recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
פירוש נוסף ערך זה עוסק בתיבה המשמשת לבחירות. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו קלפי (פירושונים).
ועדת קלפי במסגרת הבחירות לרשויות המקומיות בישראל
פרגוד שנועד לאפשר חשאיות למצביע
בתור לקלפי, קיבוץ געש
**תיבת קַלְפּי** (מיוונית: **κάλπη**) היא קופסה המשמשת בבחירות, לאחסון זמני של מעטפות המכילות פתקי הצבעה, שהוכנסו לתוכן על ידי הבוחרים. התיבה סמוכה לחברי ועדת הקלפי, והמשקיפים הנוכחים באולם. בדרך זו ניתן למנוע החדרה של מעטפת בחירה לתיבה שלא בהתאם לחוק. במדינות מסוימות, כגון אירלנד ורוסיה נוהגים להביא את תיבת הקלפי אל בית הבוחר במקרה שהבוחר אינו מסוגל להגיע לחדר ועדת הקלפי.

הצבעה בקלפי

קלפי בישראל
-----------

בתיבות הקלפי בישראל פתח צר בחלקן העליון. גודלו של הפתח נקבע כך שניתן יהיה לשלשל בו את המעטפה, שבה ימצא פתק ההצבעה שבחר בו הבוחר. לעיתים יש מכסה נייד על הפתח, כך שניתן להכניס מעטפה לתיבה רק באישורו של הממונה על התיבה: יושב ראש ועדת הקלפי. התיבה נפתחת במלואה רק בחלקה התחתון. 

לפני פתיחת תהליך הבחירות, יושב ראש ועדת הקלפי נוהג לפתוח את התיבה מלמטה, להפוך אותה על פניה ולהראות לכל חברי ועדת הקלפי שהיא ריקה. לאחר מכן נוהגים לנעול את התיבה במנעול מיוחד.

בסיום הבחירות פותחים את התיבה. סופרים את מספר המעטפות שנמצאו בקלפי. מספר המעטפות מושווה עם מספר המצביעים כפי שנרשמו ביומן ההצבעות. אם קיים הפרש בין שתי הספירות, מבוצעת ספירה נוספת. אם גם אז נותר ההפרש, מבצעים את מיון הפתקים ורושמים את תוצאות ההצבעה. בדין וחשבון לוועדת הקלפי האזורית מדווחים על ההפרש שהתגלה וממציאים לוועדה את יומן ההצבעה ואת הפתקים. לוועדה המרכזית יש שיקול דעת להחליט מה לעשות. במידה ואחד הבוחרים אינו מרוצה מהחלטת ועדת הבחירות הוא רשאי לפנות אל מוסדות שיפוטיים. כמובן, השאלה היא קריטית, כאשר ההפרש במספר הקולות, בין המספר הרשום ביומן לבין מספר המעטפות בקלפי, עשוי לקבוע איזה מן המועמדים ייבחר.

הקלפי ביהדות
------------

בתלמוד מוזכרת הקלפי כאמצעי להגרלות שונות, כגון בבחירת השעיר לעזאזל ובמחלוקות על נחלות.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **קלפי** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **תיבות קלפי** |

* קלפי ופרגוד, באתר האקדמיה ללשון העברית, 16 בינואר 2013

| בחירות |
| --- |
| שיטות בחירה | בחירות ישירות • בחירות יחסיות • טופס כללי • בחירות אזוריות • בחירות ארציות • בחירות רובניות • הצבעה בשני סיבובים • הצבעת אישור • שיטת בורדה • שיטת ג'פרסון • שיטת הבונוס להשגת רוב קואליציוני • שיטת שולצה • שיטת הקול הנייד • חבר האלקטורים |
| הצבעה | אחוז הצבעה • הצבעה בדואר • הצבעה במעטפות כפולות • הצבעה חשאית • הצבעה מוקדמת • הצבעה ממוחשבת • הצבעה מרחוק • הצבעה באינטרנט • זכות בחירה • חובת הצבעה |
| אמצעי הצבעה | קלפי • מכונת הצבעה • פתק הצבעה • קלרוטריון |
| מונחים | כלכלת בחירות • דממת בחירות • רשימה • שריון • הסכם עודפים • עימות בחירות • בחירות מקדימות • חוג בית • בחירות ביניים • בחירות בזק |
| נוספים | פיקוח על בחירות • אחוז החסימה |


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007282432005171
* BnF: cb12274546w (data)
* LCCN: sh85011337

 |
**ריסה אדומת-רגל** (שם מדעי: ***Rissa brevirostris***) היא מין של עוף ימי ממשפחת השחפיים מהסוג ריסה שכולל 2 מינים. לעומת הריסה שחורת-הרגל, רגליה אדומות ומכאן שמה.

מאפיינים
--------

התפוצה של הריסה מצומצמת מאוד יחסית לקרובתה והיא נפוצה באיי פריבילוף, בוגוסלוף ובולדיר שבים ברינג באלסקה ובאיי קומנדר ברוסיה. בחורף הם נמצאים באוקיינוס השקט.

הם קטנים מקרוביהם שחורי-הרגל. אורך הריסות 35–39 ס"מ ומוטת הכנפיים 84–92 ס"מ. משקלם 325–510 ק"ג. הם דומים לריסות שחורות-הרגל בצבע גופם, ראשם קצר ועיניהם קטנות כשמקורם הקצר צהוב. כמו שנרמז משמם רגליהם אדומות.

הריסות אוכלות דגים קטנים מסדרת פנסאים שחיים במים עמוקים יחסית, דיונונים וחסרי חוליות ימיים. הם דגים רחוק מהחוף הרבה יותר משחפים אחרים.

בקיץ הם מקננים בצוקים גבוהים במושבות צפופות ורועשות ביותר יחד עם אלקות שונות ובונים קן מאצות ומטחבים שונים. 

הריסות נמצאות בסכנה וחלה ירידה גדולה בכמותם. ככל הנראה זה קשור לירידה בכמות הדגים עקב דיג אנושי או בשל להתחממות האקלים העולמית.

ראו גם
------

* עופות ימיים
* שחף
* ריסה שחורת-רגל

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ריסה אדומת-רגל** בוויקישיתוף
* ריסה אדומת-רגל, באתר ITIS (באנגלית)
* ריסה אדומת-רגל, באתר NCBI (באנגלית)
* ריסה אדומת-רגל, בבסיס הנתונים ARKive (באנגלית)
* ריסה אדומת-רגל, באתר האנציקלופדיה של החיים (באנגלית)
* ריסה אדומת-רגל, באתר GBIF (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  ריסה אדומת-רגל באתר הרשימה האדומה של IUCN
**סלווטיצ'ה** (בפולנית: **Sławatycze**) הוא כפר במחוז ביאלא פודולסק שבפרובינציית לובלין בפולין, בסמוך לגבול בלארוס, בו התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

תולדות היישוב
-------------

בשנת 1577 הוענקו ליישוב זכויות עיר. במהלך פלישת האימפריה השוודית לפולין באמצע המאה ה-17 הוחרב היישוב. בחלוקת פולין השלישית בשנת 1795 נכלל היישוב בממלכת הבסבורג, ובשנת 1815 נכלל בתחום פולין הקונגרסאית.

בשנת 1867 נטלו הרוסים את מעמדו העירוני של היישוב בשל השתתפות תושביו במרד ינואר.

יהודי סלווטיצ'ה
---------------

שער בית הקברות היהודי בסלווטיצ'ה.
יהודים ישבו ביישוב מסוף המאה ה-18, ותרמו להתפתחותו הכלכלית. מאמצע המאה ה-19 התקיימה ביישוב קהילה עצמאית. בתום מלחמת העולם הראשונה פרעו ביהודי היישוב חיילי הצבא הכחול, ובשנת 1921 חודשו המהומות נגד יהודיו.

בין מלחמות העולם נמנו ביישוב כ-950 יהודים, כמחצית תושביו, והתקיימו בו פעילות של המפלגות הציוניות ושל אגודת ישראל. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי היישוב מהתנכלויות אנטישמיות גוברות והולכות מצד שכניהם הפולנים.

בתחילת אוקטובר 1939 נכבש היישוב בידי הגרמנים, ואלו הטילו על יהודיו גזירות שונות, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב (שהומר בהמשך בסרט זרוע), איסור הליכה על מדרכות, איסור על קשר עם לא יהודים, החרמת רכוש וחובת ביצוע עבודות כפייה. בפברואר 1940 רצחו אנשי ס"ס 32 יהודים בכפר.

