העיטורים בראש הבניין
**בניין קול ישראל** (נקרא בעבר גם **בית השידור** ולפני כן **ארמון המלכה החבשית**), הוא בניין מפואר בסגנון נאו-קלאסי השוכן ברחוב הלני המלכה בירושלים. המבנה שימש בימי המנדט הבריטי את שירות השידור של ארץ ישראל (פלשתינה), ולאחר הקמת המדינה את קול ישראל ורשות השידור הישראלית. בשל השימוש בבניין למטרות שידור, נקרא הבניין לעיתים גם "בית השידור".

הקמת הבניין
-----------

הבניין הוקם בשנת 1903 על ידי קיסרית אתיופיה טאיתו בטול, אשת הקיסר מנליק השני, למען הקהילה האתיופית בירושלים. סביב בנייתו פרץ סכסוך בין הקיסרית לבין ראש הקהילה בעיר ממהר ולדא סמאעת, לאחר שסמאעת התערב בשיפוץ הבניין שעמד על השטח אותו רכשה הקיסרית וקבע את שמו על הכניסה לבניין. טאיתו לא אהבה את מעשיו של סמאעת ואסרה אותו כשהגיע לאתיופיה. לאחר זמן ברח סמאעת ממאסרו והצליח לברוח למצרים, שם הצטרף למנזר קופטי. לאחר סיפור זה, הורתה טאיתו להרוס את הבניין שעמד בשטח, ובראש הבניין החדש שהוקם הציבה את סמלה - שמש עם כתר, ואת שמה. על כן, יש שקראוהו "ארמון המלכה החבשית", אם כי אין לבלבלו עם בניין סמוך אחר שהקימה והמכונה בית הקיסרית טאיתו.

שימושי הבניין
-------------

בשלהי ימי האימפריה העות'מאנית שימש המבנה לזמן מה כבית המגורים של המושל נאזים ביי. 

בזמן מלחמת העולם הראשונה וראשית ימי המנדט הבריטי שימש את בית הספר אוולינה דה רוטשילד שפונה ממקומו שבבית מחניים שעבר לשמש את הצבא העות'מאני, ולאחר מכן את מנחם אוסישקין והנציב העליון. בשנת 1933 נחנך מבנה ארמון הנציב ובית הספר חזר לבית מחניים. 

בפברואר 1937 הוצע ואושר על ידי ממשלת המנדט ושר המושבות להשתמש בבניין שברחוב מליסנדה, כפי שנקרא הרחוב באותה התקופה, לטובת שירות השידור, תוך שנשקלו שיקולי מיקום אסטרטגי לאור המאורעות שחלו בשנים שלפני כן, שיקולי מחיר השכירות של הבניין והערכה כי הוא יתאים לצורכי השידור במשך עשור שנים.

בחודש יוני 1939 עבר שירות השידור של פלשתינה (א"י) ממקום מושבו הקודם במלון "פלס", אל בניין זה. מאז שימש הבניין למשרדים ואולפני רדיו של שירות השידור הבריטי, ולאחר מכן שירות השידור הישראלי, קול ישראל ורשות השידור הישראלית.

בתקופת המנדט הבריטי הבניין היה מאובטח הן על ידי חיילים בריטיים והן על ידי חיילי הלגיון הערבי. ביום 2 באוגוסט 1939 פוצץ מבנה התחנה על ידי מאיר צפניה שהשתייך לאצ"ל. באירוע זה ניספו הקריינית היהודיה מלכה מאי וייסנברג והמהנדס הערבי אדיב מנצור. מספר שבועות לאחר החלטת כ"ט בנובמבר צוותי השידור היהודים חשו סכנה להגיע לבניין זה. במלחמת העצמאות ניזוק הבניין, והשידורים שבו להתבצע ממנו בשנת 1950, לאחר תיקונים ושיפוצים בעלות של כ-15,000 לירות והקמת 9 אולפני שידור בתוכו. 

ב-2001, סמטה בצמוד לבניין נקראה על שם אחד מראשוני "קול ישראל" ומנהל בעבר של חטיבת המוזיקה של התחנה - שבתי פטרושקה.

