שביל אופניים בשדרות הרצל באשדוד
**שביל אופניים** הוא מסלול נסיעה מיוחד המיועד לרוכבי אופניים הנסלל לאורך כבישים או רחובות או בשטחים פתוחים כגון פארקים.

היסטוריה
--------

### לפני המצאת המכונית

בשנת 1821, לואיס גומפרץ (פעיל זכויות בעלי חיים וממציא שפעל לשיפור האופניים) הציע לבנות שביל אופניים מתוך חזון כי האופניים יחליפו את הסוסים ששימשו ככלי תעבורה מרכזי בלונדון, אולם הצעתו נדחתה. בסוף המאה ה-19, רכיבה על אופניים הפכה מתחביב לכלי תחבורה נפוץ. עם העלייה בשימוש באופנים, החל הביקוש לנתיבים המיועדים לרוכבי האופנים באותה התקופה, שדרשו לשפר את המצב הקיים. קבוצות מאורגנות כדוגמת Good Roads Movement האמריקאית ו-Cyclists' Touring Club הבריטית החלו במאמציהן להשגת מטרה זו. בהולנד, בין השנים 1870 ל-1920, האופניים היוו את כלי התחבורה העיקרי (כ- 75%), ושביל האופנים הראשון שנסלל בה חיבר את ברדה וטילברך (כ-1.4 קילומטר).

### עד מלחמת העולם השנייה

עם המצאת המכונית ויתרונותיה הרבים בהשוואה לכלי התחבורה של אותה תקופה, החל השימוש בה לגדול במהרה ובמקביל לצמצם את השימוש בעגלות וסוסים ובאופנים.

### לאחר מלחמת העולם השנייה

עם העלייה ברמת החיים, פיתוח הפרברים והירידה במחירי המכוניות בעולם, החלו יותר ויותר אנשים לרכוש מכונית, שתפסה את מקומם של כל כלי התחבורה שהשתמשו בהם עד אז ובהם גם האופניים. (נציין כי במספר מועט של מדינות כמו הולנד ודנמרק נשארו האופניים כלי תחבורה נפוץ באותה תקופה). עקב המצב החדש, החלו המדינות והערים שבהן לפתח כבישים עירוניים ורשת ארצית של כבישים מהירים המחברים בין הערים.

### שנות ה-70

הצפיפות הרבה במרכזי הערים בעולם ומשבר הנפט באותן שנים, היוו זרז לשינוי התפיסה של התנועה בעיר ופיתוח חלופות לתנועת אנשים בתוך העיר. אחת החלופות הייתה סלילת שבילי אופניים לצד מדרכות. בשנת 1971, ממשלת קליפורניה ערכה הסכם עם אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס לתכנון ועיצוב שבילי אופניים.

סוגי תשתיות לאופניים
--------------------

### נתיב אופניים בכביש

* נתיבי אופניים הם נתיבים בכביש המסומנים בצבע ומיועדים לרכיבה לכלים לא ממונעים.

* נתיב אופניים מופרד הוא בדרך כלל נתיב עם אזור הפרדה מסומן המאפשר מרווח גדול יותר בין הנתיב ליתר התנועה.
* נתיב אופניים יכול להיות כזה שיאפשר רכיבה נגד כיוון התנועה, לדוגמה ברחובות חד סטריים, מה שמאפשר רכיבה בטוחה לכל הכיוונים.

### נתיב אופניים מופרד בכביש

נתיב אופניים מופרד או מוגן הוא נתיב מסומן המופרד פיזית באמצעות מחסום מיתר התנועה, ומיועד לרכיבה על או בסמוך לכביש.

### שביל אופניים

שביל אופניים הוא בדרך כלל דרך בפני עצמה המאפשרת רכיבה על אופניים, ופעמים רבות היא משותפת עם הולכי רגל או תנועה לא ממונעת אחרת.

### דרך בשימוש משולב

דרך משולבת מיועדת להליכה, רכיבה על אופניים וגלגיליות. דרך זו יכולה להיות בצורה של שבילים באדמה לא מפותחת המיועדת לנופש או להגנה על הסביבה.

### נתיב אופניים משותף

#### שדרת אופניים

שדרת אופניים היא רחוב במהירות נמוכה ושעבר התאמה לרכיבה על אופניים. שדרת אופניים מונעת תנועת כלי רכב ממונעים, אך מאפשרת בדרך כלל תנועת כלי רכב מקומיים. שדרת אופניים נותנת עדיפות לרוכבי האופניים.

