recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
שעון 400 יום
**שעון 400 יום** (בגרמנית: **Jahresuhr** – "יהרסאור", מילולי: שעון שנה) הוא שעון מכני שפעולתו מבוססת על מטוטלת פיתול הנעה בסיבוב על צירה במקום תנועת המטוטלת הרגילה.

השעון קיבל את שמו מהעובדה שאינו זקוק למתיחה פעם ביום או פעם בשבוע כשעון מכני רגיל, אלא רק פעם בשנה, וזאת בזכות המטוטלת שפועלת באופן שונה ממטוטלת רגילה.

היסטוריה
--------

מטוטלת הפיתול הומצאה בשנת 1793 ושעון 400 יום הראשון הומצא בשנת 1841 על ידי הממציא האמריקני אהרון קריין. לרוע מזלו של קריין הוא הצליח למכור רק ארבעה שעונים כאלו.

השעון "הומצא מחדש" בצורה עצמאית על ידי אנטון הארדר הגרמני ב-1879–1880, אך השעונים שלו היו מאוד לא מדויקים ונזקקו לכיוון באופן תמידי. בשנת 1884 הוא מכר את הפטנט לאדם שלא עשה בו דבר. לבסוף פג תוקפו של הפטנט בשנת 1887 ולאחר מכן החל ייצור המוני של השעון על ידי חברות כגון גוסטב בקר.

למרות הצלחתם השיווקית עדיין לא היו השעונים מדויקים דיים כדי להיות יותר מקישוט, עד שצ'ארלס טרוויליג'ר הוסיף לתכנון מנגנון המפצה על שינוי בטמפרטורה, ששיפר את הדיוק משמעותית.

לאחר מלחמת העולם השנייה נלקחו שעוני 400 יום רבים מגרמניה הכבושה, וזוהי הסיבה לפופולריות היחסית של השעונים בארצות הברית.

תיקון השעונים
-------------

שעון 400 יום הוא כלי עדין ומעוצב שמונע על ידי קפיץ, וגודלו הוא כגודל שעון אח. שעוני 400 יום מוצגים לראווה עם כיפת זכוכית, כדי להראות את אופן הפעולה המיוחד של השעון.

דוגמה לעדינותו של השעון היא העובדה שרעידת אדמה חלשה מאוד (שייתכן שאדם כלל לא ירגיש בה) המזיזה מעט את המדף עליו נמצא השעון, עלולה לגרום לו להפסיק לפעול ולהניע את המטוטלת. לפיכך, הם עלולים להתקלקל בקלות.

כיום אין כמעט שענים שמתקנים שעוני 400 יום משום שכבר לא מייצרים אותם. רק כמה עשרות שענים בכל העולם יודעים לתקנם, רובם בארצות הברית.

ראו גם
------

| עיינו גם בפורטל: |
| --- |
|  | **פורטל גרמניה** |

* שעון אח – שעון בגודל דומה הפועל בטכניקה שונה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שעון 400 יום** בוויקישיתוף
**סן אנטוניו דה פדואה דה לה קונקורדיה** (בספרדית: **San Antonio de Padua de la Concordia**), או בקיצור **קונקורדיה**, היא עיר בפרובינציית אנטרה ריוס בארגנטינה. קונקורדיה שוכנת על הגדה המערבית של נהר אורוגוואי, מול העיר האורוגוואית סלטו, במרחק של 260 קילומטרים מפרנה, בירת אנטרה ריוס, ובמרחק של 431 קילומטרים מבואנוס איירס, בירת ארגנטינה. בעיר מתגוררים (נכון ל-2010) כ-150,000 תושבים.

היסטוריה
--------

עוד לפני בואם של הספרדים לאזור במאה ה-16, היו באזור מספר התיישבויות ילידיות. האירופאים הראשונים שהגיעו לאזור היו פרדיננד מגלן והמשלחת שלו ב-1520, כששטו בנהר אורוגוואי וחיפשו מעבר לאוקיינוס השקט. בהמשך הוקמו באזור מספר מיסיונים.

ב-1722 הוקמה באזור סלטו של היום כנסיית סן אנטוניו דה פדואה (מילולית: "אנטוניוס הקדוש מפדובה") על ידי ישועים. ב-1756 הספרדים הקימו ליד הכנסייה מוצב צבאי בשן סן אנטוניו דה פדואה דל סלטו צ'יקו, שהפך לאחר מכן למבצר. ב-1769 שיטפון הרס את הכנסייה וההתיישבות בקרבת המבצר, והוחלט להעביר אותן לצד השני של הנהר, במקום בו נמצאת כיום קונקורדיה. עם זאת, בסביבות 1820 ההתיישבות ננטשה, וניסיונות הממשל לחדש את ההתיישבות בשנים שלאחר מכן לא צלחו בהתחלה.

לבסוף ב-29 בנובמבר 1831 החליטו אנשי השלטון של פרובינציית אנטרה ריוס להקים עיירה חדשה במקום בו שכנה סן אנטוניו דה פדואה דל סלטו צ'יקו לפני שננטשה בשם "סן אנטוניו דה פדואה דה לה קונקורדיה". העיירה החדשה יושבה ונבנתה בשנים שלאחר מכן.

חלקים מהעיירה הוחרבו בניסיון מרידה של אנשים מפרובינציית קוריינטס ב-1843, אך המרידה דוכאה במהירות והעיירה יושבה מחדש על ידי התושבים שנמלטו תוך זמן קצר. קונקורדיה שימשה גם כבסיס צבאי של ארגנטינה וברזיל במלחמת הברית המשולשת בשנות ה-60 של המאה ה-19.

בשנים שלאחר מכן האוכלוסייה גדלה הודות להגירה אירופאית עד שב-1882 קונקורדיה קיבלה מעמד של עיר. בשנים שלאחר מכן נבנתה מסילת רכבת שקישרה את קונקורדיה לשאר ארגנטינה, מה שגרם לגדילה נוספת באוכלוסייה.

כלכלה
-----

כלכלת העיר מתבססת בעיקר על חקלאות, הכוללת בין היתר גידול הדרים, אורז ואוכמניות, גידול מקנה ותיירות.

תחבורה
------

על סכר סלטו גראנדה, שנמצא על נהר אורוגוואי, עובר גשר סלטו גראנדה, המקשר את קונקורדיה לסלטו. הגשר כולל כביש ומסילת רכבת.

את קונקורדיה משרת נמל התעופה קומודורו חואן חוסה פיירסטגי, הנמצא במרחק של כ-10 קילומטרים מהעיר.

העיר נמצאת על מסלול הכביש הלאומי מספר 14 המקשר את קונקורדיה לצפון פרובינציית מיסיונס. בנוסף, העיר נמצאת על מסילת הרכבת המקשרת את בואנוס איירס למיסיונס.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קונקורדיה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קונקורדיה (בספרדית)
* קונקורדיה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑   Censo Nacional de Población, Hogares y Viviendas 2010 - Dirección General de Estadística y Censos". Dirección General de Estadística y Censos (בספרדית). בדיקה אחרונה ב-30 באוגוסט 2018

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007552876205171
* BNE: XX5046383
* BnF: cb151762385 (data)
* GND: 1277394997
* LCCN: n81027853
* MusicBrainz: 7e3b8fb8-555b-40c9-a01c-04486089f626
* VIAF: 72145067053366631408
* WorldCat (עם VIAF): 72145067053366631408

 |
**דוכס קלרנס** (באנגלית: **Duke of Clarence**) הוא תואר אצולה המוענק באופן מסורתי בממלכה המאוחדת (ולפניה בממלכת אנגליה) לבני משפחת המלוכה הזוטרים. תואר זה הוענק שלוש פעמים בממלכת אנגליה, פעם אחת בממלכת בריטניה הגדולה ובפעם החמישית בממלכה המאוחדת.

דוכסי קלרנס
-----------

ויליאם הרביעי היה דוכס קלרנס בין 1789 ועד הכתרתו בשנת 1830.
תואר "דוכס קלרנס" הוענק לראשונה לליונל מאנטוורפן, בנו השלישי של מלך אנגליה אדוארד השלישי, בשנת 1362. לאחר מותו של ליונל בלא בנים, בוטל התואר.

התואר הוענק בפעם השנייה עבור תומאס מלנקסטר, בני השני של המלך הנרי הרביעי בשנת 1412. לאחר מותו בלי בנים, בוטל התואר.

התואר הוענק בפעם השלישית עבור ג'ורג' פלנטג'נט, אחיו של אדוארד הרביעי, בשנת 1461. ג'ורג' איבד את התואר בשנת 1478 לאחר שהורשע בבגידה ובקשירת קשר נגד אחיו.

התואר היה אמור להיות מוענק בפעם הרביעית עבור גילפורד דדלי, בעלה של ליידי ג'יין גריי, לאחר הכתרתה, אולם היא הודחה והוצאה להורג יחד עם בעלה לפני מתן התואר.

התואר הוענק בפעם הרביעית לנסיך ויליאם (לימים המלך ויליאם הרביעי), בשנת 1789. ויליאם היה בנו השלישי של המלך ג'ורג' השלישי. לאחר הכתרתו בשנת 1830 שבה הדוכסות להיות רכוש הכתר.

התואר הוענק בפעם החמישית לנסיך אלברט ויקטור, נסיך ויילס - בנו הבכור של אלברט אדוארד, נסיך ויילס (לימים המלך אדוארד השביעי). אלברט ויקטור נפטר מדלקת ריאות בשנת 1892 והדוכסות שבה להיות רכוש הכתר.

תואר משני הכפוף לתואר זה הוענק על ידי המלכה ויקטוריה לבנה, לאופולד, דוכס אולבני ולבנו, הנסיך צ'ארלס אדוארד.

