האדמו"ר רבי גדליה משה (הראשון) מזוויהל
האדמו"ר רבי יעקב ישראל מזווהיל-מז'יבוז'
האדמו"ר רבי שלמה גולדמן (השמיני) מזווהיל
האדמו"ר רבי גדליה משה (הנוכחי) מקהילת זווהיל בהדלקת נר ראשון של חנוכה ה'תשע"ז
האדמו"רים רבי שלמה גולדמן מזוויהל צאנז (מימין), רבי יצחק אהרן מזווהיל-מז'יבוז' (במרכז) ורבי יצחק אשר טברסקי מטולנא (משמאל)
**חסידות זווהיל** (נכתב גם **זוויהל** או **זוועהיל**, נהגה: זְוִויל) היא חצר חסידית שתחילתה בעיר זוויאהל בשלהי המאה ה-18. בתקופת חלוקת פולין נקראה באימפריה הרוסית ובברית המועצות בשם "נובוהרד-וולינסקי". באוקראינה שלאחר הפיכתה לעצמאית הוחזר השם המקורי, "זוויאהל" (באוקראינית: **Звягель**), כשבפי היהודים נקראה תמיד "זווהיל" או "זוויהל".

היסטוריה
--------

מייסד החסידות היה רבי **משה גולדמן** מזווהיל, בנו השלישי של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב, תלמיד הבעל שם טוב והמגיד ממעזריטש. בהתחלה סירב לשמש כאדמו"ר אך נעתר ללחצם של רבותיו רבי לוי יצחק מברדיטשוב, רבי מרדכי מנישכיז והחוזה מלובלין. היה חתנו של הרב דוד זק אב"ד גראבוביץ. נפטר בי' באייר תקצ"א (1831).

בדור השני, מילא את מקומו, בנו, רבי **יחיאל מיכל גולדמן** מזווהיל. נולד בשנת תקמ"ח (1788). היה חתנו של רבי ישראל חיים מלודמיר, בנו של רבי אברהם המלאך וחתנו של רבי שלמה מקרלין. היה מקרב את פשוטי העם. נפטר בי"ב בתשרי תרי"ז (1857).

האדמו"ר השלישי היה בנו רבי **מרדכי גולדמן** מזווהיל. נולד בשנת תקפ"ה (1825). היה חתנו של רבי שלמה מגראינוב (מגזע ליניץ). היה שקוע בדבקות ובמחשבות במשך שעות. את כספי הפדיונות שקיבל מחסידיו חילק לצדקה. חתנו היה רבי אברהם שמואל פצ'ניק מברזנה. בנים נוספים של רבי יחיאל מיכל היו רבי יצחק שלמה מזליחוב גם שימש באדמו"רות ונמשכה ממנו שושלת עד לשואה ראו להלן ורבי משה (חותנו של רבי מרדכי אריה בן רבי מאיר מפרמישלאן).

בדור השלישי כיהנו שני בניו של רבי מרדכי כאדמו"רים וכרבני העיר:
רבי **יחיאל מיכל** מזווהיל, נקרא על שם סב סבו. לאחר הכיבוש הסובייטי עבר לקוריץ ובה נפטר לאחר תקופה קצרה, בשנת תרפ"ב. את מקומו ירש חתנו רבי יעקב ישראל קארף (תרמ"ג (1883) - תש"ז. בנו של רבי מרדכי בנו של רבי יחיאל מיכל מדרוהוביטש בנו של רבי יצחק מיאמפולה). בשנת תרפ"ד (1924) עבר לבוסטון בארצות הברית. חיבר מספר ספרים. בנו של רבי יעקב ישראל, רבי שמואל יצחק, מילא את מקומו. היה חתנו של רבי מנחם נחום טברסקי מסקווירא-מחנובקה. נפטר בשנת תשל"ה בבוסטון. את מקומו ממלא בנו רבי יצחק אהרן קארף, חתנו של רבי אברהם חיים ראטה, אדמו"ר משומרי אמונים), המכהן כאדמו"ר מזוויהל-מעז'יבוז' בבוסטון. חתן אחר של רבי יחיאל מיכל היה רבי פנחס רוקח מנאוואריה.