בשנת 1941 רוכזו יהודי הכפר בגטו שהוקם בו, אליו הובאו גם 149 יהודים מכפרי הסביבה. ב-13 ביוני 1942 שולחו רוב יושבי הגטו שבכפר לגטו לומאזי, ושם נרצחו עם יתר יהודי המקום באוגוסט 1942. יתר יהודי הגטו שבכפר שולחו בספטמבר 1942 לגטו מיינדזיז'ץ פודלסקי, וממנו שולחו כעבור כחודש למחנה ההשמדה טרבלינקה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סלווטיצ'ה** בוויקישיתוף
* סלווטיצ'ה באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* סלווטיצ'ה (Sławatycze), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* "סלווטיצ'ה", באתר השטעטל הווירטואלי
* לאורה קרגו, סלווטיצ'ה, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק A, עמ' 710–713), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007482557705171
* GND: 4700842-8
* LCCN: n2003034540
* VIAF: 157302607
* WorldCat (עם VIAF): 157302607

 |
**אנתוני אמבו אגוגו מודסט** (בצרפתית: **Anthony Modeste**, נולד ב-14 באפריל 1988 בקאן שבצרפת) הוא כדורגלן צרפתי, המשחק בעמדת החלוץ באל אהלי.

קריירת מועדונים
---------------

בשנת 2007, מודסט החל את הקריירה המקצוענית שלו, כאשר שותף במשחקיה של ניס. לאחר שתי עונות ראשונות פושרות, הושאל החלוץ הצעיר למועדון אנז'ה, לשם צבירת דקות משחק. בעונת ההשאלה שלו באנז'ה, פרח מודסט וכבש 20 שערי ליגה ב-37 משחקים בלבד. לאחר שהרשים בתקופת השאלתו, מודסט נרכש על ידי בורדו תמורת 3.5 מיליון אירו. ב-19 בינואר 2012, אחרי מחצית עונה במועדונו החדש בצרפת, הושאל מודסט למועדון הכדורגל האנגלי בלקברן רוברס, למחצית השנייה של עונת הפרמייר ליג 2011-12. מודסט שותף רק ב-5 משחקי ליגה, כאשר בסיום העונה בלקבורן ירדה ליגה.

מודסט הושאל שוב לצבור דקות בעונת 2012/13, הפעם למועדון הצרפתי בסטיה. כבר במשחק הבכורה שלו בבסטיה, כבש מודסט שער, בניצחון 2–3 מול סושו, דבר שאותת על המשך עונה מוצלחת עבורו. מודסט כבש בעונה זו 15 שערי ליגה ב-36 משחקים. לאחר הפריצה התודעתית שלו בצרפת, מודסט משך את עיניהם של ציידי הכישרונות של הופנהיים הגרמנית. ב-9 ביולי 2013, חתם מודסט בהופנהיים על חוזה לשלוש שנים. בסך הכול שותף מודסט ב-62 משחקים תחרותיים עבור הופנהיים, בהם כבש 23 שערים, והרבה לשתף פעולה בהתקפה עם קווין פולאנד ורוברטו פירמינו.

ב-26 ביוני 2015 חתם מודסט ביריבת הופנהיים לבונדסליגה, פ.צ. קלן. ב-8 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה הרשמית שלו בקלן, וכבש שלושער בניצחון 0–4 מול SV מפן בסיבוב הראשון של הגביע הגרמני. שערו הראשון במשחק, ובכלל בקלן, נכבש כבר לאחר 45 שניות של משחק, ובכך קבע שיא עבור השער המהיר ביותר של קלן בגביע הגרמני. בעונת 2015/16 הבקיע מודסט 15 שערי ליגה עבור קלן. את עונת 2016/17 פתח מודסט היטב, כאשר הבקיע 13 שערים בסיבוב הראשון של העונה.

ב-12 ביולי 2017 הושאל מודסט לטיינג'ין קואנג'יאן הסינית לשלוש עונות תמורת שישה מיליון אירו, עם אופציה לרכישה בתום ההשאלה ב-29 מיליון אירו. מודסט שיחק בקבוצה הסינית מעט יותר משנה, וערך 20 הופעות ליגה, בהן הבקיע 11 שערים. עם זאת, מודסט שוחרר מהקבוצה, וחזר להתאמן עם פ.צ. קלן. בנובמבר 2018 חתם מודסט על חוזה קבוע בפ.צ. קלן, ששיחקה בבונדסליגה השנייה.

ב-1 בפברואר 2021 הושאל מודסט לסנט אטיין לחצי עונה.

ב-8 באוגוסט 2022 חתם בבורוסיה דורטמונד עד לתום עונת 2022/2023.

ב-11 בספטמבר 2023 חתם באל אהלי המצרית לעונה אחת.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אנתוני מודסט** בוויקישיתוף
* אנתוני מודסט, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* אנתוני מודסט, ברשת החברתית אינסטגרם
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר BDFutbol
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל, באתר ESPN

הערות שוליים
------------

1. ↑  העברות בעולם: אנתוני מודסט חתם בדורטמונד, ורנר חוזר ללייפציג, באתר ספורט 1, 8 באוגוסט 2022
**סקאלה** (בפולנית: **Skała**) היא עיירה במחוז קרקוב שבפרובינציית פולין קטן בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית.

תולדות היישוב
-------------

סקאלה נזכרת מהמאה ה-13 ככפר בבעלות הבישוף של קרקוב, ובמהלך המאה ה-14 הוענקו לה זכויות עיר והיתר לקיים בה ימי שוק וירידים שנתיים.

בראשית המאה ה-18, במהלך המלחמה הצפונית הגדולה, הועלתה העיירה באש בידי השוודים. בחלוקת פולין השלישית, בשנת 1795, נכללה העיירה בתחום אוסטריה, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית.

יהודי סקאלה
-----------

אנדרטה לזכר יהודי סקאלה שנספו בשואה, בבית העלמין בחולון
יהודים ישבו בעיירה מסוף המאה ה-18, ובמהלך המאה ה-19 מספרם בה גדל, והם נטלו חלק מרכזי בפיתוחה הכלכלי. לאחר מלחמת העולם הראשונה נמנו ביישוב 604 יהודים, והתקיימה בו פעילות של אגודת ישראל ושל המפלגות הציוניות.

עם כיבוש העיירה בידי הגרמנים בתחילת מלחמת העולם השנייה, מונה בה יודנרט, והוטלו על יהודיה גזירות שונות, ובהן חובת ביצוע עבודות כפייה משפילות, איסור הליכה על מדרכות, חובת ענידת סרט זרוע וחובת תשלום סכומי כופר. מעת לעת ביצעו אנשי ס"ס שהגיעו לעיירה מעשי התעללות ורצח אקראיים בקרב יהודיה. בהמשך שולחו כ-300 יהודים מהעיירה למחנה העבודה פלאשוב.

ב-28 באוגוסט 1942 פשטו על העיירה אנשי ס"ס ושוטרים גרמנים, פולנים ואוקראינים, וריכזו את יהודיה באלימות בכיכר השוק בה, תוך ירי בנמלטים. משם נלקחו יהודי העיירה למחנה המעבר בסלומניקי, בו הוחזקו כשבועיים בשדה פתוח. לאחר סלקציה שולחו רוב יהודי העיירה מהמקום למחנה ההשמדה בלז'ץ. יהודים מעטים שעוד נותרו בעיירה לאחר האקציה רוכזו ב-10 בנובמבר 1942, וגורשו לוולברום, תוך רצח כולם במהלך הדרך.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סקאלה** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של סקאלה (בפולנית)
* סקלה באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* "סקאלה", באתר השטעטל הווירטואלי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: 19a09d8b-9e29-46e5-879e-9140db8548cf
* NKC: ge736602

 |
**דניס אוברבי** (אנגלית: **Dennis Overbye**; נולד ב-2 ביוני 1944) הוא סופר ועיתונאי אמריקאי בתחום המדע הפופולרי, משמש ככתב לענייני מדע של הניו יורק טיימס.

אודות
-----

אוברבי קיבל תואר ראשון בפיזיקה מ-MIT ובשנת 1970 החל ללמוד לתואר שני באסטרונומיה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס. בשנת 1976 הוא מונה לעוזר עורך במגזין האסטרונומיה Sky & Telescope. משנת 1976 עד ל-1980 היה עורך בכיר במגזין המדע Discover. אחר כך החל בקריירה של פרילנסר, כשהוא כותב למגוון עיתונים ומגזינים בהם הלוס אנג'לס טיימס, Science והטיימס. בשנת 1998 הצטרף כסגן עורך מדעי לעיתון הניו יורק טיימס ואחר כך מונה לכתב המדעי.

בספרו "איינשטיין מאוהב", מתאר אוברבי את חייו של איינשטיין מילדותו ועד מותו, על ההיבטים השונים: איינשטיין כאיש משפחה, חבריו, הפופולריות שלו אצל הסטודנטים, התמודדותו מול הממסד המדעי, וכמובן קשייו בניסוח התיאוריה שלו. הספר גם עוסק בשאלה כמה הייתה שותפה מילבה מאריץ', אשתו הראשונה של איינשטיין, בפיתוח תורת היחסות.

הקריאה בספר מהנה, אך דורשת מאמץ מקוראים שאינם בעלי ידע מספק בפיזיקה.

מספריו
------

* הלבבות הבודדים של הקוסמוס : סיפור החתירה המדעית אל סודות היקום, זמורה-ביתן, 1999
* איינשטיין מאוהב : רומן מדעי, הוצאת אוניברסיטת חיפה, 2005.