דוכסות קלרנס
------------

מקור שם הדוכסות בעיר קלייר שבסאפוק, שהייתה בבעלותו של ליונל מאנטוורפן, הדוכס הראשון מקלרנס. רעייתו של ליונל, אליזבת דה בורג, רוזנת אלסטר הייתה יורשת של משפחת דה קלייר, והייתה הבעלים של אחוזת קלייר ואדמותה האחוזה, בה התגוררה עם בעלה.

לאחר איחוד הכתרים בשנת 1603 החל הנוהג להעניק את התואר המשולב - "דוכס קלרנס ואבונדייל" או "דוכס קלרנס וסנט אנדרוז", וזאת מאחר שאבונדייל וסנט אנדרוז הן עיירות בסקוטלנד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דוכס קלרנס** בוויקישיתוף

| דוכסי קלרנס |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| ליונל מאנטוורפן (1362–1368) • תומאס מלנקסטר (1412–1421) • ג'ורג' פלנטג'נט (1461–1478) • ויליאם הרביעי (1789–1830) • הנסיך אלברט ויקטור (1890–1892) |

 |

| תארים מלכותיים בממלכה המאוחדת |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| דוכס לנקסטר • דוכס אדינבורו • נסיך ונסיכת ויילס, דוכס ודוכסית קורנוול • דוכס רות'סיי • דוכס ודוכסית יורק • דוכס אולבני • רוזן וסקס • דוכס גלוסטר • דוכס קנט • דוכס וינדזור • דוכס קלרנס • דוכס קיימברידג' • דוכס קמברלנד • דוכס קמברלנד וסטראת'רן • דוכס קונוט וסטראת'רן • דוכס ודוכסית סאסקס • נסיכה מלכותית |

 |
**שעון שמש 1980** הוא שמו של פסל סביבתי מעשה ידי הפסל הישראלי דני קרוון. הפסל ממוקם בירושלים, בחזית מבנה הג'וינט בגבעת רם שבירושלים.

תיאור הפסל
----------

הפסל הוא שעון שמש מורכב משני מבנים המצופים אבנים מסותתות:

1. מבנה כיפה אותו חוצה מסלול של מדרגות. הצופה בפסל מוזמן לטפס על המדרגות.
2. משטח בצורת חצי עיגול, הבנוי בשיפוע. על המשטח מסומנות שנתות.

הצופה בפסל, העולה על המדרגות עומד בנקודת המפגש בין שני המבנים ומשמש כ"מחוג" המטיל צל על השנתות ומסמן את השעה.

פרשנות
------

קרוון ניסה ליצור שעון שמש באמצעות מבנה מדרגות, כניסיון לשחזר את שעוני השמש שהיו בירושלים בתקופת בית ראשון, כפי שמסופר בספר מלכים: 

> 
> וַיֹּאמֶר יְשַׁעְיָהוּ: זֶה לְּךָ הָאוֹת מֵאֵת ה' כִּי יַעֲשֶׂה ה' אֶת הַדָּבָר אֲשֶׁר דִּבֵּר - הָלַךְ הַצֵּל עֶשֶׂר מַעֲלוֹת, אִם יָשׁוּב עֶשֶׂר מַעֲלוֹת?! וַיֹּאמֶר, יְחִזְקִיָּהוּ, נָקֵל לַצֵּל לִנְטוֹת עֶשֶׂר מַעֲלוֹת, לֹא כִי יָשׁוּב הַצֵּל אֲחֹרַנִּית עֶשֶׂר מַעֲלוֹת. וַיִּקְרָא יְשַׁעְיָהוּ הַנָּבִיא אֶל ה', וַיָּשֶׁב אֶת הַצֵּל בַּמַּעֲלוֹת אֲשֶׁר יָרְדָה בְּמַעֲלוֹת אָחָז אֲחֹרַנִּית--עֶשֶׂר מַעֲלוֹת.
> 
> 
> 
> — מלכים ב', פרק כ', פסוקים 9 - 11
> 

קרוון משתמש באלמנטים אדריכליים האופייניים לאדריכלות הירושלמית ובהם הכיפה, תעלות השקיה וסיתות האבן.

תעלת המים מסמלת גם את החיים ואת תלותה של ירושלים במים.

כיווני מזרח-מערב שעל הפסל, מציינים גם כיוון הזריחה והשקיעה של השמש, וגם את כיוון הר הבית, אליו פונים יהודים בתפילה.

קישורים חיצוניים
----------------

* אריאלה הירש ישראל, פיסול סביבתי - שעון השמש 1980
רבי **אריה לייב "הארוך" מקראקא** (ביידיש: **דער הויכער ר' לייב**; נפטר ט"ו באייר תל"א, 25 באפריל 1671) היה רב פולני במאה ה-17, רבן של פשמישל וקראקא. מגדולי דורו, חותנם ומחותנם של אחדים מגדולי רבני פולין.

ביוגרפיה
--------

נולד לרבי זכריה מענדל קלויזנער שכונה "ר' זכריה הנביא". למד אצל רבי יהושע העשיל בעל "מגיני שלמה" ו"שו"ת פני יהושע". נישא לבתו של רבי פישל רבה של קראקא, שימש ברבנות פשמישל עד פטירת חמיו בכ' בתשרי תכ"ד, 21 באוקטובר 1663. לאחר פטירת חמיו ירש את מקומו והתמנה כרבה של קראקא, משרה בה החזיק עד פטירתו בט"ו באייר תל"א, 25 באפריל 1671.

הוא לא הדפיס מחידושי תורתו, אולם כמה מחידושיו ומתשובותיו ההלכתיות שרדו בכתבי בני דורו. קונטרס ביידיש המכיל ליקוט של דברי מוסר, בשם "תיקוני תשובה מארץ הצבי", שזכה להסכמתו יוחס בדיעבד לנתן העזתי.

משפחתו
------

משפחתו של רבי אריה לייב, הייתה ממשפחות הרבנים החשובות בפולין.

אחיו היו: רבי צבי הירש קלויזנר ורבי דוד טביל מבריסק וגיסם היה רבי יהודה ב"ר ניסן (מהריב"ן), רבן של אולקוש, טומשוב לובלסקי, קאליש וערים נוספות. בניו הם; רבי זכריה מנדל היה מחשובי רבני פולין שנודע בצדקותו, מחבר הספר "באר היטב" על יורה דעה וחושן משפט, ומקרא בפי ההמון "רבי זכריה הנשיא", אלעזר וחיים (נינו הוא ר' שמואל פולנקפלד מזולקובא מחבר הספר "בית שמואל האחרון", אחיו של ר' יוסף מפוזנא חתנו של הנודע ביהודה, ומחבר הספר "זיכרון שארית יוסף").

מבניו ידועים בשמם: זכריה מנדל, אפרים פישל מלודמיר, אלעזר, וחיים מיברוב.

שלוש בנותיו נישאו לרבנים חשובים, ממשפחות רבניות:

* בתו גיטל נישאה לרבי שמואל מפיורדא, מחבר הספר הפרשני "בית שמואל" על שולחן ערוך אבן העזר.
* פעריל נישאה לרבי יחזקיה יהושע פייבל תאומים, רבן של פרמיסלה וברסלאו; בנו של רבי יונה תאומים-פרנקל.
* דבורה נישאה לרבי שאול, בנו של "הרבי רבי השיל מקראקא".

לקריאה נוספת
------------

* רפאל הלפרין, **אטלס עץ חיים**, בערכו. (חלק ז, בני ברק תשמ"ב, עמ' 123).
* מאיר וונדר, **אלף מרגליות**, ירושלים תשנ"ג. (מס. 666). עמ' 462–463.

קישורים חיצוניים
----------------

* דוד הלחמי, ****רבי אריה ליב מקראקא (ר' ליב הגבוה)****, בספר "חכמי ישראל", תל אביב תשי"ח, חלק א', עמ' פ"ב, באתר אוצר החכמה (צפייה חופשית – מותנית ברישום)
* אברהם מנחם הורוויץ, לתולדות הגאון ר' ארי' ליב הגבוה, ישורון כרך ל"ג, באתר הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  מתורגם גם: הגבוה; כונה גם ר' אריה לייב ר' פישל'ס [=של ר' פישל], על שם חמיו רבה של קראקא.
2. ↑  ראו על מהדורותיו של קונטרס זה: ישראל היילפרין, **בית ישראל בפולין** ח"ב, ירושלים תשי"ד, עמ' 41.
3. ↑  יש שחשבו שהיה חתן בנו רבי זכריה מנדל (ראה: חיים נתן דמביצר בכלילת יופי עמוד קכ"ח) אך נראה יותר כמו שכתב בדעת קדושים (בהערה אחרונה) היות שהיה מבוגר ממנו.
פירוש נוסף ערך זה עוסק בשכונה בתל אביב. אם התכוונתם לשמה הקודם של ההתנחלות איתמר, ראו איתמר (יישוב).

בית הכנסת בשכונת תל חיים
המשדרים המקוריים של תחנת שידור תל חיים בבונקר התת-קרקעי בשכונה
**תל חיים** היא שכונה בדרום תל אביב על גבול גבעתיים ממוקמת ממזרח לנחל האיילון ושכונת יד אליהו.

היסטוריה
--------

השכונה נקראה על שם ד"ר חיים חיסין. בנו, אלכסנדר חיסין, קנה את קרקעות השכונה בשנות השלושים וביקש שתיקרא על שם אביו, שהיה ממייסדי אחוזת בית. המילה "תל" היא משום שבמרכז השכונה היה בעבר תל גדול.