רבי **שלמה גולדמן** ("ר' שלומקה") כיהן כרב העיר וכאדמו"ר יחד עם אחיו שנים רבות. נולד בשנת תרכ"ט (1869). היה חתנו של רבי אלתר מדויד הורודוק. בשנת תרפ"ו 1926, עלה לארץ ישראל עם נכדו, רבי מרדכי. כשירדו מהספינה ביפו אמר רבי שלמה לנכדו: "אנחנו משליכים את האדמו"רות לים".[דרוש מקור] הוא השתכן בירושלים בעיר העתיקה, שכר שם דירה קטנה וחי בה בצניעות. נהג לנסוע באוטובוס. נודע כבעל מופתים. נפטר בכ"ו באייר תש"ה (1945) ונטמן בהר הזיתים.

רבי שלמה הותיר את הרבנות בעיר זוועהיל לאחר עלייתו לבנו רבי **גדליה משה**, ששימש שם כרב במשך כמה שנים. היה חתנו של רבי דוד שלמה מקוברין. נאסר על ידי הקומוניסטים. לאחר ששוחרר כיהן כרב בעיירה על יד מוסקבה. בשנת תרצ"ז (1937) עלה לארץ ישראל. לאחר פטירת אביו מילא את מקומו כאדמו"ר. נפטר כעבור כחמש שנים, בשנת ה'תש"י (1949). הוא נטמן בבית העלמין בשייח' באדר.

בנו של רבי גדליה משה, רבי **מרדכי גולדמן** (תרס"ו-כ"ח בשבט תשל"ט, 1905–1979), כיהן שנים רבות בראש החסידות וביסס את מוסדות החסידות בישראל.

לאחר פטירתו מילא את מקומו בנו הבכור רבי אברהם גולדמן (ה'תרצ"ד-ה'תש"ע, 2009). בן נוסף, רבי יעקב לייב (חתן רבי משה ברגמן ראש ישיבת רשב"י במירון, נפטר בשנת ה'תשמ"ג) פתח בית כנסת זוועהיל בבני ברק ושימש בו כרב, ולאחר פטירתו תפס את מקומו אחיו רבי דוד. בן רביעי, רבי שלמה גולדמן (חתנו של רבי יקותיאל יהודה הלברשטאם מצאנז קלויזנבורג) החל לאחר פטירת חותנו בשנת ה'תשנ"ד לכהן כאדמו"ר מצאנז-זווהיל בבית מדרשו של חותנו ביוניון סיטי שבארצות הברית. בשנת ה'תשע"ז לאחר פטירת רבי שלמה ללא צאצאים, הוכתר במקומו אחיינו הרב אליעזר גולדמן בן רבי יעקב לייב, חתנו של האדמו"ר רבי דוד טברסקי מסקווירה, והקים את חצרו בעיר מונסי.

לאחר פטירת רבי אברהם מונה תחתיו בהלווייתו, בנו השני, רבי שלמה, שהיה קודם ר"מ בישיבת סלונים. בתאריך ב' באלול ה'תשפ"ב (29 באוגוסט 2022) נפטר באופן פתאומי בביתו בגיל 66. בתום השבעה הוכתר בנו, רבי משה נתן נטע, כממלא מקומו לצד דודו רבי שמואל דוד גולדמן שהוכתר כגאב"ד זוועהיל

בנו בכורו של רבי אברהם, רבי גדליה משה גולדמן - שניהל את מוסדות החסידות בירושלים והורחק בתקופה האחרונה לפני פטירת אביו - מכהן אף הוא כאדמו"ר, וחצרו מכונה "קהילת זוועהיל" על מנת לבדלה מהחסידות של אחיו הצעיר. מוסדותיו כוללים ישיבה לצעירים בראשות בנו הרב יהודה דוד, ישיבה גבוהה בראשות בנו הרב שלמה, כוללים, ובתי כנסת בירושלים ובביתר.

בימי רבי שלמה (הראשון - ר' שלומקה) נפתחה ישיבת זוויהל בשכונת בית ישראל בירושלים. ראשי הישיבה הנוכחיים הם הרב מיכל זילבר והרב שמואל דוד גולדמן. בעבר כיהן בישיבה הרב חיים ורנר, ובהשפעתו הפכו כמה מחסידי זוויהל לחסידי סלונים.

רבי יעקב לייב, בנו של הרב יוסף, בנו של האדמו"ר מרדכי (השני), הוא האדמו"ר מזוועהיל מונסי.

### גזע זליחוב

בנו השני של רבי יחיאל מיכל האדמו"ר השני מזוויהל, רבי יצחק שלמה מזליחוב, כיהן אף הוא כאדמו"ר. נולד בשנת תקע"ג. היה חתנו של רבי משה מקוז'ניץ. עסק במסחר ואחר פטירת אביו החל לשמש כאדמו"ר בזוויהל, במגנישוב ובזליחוב. נפטר בכ"ט בחשוון תרל"ב (1872).