לאורך השנים הכנסייה האתיופית השכירה בדמי מפתח את הבניין לרשות השידור, ולאחר סיום שידורי רשות השידור ב-2017 עבר הבניין והמתחם שסביבו לכונס הנכסים הרשמי ובוצע במתחם תהליך של פינוי הרכוש והציוד, וכן שימור הבניין. בסוף 2017 פורסם כי נבחנת האפשרות לשכן את גלי צה"ל בבניין זה, אך ההצעה ירדה מן הפרק.

אוסף תמונות
-----------

* אולפן רשת א'אולפן רשת א'
* החלון העגול של אולפן רשת ג'החלון העגול של אולפן רשת ג'
* אולפן רשת ד'אולפן רשת ד'
* ארכיון ההקלטות של קול ישראלארכיון ההקלטות של קול ישראל
* עופרה הלפמן בתקליטיית קול ישראלעופרה הלפמן בתקליטיית קול ישראל
* חצר הבנייןחצר הבניין
* חזית הבנייןחזית הבניין
* מבט מהצד על חזית הבנייןמבט מהצד על חזית הבניין
* מבט מהצד על הגן בכניסה לבנייןמבט מהצד על הגן בכניסה לבניין
* קשתות בגג בניין השידורים בערביתקשתות בגג בניין השידורים בערבית
* חדר פיקוח טכני בקומה השנייה בבנייןחדר פיקוח טכני בקומה השנייה בבניין
* בניין הכניסה והתקליטייהבניין הכניסה והתקליטייה
* שלט הסבר אודות הבנייןשלט הסבר אודות הבניין
* חזית בניין הכניסה ורחוב הלני המלכהחזית בניין הכניסה ורחוב הלני המלכה
* הבניין והתוספת שנבנתה בצמוד לצידוהבניין והתוספת שנבנתה בצמוד לצידו
* פסל הנמצא בתוך הבניין בסמוך לכניסה, ואשר נשמר למרות השינויים והשיפוצים בבנייןפסל הנמצא בתוך הבניין בסמוך לכניסה, ואשר נשמר למרות השינויים והשיפוצים בבניין

ראו גם
------

* בית הקיסרית טאיתו ברח' שאול אדלר

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בניין קול ישראל** בוויקישיתוף
* יהושע בן-אריה, ‏**עיר בראי תקופה - ירושלים החדשה בראשיתה**, ירושלים: הוצאת יד יצחק בן-צבי, 1979, באתר "כותר" עמ' 427-428

הערות שוליים
------------

1. ↑  החלה העברת אולפני שידורי ישראל לירושלים, הצופה, 13 בפברואר 1950
2. 1 2  קול ירושלים לבית השידור, הַבֹּקֶר, 13 בפברואר 1950
3. ↑  מטען התפוצץ ליד בית השידור בירושלים, על המשמר, 7 בספטמבר 1969
4. ↑
5. ↑  אולפני הרדיו למעון חדש, הַבֹּקֶר, 26 ביוני 1939
6. ↑  אצ"ל: פיצוץ בית-השידור
7. ↑  יעקב צור, קול ירושלים למאזינינו בפרוזדור בית זה שלום, דבר, 22 בספטמבר 1968
8. ↑  ד. ריבלין, שידורי ישראל עולים ירושלימה, מעריב, 14 בפברואר 1950
9. ↑  יוסי אלי, אחרי האלימות נגד הנזירים: אתיופיה מקפיאה העברת השגרירות לי-ם, באתר חדשות 13 (לשעבר ערוץ עשר), 11 ביוני 2018
10. ↑  ערוץ 7, מסתמן: גלי צה"ל תעבור למתחם קול ישראל, באתר ערוץ 7, 27 בדצמבר 2017
11. ↑  אתר למנויים בלבד נתי טוקר, שר הביטחון: גלי צה"ל תעבור למתחם בית החייל בירושלים, באתר TheMarker‏, 3 ביוני 2018

| הקיסרות האתיופית והכנסייה האורתודוקסית האתיופית בירושלים |
| --- |
| מוסדות דת | קִידָאנֵה מִהְרַת - הכנסייה האתיופית • דיר א-סולטאן | תבליט האריה - סמל האימפריה האתיופית |
| בניינים נוספים | ארמון המלכה החבשית • בית הקיסרית טאיתו • בניין הקונסוליה האתיופית • בית הקיסר מנליק השני |
| בני מלוכה אתיופיים שבנו בירושלים | מנליק השני, קיסר אתיופיה • טאיתו בטול • זאודיתו, קיסרית אתיופיה • היילה סלאסי, קיסר אתיופיה |