השכונה נוסדה בשנות השלושים של המאה העשרים, אך עד שנות השישים היו בה בתים בודדים בלבד. במאורעות 1936–1939 ועד למלחמת העצמאות ובמהלכה שימשה השכונה כעמדה קדמית ומקום אימונים עבור ארגוני ההגנה והנוטרות כאשר פורעים ערבים מכפר סלמה הסמוך התנכלו לתושבי השכונה ולשכונות יד אליהו והתקווה. 

ביום הכרזת המדינה החלה לפעול בשולי השכונה תחנת שידור של קול ישראל וממנה שודר בשידור ישיר ובגלים קצרים טקס הכרזת המדינה שהיה לשידור הראשון של קול ישראל. מתל חיים נקלטו השידורים בארץ ובעולם כולו.[דרוש מקור] המשדר בהספק של 2.5 קילוואט בתחנת תל חיים נבנה במחתרת והותקן במבנה תת-קרקעי, למשדר זה ייחוס היסטורי; הוא הביא לעולם את הכרזת העצמאות של מדינת ישראל ולמעשה היה זה השידור הראשון של קול ישראל כתחנה ממלכתית. הבניין נמצא כיום במפגש הרחובות יצחק שדה ודרך משה דיין ויש תוכניות לשמרו כאתר מורשת לדורות הבאים. תחנת שידור תל חיים פעלה עד לשנת 2004.

מסוף שנות השישים ובעיקר בשנות השבעים ובתחילת שנות השמונים הייתה בשכונה תנופת התפתחות, וכיום היא נחשבת לשכונת יוקרה באזורה. למעט מספר רבי קומות בכניסה לשכונה, רובה מאופיינת בבנייה נמוכה של שתי קומות.

גבולות השכונה הם: רחוב הורודצקי בצפון, הרחובות דרך השלום ודרך הטייסים במזרח, רחוב לה גוארדיה בדרום ודרך משה דיין במערב.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **תל חיים** בוויקישיתוף
* נתונים סטטיסטיים על רבעים ושכונות בתל אביב-יפו (2012), באתר עיריית תל אביב-יפו תל אביב-יפותל אביב-יפו

הערות שוליים
------------

1. ↑  מ.א.ברמן (מנהל שרותי ההנדסה-רדיו במשרד הדואר), במאמר:"הנדסת רדיו כובשת את גלי האתר", ב**החובב הצעיר** אלקטרוניקה פופולרית לנוער ולחובב, עורך ע. שרמר, הוצאת י. מרכוס ושות' בע"מ, ירושלים, הדפסה שנייה 1973, כרך ג' עמ' 13-15
2. ↑  מיכאל יעקובסון, הותר לשידור: חושפים את הבונקר שממנו שודרה הכרזת המדינה, באתר Xnet‏, 20 ביוני 2013
**דגל אזרחי ימי** הוא דגל ימי המשמש ציי סוחר או כלי שיט אזרחיים של מדינות במקום דגלה הלאומי של המדינה לה הצי שייך.

שימוש
-----

הדגל האזרחי הימי, בנוסף לדגל הצבאי הימי, הוא גרסה של דגל הלאום. בחלק מן המדינות לא הייתה הבחנה בין הדגל המונף על ספינות צי סוחר לבין ספינות צבאיות, או כפי שנוהגת צרפת, שם אין כל הבחנה בין הדגל הלאומי בשימושיו השונים. אולם, ברבות מן המדינות, נותר המנהג להניף דגל ייחודי לספינות הצי הסוחר בעינו.

הדגל הימי צבוע בדרך כלל בצבעים הבולטים בשמי הים וכולל התקנים השאובים מתוך הדגל הלאומי.

אין לבלבל בין הדגל הימי האזרחי שהוא דגל לאומי לבין דגלוני החרטום אשר כוללים לרוב חלקים מתוך הדגל הלאומי.

### סימול

סימולו הוקסילולוגי הוא דגל הצי האזרחי

גלריה
-----

* הנס האדום דגל הצי הסוחר הבריטי הנס האדום  
 דגל הצי הסוחר הבריטי
* נס אוסטרליה האדום  דגל הצי הסוחר האוסטרלינס אוסטרליה האדום   
 דגל הצי הסוחר האוסטרלי
* נס ניו זילנד האדום  דגל הצי הסוחר הניו זילנדינס ניו זילנד האדום   
 דגל הצי הסוחר הניו זילנדי
* דגל פיג'ידגל פיג'י
* דגל הודודגל הודו
* דגל קולומביהדגל קולומביה
* דגל הרפובליקה הדומיניקניתדגל הרפובליקה הדומיניקנית
* דגל צי הסוחר הישראלידגל צי הסוחר הישראלי
* דגל איטליהדגל איטליה
* דגל לוקסמבורגדגל לוקסמבורג
* דגל מלטהדגל מלטה
* דגל פקיסטןדגל פקיסטן
* דגל סינגפורדגל סינגפור

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דגל ימי אזרחי** בוויקישיתוף
**בָּארוּד בָּארוּד** הוא שיר חלוצים בארץ ישראל שחובר כנראה בשנות העלייה השלישית והולחן בלחן עממי רוסי. השיר חובר על ידי אלמונים, תחילה בגרסתו הרוסית הארוכה בשם: **Во кузнице**, ואחר כך בגרסה עברית קצרה. הגרסה הרוסית מפרטת מגוון עבודות של חלוצים, ואילו הגרסה העברית מתארת את עבודת החציבה בארץ וצעקות "בארוד" שנלוו אליה.

המילה בארוד משמעה אבק שרפה או חומר נפץ: **بارود** בערבית. המילה שימשה כקריאת אזהרה לפני פיצוץ סלעים. הוזכרה בשירו של אברהם שלונסקי "תה ואורז" שחובר ב-1922.

השיר מתאר שלב חשוב בעבודות החציבה של חלוצים בתקופת העלייה השלישית ולאחריה, כאשר כריית האבן לבניין בתים וכבישים נעשתה באמצעות פיצוצים באתרים סלעיים מוגדרים. חומר הנפץ הוטמן בין הסלעים, וגרם לפיצוץ שהעיף אבנים למרחקים לא משוערים. על כן נהגו עובדי החציבה, יהודים וערבים, להשמיע כמה צעקות "בארוד בארוד" נמרצות לפני הדלקת חומר הנפץ, כדי להזהיר את העובדים ואת העוברים ושבים להתרחק במהירות או לתפוס מחסה.

מילות השיר
----------

|  |
| --- |
| בָּארוּד בָּארוּד מַחְצֵבָה
עוֹבֵד הוֹלֵם כָּל אֶחָד
עִם כְּלִי כָּבֵד בַּיָּד!
בָּארוּד בָּארוּד מַחְצֵבָה...
  |

קישורים חיצוניים
----------------

* "בארוד בארוד" באתר בית לזמר העברי
* מילות השיר "בארוד בארוד" והאזנה לו באתר זמרשת
* על בארוד, באתר nostal

הערות שוליים
------------

1. ↑  ראו: דוד קרויאנקר, בארוד, **אדריכלות בירושלים**, הבנייה הערבית מחוץ לחומות, ירושלים: הוצאת כתר, מכון ירושלים לחקר ישראל, 1985, עמ' 460.
2. ↑  אברהם שלונסקי, תה ואורז, באתר זמרשת.
הגדלה של חותם העיר (מוצג במסגרת הדגל)
**דגל לוס אנג'לס שבקליפורניה** (באנגלית: **Flag of Los Angeles**) הוא דגל הנושא פסים אנכיים של הצבעים ירוק, צהוב ואדום, ומוטען במרכזו של הפס האמצעי בחותם העירוני של לוס אנג'לס עם מסגרת לבנה. הצבעים מייצגים עצי זיתים (ירוק), מטעי תפוזים (צהוב), וכרמים (אדום).

במסגרת החותם של העיר, מוצגים שלושה גידולים מרכזיים של קליפורניה: ענבים, זיתים ותפוזים.

חותם העיר מכיל מגן המחולק לרבעים ובו:

* קירוב לסמלה של ארצות הברית, על אף שהסמל המקורי מכיל 13 כוכבים.
* קירוב לדגלה של קליפורניה.
* סמל קסטיליה ולאון המייצג את סמל ספרד.
* קירוב של סמל מקסיקו.

הדגל מונף דרך קבע על גבי בית העירייה של לוס אנג'לס ועל גבי הבניינים האחרים שלה. הוא מונף לעיתים קרובות גם על גבי מבני ציבור, בפארקים ואף בעסקים פרטיים ובבתי מגורים בעיר.

הדגל קיבל תשומת לב בינלאומית רבה ב-1980, כאשר הונף במקום דגל ארצות הברית בטקס סגירת אולימפיאדת מוסקבה, לאור בחירתה של לוס אנג'לס לארח את האולימפיאדה הבאה בשנת 1984. הצעד תואר כאות מחאה על החרם שהובילה ארצות הברית על המשחקים, אשר נערך בשל פלישת ברית המועצות לאפגניסטן.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של דגל לוס אנג'לס (באנגלית)
* דגל העיר לוס אנג'לס, באתר CRW Flags

הערות שוליים
------------

1. ↑  Xaaku015 (3 באוגוסט 1980). "Moscow 1980 — Closing Ceremony — Los Angeles and Moscow's flags in the stadium". נבדק ב-9 בנובמבר 2013. `{{cite web}}`:  (עזרה)
**באראניה** (בהונגרית: **Baranya**, בקרואטית: **Baranjska županija** ובגרמנית: **Komitat Branau**) הוא המחוז הדרומי ביותר של הונגריה. הוא נמצא בדרום טרנסדנוביה וגבולו הדרומי הוא נהר הדראווה והגבול הבינלאומי עם קרואטיה. מצפון-מערב הוא גובל במחוז שומוג', מצפון – במחוז טולנה וממזרח – במחוז באץ'-קישקון ובנהר הדנובה. בירת המחוז היא העיר פץ'.

