט ונשלח למאסר באשמת שחיתות.

קישורים חיצוניים
----------------

* "מארי", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "מארי", באתר AllMovie (באנגלית)
* "מארי", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "מארי", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "מארי", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* קדימון לסרט מארי, באתר יוטיוב
אבן חופה בבית הכנסת הישן באפינגן, באדן-וירטמברג
אבן בכפר היינסהיים (Heinsheim) שבקרבת העיר באד רפנאו (Bad Rappenau), בצפון מדינת באדן-וירטמברג, משנת 1796
אבן חופה בבית כנסת בכפר ארשטאט (Ehrstädt), באדן-וירטמברג
**אבן חופה** (בגרמנית-יידית: **חופה שטיין**, **Chuppastein**; גם: **Hochzeitsstein**,‏ **Traustein**) היא לוח אבן שהיה נקבע בקיר הפונה לירושלים של בתי כנסת רבים בגרמניה, בהתאם למנהג היהודי לשבור על האבן את כוס היין תחת החופה במהלך טקס נישואים, לזכר חורבן בית המקדש. כיום המנהג החלופי הרווח הוא שהחתן דורס את הכוס על הקרקע.

לאחר שבירת הכוס היו מכריזים משתתפי הטקס: "מזל טוב" ("מזל = מילולית: כוכב). באבני חופה היו חרוטים סימן של כוכב, בדרך כלל במרכז האותיות מ"ט (ראשי תיבות: מזל טוב). כתובית נפוצה נוספת היו ראשי התיבות של הפסוק מירמיהו: "**ק**ול **ש**שון **וק**ול **ש**מחה, **ק**ול **ח**תן **וק**ול **כ**לה".

אבנים אלה היו מצויות בכארבע מאות בתי כנסת, כולם בגרמניה. האבן העתיקה ביותר שהשתמרה, משנת 1660, נמצאת בעיר הוכנברג. לאחר ליל הבדולח (1938) נותרו רק כ-20 אבנים. על קיר בחצר בית הכנסת הגדול בירושלים קיים שחזור של אחת מאבני החופה ששרדו.

בתרבויות אחרות, בעיקר במשפחות אצולה בצפון אירופה עד לתקופה הוויקטוריאנית, שימשו משקופי אבן לחריטת שלטי אצולה או ראשי התיבות של הזוג הטרי, כמעין תיעוד לנישואים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אבן חופה** בוויקישיתוף
* zeevveez, אבני חופה, באתר אלבום מגן דוד
**אקינורי נקיאמה** (ביפנית: **中山 彰規**; נולד ב-1 במרץ 1943) הוא מתעמל עבר יפני, אלוף אולימפי, שזכה ב-10 מדליות מהן 6 זהב (מקסיקו סיטי 1968 ומינכן 1972) ואלוף עולם שזכה ב-12 מדליות, מהן 7 זהב (דורטמונד 1966 ולובליאנה-1970).

נקיאמה היה הספורטאי המעוטר ביותר במדליות זהב באולימפיאדת מקסיקו סיטי, עם 6 מדליות, מהן 4 מדליות זהב, ביחד עם ורה צ'סלבסקה מצ'כוסלובקיה.

מבין כל המתעמלים במשחקים האולימפיים, מדורג נקיאמה במקום שביעי בכל הזמנים, לפי מספר מדליות הזהב שאותן צבר ותשיעי בכל הזמנים, לפי סך כל המדליות שאותן צבר.

ביוגרפיה
--------

נקיאמה נולד בנגויה. הוא למד באוניברסיטת צ'וקיו שבעיר הולדתו.

### אלוף עולם

באליפות העולם שנערכה בדורטמונד, גרמניה בשנת 1966 זכה נקיאמה ב-6 מדליות, 3 זהב, 1 כסף ו-2 ארד. מדליות זהב, בתחרות הקבוצתית לראשונה בתולדותיה, בתרגיל קרקע ובתרגיל מתח. מדליית כסף, בתרגיל טבעות ומדליות ארד, בתחרות קרב-רב אישי ובתרגיל קפיצות.