קישורים חיצוניים
----------------

* הכתבות של אוברבי בניו יורק טיימס

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007266235205171
* GND: 172297052
* ISNI: 0000 0000 8178 7802
* LCCN: n90637012
* NLK: KAC200604344
* NTA: 093750048
* SNAC: w6fp3wmq
* SUDOC: 087829754
* Trove: 1085037
* VIAF: 111953633
* WorldCat: lccn-n90637012

 |
**החברה לכתבי עולי הרגל לארץ ישראל**, ה-**P**alestine **P**ilgrims' **T**ext **S**ociety, היא אגודה שתרגמה והוציאה לאור ספרות מסעות של עולי רגל, ושאר כתבים המשמשים מקורות ראשוניים לחקר ארץ ישראל בימי הביניים (ולמעשה, אף לאחר מכן).

החברה נוסדה בלונדון במטרה לספק לקהל הרחב גישה למקורות שבין המאה ה-4 והמאה ה-15, כשעדיפות ניתנה למקורות מהם ניתן ללמוד על הטופוגרפיה העתיקה של ארץ הקודש.

החברה החלה בעבודתה בשנת 1884, ועד שנת 1897 פורסמו אחד עשר כרכים מתורגמים משלל שפות וכרך מפתח, בשיתוף הקרן לחקר ארץ ישראל.

בין כרכי החברה נמצאים חלק מהכתבים הבסיסיים ביותר להכרת תקופתם, וברבים מהם נותרו פרסומי החברה התרגומים היחידים של כתבים אלה, וכמעט שלא ניתן למצוא עבודת מחקר מקיפה על התקופות הללו שאינה מכילה את ראשי התיבות PPTS.

בין הכתבים שפורסמו על ידי החברה ניתן למנות את ספריהם של הנוסע מבורדו, הירונימוס, פרוקופיוס, בורכרד מהר ציון, פליקס פברי, ברנהרד פון בריידנבאך ועשרות נוספים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **החברה לכתבי עולי הרגל לארץ ישראל** בוויקישיתוף
* מהדורות מקוונות של ספרי החברה באתר ארכיון האינטרנט - מכיל את מירב הספרים
* כרך מפתח העניינים של הספרים בהוצאת החברה, 1897

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007266092005171
* ISNI: 0000 0001 2222 7685
* LCCN: n88612002
* VIAF: 141661653
* WorldCat: lccn-n88612002

 |
**וישוגרוד** (בפולנית: **Wyszogród**) היא עיירה במחוז פלוצק שבפרובינציית מזוביה בפולין, לצד נהר ויסלה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

תולדות היישוב
-------------

וישוגרוד נזכרת לראשונה בשנת 1065, ובמאה ה-12 הוקם בה ארמון של נסיכי מזוביה. בשנת 1398 הוענקו ליישוב זכויות עיר. במהלך פשיטת האימפריה השוודית באמצע במאה ה-17 נחרב היישוב, אך לאחר מכן השתקם.

יהודי וישוגרוד
--------------

התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא משנת 1422, ובראשית המאה ה-17 התקיימה ביישוב קהילה מאורגנת. מסוף המאה ה-18 עלה מספר יהודי העיירה, עד שהגיע ליותר ממחצית מתושביה במהלך המאה ה-19. מהמאה ה-19 התפשטה בעיירה החסידות.

במהלך מלחמת העולם הראשונה נמלטו מהעיירה רבים מיהודיה, ובתיהם וחנויותיהם נשדדו. בסיוע הג'וינט השתקמה הקהילה, ובין מלחמות העולם התגברה בה הפעילות הציונית, לצד פעילות של אגודת ישראל. כמו כן, פעלו בעיירה בתי ספר מרשת רשת תרבות ומרשת בית יעקב. בתקופה זו נמנו בעיירה כ-2,700 עד 2,800 יהודים, רוב תושביה.

### בשואה

אנדרטה לזכר יהודי וישוגרוד שנספו בשואה, בבית העלמין הדרום
ב-9 בספטמבר 1939 נכבשה וישוגרוד בידי הגרמנים לאחר שהופצצה. למחרת נלקחו יהודי העיירה לעבודות כפייה. באוקטובר סופח אזור העיירה לרייך השלישי, ועל יהודי המקום הוטלו גזירות שונות, ובהן חובת ענידת טלאי צהוב, ואילוצם להרוס בעצמם את בית הכנסת בעיירה ומבנים יהודיים נוספים בה, לרבות בית העלמין היהודי בה. בד בבד מונה בעיירה יודנרט, בראשות יצחק בול, אשר נצטווה לספק לגרמנים כוח אדם לעבודות הכפייה.

בשנת 1940 רוכזו כ-2,500 היהודים שנותרו בעיירה בגטו פתוח שהוקם בה, אשר מעת לעת נשלחו יהודים ממנו למחנות עבודה. ב-6 במרץ 1941 שולחו כ-700 מיהודי הגטו למחנות מעבר. ביולי שולחו בין 120 ל-180 יהודים מהגטו ליעד לא ידוע. ב-2 באוגוסט 1941 הוקף הגטו בעיירה בגדר תיל, ונעשה לסגור.

ב-29 בנובמבר 1941 נערכה בגטו שבעיירה אקציה. כ-600 מיהודיו שולחו לגטו צ'רווינסק, וכ-1,200 שולחו לגטו נובי דבור. מגטאות אלו שולחו יהודי העיירה לאושוויץ בסוף שנת 1942.

### הנצחה

בעקבות חילול בית הקברות היהודי בעיירה ועקירת המצבות ממנו, הוקמה בפתח בית הקברות מצבה ליהודי העיירה, ועליה נכתב: "גם למתים לא נתנו מנוח". את המצבה הקים ארגון יוצאי וישוגרוד בישראל.

במהלך העשור השני של המאה ה-21 הוצבו בעיירה שלטים לסימון אתרים היסטוריים, ובכלל זה שלט המנציח את בית הכנסת המפואר שנחרב בתקופת שואה.

ב-24 במאי 2019 הוצב בחזית המוזיאון המקומי לוח זיכרון המנציח את גירוש היהודים מהעיירה, במעמד שגריר ישראל בפולין.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **וישוגרוד** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של וישוגרוד
* ספר יזכור לקהילת וישוגרוד, בספריית העיר ניו יורק
* וישוגרוד באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* וישוגרוד (Wyszogród), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* "וישוגרוד", באתר השטעטל הווירטואלי
* יולנטה קריימר, וישוגרוד, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק A, עמ' 29–31), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
* וישוגרוד (פולין), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007560080805171
* GND: 5343754-8
* LCCN: n84224909
* NKC: ge1132106
* VIAF: 128739051
* WorldCat (עם VIAF): 128739051

 |
**טרנוגרוד** (בפולנית: **Tarnogród**; ביידיש: **טארנעגראד**) היא עיירה במחוז בילגוריי שבפרובינציית לובלין בפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

תולדות היישוב
-------------

טרנוגרוד היא מהעתיקות שבערי פולין, ושוכנת באזור מיוער, לצד מספר נהרות. אזכורה הראשון הוא משנת 1241. בשל מיקומה על הדרך הראשית שבין ורשה ולובלין התפתחה טרנוגרוד בהתמדה, ובשנת 1567 הוענקו לה זכויות עיר.

בחלוקת פולין הראשונה בשנת 1772 נכללה העיירה בתחום אוסטריה, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית.

יהודי טרנוגרוד
--------------

המבנה בו שכן בית הכנסת של טרנוגרוד, אשר הפך לספרייה.
יהודים ישבו בטרנוגרוד מראשיתה. בעת פרעות ת"ח ות"ט כמעט שהושמדה הקהילה ביישוב, אך זו השתקמה לאחר מכן.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 2,515 יהודים, כמחצית תושביה, והתקיימה בה פעילות של החוגים הציוניים ושל אגודת ישראל.

ב-15 בספטמבר 1939 נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו פרעו ביהודיה, והטילו עליהם תשלום כופר והגבלות תנועה. לאחר כשבוע נכנס לעיירה הצבא האדום, אך בהמשך החודש שבו למקום הגרמנים בהתאם להסכם ריבנטרופ–מולוטוב. בדצמבר 1939 הגיעו לעיירה 371 פליטים יהודים מלודז'. יודנרט שמונה בעיירה נצטווה לספק לגרמנים עובדים יהודים לעבודות כפייה. במרץ 1941 הובאו לעיירה כ-200 פליטים יהודים מבילגוריי.

במאי 1942 רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם בה, אליו הובאו גם יהודים מכפרי הסביבה, ואשר מספר יושביו הגיע לכ-3,000 איש. בשל התנאים הקשים מגטו, מתו רבים מיושביו. ב-9 באוגוסט 1942 שולחו כ-800 יהודים מהגטו למחנה ההשמדה בלז'ץ, ובהם ראש היודנרט. ב-2 בנובמבר 1942 הוצעדו כ-2,500 היהודים שנותרו בגטו שבעיירה לבילגוריי, וממנה נלקחו למחרת לבלז'ץ. כ-50 קשישים וחולים יהודים נרצחו בשעת האקציה.