#### סימון נתיב משותף

נתיב משותף הוא סימון בצבע המציין את המיקום המועדף של הרכיבה על האופניים במקומות שבהם אין שביל אופניים ייעודי.

### נתיב מייעץ

זוהי צורת סימוני כביש המאפשרת תנועת כלי רכב ואופניים דו–כיוונית באמצעות נתיב מרכזי לכלי הרכב ושימוש בנתיבים "מייעצים" בשני הצדדים. הנתיב המרכזי צר יותר משני נתיבי נסיעה לרכב לשני הכיוונים ואין לו סימון במרכזו. במקרים מסוימים הוא אף צר יותר מרוחב מכונית. הנהג יכול להיכנס לשטח נתיב האופניים כדי לאפשר מעבר לרכב מולו או לצורך עקיפה, אך רק לאחר שנתן את זכות הקדימה לרוכב האופניים. לרוב נתיבים אלה מסומנים ברחובות בהם נפח התנועה נמוך.

### שול כביש

בכבישים רבים קיימים נתיבי שוליים המיועדים לעצירה במקרה חירום של רכבים, ומשמשים לעיתים גם לרכיבה על אופניים.

### אוטוסטרדת אופניים

הולנד ודנמרק היו חלוצות הרעיון של "כבישים מהירים לאופניים". המסלול הראשון נפתח בהולנד ב-2004 בין ברדה לאטן-לור ואחרים נפתחו בהמשך.

### רמות הפרדה של שבילי אופניים

#### רמת הפרדה ג'

רמת הפרדה מתייחסת למיקום של תנועת האופניים בחתך הרחוב ביחס למשתמשי הדרך האחרים.
רמת הפרדה ג היא רמת ההפרדה הגבוהה ביותר, הן מרכבים והן מהולכי רגל - והיא מתקיימת בשבילי אופניים, בניגוד לנתיבי אופניים.
שביל אופניים לעולם יהיה עם הפרדה פיזית, בין אם על ידי מחסום קשיח, הפרדה מפלסית, או הפרדה ע"י רצועת חנייה.
רוב תשתית האופניים הייעודית שנבנית כיום ככזאת בארץ היא ברמת הפרדה ג'.

#### רמת הפרדה ב'

נתיב אופניים ברמת הפרדה ב' היא רצועת רכיבה ייעודית במפלס הכביש, כאשר הפרדה מתבצעת באמצעות צבע או בתוספת עמודונים או עיני חתול. שבילים אלו חיוניים ביותר במרכזי ערים, בהם רחובות המיועדים להגעה ליעד וגם ולמעבר דרך.

בעוד שרמת הפרדה ב' אינה נותנת הגנה פיזית קשיחה כמו רמת הפרדה ג', יש לה יתרונות רבים -
1. עלות נמוכה ביחס לשבילים ברמת הפרדה ג.
2. משתלבים עם התנועה הממונעת ברחוב.
3. בעלי יכולת התחברות טובה יותר להמשך השבילים בצמתים, דבר המאפשר רשת המשכית.
4. בגלל עלותם הנמוכה, יכולים להיות מוקמים באופן ניסיוני, על מנת לבדוק את יעילותם/השפעתם.

הערות
- לפי ההנחיות, רמת הפרדה ב' מתאימה לרחובות עם נפחי תנועה בינוניים שבהם מהירות הנסיעה היא עד 50 קמ"ש, ומרבית הרחובות השכונתיים נופלים תחת הגדרה זו.

- לא מומלץ למקם נתיב משמאל לרצועת חנייה מחשש לתופעת "dooring", כלומר פגיעה ברוכבי אופניים כתוצאה מפתיחת דלת של רכב חונה.

- יש לעיתים קושי לקדם נתיבים ברמת הפרדה זו לאור הצורך בהקצאת שטח נרחב יותר מזכות הדרך (משמע החלק ברחוב שניתן להשתמש בו לצורך תחבורה). הנתיבים הם תמיד חד סטריים, ולרוב מצריכים חצי מטר נוסף בחתך הרחוב ביחס לתשתית דו סטרית. קושי נוסף לקידום הוא בשל תפיסות שמרניות הרואות בהפרדה זו "פחות בטיחותית".

- "שבילים טקטיים", שניתן להקים מהיום למחר, הם כמעט תמיד תשתיות ברמת הפרדה ב'. בירושלים הוא בוצע בנתיבי 'קונטרהפלו' (שבילים בניגוד לכיוון התנועה), ועם כיוון התנועה.

בישראל, קיים פרויקט אופנידן לסלילת 100 ק"מ של שבילי אופניים רחבים בגוש דן.