נופו של המחוז מגוון: בעוד חלקו הצפוני והמרכזי הוא הררי עם רכסי גבעות שבהם יערות גדולים, הרי חלקו המזרחי והדרומי הוא מישורי. כמות המשקעים במחוז היא הגבוהה ביותר בהונגריה. המחוז עשיר במחצבים – כ-98% ממשאבי הפחם של המדינה נמצאים בו.

מחוז באראניה ההיסטורית נוסד בתקופת ממלכת הונגריה וגבולותיו כמעט ולא השתנו עד 1919, שבה הועבר כחמישית משטחו ליוגוסלביה של אז בעקבות חוזה טריאנון. שטחים אלו נמצאים כיום בתחומה של קרואטיה.

במחוז באראניה אחוז המיעוטים הגבוה ביותר בהונגריה. כ-34% של המיעוט הגרמני וכ-32% מהמיעוט הסלאבי דרומי (קרואטים וסרבים).

בדומה למחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן גם במחוז באראניה יש הבדלים קיצוניים בצורת ההתיישבות. בעוד בעיר פץ' ופרבריה חיים יותר ממחצית אוכלוסיית המחוז, הרי כשני שלישים מהיישובים הם כפרים קטנים או זעירים בני פחות מ-500 תושבים. במחוז 14 ערים ובסך הכל 301 יישובים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **באראניה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של באראניה
* באראניה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| מחוזות הונגריה |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| באץ'-קישקון • באראניה • בורשוד-אבאוי-זמפלן • בקש • גיור-מושון-שופרון • הווש • היידו-ביהר • ואש • וספרם • זאלה • טולנה • יאס-נאג'קון-סולנוק • נוגראד • סבולץ'-סטמאר-ברג • פייר • פשט • צ'ונגראד-צ'נאד • קומארום-אסטרגום • שומוג' |  |

 |
| עיר הבירה בודפשט |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BnF: cb12345077k (data)
* GND: 4086363-3
* MusicBrainz: 321a81c0-c248-4194-8a3b-07795e9d4403
* NKC: ge150575

 |
דגל לימבורג
**דגל לימבורג** (בהולנדית: **vlag van Limburg**) הוא דגל מחוז לימבורג, שממוקם בדרומה של הולנד.

דגל זה אינו משמש את מחוז לימבורג שבבלגיה.

תיאור הדגל
----------

הדגל עם יחס גובה:רוחב של 2:3 (בהתאמה).

הדגל מורכב משלוש שורות של צבעים ביחס גודל של 2: 1: 2. הצבעים הם (מלמעלה למטה) לבן, כחול וזהב (צהוב). השורה האמצעית הכחולה הקטנה יותר מסמלת את נהר המז.

בדגל, בסמוך לניצב הדגל יש סמל של האריה הלמבורגי האדום עם הזנב הכפול (סמל לימברג).

היסטוריה
--------

שלט האצולה של מחוז לימבורג אומץ רשמית ב-27 בדצמבר 1886 בצו של מועצת המחוז - שלט האצולה חולק לארחב, שבכל רביע סמל של אזור - סמל וולקנברוג (זהה לסמל לימבור), גוילק, הורן וחלרה. במרכז הסמל, כשהוא מכסה חלק מהרביעים - סמל לימבורג.

במהלך המאה ה-19 דגל המחוז הבלתי רשמי היה שני פסים אופקיים - פס אדום ותחתיו פס לבן.

ב-28 ביולי 1958 אומץ דגל רשמי (הנוכחי) - ובו שלושה פסים ביחס (2:1:2) בצבעים לבן - כחול - צהוב, כאשר בצד נס הדגל היה אריה אדום (מסמל לינבורג). הפס הכחול סימל את הנהר מז. הדגל הנוכחי עוצב בזמן מלחמת העולם השנייה על ידי אדריכל מאסטריכט - מאריס (Maris). הדגל הונף לראשונה ב-30 ביולי 1953.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דגל לימבורג** בוויקישיתוף
* לימבורג, באתר דגלי העולם (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  ההיסטוריה של דגל לימבורג

| דגלי ממלכת ארצות השפלה |
| --- |
| בית המלוכה ההולנדי | דגלי בית המלוכה ההולנדי |  |
| מדינות הממלכה | הולנד • ארובה • סנט מארטן • קוראסאו |
| מחוזות הולנד | אוברייסל • אוטרכט • דרום הולנד • דרנתה • זיילנד • חלדרלנד • חרונינגן • לימבורג • פלבולנד • פריסלנד • צפון בראבנט • צפון הולנד |
| הולנד הקריבית (טריטוריות מעבר לים) | בונייר • סאבא • סנט אוסטתיוס |
| ערים בהולנד | אמסטרדם • וירט • מאסטריכט • סכוונינגן • רוטרדם |
| דגלים היסטוריים | איי הודו המזרחיים ההולנדיים • האנטילים ההולנדיים • גינאה החדשה ההולנדית • חברת הודו המזרחית ההולנדית • סורינם ההולנדית |
שעון שבת ידני פשוט ללא מחוגים שמתחבר לשקע
שעון שבת הקבוע בלוח חשמלי
**שעון שבת** הוא התקן הכולל שעון ומפסק המאפשר לתכנן מראש את זמני ההפעלה של מכשירי חשמל באמצעות שליטה על מעבר זרם חשמלי אליהם. ההתקן משמש גם כפתרון הלכתי לשליטה על מערכות חשמליות בשבת, כתחליף להדלקתם וכיבויים בידי אדם, דבר האסור על פי ההלכה. לפי עדות אחת, הוא הומצא בסוף המאה ה-19 על ידי אברהם שכט, עקב הצורך של יהודים שומרי שבת להתמודד עם בעיית השימוש בחשמל בשבת.

כיום נעשה שימוש רווח במונח זה כשם כולל לסוגים שונים של מתגי זמן לשימוש ביתי. הגרסה הנפוצה של שעון שבת הוא התקן מכני עם מחזור פעולה של 24 שעות. שעון שבת קיים בגרסה ללוח חשמל המאפשר לשלוט על חלקים של מערכת החשמל הביתית, ובגרסה המתחברת לשקע חשמל ומאפשרת שליטה על מכשיר בודד.

בשימושים שאינם קשורים להלכה היהודית, מכונה שעון השבת גם בשם "טיימר" או "קוצב זמן", כדי להבדילו משעון השבת המשמש את הציבור הדתי והחרדי בשבת ויום טוב, אף שהאחרון משמש לספירת הזמן לאחור.

השעון
-----

שעון שבת הנפוץ ביותר פועל מכנית. הוא מורכב בלוח החשמל או על הקיר או מחובר לשקע ובו שעון עם או בלי מחוגים. סביב השעון הנתון במעגל, יש מערכת זיזים אשר באמצעותה ניתן לקבוע את שעת ההפעלה או הכיבוי. זיז המוכנס לתוך המעגל קובע הפעלה. זיז המוצא מתוך המעגל קובע ניתוק. ניתן להתקין מספר שעוני שבת במקביל, באופן שתהיה הפרדה בין השליטה על מערכות שונות, כך שמכשיר חשמל שונים יופעלו בשעון נפרד. קיימים גם שעוני שבת עם כוונון דיגיטלי המתבצע על ידי לחצנים.

שעון שבת **שבועי יומי** מכיל חוגה נוספת המחולקת ל-7, ומאפשרת שליטה גם לפי ימים. שעון זה משמש למשל למערכת צלצולים בבתי ספר.

שעון שבת **אסטרונומי** מכיל את המידע המלא על שעות השקיעה והזריחה, ומאפשר תכנות מראש של הפעלה וניתוק מערכות לכל ימות השנה. שעון זה משמש למשל להפעלה וכיבוי של תאורת רחובות.

כיום יש מכשירי חשמל ביתיים, כמו מזגנים, תנורי אפייה ובישול הכוללים תוספת מובנית של שעון שבת.

חשמל חכם
--------

התקני חשמל חכם (מתג חכם, שקע חכם), שבהם ניתן לקבוע מראש, באמצעות טלפון חכם, את זמני ההפעלה, מהווים תחליף לשעון שבת, שיתרונו באפשרות לקבוע זמנים שונים לכל מתג.

שעון שבת ביהדות
---------------

 ערך מורחב – **שעון שבת (הלכה)**  

**שעון שבת**, הוא פתרון הלכתי לכיבוי והדלקה מתוזמנים מראש של מכשירי חשמל בשבת ויום טוב, שנועד לחסוך את הצורך בפעולה ידנית של כיבוי והדלקת המכשיר החשמלי ביום השבת או יום טוב עצמו, דבר הכרוך לעיתים באיסור מלאכת מבעיר ומכבה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שעון שבת** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  העיתונאי והפעיל הקומוניסטי הפולני חיים שכט; מתוך רשימותיו שתורגמו על ידי הסופר יצחק קומם.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4720238-5

 |
**מיקרוסטלייט** (באנגלית: Microsatellite) הוא אזור גנומי המורכב מחזרות רבות של רצף קצר בן 2–6 נוקלאוטידים. המיקרוסטלייטים משמשים כמרקרים גנטיים הודות לוריאביליות הקיימת בהם באוכלוסייה. הוריאביליות הזו נובעת ממספר החזרות המשתנה של המיקרוסטלייטים באנשים שונים.