### אלוף אולימפי, הספורטאי המעוטר ביותר

באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) זכה נקיאמה ב-6 מדליות, 4 זהב, 1כסף ו-1 ארד והיה לספורטאי המעוטר ביותר במדליות זהב ביחד עם ורה צ'סלבסקה מצ'כוסלובקיה (6 מדליות, 4 זהב ו-2 כסף). מדליות זהב, בתחרות הקבוצתית, בפעם השלישית ברציפות בתולדות יפן, בתרגיל טבעות, בתרגיל מקבילים ובתרגיל מתח. מדליית כסף, בתרגיל קרקע ומדליית ארד בתחרות קרב-רב אישי בתוצאה של 115.65 נק', אחרי בן ארצו סוואו קאטו (115.90 נק') ומיכאיל וורונין מברית המועצות (115.85 נק'). נוסף לכך, הוא סיים במקום חמישי בתרגיל קפיצות ובמקום 12 בתרגיל סוס סמוכות.

### המתעמל המצטיין באליפות העולם

באליפות העולם שנערכה בליובליאנה, סלובניה (באותה העת יוגוסלביה) בשנת 1970 זכה נקיאמה ב-6 מדליות, 4 זהב, 1 כסף ו-1 ארד, יותר מכל מתעמל אחר באליפות. מדליות זהב, בתחרות הקבוצתית, בפעם השנייה ברציפות, בתרגיל קרקע ובכך הגן על תוארו, בתרגיל טבעות ובתרגיל מקבילים. מדליית כסף, בתרגיל מתח ומדליית ארד, בתחרות קרב רב אישי.

באולימפיאדת מינכן (1972) זכה נקיאמה ב-4 מדליות, 2 זהב, 1 כסף ו-1 ארד. מדליות זהב, בתחרות הקבוצתית, בפעם הרביעית ברציפות בתולדות יפן ובתרגיל טבעות ובכך הגן על תוארו. מדליית כסף, בתרגיל קרקע ומדליית ארד, בתחרות קרב רב אישי בתוצאה של 114.325 נק', אחרי חבריו לנבחרת סוואו קאטו (114.650 נק') ואיזו קנמוצו (114.575 נק'). נוסך לכך, הוא סיים פעמיים במקום חמישי בתרגיל מתח, אחרי 4 חבריו לנבחרת ותרגיל מקבילים, במקום שישי בתרגיל סוס סמוכות ובמקום 12 בתרגיל קפיצות.

לאחר שפרש מספורט תחרותי, אימן נקיאמה התעמלות מכשירים באוניברסיטה שבה למד. בהמשך, שימש כסגן יו"ר איגוד ההתעמלות של יפן.

תארים והישגים
-------------

בשנת 2005 זכה נקיאמה להיכלל בהיכל התהילה הבינלאומי בהתעמלות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אקינורי נקיאמה** בוויקישיתוף

* אקינורי נקיאמה, באתר olympedia.org
* אקינורי נקיאמה, באתר התאחדות ההתעמלות הבין-לאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  אקינורי נקיימה באתרInternational Gymnastics Hall of Fame

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 01218567
* VIAF: 255269881
* WorldCat: viaf-255269881

 |
**LWN** (במקור ראשי תיבות של **Linux Weekly News**, כלומר "חדשות לינוקס השבועיות") הוא שמו של אתר חדשות שעוסק בעיקר בנושאי לינוקס ותוכנה חופשית. האתר מפיק מהדורה שבועית אשר זמינה בשבוע הראשון לאחר פרסומה למנויים בלבד. כמו כן הוא מספק הפניות לעדכוני חדשות נבחרים בתחום. האתר החל לפעול בראשית שנת 1998 כאוסף עדכוני חדשות שבועיים בנושא לינוקס (ומכאן השם המקורי). בהמשך התרחבו תחומי הכיסוי ולכן שונה השם ל-LWN.net, שהיה שם המתחם שבו השתמש האתר.

מבנה האתר
---------

באתר שני סוגים עיקריים של כתבות: דיווחים על עדכוני חדשות (כד"כ תמצית קצרה וקישור, לפעמים גם גוף ההודעה במקרה של הודעה לעיתונות או הודעה ברשימת תפוצה).

בנוסף לכך יש כל שבוע, ביום חמישי, מהדורה שבועית: אוסף של כתבות במספר מדורים. תוכן המדורה השבועית זמין למנויים בלבד למשך שבוע והופך להיות זמין לקהל הרחב (ללא צורך בהזדהות). חלק מהכתבות מפורסמות מראש, עוד לפני פרסום המהדורה השבועית. אפשר להגיב לכל הידיעות והכתבות.

היסטוריה
--------

בסוף שנת 1997 הקימו ג'ונתן קורבט ואליזבת קולבאו (Coolbaugh) חברה בשם **Eklektix** לשרותי פיתוח ותמיכה טכנית למערכות לינוקס. על מנת לפרסם את עצמם הם החלו, החל מ-22 בינואר 1998, לפרסם באתרם טור חדשות שבועי בשם "חדשות לינוקס השבועיות". שם המתחם lwn.net נרכש בתאריך 22 במאי 1998.

