**חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני** הוא חוק הכולל בעיקר תיקונים לחוק המאבק בטרור, חוק העונשין וחוק למניעת הטרדה מינית, המגדילים את העונש ואת הפיצוי על הטרדה מינית כאשר זו נעשתה על רקע לאומני.

היסטוריה חקיקתית
----------------

יוזמי החוק הם חברי הכנסת לימור סון הר-מלך ויצחק קרויזר ממפלגת עוצמה יהודית, וחברי הכנסת יוליה מלינובסקי, יבגני סובה ושרון ניר ממפלגת ישראל ביתנו. על פי דברי ההסבר להצעת החוק, מטרתו היא 

"להתמודד עם פגיעה מינית בנשים או הטרדה מינית של נשים על רקע לאומני, על ידי כך שיובהר כי עבירת מין עשויה להיחשב למעשה טרור לעניין חוק המאבק בטרור... וכי ההוראה בדבר מניע של גזענות... תחול גם על עבירות הטרדה מינית. עוד מוצע לקבוע הוראות לעניין כפל פיצוי ללא הוכחת נזק למי שנפגע מסוגים מסוימים של הטרדה מינית על רקע לאומני".
הצעת החוק נדונה בכנסת בקריאה ראשונה בכ"ב בתמוז התשפ"ג, 11 ביולי 2023, והועברה לדיון בוועדה המשותפת של הוועדה לביטחון לאומי והוועדה לקידום מעמד האישה ולשוויון מגדרי. ב-18 ביולי אישרה הוועדה המשותפת את החוק לקריאה שנייה ושלישית, ובי"ב באב, 30 ביולי, אושר החוק.

הוראות תיקון החוק
-----------------

1. סעיף 37 לחוק המאבק בטרור קובע שהעונש על עבירה שהיא מעשה טרור יהיה כפל העונש הקבוע לאותה עבירה, ולא יותר מ־25 שנים. התיקון לחוק זה מבהיר שכלל זה חל גם על עבירות (המנויות בחוק העונשין) של אונס אישה, מעשה סדום בגבר בנסיבות השקולות לאונס וסוגים מסוימים של מעשה מגונה.
2. העונש על ביצוע עבירה של הטרדה מינית (לפי הגדרתה בחוק למניעת הטרדה מינית) מתוך מניע של גזענות או עוינות כלפי ציבור (כהגדרתם בסעיף 144ו לחוק העונשין), יהיה כפל העונש הקבוע לעבירה, לעניין עבירות שהעונש עליהן לא עולה על עשר שנים.
3. על פי החוק למניעת הטרדה מינית, בית המשפט רשאי לפסוק פיצויים ללא הוכחת נזק בשל הטרדה מינית או בשל התנכלות, בסכום שלא יעלה על 120,000 ש"ח. החוק מכפיל תקרה זו כאשר העבירה נעשתה מתוך מניע של גזענות או עוינות כלפי ציבור.

בנוסף לתיקונים הנ"ל החוק מטיל על גורמי האכיפה והתביעה חובת דיווח לוועדה לביטחון לאומי של הכנסת, על מנת להציף את היקף התופעה. פרקליט המדינה ומפכ"ל משטרת ישראל ידווחו לוועדה, בכל שנה, על מספר כתבי האישום שהוגשו בתיקים של עבירות מין ועבירות הטרדה מינית ממניע של גזענות, ובתיקים של עבירות מין שהן מעשה טרור ועל מספר תיקי החקירות שנפתחו בגין עבירות אלו.

דיון ציבורי
-----------

חברת הכנסת לימור סון הר מלך נימקה את הצעת החוק: "שילוב של הטרדה מינית, שנעשה על רקע לאומני מותיר בנפגעות צלקת כפולה. גם את הצלקת של נפגעת הטרור וגם את הצלקת של נפגעת ההטרדה. על כן אין שום סיבה שהענישה לא תהיה כפולה." חברת הכנסת יוליה מלינובסקי אמרה כי "הטענה הרווחת היא שאונס זה אונס, ואיני ממעיטה בכך לרגע, אך גם רצח הוא רצח, ובכל זאת אנו מבדילים בין רצח פלילי ובין מחבל שמבצע פיגוע". והוסיפה כי מועצת הביטחון של האו"ם קבעה בהחלטה מספר 1820 משנת 2008 כי תקיפה מינית שמבצע בן לאום אחד בבן לאום שני באזור המצוי בסכסוך בין שני העמים, תוכר כפשע מלחמה.

בפני ועדות הכנסת הוצגו עדויות על מקרי תקיפה של נשים יהודיות באזורים מעורבים, כשהזהות הלאומית של הקורבנות שימשה מניע נוסף לתוקפים. בחמור שבהם המחבל אנס ורצח את אורי אנסבכר.

לעומת זאת, חבר הכנסת עופר כסיף, שהצביע נגד החוק, טען ש"חלקו מיותר, כי הוא חוזר על הוראות קיימות, וכולו גזעני ומכוון להפלות לרעה מיעוטים לא יהודים בישראל". חבר הכנסת גלעד קריב הוקיע את חברי האופוזיציה שהתחמקו מהצבעה נגד החוק ו"נתנו ידם לחקיקה גזענית".