לאחר שחרור העיירה בידי הצבא האדום שבו אליה יהודים בודדים ששרדו את המלחמה בברית המועצות, אך לאחר רצח אחד מהם בידי תושבים מקומיים, עזבו אותה כולם.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טרנוגרוד** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של טרנוגרוד
* טרנוגרוד באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* טרנוגרוד (Tarnogród), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* "טרנוגרוד", באתר השטעטל הווירטואלי
* לאורה קרגו, טרנוגרוד, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק A, עמ' 715–718), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
* טארנוגרוד (פולין), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007547459905171
* GND: 7655281-0
* LCCN: no97062769
* VIAF: 145729110
* WorldCat (עם VIAF): 145729110

 |
**שָׁאנְגְצְ'וָאן** (בסינית: **上川岛**) הוא אי בים סין הדרומי בסמוך לחופה הדרומי של סין, חלק ממחוז גואנגדונג. האי, המרוחק 14 קילומטר מהיבשת, הוא האי הגדול במחוז. אוכלוסייתו מונה 16,320 (נכון לשנת 2006). האי ידוע כמקום בו מת פרנסיסקו חאווייר.

מנהלית, שאנגצ'ואן נחשבת לאחת מעשרים העיירות שבנפה העירונית טאישאן.

גאוגרפיה
--------

האי נפרד מהיבשת מאז עידן הקרח האחרון. מערבית לו מצוי בסמוך אי נוסף, שְׂיָאצְ'וָאן. שטח האי 137.3 קמ"ר, ואורך קו החוף שלו 217 ק"מ. שטח "העיירה שאנגצ'ואן" המתפרשת על האי ועל 12 איונים סמוכים הוא 156.7 קמ"ר.

בין העיירות על האי ניתן למנות את:

* **דאלאנגוואן**
* **שאדי** (כפר דייגים על החוף הדרום מערבי)

היסטוריה
--------

מותו של פרנסיסקו חאווייר  
תמונה של הצייר פרנסיסקו דה גויה
האי שאנגצ'ואן היה אחד הבסיסים הראשונים שהקימו הפורטוגזים מול חוף סין במהלך המאה ה-16. הם נטשו בסיס זה לאחר שהשתלטו על מקאו ב-1557.

המיסיונר הקתולי הספרדי (ליתר דיוק איש נווארה) פרנסיסקו חאווייר מת באי ב-2 בדצמבר 1552 בדרכו לגואנגג'ואו שבסין. חאווייר המתין באי לאישור כניסה לסין שלא נתקבל עד מותו.

כלכלה
-----

שאנגצ'ואן ביחד עם האי שְׂיָאצְ'ואן הוכרזו כ"אזורי ניסיון בתיירות משולבת פתוחה" (游开发综合试验区). כחלק מניסוי זה הוקם אתר נופש על החוף המזרחי של האי בשם **חוף פֵיישָׁה** (飞沙滩旅游区).

תעבורה
------

האי שאנגצ'ואן מקושר באמצעות שרות מעבורות לגואנגהאי, האייאן, והאי שיאצ'ואן.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שאנגצ'ואן** בוויקישיתוף
* תמונה של האי שאנגצ'ואן. הקפלה נבנתה במקום בו מת פרנסיסקו חאווייאר
* תמונה נוספת של הקפלה
* תיירות בשאנגצ'ואן (באנגלית)
* אתר תיירות נוסף (באנגלית)
* תמונות מהאי (לחצו על הקישורים משמאל על מנת לראות תמונות נוספות)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX6035409
* GND: 1202744737
* LCCN: nb2022002268
* VIAF: 3157340602609921659
* WorldCat (עם VIAF): 3157340602609921659

 |
**קרבו** (בבלארוסית: **Крэва** ברוסית: **Крéво**, בפולנית: **Krewo**; ביידיש: **קרעווע**) היא עיירה במחוז גרודנו שבבלארוס. שמה של העיירה נובע משם שבט הקריביצ'ים, שבט סלאבי מזרחי שהתיישב במקום במאה ה-13.

היסטוריה
--------

טירת קרבו, נבנתה במאה ה-14 על ידי הדוכס הגדול של ליטא גדימינאס. במהלך מלחמת האזרחים שהתרחשה בין 1381–1384, נכלא ונרצח בטירה קסטוטיס, בנו של גדימינאס, על ידי צבא אחיינו יוגאילה.

בשנת 1386 נחתם בעיר הסכם קרבו, שייסד את האוניה הפרסונלית בין ממלכת פולין ובין הדוכסות הגדולה של ליטא. ההסכם התאפשר באמצעות נישואיו של יוגאילה לידוויגה לבית אנז'ו, מלכת פולין ב-1386 בת ה-11, ועל ידי התנצרותו לדת הרומית-קתולית תחת השם ולדיסלב. 

בשנת 1387 התנצרה ליטא, ובעיירה הוקמה הכנסייה הראשונה במדינה, המוכרת ככנסיית מריה.

בתחילת המאה ה-16 ניסו הטטרים הקרימיים לכבוש את הטירה ללא הצלחה. במהלך מלחמת העולם הראשונה נחרבה הטירה, בעקבות מיקומה בקו החזית בין הרוסים לגרמנים.

הקהילה היהודית
--------------

בין שתי מלחמות העולם חיו בעיירה כ-500 יהודים. בעיירה היו תלמוד תורה, בית ספר יידי, ובית ספר של רשת החינוך הציונית תרבות. 

אנדרטה לזכר יהודי הלשאני וקרבו שנספו בשואה, בבית העלמין בחולון
בספטמבר 1939, בעקבות הסכם ריבנטרופ–מולוטוב, פלשו הסובייטים למערב בלארוס, הפעילות היהודית נאסרה, ובית הספר העברי נסגר.

ביוני 1941 כבשו הגרמנים את קרבו, הקימו בה יודנראט, הגבילו את תנועת היהודים, וגייסו רבים מהם לעבודות כפייה.

בסוף 1941 ריכזו הגרמנים את יהודי העיירה בגטו שהכיל כמה בתים דלים, הצפיפות והרעב גרמו להתפשטות מחלות מידבקות. כל היהודים מגיל 12 ומעלה חויבו בעבודות כפייה. בינואר 1942 הוליכו הגרמנים קבוצת גברים יהודים אל מחוץ לעיירה, ומאז נעלמו עקבותיהם.

הגטו חוסל באוקטובר 1942, ותושביו הועברו לגטו וילנה ולגטו אושמיאנה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרבו** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קרבו (בבלארוסית)
* קרבו (Krewo), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* "קרבו", באתר השטעטל הווירטואלי
* "קרבו", באתר JewishGen (באנגלית)
* אלכסנדר קרוגלוב (רו') ומרטין דין (אנ'), קרבו, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק B, עמ' 1078–1079), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Krevo Castle ruins official website of the Republic of Belarus
2. ↑  קרבו (Krewo) באתר האנציקלופדיה של הגטאות
**יוליה פישר** (נולדה ב-15 ביוני 1983) היא כנרת יהודייה-גרמנייה. פישר היא גם פסנתרנית מקצועית, אך לא מרבה בנגינת פסנתר בהופעותיה.

קורות חיים
----------

יוליה פישר נולדה במינכן, גרמניה לאם גרמנייה יהודייה, שהיגרה לגרמניה מקושיצה שבסלובקיה ב-1972, ולאב גרמני שבאותה השנה היגר מסקסוניה שבמזרח גרמניה למערבה.

יוליה התחילה ללמוד לנגן בכינור עוד לפני שהייתה בת ארבע. חודשים ספורים לאחר מכן החלה ללמוד פסנתר מאמה. פישר מעידה כי אחיה וגם אמה ניגנו בפסנתר, והיא רצתה להביא כלי נוסף למשפחה. היא החלה ללמוד במוסד רשמי לנגינה - לאופרד מוצרט באאוגסבורג. בגיל תשע החלה ללמוד באקדמיה למוזיקה במינכן. פישר זכתה בפרסים יוקרתיים רבים - ביניהם, התחרות הבינלאומית יהודי מנוחין לכינור, בה בחן אותה יהודי מנוחין בכבודו ובעצמו. היא זכתה בפרס הראשון של ביצוע סולו של באך ב-1995, ובתחרות האירוויזיון השמינית לנגנים צעירים ב-1996.

בסתיו 2004 הוציאה את הדיסק הראשון שלה: קונצ'רטי רוסיים לכינור עם יעקוב קרייצברג והתזמורת הרוסית.

הרפרטואר שלה (מבאך ועד פנדרצקי, מוויולדי ועד שוסטקוביץ) כולל יותר מארבעים יצירות עם תזמורת ועוד כשישים יצירות של מוזיקה קמרית.