אתר החדשות זכה להצלחה, אולם חברת Eklektix עצמה לא זכתה להצלחה כלכלית. החל משנת 1999, בימי בועת הדוט-קום היו משקיעים רבים שרצו להשקיע בחברות שקשורות ללינוקס. בסופו של דבר נרכשה החברה על ידי חברת Tucows הקנדית באפריל 2000.

בשנת 2001 פרשה אליזבת קולבאו מהעריכה בשל מחלת טרשת נפוצה.

בתחילת שנת 2002 התברר שאתר החדשות לא מועיל מספיק לחברת Tucows והיא החליטה למכור אותו חזרה לחברת Eklektix של ג'ונתן קורבט. לאחר ששימוש בפרסומות וגיוס תרומות לא סיפקו את המימון הדרוש, הוחלט לגביית כסף ממנויים על צפייה במהדורה השבועית בשבוע הראשון.

האתר
----

עד שנת 2002 היה האתר כתוב בשפת PHP (גרסה 3). בשנה זו הוא נכתב מחדש בשפת פייתון. הוא משתמש בבסיס הנתונים PostgreSQL.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של LWN.net (באנגלית)
* LWN.net, ברשת החברתית טוויטר

הערות שוליים
------------

1. 1 2  עשר שנות LWN, חלק ראשון - כתבה באתר LWN.net
2. ↑  עשר שנות LWN, חלק שני - כתבה באתר LWN.net
3. ↑  הודעה לקוראי LWN מאליזבת קולבאו על פרישה עקב מחלה מתוך אתר LWN
4. ↑  עשר שנות LWN, חלק שני - כתבה באתר LWN.net
תחום התדרים**L band** הוא תחום תדרים שהוגדר על ידי ה-IEEE כתחום התדרים בין 1 עד 2 ג'יגה-הרץ, מתוך ספקטרום גלי הרדיו.

יישומים
-------

### שירות טלפון נייד

באירופה, הוועדה לתקשורת אלקטרונית (ECC) של ה-"European Conference of Postal and Telecommunications Administrations" (או CEPT) תואם חלק של תחום L של הרדיו (1452-1492MHz), המאפשר למדינות בודדות לאמץ את הספקטרום עבור רשתות יבשתיות ניידות/קבועות לתקשורת משלימה (MFCN SDL). באמצעי "צבירת נשאים" (Carrier aggregation). תחנת LTE-Advanced או UMTS/HSDPA יכולה להשתמש בספקטרום הזה כדי לספק רוחב פס נוסף עבור תקשורת מתחנת הבסיס למכשיר הנייד, כלומר כיוון ההורדה.

### ניווט לווייני

מערכת הניווט GPS משתמשת בתדרים בתחום L בשל יכולת גלי הרדיו הנמצאים בתחום זה לחדור דרך עננים או ערפל, וכמותה גם המערכות גלילאו ו-GLONASS.

### טלקומוניקציה

טלפונים ניידים בטכנולוגיית GSM פועלים על תדרים 800-900 ו-1800-1900 MHz. טלפונים של מיזם התקשורת הלוויינית אירידיום  עושים שימוש בתדרים בין 1616 ו-1626.5MHz כדי לתקשר עם לוויינים. מסופי Inmarsat ו-LightSquared משתמשים בתדרים בין 1525 ו-1646.5 MHz. טלפונים לווייניים של Thuraya משתמשים בתדרים בין 1525 ו-1661 MHz.

### ביון מטוסים

מטוסים יכולים להשתמש בציוד לשידור ביון אוטומטי תלוי (ADS-B) ב-1090MHz כדי להעביר מידע  על מיקום לתחנות קרקעיות, כמו גם ביניהם אותם לקבלת מידע על תנועה ומניעת התנגשות. 1090MHz (יחד עם 1030MHz) נמצא בשימוש משלטי Mode S, אשר ADS-B מגבירה כאשר מופעלת בתדר הזה. מידע של ADS-B יכול להיות גם שידור קצת מעבר לתחום L ב-978MHz.