#### רמת הפרדה א'

רמת הפרדה א' היא למעשה הגדרה למצב שבו תנועת האופניים נעה יחד עם שאר התנועה המנועית במסעה. מצב זה אפשרי כאשר נפחי תנועת הרכב הפרטי מועטים ומהירות הנסיעה המותרת נמוכה, לרוב 30 קמ"ש. בהתאם להנחיות משרד התחבורה, ברחובות העומדים בתנאים אלה מתאפשרת נסיעה של כלי רכב ואופניים יחדיו ללא צורך ביצירת שביל ייעודי.

תכנון אופטימלי של רחובות המיועדים לתנועה משותפת כוללת תוספת אלמנטים פיזיים שיוצרים מיתון של תנועת הרכב הפרטי, דוגמת ריהוט רחוב, פסי האטה, יצירת פיתולים והצרת המסעה. פתרון זה מתאים במיוחד לערים וותיקות שבהן זכות הדרך מצומצמת ותנועת הרכב המנועי היא איטית. שימוש נוסף בכלי זה הוא לצורך חצייה מהירה של שכונות מגורים תוך שימוש במערכת הרחובות המקומיים כאשר תנועת הרכב הפרטי המרכזית מופנית אל רחובות עורקיים.

בישראל, מיושם פתרון זה בעיקר ברחובות צדדיים ומינוריים. אך במדינות רבות באירופה, ובמיוחד בהולנד נעשה שימוש בעקרון התנועה המשותפת גם בצירים ראשיים. בין מתכנני התחבורה בישראל קיימת מחלוקת לגבי מידת השימוש הרצויה בכלי התנועה המשותפת לתנועת אופניים. מחד, מתכננים רבים רואים בתנועה המשותפת פתרון אידיאלי המאפשר יצירת מרחבים עירוניים איכותיים ידידותיים גם להולכי רגל. מאידך, יש הרואים בתנועה המשותפת מוצא אחרון וטוענים כי יש עדיפות לרמות הפרדה גבוהות יותר המאפשרות בטיחות גבוהה ומשיכה של אוכלוסיות נרחבות יותר של רוכבים

בישראל
------

העיר הראשונה בישראל בה נסללו שבילי אופניים היא נהריה. במהלך שנות ה-90 עמותת "ישראל בשביל אופניים" יזמה פעילות "מסה קריטית" שנועדה לעודד סלילת שבילי אופניים בתל אביב ובעקבות הצלחתה החלה פעילות ארצית בנושא. בתל אביב וגוש דן ישנה רשת שבילי האופניים הנרחבת בישראל, עם מעל ל-120 ק"מ של שבילים. הגידול בשבילי האופניים, יחד עם השקת תוכנית תל-אופן, הובילו לגידול במספר הרוכבים בעיר. במקביל לרשת שבילי האופניים בתל אביב, נסללו שבילי אופניים בערים ורשויות מקומיות נוספות.

בשנים הראשונות לסלילת שבילי אופניים, נסללו שבילים לא תקניים כולל סימוני שבילי אופניים על מדרכות. בסוף העשור הראשון של המאה ה-21, משרד התחבורה פרסם הנחיות לסלילת שבילי אופניים, מה שגרם לשיפור באיכות שבילי האופניים שתוכננו לאחר מכן.

עקב ריבוי תאונות בין הולכי רגל לרוכבי אופניים ובפרט רוכבי אופניים חשמליים, תופעה שנובעת בחלקה מתשתית שתוכננה באופן לקוי, עיריית תל אביב הכריזה ביוני 2017 על שיטת קנסות חדשה שתחול על רוכבי אופניים והולכי רגל.

במקביל לסלילת שבילי אופניים עירוניים ועקב הגידול העניין ברכיבת שטח, נסללו ברחבי ישראל שבילים לאופני הרים ובהם שביל ישראל לאופניים.

בשנת 2020 החלה עיריית תל אביב לסמן "שבילי אופניים טקטיים" - שבילים שאינם מצריכים עבודות תשתית מורכבות.

בשנת 2022 חתם משרד התחבורה על הסכמים עם שמונה רשויות מקומיות וכן תקצב סלילת שבילי אופניים ב-2 מיליארד שקלים.

* נתיב אופניים ברחוב שינקין תל אביב. ניתן לראות בהמשך הנתיב מכונית החונה עליו.נתיב אופניים ברחוב שינקין תל אביב. ניתן לראות בהמשך הנתיב מכונית החונה עליו.
* שביל אופניים בטיילת באשקלון.שביל אופניים בטיילת באשקלון.
* שביל אופניים בדרך לחוף ימה של ראשון לציון.שביל אופניים בדרך לחוף ימה של ראשון לציון.