מאפיינים
--------

דוגמה נפוצה למיקרוסטלייט היא (CA(n כש-n הוא מספר הפעמים שהרצף CA חוזר על עצמו והוא משתנה באללים שונים. מספר הנוקלאוטידים של הרצף החוזרני הוא לרוב 1 עד 4, אם כי גם 5 ו-6 קיימים ומספר הפעמים שהרצף חוזר על עצמו נע בין 3 ל-100 חזרות. החזרה CA נפוצה מאוד אצל בני אדם וביצורים אחרים והיא מופיעה כל כמה אלפי בסיסים. הסיבה לפולימורפיזם הרב במיקרוסטלייטים היא הקצב הגבוה של אירועי המוטציות (שינויים בDNA) באזורים אלו, אשר נובע עקב הנטייה של רצפים מסוג זה ליצור לולאה בזמן הכפלתם, המובילה לאירוע של אינסרשן (אירוע שתוצאתו היא הוספת רצף DNA חדש לרצף DNA קיים).

שימושים
-------

מיקרוסטלייט יכול לעבור אמפליפיקצייה בתגובת PCR על ידי שימוש ברצפים הצדדיים של המיקרוסטלייט כתחלים. תהליך זה יכול ליצור מספיק DNA כדי לראותו לאחר הרצה בג'ל אלקטרופורזה וצביעתו בעזרת צבען DNA כגון אתידיום ברומיד. הודות לכך המיקרוסטלייט משמשים כשיטת אבחון גנטי בה משתמשים על מנת להבדיל בין פרטים שונים מאותו המין, תוך השוואת דגימות הDNA שלהם. דוגמאות למצבים בהם משתמשים בשיטה הזו:

1. הפללת חשוד על פי דגימת דם, שיער, רוק, זרע שנמצאו בזירת האירוע.
2. בדיקת אבהות.

לאחר הרצה בג'ל מתקבלים 2 בנדים (פסים של DNA באורך מסוים המתקבלים לאחר הרצתו בג'ל) עבור כל אדם (לכל כרומוזום 2 עותקים – אחד מהאם ואחד מהאב ולכן מתקבלים 2 בנדים בסוף הבדיקה). על ידי השוואת תוצרי ההרצה בג'ל של בדיקה זו ניתן לאמת או להפריך קשר בין 2 דגימות, למשל – התאמת DNA של חשוד בפשע וDNA שנמצא בזירת הפשע: אם 2 הבנדים של הDNA מזירת הפשע ושל החשוד יהיו זהים – תהיה התאמה. 

על אף שהסיכוי שלשני אנשים זרים יהיו אללים זהים במיקרוסטלייט מסוים הוא מאוד נמוך,[דרוש מקור] כדי לצמצם את האפשרות הזו למינימום האפשרי מבצעים בדיקה זו על מספר מיקרוסטלייטים במקביל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיקרוסטלייט** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של מיקרוסטלייט

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007551730505171
* LCCN: sh98007300

 |
**קונקיליה** (באיטלקית: **Conchiglie**) הוא סוג של פסטה. הפסטה נמכרת בדרך כלל במגוון סוגים העשויים מקמח דורום, וגם בסוגים צבעוניים שנובעים משימוש בפיגמנטים טבעיים כגון תמצית עגבניות, דיו של דיונון או תמצית תרד. צורת הקונכייה של הפסטה מאפשרת לרוטב להיצמד אליה.

אטימולוגיה
----------

בשנות השלושים, איטליה יצרה סוגי פסטה חדשים, שהיו קרויים על שם מושבות באימפריה שלה, כגון "טריפולינה" (על שם טריפולי), בנגזינה (על שם בנגאזי), אסאבסי (על שם אסאב) ואביסינה (על שם אתיופיה האיטלקית). ב-2021, לאחר התנגדות למסע הפרסום של מותג הפסטה לה מוליסנה, שונה שמה של הפסטה "אביסינה" ל"קונקיליה". עם זאת, חלקם טענו ששינוי השם הזה מהווה תרבות ביטול.

השם נובע מהמילה האיטלקית לקונכייה (conchiglia). מקורן של המילה האיטלקית conchiglie והמילה האנגלית "conch" במילה היוונית κοχύλι (נהגה: kochýli), שפירושה "קליפה".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קונקיליה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Pasta: La Molisana cambia nome ai formati colonialisti, sparite le Abissine, Scatti di Gusto, ‏6 בינואר 2021 (באיטלקית)
2. ↑  And finally… basta pasta, Scottish Financial News (באנגלית)
3. ↑  Caso La Molisana: contro la cancel culture all'amatriciana, באתר "Huffpost" (באיטלקית)
4. ↑  How to say shell in Greek, באתר "Word Hippo" (באנגלית)
**דב פ. תמיר** (נולד ב-15 במרץ 1946) הוא לשעבר מנכ"ל המכללה הטכנולוגית באר שבע אשר כיהן בין השנים 2006–2021. אחד ממייסדי המכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון. יקיר העיר באר שבע לשנת 2012.

ביוגרפיה
--------

תמיר נולד בשם אוג'ן פרקש בעיר מדיאש, חבל טרנסילבניה ברומניה, לאירנה וארטור פרקש. המשפחה הייתה מסורבת עליה עד ינואר 1959 עת עלה עם הוריו ואחותו הבוגרת לישראל, לישוב רכסים, שם סיים את בית הספר היסודי (זבולון). הוא בוגר תיכון מקיף א' בבאר שבע בהנהלת ד"ר פועה מנצ'ל. עם סיום לימודיו, התגייס לחיל השריון והוכשר כמפקד טנק. הוא לחם במלחמת ששת הימים ובמלחמת יום כיפור.

תמיר הוא בוגר תואר ראשון במדעי החברה באוניברסיטה העברית בירושלים (1968–1971) ותואר שני במנהל עסקים באוניברסיטת תל אביב (1978–1980).

בשנת 1973 החל עבודתו במכללה הטכנולוגית באר שבע, אז "בית הספר להנדסאים וטכנאים", בתפקיד מזכיר אקדמי. בהמשך קודם למשרות סגן מנהל, משנה למנכ"ל ומאז 2006, הוא מכהן כמנכ"ל המכללה הטכנולוגית. הוא החליף בתפקיד זה את פרופ' ג'ורג' מרקוביץ' (1977–2006).

ב-1981 השתלם תמיר בנושאי השכלה טכנולוגית מספר חודשים בגרמניה ומאז מקיימת המכללה הטכנולוגית קשרים עם מוסדות מקבילים בגרמניה. במהלך השנים הוא הקים פרויקטים לרווחת האוכלוסיות השונות מאשדוד ועד אילת. הוא נמנה עם מייסדי תיכון עירוני מקיף ח' בשנת 1991, והמכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון בשנת 1995.

תמיר פעיל בעמותת תנו לחיות לחיות ובאגודה הישראלית נגד ניסויים בבעלי חיים. הוא חבר ועדת ההיגוי במיזם החברתי "ציונות 2000".

החל משנת 2021 מכהן כיו"ר האסיפה הכללית של המכללה הטכנולוגית באר שבע.

פרסים ואותות בהם זכה
--------------------

* 2007 - אות יקיר קהילת יוצאי רומניה
* 2012 - אות יקיר העיר באר שבע

ספרים
-----

בשנת 2014 הוציא תמיר לאור ספר "60 שנות מצוינות טכנולוגית", אשר מפרט את פעילותה של המכללה הטכנולוגית מאז הקמתה ב-1954.

* ספר 60 שנה למכללה הטכנולוגית- גירסה מתורגמת לאנגלית

לקריאה נוספת
------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דב תמיר** בוויקישיתוף
* יצחק שתיל, "מי ומי 333 בבאר שבע רבתי, 2010, עמוד 140.
* יצחק שתיל, "מי ומי באר שבע", 2015, עמוד 101.
* אלוש צבי, "60 שנות עשייה בנגב", הוצאת לאור, 2008, עמודים 174–175.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  מייסדי sce המכללה האקדמית להנדסה סמי שמעון
2. 1 2  אות יקיר העיר (ארכיון)
3. ↑  אהרוני מאיר ושרה, "Israel Directory", הוצאת מקסם, 2003.
4. ↑  פרופ' ג'ורג' מרקוביץ-יו"ר סניף באר-שבע והדרום, באתר לשכת המהנדסים, האדריכלים והאקדמיים במקצועות הטכנולוגיים בישראל
תמונת שער הספר **מיקרוגרפיה** מאת רוברט הוק
תרשים הפרעוש של הוק במיקרוגרפיה
**מיקרוגרפיה** הוא ספרו רב המכר של רוברט הוק שיצא לאור בשנת 1665 בלונדון. הספר יצא לאור בחסות החברה המלכותית של לונדון לשיפור הידע במדעי הטבע והפרסום שלו עזר לשמה הטוב של החברה ככזו המיטיבה לפעול בשליחות הקידמה המדעית. 

במיקרוגרפיה מתאר הוק תצפיות שערך בעזרת מיקרוסקופ שבנה. מופיעים בו עשרות רישומים מעשה ידיו של מספר רב של אובייקטים בהם צפה ובנוסף לכך הסברים, תיאורים והשערות. בפרט מופיעות בספר תצפיות בשכבות דקות של נציץ, בועות סבון, ושכבות שמן על מים. תצפיות אלו הובילו את הוק למסקנה שהאור הוא סוג של גל הנע במהירות גבוהה מאוד. הוק מתאר בספר גם עין של זבוב ותאי צמח. הוא השתמש לראשונה במונח תא כי המראה הזכיר לו חדרים של נזירים. המראות המרהיבים והתרשימים שהכין הוק הראו את העוצמה הגלומה בשימוש במיקרוסקופ. 