### אסטרונומיה

התחום מכיל גם תדר של מעבר מבנה על-דק של מימן נייטרלי  (קו המימן, 1420MHz), אשר הוא  עניין רב באסטרונומיה כאמצעי הדמיה של אטומי מימן נייטרליים בתוך החלל הבין-כוכבי אשר הם בדרך כלל "בלתי נראים". כתוצאה מכך, חלקים של L-band הם תת-תחומים המוגנים ומוקצים לרדיו אסטרונומיה ברחבי העולם.

| תדרי רדיו (IEEE) |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| ‏ • ‏HF ‏ • VHF ‏ • UHF ‏ • L band‏ • S band ‏ • C band ‏ • X band ‏ • Ku ‏ • K band ‏ • Ka ‏ • V band ‏ • W band ‏ • mm band ‏ • 
 |  |

 |

קישורים חיצוניים
----------------

* FlightRadar24 - אתר מבוסס על קהילה של מקלטי ADS-B ברחבי העולם ומציג בזמן אמת את תנועת המטוסים.
* FlightAware - אתר נוסף המבוסס על אותה קהילה שמשתפת את נתוני המקלטים שלה.
* PiAware - פרויקט מבוסס Raspberry Pi ושימוש ב DVB-T לבניית מקלט ביתי של ADS-B (מתוך הבלוג הטכנולוגי של תומר קליין)

הערות שוליים
------------

1. ↑  "מתואמים השימוש הלהקה 1452-1492 MHz עבור MFCN SDL"
2. ↑
**גאורג נידרמאייר** (בגרמנית: **Georg Niedermeier**, נולד ב-26 בפברואר 1986 במינכן שבגרמניה המערבית) הוא כדורגלן גרמני המשחק במלבורן ויקטורי מליגת העל האוסטרלית בעמדת הבלם.

קריירת מועדונים
---------------

נידרמאייר גדל במחלקת הנוער של באיירן מינכן, ובעונת 2003/04 החל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון. בעונת 2007/08 מונה נידרמאייר לקפטן קבוצת המילואים, ואף ישב על הספסל של הקבוצה הבכירה במספר משחקים בבונדסליגה ובמשחק ליגת האלופות מול אולימפיק ליון, אך לא שיחק. 

בינואר 2009 האריך נידרמאייר את חוזהו בבאיירן מינכן עד יוני 2012, ובמקביל הושאל לשטוטגרט עד תום עונת 2009/10, על מנת שיצבור ניסיון בבונדסליגה. את הופעת הבכורה בשטוטגרט ערך בניצחון 2-0 על קרלסרוהה בבונדסליגה, אך שיחק רק עוד ארבעה משחקים נוספים באותה עונה, עקב פציעה. בעונת 2009/10 חזר נידרמאייר לשחק, והבקיע את השער הראשון שלו בקריירה בתיקו 1-1 מול בורוסיה דורטמונד באוגוסט 2009. נידרמאייר אף השתתף באותה עונה עם שטוטגרט בליגת האלופות, בניצחון 2-0 בשלב הבתים על גלאזגו ריינג'רס ובתבוסה 4-0 לברצלונה בשמינית הגמר. בפברואר באותה עונה חתם בשטוטגרט על חוזה קבוע, ולא חזר לבאיירן מינכן. בעונת 2010/11 נידרמאייר הפך לשחקן מפתח בקבוצה תחת המאמן ברונו לאבאדיה, ושיתף פעולה בהגנה עם מתייה דלפייר וסרדר טשצ'י. בעונה זו ערך את הבכורה בליגה האירופית, בניצחון 3-0 על יאנג בויז ברן. בעונת 2012/13 הגיע נידרמאייר עם שטוטגרט לגמר הגביע הגרמני, שם הפסידה שטוטגרט 3-2 לבאיירן מינכן. באותה עונה, האריך את חוזהו בשטוטגרט עד תום עונת 2016. בתום עונת 2015/16 היה נידרמאייר שותף לירידת ליגה של שטוטגרט, לראשונה מזה 39 עונות, והוא שוחרר מהקבוצה לאחר שפג חוזהו.

ב-31 באוגוסט 2016 חתם נידרמאייר בפרייבורג מהבונדסליגה. בעונת הבכורה שלו במועדון, 2016/17, ערך נידרמאייר שש הופעות ליגה בלבד, משום שסבל מפציעה ארוכה. בעונת 2017/18 נידרמאייר לא שיחק כלל בקבוצה הבכירה, וערך הופעות ספורות בקבוצת המילואים של פרייבורג.

ביולי 2018 חתם נידרמאייר במלבורן ויקטורי מליגת העל האוסטרלית בכדורגל.