החוק
----

תקנות התעבורה, תשכ"א–1961 מגדירות את נושא שבילי האופניים, סעיף 129ב

"הוקצה בדרך שביל אופניים וסומן בתמרור מתאים לא ירכב רוכב אופניים בכל חלק אחר של הדרך אלא בשביל האופניים."

סעיף 122א מגדיר ששבילי אופניים משמשים גם עבור קורקינטים חשמליים.

לשון החוק לא מגבילה את השימוש בשבילי אופניים עבור הולכי רגל, אולם ישנם עיריות כגון עיריית תל אביב שכן אוסרות על הולכי רגל להשתמש בשבילי אופניים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שביל אופניים** בוויקישיתוף
* שביל אופניים באתר אקו-ויקי
	+ שבילי אופניים בישראל באתר אקו-ויקי
* אתר עמותת ישראל בשביל אופניים
* הניו יורקים למדו לאהוב את שבילי האופניים, באתר ynet, 23 באוגוסט 2012
* אתר למנויים בלבד נעמה ריבה, מסלול מכשולים: הפער בין התוכניות לשבילי אופניים והמציאות, באתר הארץ, 10 באוקטובר 2017

הערות שוליים
------------

1. ↑  Carlton Reid, Roads Were Not Built for Cars, How Cyclists were the First to Push for Good Roads & Became the Pioneers of Motoring, Washington, DC : Island Press, [2015]
2. ↑  The Green Lane Project’s style guide | PeopleForBikes, web.archive.org, ‏2015-10-25
3. ↑  Home, www.apbp.org
4. ↑  חגי מטר, ת"א: מתרבות תאונות הדרכים בין הולכי רגל לרוכבי אופניים, באתר nrg‏, 11 ביוני 2011
5. ↑  איתי בלומנטל, אלה הקנסות שיקבלו רוכבי האופניים בת"א, באתר ynet, 4 ביוני 2017
6. ↑  מסלולי אופניים של קק״ל ברחבי הארץ
7. ↑  פחות נתיב: החל מבצע סימון שבילי אופניים בתל אביב, באתר ynet, 25 במאי 2020
8. ↑  אסף זגריגק, ‏מאות קילומטרים של שבילי אופניים: התוכנית השאפתנית של משרד התחבורה, באתר גלובס, 3 באוקטובר 2022
9. 1 2  תקנות התעבורה – ויקיטקסט, באתר he.wikisource.org
10. ↑  חוק האופניים בת"א: עד 1,000 ש' קנס לרוכבים, 500 ש' להולכי רגל, באתר גלובס, 4 ביוני 2017

| רכיבה על אופניים |
| --- |
| כללי | אופניים • אופניים חשמליים • רכיבה על אופני הרים • רכיבת כביש • אופני עיר |  |
| אמצעי תחבורה | יוממות אופניים • חוקים לרכיבה על אופניים • שליח באופניים • שירות השכרת אופניים • שירות שיתוף אופניים • טיולי אופניים • אופני משא • תחבורה פעילה |
| רכיבת פנאי | מרוץ אופניים • מרוץ אופני כביש • מרוץ אופני מסלול • מרוץ אופני BMX • מרוץ סייקלוקרוס • סייקלוספורטיב • פרי רייד • רכיבה למרחקים ארוכים • רכיבת טריאל על אופני הרים • טריאתלון • מרוצי אופניים • רוכבי אופניים • רכיבה אומנותית • ספינינג |
| בטיחות ותשתיות | שביל אופניים • אזורים ידידותיים לרוכבי אופניים • חניה לאופניים • בטיחות בעת רכיבה על אופניים • תשתיות אופניים • רכיבתיות • הנדסת תשתיות לאופניים • דיאטת כביש |
| שונות | מכונאי אופניים • שימוש מלחמתי באופניים • תחבורה בת קיימא • אספנות אופניים |