הספר הפנה את תשומת הלב לעולם הזעיר המיקרוסקופי. הוא כולל גם דיון בנושא כוכבים, תאוריה של האור, מקור המאובנים ונושאים פילוסופיים, טיפות הנסיך רופרט ומדעיים אחרים. הרושם הרב שהספר הותיר אחריו הביא את סמיואל פיפס לכתוב שזהו הספר המבריק ביותר שהוא קרא מעודו.

ראו גם
------

* תאוריית התא

לקריאה נוספת
------------

* Robert Hooke. **Micrographia**: or, Some physiological descriptions of minute bodies made by magnifying glasses. London: J. Martyn and J. Allestry, 1665.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מיקרוגרפיה** בוויקישיתוף
* רוברט הוק, ‏מיקרוגרפיה, בפרויקט גוטנברג (באנגלית)
* רוברט הוק ותולדות המיקרוסקופ, מכון ויצמן
* מיקרוגרפיה באתר לכבודו של רוברט הוק
* מיקרוגרפיה באתר אוניברסיטת סטנפורד
* מיקרוגרפיה, ההיסטוריה של המדע והטכנולוגיה
* צילום דפי הספר מיקרוגרפיה, ספריית לינדה הול
* מיקרוגרפיה, באתר OCLC (באנגלית)
**משפטי נירנברג** (באנגלית: **Judgment at Nuremberg**) הוא סרט משנת 1961 המתאר סיפור בדיוני המבוסס על ההתרחשויות שלאחר מלחמת העולם השנייה באחד ממשפטי המשנה של משפטי נירנברג. הסרט נכתב על ידי אייבי מאן ובוים על ידי סטנלי קריימר, בכיכובם של ספנסר טרייסי, ברט לנקסטר, ריצ'רד וידמרק, מרלן דיטריך, מקסימיליאן של, ג'ודי גארלנד, מונטגומרי קליפט, ורנר קלמפרר, וויליאם שטנר.

עלילה
-----

הסרט אינו מתאר את המשפטים של ראשי הצבא והמשטר הנאצי האחראים לפשעים נגד האנושות במהלך מלחמת העולם השנייה והשואה, אלא את הליכי משפט השופטים שפעלו תחת המשטר הנאצי.

הסרט בוחן תפיסות מורכבות של פרט המבצע פשעים עבור המדינה. הסרט לא תעמולתי, ולא נוקט עמדה גם בנושאים הקשים ביותר. לדוגמה, הנס רולפה (מקסימיליאן של), עורך דין ההגנה, מעלה סוגיות כואבות של הגזענות בארצות הברית ודברי השבחים שנאמרו על היטלר לפני המלחמה בבריטניה.

סצנה זכורה היא הסצנה של עדותו של רודולף פיטרסן (מונטגומרי קליפט), אופה ממוצא גרמני, שנחשב למוגבל שכלית ועבר סירוס על ידי הנאצים על פי חוקי המשטר. הסצנה, הזכורה כמותחת וקשה, מציגה את פיטרסן מעלה את סיפורו הטראומטי, וגם נחקר על ידי ההגנה, המנסה לחזק את הטענה שפיטרסן אכן חולה נפש ומעלה ראיות לגבי אמו והעובדה שפיטרסן עצמו לא התקבל לאף בית ספר בצעירותו.

ציטוט קולנועי של השיר "לילי מרלן", המנון חיילי כל הצבאות במלחמת העולם השנייה, מובא בסצנה שבה מלווה השופט הייווד את גברת ברטהולד לביתה ובדרך הם חולפים על פני מסבאה בה מושר השיר. ברטהולד, אלמנתו של קצין נאצי שהוצא להורג במהלך משפטי נירנברג, המגולמת על ידי מרלן דיטריך, מסבירה לשופט את משמעות השיר בימי המלחמה. הגרסה הפופולרית ביותר של השיר בוצעה על ידי מרלן דיטריך עצמה כחלק ממאמצי התעמולה של בעלות הברית כנגד גרמניה.

הסרט זכה בפרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר (מקסימיליאן של) וגם לתסריט המבוסס על יצירה כתובה. כמו כן קיבל מספר מועמדויות נוספות, בהן של שחקן ראשי (ספנסר טרייסי), שחקנית בתפקיד משנה (ג'ודי גרלנד), שחקן בתפקיד משנה (מונטגומרי קליפט), הסרט הטוב ביותר, בימוי והצילום הטוב ביותר. ב-2013 הוכרז הסרט על ידי ספריית הקונגרס כסרט לשימור בארכיון הסרטים הלאומי של ארצות הברית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **משפטי נירנברג** בוויקישיתוף

* "משפטי נירנברג", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "משפטי נירנברג", באתר נטפליקס
* "משפטי נירנברג", באתר AllMovie (באנגלית)
* "משפטי נירנברג", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "משפטי נירנברג", באתר Box Office Mojo (באנגלית)
* "משפטי נירנברג", באתר Metacritic (באנגלית)
* "משפטי נירנברג", באתר אידיבי
* "משפטי נירנברג", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
* משפטי נירנברג, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ניצה הראל, ייצוגם של הנאציזם ושל השואה בקולנוע המערבי דיון בשלושה נרטיבים קולנועיים: הנרטיב הקולנועי האמריקני, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007263486905171
* BNE: XX4204027
* LCCN: n2001055452
* VIAF: 180765525
* WorldCat (עם VIAF): 180765525

 |
ברנטה מהצד
 *Branta sandvicensis*
**ברנטה הוואית** (שם מדעי: ***Branta sandvicensis***) היא מין אווז מהסוג ברנטה האנדמי לאיי הוואי.

מאפיינים
--------

אורכה של ברנטה הוואית 41 ס"מ בממוצע ומשקלה 1.5-2.5 ק"ג בנקבות ו-1.6-3 ק"ג בזכרים. הברנטה בעלת ראש שחור עם מקור אפור ולחיים בצבע קרם היורד למטה עד הצוואר המפוספס. החזה ופלג הגוף העליון חומים והבטן אפורה. מלמטה היא מזכירה ברנטה קנדית עד הצוואר הצהוב. היא אכן קרובה יחסית לברנטה הקנדית.

הברנטה נפוצה בשדות המרעה שבהוואי וגם בשפכי נהרות ורמות עד גובה 2,400 מ'. היא הרביבורית וניזונה בעיקר מעשבים, עלים, דגנים שונים, זרעים ומפירות.

ברנטה זו נמצאת בסכנת הכחדה בטבע עקב הבאתם של מיני יונקים טורפים כמו נמיות, חזירים, חולדות וחתולים הפוגעים בביצים, באפרוחים ובאמהות. נותרו בטבע כ-25,000 פרטים ורובם מוחזקים בגני חיות ובאתרים סגורים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ברנטה הוואית** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* IUCN
* ADW
* ITIS
* NCBI
* GBIF
* IBC
 |

* ברנטה הוואית, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ברנטה הוואית באתר הרשימה האדומה של IUCN

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007563189905171
* GND: 4598664-2
* LCCN: sh85090728

 |
דוד אורן  

תמונה זו מוצגת בוויקיפדיה בשימוש הוגן.  
נשמח להחליפה בתמונה חופשית.
**דוד אורן** (1915 - 7 במאי 2021) היה מפקד אג"א תחזוקה בדרגת אלוף-משנה בצה"ל, סגן ראש העיר נתניה ונשיא מועדון רוטרי ישראל בשנות ה-80.

קורות חייו
----------

נולד בשם דוד בלהרי בבסרביה. עבר הכשרה ברומניה, עלה בשנת 1935 לארץ ישראל במסגרת עליית הנוער והצטרף לגרעין התיישבות "קיבוץ עין הגליל" של הנוער הציוני ביבנאל שבגליל התחתון. לאחר התפרקות הקיבוץ נשאר ביבנאל, שירת במשטרת היישובים, והיה מפקד התחנה ביבנאל.

ב-1940 התנדב לחיל החפרים בצבא הבריטי. נשלח במסגרתה עם כוח המשלוח הבריטי ליוון. למרות שרוב הכוח נכנע לגרמנים בסוף אפריל 1941 ונפל בשבי, הצליח אורן עם חבריו לפלוגה לעלות על ספינה אוסטרלית בנמל קלמטה ולהגיע לכרתים ומשם למצרים. באביב 1942 פורקה פלוגת חיל החפרים והוא המשיך בשירותו ביחידה אחרת.
עם הקמת הבריגדה היהודית בקיץ 1944 הצטרף אליה ויצא לאיטליה. היה שותף בלחימה בצפון איטליה ובחודשים יוני-יולי 1945 סייע להברחת ניצולי השואה לכיוון ארץ ישראל. משם הועבר להולנד והשתחרר מהצבא הבריטי בדרגת סרג'נט מייג'ור (מפקד מחלקה) ב-1946.

לקראת מלחמת העצמאות שוכנע על ידי חברו, בנץ פרידן, להצטרף ל"הגנה" כמ"פ מפקדה.
עם הקמת צה"ל הצטרף לחטיבת "אלכסנדרוני" ושימש כקצין אפסנאות במטה מפקדת מחוז ב'. לאחר המלחמה נשאר בצה"ל ושימש כקצין תחזוקה בפיקוד המרכז. הועבר בהמשך לצוות ההקמה של פיקוד הדרום, שם שימש כקצין אפסנאות בדרגת סא"ל. סיים הכשרה במחזור הראשון של המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה.
בזמן מלחמת סיני שימש כרמ"ח תחזוקה באג"א ובהמשך הפך לראש אג"א תחזוקה בסגל הפיקוד הכללי.