שלושה ניירות עמדה שהוגשו לוועדת הכנסת, מטעם ארגון "נבחרות" של נשים חרדיות, יוזמות אברהם, והתנועה הרפורמית, הביעו התנגדות לתיקון החקיקה שהוא, לדעתם, גזעני ומוזיל את כלל הפגיעות המיניות.

ראשיהם של איגודי רופאים אחדים, בהם פרופ' חגי לוין, יו"ר איגוד רופאי בריאות הציבור, יצאו נגד הצעת החוק, בנימוק ש"עולה ממנה ניחוח גזעני מובהק".

בעקבות אישור החוק, ד"ר אורית קמיר, יוזמת החוק למניעת הטרדה מינית, מתחה ביקורת על חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני, ותיארה אותו "חוק גזעני לתפארת, המזהם את יחסו של המשפט הישראלי להטרדה מינית בלאומנות שוביניסטית".

מאמר המערכת של העיתון "הארץ" הגדיר את החוק "חוק רקוב", משום שהוא "מתאים את הענישה ל'גזעו" של העבריין – עונש אחד לאנס יהודי ועונש אחר לאנס ערבי".

במתקפת הפתע על ישראל, ב7 באוקטובר 2023, מחבלי חמאס אנסו והתעללו מינית בנשים יהודיות, כחלק מתוכנית המתקפה.

קישורים חיצוניים
----------------

* שלבי החקיקה של חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני (תיקוני חקיקה), התשפ"ג-2023, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת
* סיון חילאי, הדר גיל-עד, החוק להחמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני - והסערה: "מסר פוגעני", באתר ynet, 31 ביולי 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  הצעת חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני (תיקוני חקיקה), התשפ"ג-2023, ה"ח הכנסת 970 מ-10 ביולי 2023
2. ↑  ישי אלמקייס, ‏החמרת הענישה בעבירות מין על רקע לאומני אושרה בקריאה ראשונה, בעיתון מקור ראשון, 11 ביולי 2023
3. ↑  הצעת חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני אושרה לקריאה שנייה ושלישית, באתר ynet, 18 ביולי 2023
4. ↑  מערכת ישראל היום, הכנסת אישרה בקריאה שנייה ושלישית את הצעת חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני, באתר ישראל היום, 30 ביולי 2023
5. ↑  חזקי ברוך, אושר בקריאה טרומית: כפל עונש על הטרדה ממניע לאומני, באתר ערוץ 7, 17 במאי 2023
6. ↑  בניגוד לטענות: החמרת הענישה על אונס לאומני אינה גזענית, באתר מעריב אונליין, 3 באוגוסט 2023
7. ↑  אריאל בולשטיין, דעה | טרור מיני: המניע הנוסף, באתר ישראל היום
8. ↑  *חה"כ עופר כסיף על עבירות כנגד נשים כפשע שנאה*, נבדק ב-2023-08-08
9. ↑  ציוץ של גלעד קריב, באתר טוויטר
10. ↑  ארגון נבחרות, נייר עמדה: החמרת ענישה לתוקפים מינית על רקע לאומני, באתר הכנסת
11. ↑  יוזמות אברהם, נייר עמדה: הצעת חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני (תיקוני חקיקה), התשפ"ג-2023, באתר הכנסת
12. ↑  התנועה הרפורמית בישראל, נייר עמדה: הצעת חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני )תיקוני חקיקה(, התשפ"ג–2023, באתר הכנסת
13. ↑  רופאים יוצאים נגד הכפלת הענישה במקרי הטרדה מינית על רקע לאומני, באתר דוקטורס אונלי Doctors Only, ‏24 במאי 2023
14. ↑  אתר למנויים בלבד אורית קמיר, חוק גזעני לתפארת המזהם את היחס להטרדה מינית בלאומנות שובינסטית, באתר הארץ, 30 ביולי 2023
15. ↑  אורית קמיר, לא רק שחוק "האונס הלאומני" אינו פמיניסטי – הוא פטריארכלי, באתר זמן ישראל, 2 באוגוסט 2023
16. ↑  מאמר המערכת, גם אנס יהודי שווה יותר, באתר הארץ, 1 באוגוסט 2023
17. ↑  פרופ' עמיחי כהן, הפשעים הבינלאומיים הכרוכים בחטיפות הישראלים ב"חרבות ברזל", באתר המכון הישראלי לדמוקרטיה, 23 באוקטובר 2023;  
אתר למנויים בלבד הילו גלזר, עדות אחר עדות, מתברר ההיקף המבעית של מעשי האונס ב-7 באוקטובר, באתר הארץ, 30 בנובמבר 2023;  
איתמר אייכנר, הדר גיל-עד, תחקיר ב-CNN, עדויות קשות: ישראל במאבק בהכחשות מקרי האונס, באתר ynet, 17 בנובמבר 2023