יוליה מנגנת על כינור גואדניני משנת 1742. ויש ברשותה כינור סטרדיוואריוס שכינויו "בוטן" (Bootn) משנת 1716.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **יוליה פישר** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של יוליה פישר
* יוליה פישר, ברשת החברתית פייסבוק

* יוליה פישר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* יוליה פישר, באתר ספוטיפיי

* יוליה פישר, באתר AllMusic (באנגלית)

* יוליה פישר, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* יוליה פישר, באתר Discogs (באנגלית)

* יוליה פישר, באתר Songkick (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  www.signandsight.com, January 10, 2008

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007346897205171
* BIBSYS: 7019673
* BnF: cb15071653s (data)
* GND: 135277477
* ISNI: 0000 0001 2136 8187
* LCCN: nr2004023018
* MusicBrainz: 80c55753-a426-4aa5-8d47-d60c2be82a81
* NKC: js20061201003
* NLP: a0000002634281
* RERO: 02-A011680426
* SUDOC: 152873724
* VIAF: 64295679
* WorldCat: lccn-nr2004023018

 |
רחוב 15 בנובמבר בבראשוב לזכר המרד שאירע בתאריך זה
בעיר בראשוב, ברומניה, ב-15 בנובמבר 1987 פרץ מרד של עובדי בית החרושת למשאיות "הדגל האדום" לאחר שקיבלו תלושי משכורת עם ניכוי כמחצית השכר ללא הסבר. חלק מהעובדים יצאו אל מרכז העיר, אל משכן מרכז המפלגה הקומוניסטית הרומנית, כדי למחות ובהגיעם למקום ראו את הפאר ואת המזונות המשובחים, שהוכנו שם לקראת חגיגה.

בשנות השמונים של המאה העשרים הציב ניקולאה צ'אושסקו לרומניה מטרה לפרוע את כל חובות החוץ שלה. לשם השגת המטרה הוכנסה המדינה למשטר צנע וקיצוצים, שנועד להפנות משאבים ליצוא ופרעון חובות. חיי התושבים הושפעו לרעה והחל מ-1986 התחילו להופיע תסיסות של עובדים כנגד המצב. בתקופה זו השלטונות נהגו לקבוע לעובדים מכסות עבודה גבוהות ואם העובדים לא הצליחו להשלים אותן, ניכו להם חלק מהשכר. על רקע זה היו מהומות עובדים בנובמבר 1986 בקלוז'-נאפוקה ובפברואר 1987 ביאשי.

עשר שנים לאחר שביתת הכורים בעמק הז'יו (1977) ושנתיים לפני המהפכה הרומנית פרץ מרד עובדים בבראשוב. במפעל לייצור משאיות קיבלו עובדי משמרת הלילה את תלושי המשכורת ונדהמו לראות שמשכורתם קוצצה בחצי לטובת סעיף תמוה בו נכתבה רק מילה אחת: "סוציאלי". העובדים פנו לאחראי והוא התייחס אליהם בזלזול ואמר שבטח יבינו זאת בבוקר. עובדי משמרת הלילה הפסיקו את העבודה ובבוקר נפגשו עם משמרת הבוקר וכולם יחד החליטו לא לעבוד, להשבית את המכונות ויצאו אל העיר, אל מושב המפלגה המקומי לתבוע את משכורתם כשהם צועקים סיסמאות: "רוצים את הכסף שלנו!", "רוצים אוכל וחימום!", "רוצים אוכל עבור הילדים שלנו!", "רוצים לחם ללא הקצבה!" וכדומה. בשלב מסוים הפועלים התחילו להשיר את המנון מהפכת 1948 בוולאכיה, התעורר, רומני!.

המורדים פרעו במרכז המפלגה המקומי, פגעו במנהיגות המפלגה המקומית, ראש העירייה הוכה ונשברה לו גבה, אחד השוטרים הוכה והופשט מבגדיו ומדיו נקרעו לגזרים. הפועלים והעירוניים, שהצטרפו אליהם, שברו חלונות ורהיטים, שרפו חומרי תעמולה, מסמכים וספרים וחילקו ביניהם את המזונות. השריפה נמשכה שעות.

לקראת ערב השלטונות הפעילו את היחידה למלחמה בטרור ופיזרו את המורדים באלימות. ראשי המורדים אותרו, נעצרו, נחקרו תוך הפעלת אלימות ונשפטו לעונשים שלא עברו את הרף של שלוש שנות מאסר ופוזרו ברחבי רומניה.

קישורים חיצוניים
----------------

* Braşov 1987 - Au strigat primii: "Jos Ceauşescu!" (ברומנית)
* 15 noiembrie 1987. Brasov (ברומנית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Azi se împlinesc 17 ani de la protestele anticeauşiste ale muncitorilor de la Braşov (ברומנית)
2. ↑  לאחר המהפכה הרומנית ההמנון הזה הפך להיות המנון רומניה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007549922005171
* LCCN: sh2009007410

 |
זוג צבאים יחמורים מעלים גרה.
**הַעֲלָאָת גֵּרָה** היא חלק מתהליך העיכול במעלי גרה המאפשר עיכול של מגוון רחב של צמחים המכילים תָּאִית (צלולוזה), שקיבת בעל החיים אינו מסוגל לעכל. וכן הוא מאפשר אכילת כמויות גדולות בבת אחת והשלמת תהליך עיכול המזון גם לאחר זמן רב במקום מוגן מבעלי חיים העלולים לפגוע בחיה.

מערכת הקיבות
------------

מערכת הקיבות נמצאת בצדו השמאלי של חלל הבטן. מערכת הקיבות של מעלי הגרה מורכבת מארבעה מדורים:

1. הֶמְסֵס או כָּרֵס (rumen), הנראית כשק גדול, שרקמתה הפנימית נראית כבליטות קטנטנות דומות לשערות.
2. בית־הכוסות (reticulum), שיש בו רקמה פנימית כעין תאים משובצים, ומכאן שמו.
3. קיבת־העלעלים (omasum), הבנוי דפים־דפים ובהם בליטות קטנות.
4. קיבת־המיצים (abomasum), הנקראת גם, המסתיימת בתריסריון.

תיאור התהליך
------------

המזון מתערבב בכמות גדולה של רוק והבהמה בולעת אותו, מבלי ללעוס, דרך הלוע (pharynx) אל הוושט, העובר לאורך קנה הנשימה, מצדו האחורי, ולאחר מכן בין שתי הריאות, ולאחר מכן דרך פתח בסרעפת אל ההמסס. המזון מאוחסן בבית־הכוסות, שם הוא מותסס באמצעות מיקרואורגניזמים ומתפרק. לאחר מכן, הוא עולה מבית הכוסות דרך הוושט חזרה אל הפה, מתערב שוב ברוק ונלעס היטב. לאחר מכן, המזון חוזר שוב אל הכרס ובית הכוסות. התהליך חוזר על עצמו עד שהמזון מתפרק לחתיכות קטנות המסוגלות לעבור דרך הפתח הקטן המוביל אל קיבת־העלעלים, שם נספגים רוב הנוזלים שבתערובת והמזון המוצק עובר אל קיבת־המיצים. שם המזון מתערב עם מיצי עיכול ואנזימים. מן הקיבה המזון עובר אל התריסריון וממשיך בתהליך העיכול.

בעלי חיים מעלי גרה
------------------

מעלי גרה שייכים לקבוצה מעלי גירה שבסדרת מכפילי הפרסה. לקבוצה שייכים המשפחות הבאות:

* משפחת פריים (Bovidae)
* משפחת אייליים (Cervidae)
* משפחת איילי מושק (Moschidae)
* משפחת איילוניים (Tragulidae)
* משפחת ג'ירפיים (Giraffidae)
* משפחת אנטילוקפריים (Antilocapridae)

ביהדות
------

על פי כללי ההלכה אחד משלושת הסימנים הדרושים לכשרות הבהמה הוא העלאת גרה (שני הסימנים האחרים הם נוכחות פרסה והיותה שסועה).

ראו גם
------

* סימני כשרות בבעלי חיים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **העלאת גירה** בוויקישיתוף
* מעלי גירה, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  ישעיהו ליבוביץ (י.ל.), "גרה", **האנציקלופדיה העברית** (כרך יא, עמ' 232), חברה להוצאת אנציקלופדיות, תשי"ז.
2. ↑  שתי המילים תקניות לפי מילון ביולוגיה כללית של האקדמיה ללשון העברית. באנציקלופדיה העברית: המסס.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007548651305171
* LCCN: sh85115827

 |
**מוסטי ויילקיה** (באוקראינית: **Великі Мо́сти**, ויילקי מוסטי; בפולנית: **Mosty Wielkie**; ביידיש: **גרויס־מאָסטע** או **מאָסט**) היא עיירה במחוז לבוב שבמערב אוקראינה, לצד נהר ראטה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

תולדות היישוב
-------------

היישוב נוסד במאה ה-15, ובסוף אותה מאה נהרס בידי הטטרים. בשנת 1549 הוענקו ליישוב זכויות עיר.

בחלוקת פולין הראשונה בשנת 1772 נכלל היישוב בתחום גליציה האוסטרית, ולאחר מלחמת העולם הראשונה נכלל בתחום הרפובליקה הפולנית השנייה.

יהודי מוסטי ויילקיה
-------------------

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-1,200 יהודים, קרוב למחצית תושביה, והתקיימו בה פעילות ציונית, פעילות של אגודת ישראל, בית ספר עברי, בית ספר מרשת בית יעקב, תלמוד תורה וישיבה.