לאחר פרישתו מצה"ל ב-1963 בדרגת אלוף-משנה הקים את מלון "החוף הירוק" בנתניה (שבה התיישב כבר בשנת 1948) וכיהן תחילה כיושב ראש מלונאי נתניה ובשנות ה-70 כיו"ר איגוד מנהלי בתי המלון בישראל. ב-1964 פתח עם שותף את תחנת הדלק "השחר" על כביש החוף בדרום נתניה.
במשך 15 שנים היה חבר מועצת העיר נתניה, חמש שנים שימש כסגן ראש העיר והממונה על תיק התיירות וקשרי החוץ.
כאיש תיירות יזם פרויקטים להכשרת עולים חדשים לעבודה בענף המלונאות.

### פעילות בקהילה

הצטרף לארגון "רוטרי" ושימש כנגיד במשך שנתיים (1985/6). במהלך תקופה זו יזם יחד עם חבריו מספר פרויקטים למען הקהילה כגון: חלוקת מלגות לסטודנטים, חלוקת מזון לכ-150 משפחות נזקקות מדי חודש, תרומת איברים, הקמת מכון שמיעה ב"בית החולים לניאדו".
על פעילותו זו זכה מטעם עיריית נתניה בתואר "יקיר העיר נתניה" בשנת 2001.
היה נשוי לחנה.

דוד אורן נפטר בראש פינה ב-2021, בגיל 106. הותיר אחריו שני ילדים, ארבעה נכדים, ותשעה נינים.

קישורים חיצוניים
----------------

* ביוגרפיה, באתר מוזיאון הלוחם היהודי במלחמת העולם השנייה
* ביוגרפיה, באתר "מורשת נתניה"

הערות שוליים
------------

1. ↑  נגידי האזור לדורותיהם | רוטרי ישראל
**פרנסיס קיירמה** (באנגלית: **Francis Kyeremeh**; נולד ב-22 ביוני 1997) הוא כדורגלן גנאי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בסרייבו.

קריירה
------

קיירמה התחיל את הקריירה שלו בברונג אהארו סטארס(אנ') ממולדתו, ובקיץ 2015 חתם בקבוצת יגודינה מליגת העל הסרבית. ב-13 בספטמבר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 2–0 על OFK בלגרד, בו גם כבש את שער הבכורה שלו. במהלך העונה שיחק במקביל גם בקבוצת הנוער של המועדון, ובקבוצה הבוגרת ערך בסך הכל 23 הופעות ליגה, בהן כבש שלושה שערים.

בקיץ 2016 חתם קיירמה לשלוש שנים ברדניק סורדוליצה(אנ'). ב-26 באוגוסט 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בהפסד 0–1 למטלאק גורניי מילנובאץ. ב-8 באפריל 2017 הורחק בהפסד 1–2 לפרטיזן בלגרד. בסך הכל שיחק קיירמה שלוש שנים במועדון, במהלכן ערך 90 הופעות בליגת העל הסרבית, וכבש ארבעה שערים.

ב-30 ביולי 2019 הגיע קיירמה לישראל ונבחן במדי הפועל תל אביב בהפסד 2–3 למ.ס. אשדוד בגביע הטוטו, בו גם הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון. למחרת חתם קיירמה לעונה אחת בהפועל תל אביב, עם אופציה לעונה נוספת. ב-23 בספטמבר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בהפסד 0–3 להפועל באר שבע. את שער הבכורה שלו בליגת העל כבש ב-6 באוקטובר 2019, במשחק מול הפועל רעננה שהסתיים בתיקו 2–2. הוא שוחרר מהקבוצה בינואר 2020.

במרץ 2020, חתם בז'לגיריס וילנה מליגת העל הליטאית.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  מאור רחמני, ‏אחרי שהרשים, קיירמה חתם בהפועל תל אביב, באתר ONE‏, 31 ביולי 2019

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"פרנסיס קיירמה"**.
**קונקורדיה זאגרב** (**HŠK Concordia**) היה מועדון כדורגל מפואר בממלכת יוגוסלביה של תחילת המאה ה-20 בשטחי קרואטיה של ימינו.

קבוצת קונקורדיה זאגרב, שהוקמה תחילה בשם "סרדינשקולסקי שפורטסקי קלאב", הוקמה בשנת 1911 בזאגרב. מאוחר יותר, שונה שמו של המועדון ל"קונקורדיה שפורטקי קלאב". עד לסופה של מלחמת העולם הראשונה, ערכה הקבוצה משחקים רבים, הן בשטחי קרואטיה והן מחוצה לה. לאחר המלחמה, אוחד המועדון עם המועדון השכן ה.ש.ק. ויקטוריה להקמת "קונקודיה-ויקטוריה זאגרב" (שם שלא האריך ימים ושונה במהרה לאחר מכן לקונקורדיה זאגרב).

אחד המעשים הראשונים והחשובים שעשה המועדון, הוא הקמת אצטדיון לקבוצת הכדורגל (כיום אצטדיון קראניצ'ביצ'בה), אז האצטדיון הגדול ביותר בזאגרב. השלמת בניית האצטדיון נגמרה ב-1921. 

למעט כדורגל, היו במועדון גם מחלקות אתלטיקה, סקי, הוקי שדה וטניס שולחן. 

בין השחקנים ששיחקו במועדון לאורך השנים, ניתן למנות את איוון בולשביץ', פראניו גלאזר, סלאבקו בדה, ויקטור אייבק, סטפן ורבנצ'יץ' וברנקו פלשה.

תארים
-----

* **אליפות הליגה היוגוסלבית הבכירה**
	+ 1930, 1932
* **הליגה הקרואטית הבכירה**
	+ 1942
* **הגביע הקרואטי**
	+ סגנית: 1941
**חלוקה בשתיים** או **חצייה** היא פעולת חילוק שבה המחלק הוא 2. 

חלוקה זו זכתה ליחס מיוחד כבר במצרים העתיקה, שם אלגוריתם הכפל כלל חלוקה בשתיים כאחד הצעדים הבסיסיים. מתמטיקאים אחדים, עד המאה ה-16 המשיכו להתייחס לחלוקה בשתיים כאל פעולה נפרדת. במחשב, שבו מיוצגים מספרים בבסיס בינארי, קיימת פקודת מכונה מיוחדת לחלוקה בשתיים (או בכל חזקה טבעית של 2), נפרדת מפקודת החלוקה הכללית במספר שלם, וברוב המעבדים גם מהירה ממנה. 

מספר זוגי הוא מספר שמתחלק ב-2 ללא שארית, ואילו מספר אי-זוגי נותן שארית 1 בעת חלוקתו ב-2. ניתן לנסח זאת כמבחן התחלקות: מספר מתחלק ב-2 אם ורק אם ספרת האחדות שלו מתחלקת ב-2.

אריתמטיקה בינארית
-----------------

חלוקה בשתיים של מספר בינארי נעשית פשוט באמצעות הזחת המספר סיבית אחת ימינה. דוגמה: חלוקה בשתיים של המספר הבינארי 1101001 (שהוא 105 עשרוני), נותנת, בהסרת הסיבית הימנית, את המנה 110100 (52 עשרוני). חלוקה בכל חזקה של שתיים, {\displaystyle \ 2^{k}}, נעשית באמצעות הזחת המספר \ k סיביות ימינה. 

הזחה ימינה היא בדרך כלל פעולה פשוטה ומהירה מאשר חלוקה, ולכן החלפת חלוקה בשתיים בהזחה היא דרך לאופטימיזציה של התוכנית. עם זאת, משיקולים של קריאוּת וניידות של התוכנה, בשפה עילית עדיף להשתמש בפקודת חלוקה ולא בהזחה, ולתת למהדר לבצע את האופטימיזציה. כאשר המחולק הוא מספר בעל סימן (כלומר יכול להיות חיובי או שלילי) לא תמיד אפשרית אופטימיזציה זו. בשפת Java, למשל, הוראה החלוקה **`-3 / 2`** תיתן תוצאה **`-1`**, ואילו הוראת ההזחה **`-3 >> 1`** תיתן תוצאה **`-2`**, עקב הבדלים באופן העיגול בשתי ההוראות.

אריתמטיקה בינארית בנקודה צפה
----------------------------

חלוקה בשתיים של מספר בינארי בנקודה צפה נעשית באמצעות הפחתת 1 מהמעריך. שפות תכנות רבות כוללות לפיכך פונקציה לחלוקת מספר בנקודה צפה בחזקה של שתיים. בשפת Java משמשת לכך המתודה `java.lang.Math.scalb`, ובשפת C משמשת לכך הפונקציה `ldexp`.

גאומטריה
--------

הגאומטריה עוסקת במקרים אחדים של חצייה:

* חוצה זווית הוא ישר העובר דרך קודקוד הזווית וחוצה אותה לשתי זוויות השוות זו לזו.
* תיכון במשולש הוא קטע המחבר קודקוד של המשולש עם אמצע הצלע שמולו.
* אנך אמצעי הוא אנך החוצה את הצלע שעליה הוא בנוי.
* כל קוטר מחלק את העיגול לשני חלקים שווים, אך אין זו הדרך היחידה לחלוקה כזו. יין-יאנג הוא דוגמה לדרך נוספת לחלוקה כזו.

תורת המשחקים
------------

חלוקה הוגנת היא בעיה בתורת המשחקים הדנה בחלוקת משאב באופן שיגרום לכל אחד מהשחקנים להאמין שקיבל חלק הוגן. הבעיה ידועה גם בשם "בעיית חלוקת העוגה". כאשר מדובר בחלוקת עוגה בין שני שחקנים, חלוקה הוגנת נעשית באמצעות שיטת 'חלק ובחר'. שחקן אחד מחלק פרוסת עוגה לשני חלקים הנראים לו שווים והשחקן השני בוחר איזה חלק הוא רוצה מבין השניים. לשחקן שמחלק יש סיבה לחלק בצורה כמה שיותר הוגנת. אחרת, הוא עלול להישאר עם החלק הקטן יותר. חלוקה זו היא חלוקה נטולת-קנאה.