| תחבורה בישראל |
| --- |
| 

| כבישי ישראל ורכב פרטי |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| כבישים ארציים | כביש 3 • כביש 4 • כביש 25 • כביש 31 • כביש 40 • כביש 60 • כביש 65 • כביש 70 • כביש 90 • כביש 443 • כביש 899 (כביש הצפון) • לרשימה המלאה |  |
| כבישים מהירים | כביש 1 • כביש 2 (כביש החוף) • כביש 5 • כביש 7 • כביש 9 • כביש 20 (נתיבי איילון) • כביש 22 (נתיבי המפרץ) • כביש 50 (כביש בגין) • כביש 77 • כביש 431 • כביש 471 • כביש 531 |
| כבישי אגרה, נתיבי תחבורה ציבורית ונסיעה משותפת | כביש 6 (חוצה ישראל) • מנהרות הכרמל (כביש 23) • הנתיב המהיר בכביש 1 • נתיב פלוס |
| חברות כבישים | נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה • חברת דרך ארץ • חברת כביש חוצה ישראל • חברת נתיבי איילון • נתיבי הכרמל מערכות ותפעול • נתיבי היובל |
| שונות | מוניות בישראל • Gett • Car2Go • אוטותל • אגרת הרדיו והטלוויזיה • אגרת גודש • חנה וסע • סיטי קאר |

 |

 |
| 

| תחבורה ציבורית |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| רכבת ישראל | פורטל רכבת ישראל • הקו הראשי של רכבת ישראל • קו הרכבת המהיר לירושלים • מסילת איילון • תחנות רכבת בישראל |  |
| חברות אוטובוסים | אגד • אגד תעבורה • אלקטרה-אפיקים • אקסטרה תחבורה ציבורית • גלים • דן • מטרופולין • נסיעות ותיירות נצרת • נתיב אקספרס • סופרבוס • קווים - עילית • תנופה • לרשימה המלאה |
| תחנות מרכזיות ומסופי תחבורה | מרכזית המפרץ • מרכזית חוף הכרמל • תחנה מרכזית כפר סבא • מסוף 2000 • התחנה המרכזית החדשה של תל אביב • התחנה המרכזית החדשה של ראשון לציון • תחנה מרכזית רחובות • התחנה המרכזית של אשדוד • התחנה המרכזית של אשקלון • התחנה המרכזית של באר שבע • לרשימה המלאה |
| מערכות תנועה עתירות נוסעים | כרמלית • מטרונית • רכבלית • Ashdod Metro Bus • הרכבת הקלה בתל אביב (הקו האדום, הקו הירוק, הקו הסגול) • הרכבת הקלה בירושלים (הקו האדום, הקו הירוק, הקו הכחול) • נופית |
| שונות | רב-קו • מוניות שירות בישראל • באבל (תחבורה) • קווי לילה • קו רציף • הרשות הארצית לתחבורה ציבורית |

 |

 |
| 

| תעופה |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| גופים וארגונים | רשות התעופה האזרחית • רשות שדות התעופה |  |
| שדות תעופה בישראל | נמל התעופה חיפה • נמל התעופה בן-גוריון • נמל התעופה רמון |
| חברות תעופה ישראליות | אל על • ארקיע • ישראייר |

 |

 |
| 

| נמלים |
| --- |
| נמל עכו • נמל המפרץ • נמל חיפה • נמל הקישון • מרינה הרצליה • מרינה תל אביב • נמל הדרום • נמל אשדוד (נמל היובל) • מרינה אשדוד • מרינה אשקלון • נמל אילת
נמל מספנות ישראל • נמל חדרה (נמל מסחרי) • נמל אשקלון - קצא"א (נמל מסחרי) • רשות הספנות והנמלים • חברת נמלי ישראל |

 |
| 

| אופניים ומובילים אישיים |
| --- |
| מטרופאן • אופניים חשמליים • קורקינט ממונע • חניה לאופניים • שביל אופניים • ישראל בשביל אופניים • אופנידן |

 |
| 

| היסטוריה |
| --- |
| נמל תל אביב • נמל יפו • הרכבת המנדטורית • רכבת העמק • חברות תעופה עבריות ביישוב • כביש הנפט • כביש הגבורה • דרך בורמה • התחנה המרכזית הישנה של תל אביב • הרפורמה בנמלים • היחידה לאבטחת התחבורה הציבורית |

 |
| 

| מיזמים עתידיים |
| --- |
| נתיבים מהירים בגוש דן • המסילה המזרחית החדשה • מטרו תל אביב (קו M1, קו M2, קו M3), הרכבת הקלה בבאר שבע • לרשימה המלאה |

 |
| 

| ארגונים |
| --- |
| משרד התחבורה והבטיחות בדרכים • 15 דקות • תחבורה היום ומחר • תחבורה בדרך שלנו • EcoMotion • איגוד ITS |

 |
| 

| שונות |
| --- |
| תחבורה בתל אביב • מיזמי תחבורה ציבורית הפועלת בשבתות • תחבורה ציבורית בשבת • ערכים נוספים |

 |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 00574883

 |