בספטמבר 1939 נכבשה העיירה זמנית בידי הגרמנים, ובמספר הימים שהחזיקו בה עד להעברתה לידי הצבא האדום בהתאם להסכם ריבנטרופ מולטוב, שרפו את אחד מבתי הכנסת בה וכמה בתי יהודים, וגבו מיהודי היישוב סכום כופר.

ב-27 ביוני 1941, במהלך מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים בשנית, ואלו החלו מיד בביצוע מעשי התעללות והשפלה ביהודיה, תוך לקיחת הגברים לעבודות כפייה. ביולי 1941 שרפו הגרמנים בחיים 19 מנכבדי הקהילה בבית הכנסת הגדול בעיירה, והוציאו להורג כ-100 ממשכילי הקהילה.

בתחילת אוגוסט 1942 רוכזו יהודי העיירה בגטו שהוקם בה, אשר בו הועסקו במחנה עבודה. עם הגעת פליטים יהודים מהסביבה לגטו, הגיע מספר יושביו למספר אלפים, וראש היודנרט המקומי פעל לספק לאלו תעודות עבודה. מעת לעת גירשו הגרמנים מהגטו יהודים לגטאות ולמחנות הסביבה, ובמקביל גדל מספר העובדים היהודים במחנה העבודה שבעיירה עצמה, והגיע לכ-4,000 איש.

בלילה שבין ה-10 ל-11 בפברואר 1943 פשטו על הגטו שבעיירה שוטרים גרמנים ואוקראינים, ולאחר שירו בחולים ובמסתתרים במקום, רצחו את כל יושביו בבורות ירי ביער הסמוך. למחרת נרצחו באותו אתר כ-2,000 מיושבי מחנה העבודה שבעיירה.

ב-6 באפריל 1943 רצחו הגרמנים את כל הנשים שנותרו במחנה העבודה שבעיירה. ב-10 במאי 1943 נרצחו רוב העובדים היהודים שנותרו במקום, ומיעוטם נשלחו למחנה ינובסקה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מוסטי ויילקיה** בוויקישיתוף
* ספר יזכור לקהילת מוסטי ויילקיה, בספריית העיר ניו יורק
* מוסטי וייֶלקֶיה (Mosty Wielkie), ב"אנציקלופדיה של הגטאות", באתר "יד ושם"
* "מוסטי ויילקיה", באתר השטעטל הווירטואלי
* "מוסטי ויילקיה", באתר JewishGen (באנגלית)
* אלכסנדר קרוגלוב (רו') ומרטין דין (אנ'), מוסטי ויילקיה, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק A, עמ' 808–810), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)
* וילקה מוסטי (אוקראינה), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007542695905171
* LCCN: n97062074
* VIAF: 156110480
* WorldCat (עם VIAF): 156110480

 |
מפת הנחלות השבטים. נחלת ראובן צבועה בזהוב בצידה הימני של המפה
**קִרְיָתַיִם** או **קריתן** (במואבית: **𐤒𐤓𐤉𐤕𐤍**) היא עיר בעבר הירדן, באזור מידבא. שמה מופיע בספר יהושע, פרק י"ג, פסוק י"ח (בנחלת שבט ראובן) ובמצבת מישע.

במצבת מישע מוזכרת קריתן, היא קריתים, כאחת הערים שבנה המלך מישע (הניקוד לא במקור ונועד להקלת הקריאה):

> 
> וָאֵבֶן אֶת בַּעַל מְעֹן וָאַעַשׂ בָּה האשוח. וָאֵבֶן אֶת קִרְיָתֵן.
> 
> 
> 
> 

בתיאור נחלת שבט ראובן בספר יהושע מוזכרת קריתים:

> 
> טו וַיִּתֵּן מֹשֶׁה לְמַטֵּה בְנֵי-רְאוּבֵן לְמִשְׁפְּחֹתָם. טז וַיְהִי לָהֶם הַגְּבוּל מֵעֲרוֹעֵר אֲשֶׁר עַל-שְׂפַת-נַחַל אַרְנוֹן וְהָעִיר אֲשֶׁר בְּתוֹךְ-הַנַּחַל וְכָל-הַמִּישֹׁר עַל-מֵידְבָא. יז חֶשְׁבּוֹן וְכָל-עָרֶיהָ אֲשֶׁר בַּמִּישֹׁר דִּיבֹן וּבָמוֹת בַּעַל וּבֵית בַּעַל מְעוֹן. יח וְיַהְצָה וּקְדֵמֹת וּמֵפָעַת. יט וְ**קִרְיָתַיִם** וְשִׂבְמָה וְצֶרֶת הַשַּׁחַר בְּהַר הָעֵמֶק. כ וּבֵית פְּעוֹר וְאַשְׁדּוֹת הַפִּסְגָּה וּבֵית הַיְשִׁמוֹת. כא וְכֹל עָרֵי הַמִּישֹׁר וְכָל-מַמְלְכוּת סִיחוֹן מֶלֶךְ הָאֱמֹרִי אֲשֶׁר מָלַךְ בְּחֶשְׁבּוֹן אֲשֶׁר הִכָּה מֹשֶׁה אֹתוֹ וְאֶת-נְשִׂיאֵי מִדְיָן אֶת-אֱוִי וְאֶת-רֶקֶם וְאֶת-צוּר וְאֶת-חוּר וְאֶת-רֶבַע נְסִיכֵי סִיחוֹן יֹשְׁבֵי הָאָרֶץ. כב וְאֶת-בִּלְעָם בֶּן-בְּעוֹר הַקּוֹסֵם הָרְגוּ בְנֵי-יִשְׂרָאֵל בַּחֶרֶב אֶל-חַלְלֵיהֶם. כג וַיְהִי גְּבוּל בְּנֵי רְאוּבֵן הַיַּרְדֵּן וּגְבוּל זֹאת נַחֲלַת בְּנֵי-רְאוּבֵן לְמִשְׁפְּחוֹתָם הֶעָרִים וְחַצְרֵיהֶן.
> 
> 
> 
> — יהושע יג ט"ו-כ"ג
> 

אוסביוס מזהה אותה עם הכפר קריתה ממערב למידבא, ומזרחה לעיר נמצאים חמי קלירוהי. שמה של קריתים נשמר בשמה של ח'רבת אל־קוריה השוכנת כ־10 ק"מ מערבית למידבא. יש הסוברים כי ניתן לזהות את העיר עם קריות המוזכרת בספר ירמיהו, פרק מ"ח, פסוקים כ"ג–כ"ד ומזוהה עם ג'לול הממוקמת מזרחית למידבא. סקר ארכאולוגי שנערך באזור מלמד כי האזור בסביבות קריתים היה חשוב בתקופת הברונזה התיכונה והמאוחרת.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  KAI 181 שורה 10
2. 1 2  שמואל אחיטוב, **הכתב והמכתב**, מוסד ביאליק, 2012, עמ' 385
3. ↑  שמואל אחיטוב, **מקרא לישראל: יהושע**, ירושלים, מאגנס, 1995, עמ' 219
4. ↑  גרשון גליל, **עולם התנ"ך: יהושע**, תל אביב, דוידזון עתי, 1994, עמ' 132
**יוסף גיליס** (באנגלית: **Joseph Gillis**; ‏3 באוגוסט 1911 – 18 בנובמבר 1993) היה מתמטיקאי ישראלי, ממקימי הפקולטה למתמטיקה במכון ויצמן למדע אשר כיהן כפרופסור במחלקה למתמטיקה שימושית במוסד. מחקריו עסקו בקומבינטוריקה ובמשוואות דיפרנציאליות חלקיות ויישומיהן לתורת הזרימה.

קורות חיים
----------

נולד ב-3 באוגוסט 1911 בבריטניה. למד באוניברסיטת קיימברידג' ובשנת 1935 סיים דוקטורט בהנחיית אברהם בסיקוביץ'. במלחמת העולם השנייה היה חבר בצוות המתמטיקאים של המודיעין הבריטי בראשותו של אלן טיורינג בבלצ'לי פארק, שעסק בפענוח הצפנים של גרמניה הנאצית. בשנים 1937–1947 נמנה עם סגל אוניברסיטת המלכה בבלפסט.

בשנת 1948 עלה לישראל ועמד בראש צוות מפצחי צפנים ביחידה ש.מ.2 (כיום יחידה 8200). על תרומתו ליחידה בראשית דרכה מסופר:

> 
> באותם ימים החלו להאזין גם לכוחות האו"ם, ויוסף טיפל במברקים המוצפנים של מטה האו"ם. הוא זיהה מיד כי הם מוצפנים בשיטת ה'מילון', ועל כן נחפז לחנויות ספרים, רכש מכספו כמה מילונים שעשויים היו לשמש הבסיס להצפנת מברקי האו"ם, והחל לטפל באופן מקצועי באותם מברקים. המילון המתאים אמנם לא נמצא, אך השיטות המקצועיות ('מִפְקד שפה', כלומר בדיקה סטטיסטית של שכיחות אותיות האלף–בית, ועוד) הניבו פֵּרות בתוך זמן קצר, והמברקים נקראו.
> 
> 
> 
> — נַחֵם אילן, תיווך תרבותי – אברהם שרוני מן המודעין הצבאי אל המילון הערבי-עברי, פעמים, 122–123 (תש"ע), עמ' 205
> 

בהמשך הצטרף למכון זיו (לימים מכון ויצמן) והיה ממקימי הפקולטה למתמטיקה. לתקופה מסוימת כיהן כיו"ר המועצה המדעית של המכון. בין השנים 1954 ל-1955 היה חוקר במכון למחקר מתקדם בפרינסטון, כחלק מצוות המחשב האלקטרוני שבראשות ג'ון פון נוימן.