ראו גם
------

* חצי
* חציון
קבושונים של אבני ירח בחלון חנות תכשיטים
**קבושון** (מצרפתית **cabochon** או **cabouchon**) היא אבן חן שפניה הוחלקו ולוטשו לכדי צורה מעוגלת או סגלגלה, וזאת בניגוד לאבן חן שלוטשה כך ששטח הפנים שלה מורכב מפאות. הצורה המתקבלת היא בדרך כלל דמוית טיפה, החלק העליון קמור והחלק התחתון שטוח. הכינוי נוצר במאה ה-16 ומקורו מצרפתית עתיקה, caboche, כלומר ראש. ההחלטה ללטש את אבן החן "אַנ קבושון" ("en cabochon" כלומר בצורת קבושון) מתקבלת בדרך כלל כאשר אבן החן אטומה. לעומת זאת, את אבני החן השקופות מקובל ללטש כך שנוצרות פאות על פניהן. גם לקשיות האבן יש השפעה על ההחלטה כיצד ללטש את האבן. אבני חן שקשיותן נמוכה מ-7 בסולם מוס נשרטות בקלות, בייחוד מצורן דו-חמצני (סיליקה) המצוי באבק ובפסולת של תהליך הליטוש. עובדה זו תגרום לירידת ערכן של אבני חן שקופות. במקום זאת מלטשים את האבנים כקבושון, צורה שבה שריטות המצויות על פני האבן מיטשטשות.

מקרה יוצא דופן שבו תועדף צורת הקבושון על פני ליטוש פאות גם באבנים שקופות שקשיותן גדולה מ-7 הוא כשהאבן מציגה תופעת אסטריזם (תופעה אופטית דמוית כוכב קורן) באבנים כמו ספיר קורן או כשהאבן מציגה את תופעת עין החתול (מצרפתית שטויאן – תופעת אופטית דמוית עין חתול על פני האבן), כדוגמת סימופאן. באבנים מסוג זה ליטוש בצורת כיפה מדגיש את התופעה האופטית של הכוכב או של העין שלא ייראו אם האבן תלוטש בצורת פאות.

הצורה המקובלת לחיתוך קבושונים היא סגלגלה. הן משום שהעין האנושית אינה רגישה לעיוותים א-סימטריים קלים בצורה הסגלגלה (וזאת בניגוד לצורת הכדור), והן משום שיחד עם צורת הכיפה יש לאבן צורה מושכת.

התהליך המקובל הוא חיתוך לוח של הסלע הגולמי וסימון הצורה תוך שימוש בתבנית. בדרך כלל, משתמשים בחרט מאלומיניום לסימון זה כי הקווים שהוא יוצר לא נמחקים תוך כדי תהליך החיתוך. לוח הסלע נחתך קרוב לקו המסומן ואז "מכורסם" עד הקו. מטרת הכרסום היא לזרז את תהליך עיצוב צורת האבן. הסיבה לכך היא שלהב מסור החיתוך מצופה באבקת יהלומים, בעוד שהליטוש מתבצע עם דיסק ליטוש עשוי קרביד הצורן. מסור היהלום חותך מהר ונקי יותר, ומתבלה לאט יותר מדיסק הליטוש.

מהרגע שפיסת האבן נחתכה וכורסמה, נוהגים להרכיבה על ידית המסייעת להמשך התהליך, על ידי הדבקת האבן בעזרת שעווה על מוט עץ קטן. אז האבן משוייפת עד הקו, הקצוות משוייפים על מנת ליצור את השיפוע ובסוף חלקה העליון של האבן מלוטש על מנת ליצור כיפה אחידה.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **קבושון** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **קבושון** |

* איך להכין קבושון. תמונות המסבירות איך מתבצע התהליך.

הערות שוליים
------------

1. ↑  במקור מצרפתית תיכונה (moyen français)‏ caboche פירושו ראש + הסיומת המקטינה on
קווי הרכבת בקנט, שרבים מהם הופעלו על ידי קונקס סאות' איסטרן
**קונקס סאות' איסטרן** הייתה מפעילת רכבות בממלכה המאוחדת. החברה הייתה בבעלות קבוצת קונקס, ופעלה בין 14 באוקטובר 1996 ל-9 בנובמבר 2003. החברה הפעילה שירותי נוסעים בדרום לונדון ובמחוז קנט. הרשת הייתה בעבר חלק מהאזור הדרומי של חברת הרכבת הלאומית בריטיש רייל, ומאוחר יותר רשת דרום-מזרח של החברה.

רשת הרכבות הדרום מזרחית העמוסה הפעילה רכבות לתחנות הטרמינל הלונדוניות ויקטוריה, צ'ארינג-קרוס וקאנון-סטריט, כאשר הרכבות לשתי האחרונות עברו דרך תחנת לונדון-ברידג'. החברה התפרסמה בכך שהבטיחה רכבות באורך 12 קרונות ברשת ללא אספקת חשמל מתאימה, בכך שגידרה תחנות כדי להוריד את מספר נוסעי החינם ורמת הוואנדליזם, ובכך שהיא ניסתה להתגבר על הגבלות ההעמסה על ידי הזמנת רכבות חדשות ללא תאי שירותים. (משך הנסיעה בקווים הפרבריים של החברה היה עד שעה, בקווים הבינעירוניים עד שעתיים)

הזיכיון נועד במקור להמשיך עד שנת 2011, אך ביולי 2003 הרגולטור הבריטי - רשות הרכבות האסטרטגית החליט לסיים את זיכיונה של קונקס סאות' איסטרן בסוף שנת 2003 עקב מה שהרגולטור כינה "ניהול פיננסי גרוע". קונקס סאות' איסטרן איבדה את הזיכיון בחצות של 8 בנובמבר 2003 כאשר שירותי הרכבות שלה הועברו לסאות' איסטרן טריינס (רכבות דרום-מזרחיות), חברה בת בבעלותה המלאה של רשות הרכבות האסטרטגית.

ראו גם
------

* קונקס סאות' סנטרל

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קונקס סאות' איסטרן** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של קונקס סאות' איסטרן
סימון נאט"ו לכיתת חי"ר
**כיתה** (Squad) היא יחידה צבאית שכפופה למחלקה, מורכבת משתיים עד ארבע חוליות וכוללת בין 6 ל-21 חיילים. רוחב חזית התקיפה המקובל של כיתת חיל רגלים, בשטח פתוח הוא כמאה מטרים. מפקד כיתה (מ"כ) הוא מפקד שאינו קצין (מש"ק), לרוב בדרגת סמל או סמל ראשון. מפקד הכיתה הוא תחת פיקודם הישיר של הסמל המחלקתי ושל מפקד המחלקה.
בחיל הרגלים, חלוקתה של כיתה לחוליות אינה חלוקה קבועה, אולם מפקדי החוליות קבועים. סגנו של מפקד הכיתה הוא אחד ממפקדי החוליות שבה.

מפקד כיתה
---------

מפקד כיתה או בקיצור **מ"כ**, הוא תפקיד של מש"ק בצה"ל, העומד בראש כיתת לוחמים בחי"ר, הנדסה, איסוף קרבי, מערך ההגנה האווירית, חטיבת החילוץ הקרבית או יחידה מובחרת. בצה"ל מתייחס מונח זה למפקד יחידה הכפופה למחלקה. מפקד הכיתה עבר קורס מ"כים חי"ר ודרגתו היא בדרך כלל דרגת סמל וסמ"ר. בעבר היה רב"ט נושא בתפקיד זה.

### מ"כ טירונים במגל

בטירונות כלל צה"לית של מגל, המכשירה את החיילים העורפיים ותומכי הלחימה לרמת רובאי 03 במשך חודשיים עד חודשיים וחצי ובנוסף הכשרת קורס הפיקוד במשך כשלושה חודשים, מחולקים הטירונים בבסיסי הטירונות לכיתות טירונים כאשר על כל אחד מהם מפקד, בדומה ליחידות החי"ר, מש"ק שהוכשר להיות מ"כ טירונים בקורס מ"כים של מגל המתקיים בבה"ד 12 (בית ספר לפיקוד של מגל) שדרגתו נעה בין רב"ט לסמל ולעיתים נדירות גם סמ"ר וכפוף למפקד המחלקה שלו (קצין בדרגת סג"ם או סגן).

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **כתה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **כיתה (צבא)** |

* רס"ן נתי תורג'מן, המ"כ במלחמת לבנון השנייה - מפקדים שאינם מפקדים, מערכות גיליון 429, ‏ פברואר 2010 - מחקר אודות תפקיד מפקד הכיתה להלכה ולמעשה

| יחידות צבאיות |
| --- |
| העת העתיקה | פלנקס • דקוריה • טורמה • מאניפולוס • קנטוריה • קוהורטה • לגיון • מורה |
| העת החדשה | חוליה • כיתה • צוות • מחלקה • פלוגה • גדוד • רגימנט • חטיבה (בריגדה) • אוגדה (דיוויזיה) • גיס (קורפוס) • ארמייה • קבוצת ארמיות • זירה • מטה כללי |
| יחידות בחיל הים וחיל האוויר | פלגה • שייטת • מספן • טייסת • כנף • בח"א • להק |
| יחידות בצה"ל | חטיבה מרחבית • אוגדה מרחבית • פיקוד מרחבי • המטה הכללי של צה"ל |