קריירה בינלאומית
----------------

נידרמאייר שיחק בנבחרות גרמניה הצעירות, אך לא זומן מעולם לנבחרת גרמניה הבכירה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גאורג נידרמאייר** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Fussballdaten.de (בגרמנית)
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"גאורג נידרמאייר"**.
**אֵקִיטָן** (**Equitan**) היא עלילה ברטונית, סוג של שיר-עלילתי, שכתבה מארי דה פרנס בשלהי המאה ה-12. השיר הוא אחד מתריסר השירים הידועים כעלילות של מארי דה פרנס. כשאר העלילות שלה, **אקיטן** כתוב צרפתית עתיקה, בחריזה של זוגות משפטים בני 8 הברות. בפואמה זו, המונה 320 שורות, המחברת מתרה באלו הזוממים לפגוע באדם אחר, שהם עלולים להיקלע למצב-ביש.

עלילה
-----

אקיטן, מלך נאנט, מתאהב באשתו הנאווה של סוכן-ביתו. המלך מתייסר בשל רגשותיו אליה מחד, ונאמנותו לסוכן-ביתו מאידך. כאשר אקיטן מתוודה בפניה על רגשותיו, היא מפקפקת בכוונותיו בשל פערי המעמדות ביניהם. הוא משכנעה שרגשותיו כנים, ובכך נפתחת פרשת-אהבים ביניהם.

יום אחד, אשת סוכן-הבית שואלת את המלך בדמעות אם יום יבוא והוא ישליכנה מעליו לטובת אחרת, רמת-יחס. המלך אומר לה שהיא אהבתו היחידה, ושאלמלא בעלה היה כבר נושאה לאישה לפני זמן רב. האישה, בשומעה זאת, מציעה להרוג את סוכן-הבית באמבט מים רותחים. התוכנית היא שהמלך ובעלה ירחצו באמבט, ואז יוכל המלך לטעון מאוחר יותר שסוכן-הבית נפטר ללא סיבה נראית לעין בעת הרחצה. איש, כמובן, לא יטיל ספק בעדות המלך.

מאוחר יותר, המלך וסוכן-ביתו יוצאים למסע-ציד. הם שוהים בבקתת-ציד ובה שני אמבטים זה לצד זה בחדר השינה. כשסוכן-הבית יוצא לרגע להביא דבר-מה, המלך והאישה מכינים את מלכודתם, ואז מתנים אהבים. סוכן-הבית חוזר אל הבקתה ונתקל בדלתו הנעולה של חדר-השינה. הוא מטיח את אגרופיו בדלת בעוצמה רבה, עד שלבסוף היא נכנעת, ונדהם מהמחזה הנגלה לנגד עיניו - שני האוהבים, מעורטלים. המלך, בוש בעירומו, בניסיון להסתיר את מבושיו קופץ למקום המחסה הראשון שהוא רואה - אמבט המים הרותחים. סוכן הבית, נזעם מבגידת אשתו, משליך גם אותה אל האמבט, והזוג הנואף נשלק למוות.

פתיח השיר בגרסה האנגלית של מייסון
---------------------------------

> 
> 
> In ancient days many a noble lord lived in Brittany beyond the Seas.
> By reason of their courtesy and nobleness they would gladly keep
> in remembrance the deeds that were done in the land. That these
> marvellous things should not be forgotten they fashioned them into
> Lays. Amongst these Lays I have heard tell of one which is not made to
> die as though it had never been.
> 
> 
> Equitan, lord of Nantes, was a loyal and courteous gentleman, of great
> worth, beloved by all in his own country. He was set on pleasure, and
> was Love's lover, as became a gentle knight. Like many others who dote
> on woman, he observed neither sense nor measure in love. But it is in
> the very nature of Love that proportion cannot enter into the matter.
> 
> 
> 
> 
> — Eugene Maison (Trans.), **The Lay of Equitan**, Project Gutenberg
>

לקריאה נוספת
------------

* אריה סתיו, **עלילות אבירי השולחן העגול - מבחר פרקי שירה מן הסאגה הארתוריאנית**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 2007.
* ברגס ובסבי (מתרגמים), **ספר העלילות של מארי דה פרנס - הגרסה האנגלית**, הוצאת ספרי פינגווין, 1986.

קישורים חיצוניים
----------------

* אקיטן, המקור, באתר אוניברסיטת מאניטובה
* אקיטן, תרגום מחורז לאנגלית של ג'ודית פ. שואף
* אקיטן, גרסה אנגלית של יוג'ין מייסון לספר העלילות של מארי דה פרנס, ובה גם אקיטן, תחת הסימן XI, "העלילה של אקיטן"