עסק רבות בקידום החינוך המתמטי. עמד בראש המחלקה להוראת המדעים שייסד עמוס דה-שליט במכון. הוא יזם ואימן במשך שנים את המשלחת הישראלית לאולימפיאדות המתמטיות, וערך את כתבי העת המתמטיים לנוער "גליונות מתמטיקה" ו"אתגר". במשך שנים רבות כיהן כיושב ראש ועדת המקצוע העליונה למתמטיקה במשרד החינוך. יזם את האולימפיאדה הארצית במתמטיקה, שכיום נקראת על שמו, שעם הזוכים בה נמנים נערים שהפכו לפרופסורים למתמטיקה, ובהם מיכה שריר, נוגה אלון ויוסף עזר.

בשנת 1951 זכה בפרס ויצמן למחקרים במדעים מדויקים ביחד עם פרופ' ישראל דוסטרובסקי ופרופ' צ' ר' ליועלן.

נישא לאולגה קירש, משוררת שכתבה באפריקאנס ובאנגלית, והיה אב לשתי בנות. נפטר ב-19 בנובמבר 1993, בגיל 82.

קישורים חיצוניים
----------------

* יוסף גיליס, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
* דורון ציילברגר, How Joe Gillis discovered combinatorial special function theory
* שיחה עם יוסף גיליס, ‏עולמה המופלא-מוזר של המתמטיקה, **מחשבות** 23, פברואר 1968, עמ' 9–12

הערות שוליים
------------

1. ↑  החל מגיליון 7 של כרך ב, ראו ארכיון גליונות מתמטיקה
2. ↑  מתן "פרס המתמטיקה", מעריב, 27 במאי 1969
3. ↑  נער מחיפה זכה באולימפיאדה למתמטיקה, מעריב, 8 במאי 1974
4. ↑  50,000 ל"י - פרס ראשון במתימטיקה לתלמיד יוסף עזר, דבר, 15 במאי 1980

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007350203605171
* MGP: 18510

 |
בתל הנרי סטרוסברג
**בתל הנרי סטרוסברג** (באנגלית: **Bethel Henry Strousberg**;‏ 20 בנובמבר 1823 - 31 במאי 1884) היה תעשיין ויזם בינלאומי ממוצא יהודי, מי שכונה בארצות הגרמניות "מלך מסילות הברזל", הדמות המרכזית בפרשת סטרוסברג, בעל ארמון סטרוסברג.

ארמון סטרוסברג, בברלין, ב-1890.

ביוגרפיה
--------

בתל הנרי סטרוסברג נולד בנידנבורג שבפרוסיה המזרחית בשם **ברוך הירש סטרוסברג** (**Baruch Hirsch Strousberg**) ובצעירותו התנצר ונשא את השם **ברתל היינריך סטראוסברג** (Barthel Heinrich Strausberg), שם ששונה לפי הנוסח האנגלי, כששהה בלונדון, אנגליה, שם ניהל עסקים שלא צלחו. הוא היגר לארצות הברית, שם לימד שפות בניו אורלינס. הוא שב ללונדון ב-1849 עם כסף שהרוויח בעסקיו בארצות הברית ופנה לעסקים שונים. ב-1855 התיישב בברלין, כסוכן של סוכנות ביטוח וב-1861 סגר עבור בעלי הון אנגליים חוזה שכלל זיכיון לבניית מסילות רכבת בפרוסיה המזרחית. לאחר שקנה לו שם בארצות הגרמניות ביוזמות עסקי מסילות ברזל, עד כדי קבלת הכינוי "מלך מסילות הברזל", פנה אל סטרוסברג גם הדומניטור של רומניה, קרול הראשון, כדי שייזום בניית קווי רכבת ברומניה. סטרוסברג קיבל זיכיון לבניית קווי רכבת ברומניה, הקים ב-1868 קונסורציום למימון המפעל והנפיק איגרות חוב.

בעקבות מלחמת צרפת–פרוסיה נקלעו רבים מעסקי סטרוסברג לקשיים והתמוטטו. סטרוסברג לא הצליח לעמוד בתשלום התלושים של איגרות החוב, שמימנו את הרכבות הרומניות ולבסוף, ב-1871, איבד את הזיכיון.

בתקופה בה עסקיו פרחו בנה לעצמו את ארמון סטרוסברג בברלין, אך לאחר שעסקיו כשלו נאלץ למכור אותו.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **בתל הנרי סטרוסברג** |

* STROUSBERG, BETHEL HENRY ב-JewishEncyclopedia (באנגלית)
* "אוטו פון ביסמרק והרומנים", מאמר של מאורה ג'יורה ולוצ'יאן ג'יורה (ברומנית)
* Henry Bethel Strousberg (בגרמנית)
* Der Eisenbahnkönig Strousberg (בגרמנית)
* בתל הנרי סטרוסברג (1823-1884), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007279814805171
* GND: 118619411
* ISNI: 0000 0000 8376 9499
* LCCN: n81106955
* NKC: xx0057133
* NLP: a0000003671763
* NTA: 151269343
* SELIBR: 94571
* SUDOC: 111578248
* Trove: 1496933
* VIAF: 42612839
* WorldCat: lccn-n81106955

 |
**רומן זר** (באנגלית **A Foreign Affair**) הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת קומדיה רומנטית בבימויו של בילי ויילדר. בסרט משחקים ג'ון לונד, מרלן דיטריך וג'ין ארתור. הסרט מגולל את סיפורם של חברי בית הנבחרים של ארצות הברית הבאים לחקור את חייליהם בגרמניה שלאחר מלחמת העולם השנייה. למרות אי ההצלחה של הסרט בקופות הוא היה מועמד לשני פרסי אוסקר.

עלילה
-----

בשנת 1947 חברי הקונגרס של ארצות הברית מגיעים לביקור חיילים בברלין לאחר מלחמת העולם השנייה. ביניהם נמצאת נציגת מדינת איווה, פיבי פורסט (ג'ין ארתור), המגלה אודות זמרת קברטים בשם אריקה פון שלוטאוה (מרלן דיטריך) שבעברה הייתה פילגשם של הרמן גרינג ויוזף גבלס. פיבי מגלה שהיא מוגנת על ידי קצין אמריקאי בכיר. היא מבקשת את עזרתו של קפטן ג'ון פרינג' (ג'ון לונד) שלמעשה הוא אותו קצין המגן על אריקה.

במהלך הסרט ג'ון מתוודה בפניה על אהבתו כלפיה כדי שהיא תפסיק את החקירה נגד אריקה. לבסוף אריקה נעצרת, וג'ון ופיבי מתאחדים.

צוות שחקנים
-----------

* ג'ין ארתור - פיבי פורסט
* מרלן דיטריך - אריקה פון שלוטאוה
* ג'ון לונד - קפטן ג'ון פרינג'
* מילארד מיטצ'ל - קולונל רופוס פלאמר
* פיטר פון זרנק - האנס אוטו ברינגל
* סטנלי פראגר - מייק
* ויליאם מרפי - ג'ו

הפקה
----

בעת שירותו של בילי ויילדר בצבא ארצות הברית בגרמניה בזמן מלחמת העולם השנייה הובטח לו סיוע ממשלתי בהפקת סרט על הצבא באזורי הכיבוש בגרמניה. ויילדר התקשה למצוא אזור בנוי לצילומי הסרט.

בחירתו הראשונה של ויילדר לגילום דמותה של אריקה הייתה מרלן דיטריך, אך הוא חשש שהיא לא תיעתר לבקשתו כיוון שהדמות מזוהה עם הנאצים. פדריך הולנדר אף כתב לה שלושה שירים לסרט; "Black Market", ‏"Illusions", ‏ ו-"The Ruins of Berlin". בעת מבחן בד שויילדר עשה לג'ון האבוק בנוכחות מרלן דיטריך בפריז, דיטריך מתחה ביקורת על משחקה וסגנונה של האבוק. לבסוף ויילדר שכנע את דיטריך לקחת את התפקיד בטענה שרק היא מתאימה לתפקיד.

לאחר מכן ויילדר שכנע את ג'ין ארתור לגלם את דמותה של פיבי. במהלך צילומי הסרט ארתור ודיטריך הסתכסכו. ארתור אף תבעה מויילדר לשנות את היחס המועדף שלו כלפי דיטריך. אולפן ההפקה "סרטי פרמאונט" ליהק את ג'ון לונד לתפקיד הראשי.

פרסים ומועמדויות
----------------

צ'אלס לאנג היה מועמד לפרס אוסקר לצילום הטוב ביותר, אך הוא הפסיד לוויליאם דניאלס מהסרט "The Naked City". בילי ויילדר, צ'ארלס בראקט וריצ'רד לי. ברין היו מועמדים לפרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר, אך הם הפסידו לג'ון יוסטון מהסרט "האוצר מסיירה מדרה". בנוסף הם היו מועמדים לפרס איגוד התסריטאים האמריקאי, אך הם הפסידו לפרנק פאטרוס ולמילאן ברנד מהסרט "מאורת הצפעונים".

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רומן זר** בוויקישיתוף

* "רומן זר", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "רומן זר", באתר AllMovie (באנגלית)
* "רומן זר", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "רומן זר", באתר אידיבי
* "רומן זר", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)
**שא'מרקוס קנדי** (באנגלית: **Sha'markus Kennedy**; נולד ב-27 ביוני 1998) הוא כדורסלן אמריקאי, המשחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר בקבוצה הרומנית קראיובה.

קריירת מכללות
-------------

את קריירת המכללות שלו החל קנדי במכללת צ'יפולה. בעונתו השנייה, קנדי הוביל את המכללה בנקודות עם 15.1 נקודות למשחק, ריבאונדים עם 7.1 למשחק וחסימות עם 50 במהלך העונה הסדירה כולה. הוא נבחר לקבוצה הראשונה של הליגה והוביל את צ'יפולה לטורניר האליפות של המחוז. בשנת 2018, קנדי עבר לאוניברסיטת המדינה של מקניס. ב-30 בדצמבר 2018, הוא קלע שיא עונתי של 30 נקודות בניצחון על אוניברסיטת קמפבלסוויל-הרודסבורג. בעונתו השלישית במכללות, קנדי העמיד ממוצעים של 13.1 נקודות ו-7.1 ריבאונדים למשחק ורשם 59 חסימות. בנוסף הוא הוביל את המחוז באחוזים מהשדה עם 64.1 אחוז.

ב-10 בדצמבר 2019, במהלך עונתו האחרונה במכללות, קנדי רשם טריפל דאבל של 17 נקודות, 10 ריבאונדים ו-10 חסימות בניצחון על אוניברסיטת מיזורי-קנזס סיטי. ב-25 בינואר 2020, הוא קלע שיא קריירה של 37 נקודות יחד עם 14 ריבאונדים בניצחון על אוניברסיטת הבטיסטון ביוסטון. ב-8 בפברואר, קנדי קלע 22 נקודות והוריד שיא קריירה של 21 ריבאונדים בהפסד בהארכה לאוניברסיטת מרכז ארקנסו. בעונתו האחרונה, הוא העמיד ממוצעים של 18.6 נקודות, 10.9 ריבאונדים ו-2.6 חסימות למשחק, כשהוא קולע ב-67.9 אחוז מהשדה, מה שהוביל את המכללה למקום השני בעונה. קנדי העמיד 17 פעמים דאבל דאבל במהלך העונה, מקום שלישי בכל המכללות. הוא נבחר לשחקן השבוע של המכללה ארבע פעמים ונבחר לשחקן ולחמישיית העונה. הוא נבחר לקבוצת העשור של המכללה.

קריירה מקצוענית
---------------

ב-4 ביולי 2020 חתם קנדי בפלקנסטרו קאנטו מהליגה האיטלקית, עם זאת ב-1 באפריל 2021 הוא שוחרר מהקבוצה. ב-20 משחקים העמיד קנדי ממוצעים של 8.9 נקודות, 4.5 ריבאונדים ו-1.8 חסימות.

ב-7 באפריל 2021, קנדי חתם ברסטה פכטה מהליגה הגרמנית. ב-8 משחקים העמיד קנדי ממוצעים של 6.8 נקודות ו-4.6 ריבאונדים.

ב-19 ביולי 2021, קנדי חתם בבני הרצליה מהליגה הישראלית. ב-24 בפברואר עזב את הקבוצה מישראל זמן קצר לאחר שזכתה בגביע המדינה, והצטרף לקראיובה הרומנית.

תארים
-----

בני הרצליה
* גביע המדינה (1): 2021/2022

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שא'מרקוס קנדי** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket

הערות שוליים
------------

1. ↑  זר ראשון לבני הרצליה: שא'מרקוס קנדי, באתר מנהלת ליגת העל בכדורסל, ‏19 ביולי 2021

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"שא'מרקוס קנדי"**.
**זולטאן ואש** (בהונגרית: **Vass Zoltán**;‏ ליפה, 14 בספטמבר, 1898 – קלוז', 13 ביוני 1970) היה רופא יהודי-הונגרי -רומני, טרנסילבני, רופא שיניים, סופר רפואי, מנהל בית חולים, פרופסור באוניברסיטה.

קורות חייו
----------

זולטאן ואש נולד במשפחה יהודית ואת לימודיו התיכוניים סיים בעיר ארד ב-1917. הוא קיבל את התואר דוקטור לרפואה ב-1923 באוניברסיטת פרדיננד הראשון בקלוז' (שמה היום בהונגרית: Babeș–Bolyai Tudományegyetem, ברומנית: Universitatea Babeș-Bolyai, בקיצור BBTE) הוא קיבל את ההסמכה שלו לאחר מכן ברפואת שיניים במרפאת השיניים באוניברסיטה. במהלך אותה תקופה ולאחריה, הוא היה מתמחה ולאחר מכן מרצה ועוזר רופא אצל פרופסור בילאשקו (1923–1931), ובמקביל ניהל פרקטיקה פרטית. בין השנים 1931-1944 היה הרופא הראשי של מחלקת השיניים של בית החולים היהודי בקולוז'וואר. הוא שיכלל את כישוריו ברפואת שיניים בבודפשט, בציריך ובוינה. הוא היה חבר באגודה הרפואית פאול ארליך. ואש גורש במאי 1944 למחנה ריכוז, הצליח לשרוד, חזר הביתה מאושוויץ-בירקנאו ופתח מחדש פרקטיקה פרטית בקלוז'. בעת הקמת אוניברסיטת באבש-בויאי מונה לפרופסור בפקולטה לרפואת שיניים ומשנת 1948 היה גם מנהל בית החולים היהודי במשך שנה אחת. בין השנים 1950-1961 עבד במרפאת השיניים של משרד התחבורה בקלוז', במקביל מ-1959 ועד פרישתו (1961) היה מנהל מחלקת השיניים של הפוליקליניקה מס' 1.

תחום המחקר שלו
--------------

תחומי המחקר שלו היו מבני שיניים, טיפולי שורש, כתרי חרסינה, זיהומים מוקדיים ותאונות ברפואת השיניים.

עבודתו כסופר ועורך מומחה
------------------------

ואש השתלב בשלב מוקדם בעבודת העריכה של כתבי עת שונים לרפואת שיניים. הוא היה: 

* בשנת 1925, הוא היה חבר בוועדת המערכת של כתב העת "סקירת רפואת השינייים" (ברומנית: Revista Stomatologică, בהונגרית: Stomatológia Szemle ; עורך כתב העת משנת 1927 ועד לסגירתו (1940).
* חבר מערכת בכיר ועורך של המוסף "רפואת שיניים" של כתב העת "הסקירה הרפואית" (1929–1937).
* חבר מערכת של Revista Română de Stomatologie (מ-1937)
* חבר מערכת של הRevista Dentară Română (מ-1948)

הפרסום הראשון שלו ראה אור ב-Revista Stomatologică Stomatológia Szemle (1925/10) 

מחקריו פורסמו בנוסף לנ"ל גם ב:

* סקירת רפואת השיניים של בודפשט,
* ב-Zeitschrift für Stomatologie (ברלין-וינה)
* ב-Österreichische Zeitschrift für Stomatologie (כתב העת האוסטרי לרפואת שיניים)

לקריאה נוספת
------------

* Romániai magyar irodalmi lexikon: Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés V. (S–Zs). Főszerk. Dávid Gyula. Bukarest–Kolozsvár: Kriterion; Kolozsvár: Erdélyi Múzeum-Egyesület. 2010. (לקסיקון ספרותי הונגרי של רומניה: ספרות, כתיבה ציבורית, ספרות מדעית, תרבות. עורך ראשי. דיולה דויד. בוקרשט–קלוז': קריטריון)
* Szabó Imre: Erdély zsidói. Kolozsvár: Kadima. 1938. (אימרה סאבו: היהודים של טרנסילבניה, קולוז'וואר הוצאת קדימה) (בהונגרית)

ראו גם
------

* Salamon Henrik: A magyar stomatológia (fogászat) története a legrégibb időktől napjainkig. Budapest, 1942.
* Marton Lili: Elment egy ember. Igazság, 1970. június 20.
* Péter Mihály: Magyar nyelvű vagy magyar nyelven is közlő fogorvostudományi szakfolyóiratok Erdélyben 1919–1940 között. Fogorvosi Szemle, 2003/2;
* Péter Mihály: Az erdélyi fogorvoslás történetéből. Marosvásárhely, 2006.

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"זולטאן ואש (רופא שיניים)"**.