בנו של רבי יצחק שלמה, רבי משה אליקים גולדברג מילא את מקומו. היה חתנו של רבי יהושע אשר מפוריסוב. כסבו רבי יחיאל מיכל היה גם הוא מקרב את פשוטי העם. נפטר בכ"ב בחשוון.[דרושה הבהרה]

בנו של רבי משה אליקים, רבי יהושע אשר מילא את מקום אביו. המשיך במסורת אבותיו בקירוב אנשים פשוטים. נפטר בכ"ב בתשרי.[דרושה הבהרה] אחיו רבי ישראל חיים מסטוצק שימש כמו"צ בזליחוב ולאחר מכן כרב במודז'יץ ובסטוצק (אנ'). היה תלמידם של רבי יצחק מנישכיז ושל רבי אברהם מטריסק. נפטר בד' באלול תרפ"ד (1924).

בנו של רבי יהושע אשר, רבי אברהם שלמה מילא את מקומו בזליחוב. נרצח על ידי הנאצים בעודו עטוף בטלית ובקיטל. אחיו של רבי אברהם שלמה שימשו אף הם כאדמו"רים. רבי אלימלך בריקא הסמוכה לזליחוב ורבי יעקב בלאסקרוב. רבי אליעזר חיים, בן דודם רבי ישראל חיים, מילא את מקום אביו בסטוצק.

לקריאה נוספת
------------

* יצחק אלפסי, **החסידות**, 1977, עמ' 57
* יעקב שלמה לוי. **יסודי עולם**, תולדות חיי האדמו"ר רבי שלמה זי"ע וכל שושלת האדמורי"ם מזוועהיל, ירושלים תשע"ה, שני חלקים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חסידות זווהיל** בוויקישיתוף
* חסידות זוויל, דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  חתנו של רבי יחיאל מיכל היה רבי יעקב מרדכי בן הרב משה יוסף אב"ד הלקוביסק מגזע הבעל שם טוב. בנו של רבי יעקב מרדכי היה רבי יוסף חתן רבי אורי מרוהטין האדמו"ר השלישי מסטרטין
2. ↑  משה ויסברג, הכירו את הממשיך: הרבי החדש מזוועהיל ארה"ב • פרופיל, באתר בחדרי חרדים, 24 ביולי 2017
3. ↑  משה ויסברג, הלם ואבל בעולם החסידות: האדמו"ר מזוועהיל זצוק"ל נפטר פתאומי, באתר בחדרי חרדים, ‏29/08/2022
4. ↑  משה ויסברג, המחלוקות והפיצולים בחצרות החסידים, באתר בחדרי חרדים, 28 בספטמבר 2018  
אברמי פרלשטיין, בחדרי חרדים • צילום: קובי הר צבי, אלימות קשה בהלווית הרבנית מזוועהיל • צפו, באתר בחדרי חרדים, 2 במאי 2014  
שמואל הכהן, ביזיון בהלוויה: החסידים הכו את האדמו"ר המתחרה, באתר חרדים10, 2 במאי 2014
5. ↑  Cong Zvhill Monsey, Cong Zvhill (באנגלית)
6. ↑  Leadership Lessons: The Zvhiller Rebbe of Monsey, blogs.timesofisrael.com (באנגלית)
7. ↑  LOGICO, LOGICO, http://theahblick.com/?p=192560, http://theahblick.com/?p=192560(הקישור אינו פעיל)
8. ↑  בנו היה רבי יצחק שלמה מקעלץ, חתנו של רבי חיים שמואל מחנטשין.

| אדמו"רי חסידות זווהיל |
| --- |
| הדור הראשון | משה גולדמן • יחיאל מיכל גולדמן • מרדכי גולדמן • יחיאל מיכל גולדמן מקביל לאחיו שלמה גולדמן |
| אדמו"רי החסידות בישראל | שלמה גולדמן • גדליה משה גולדמן • מרדכי גולדמן • אברהם גולדמן • שלמה גולדמן • משה נתן נטע גולדמן |
| אדמו"רי החסידות בארצות הברית | שלמה גולדמן בן מרדכי האדמו"ר מזווהיל-צאנז ביוניון סיטי • אליעזר גולדמן בן יעקב לייב, מ"מ דודו שלמה האדמו"ר מזווהיל-צאנז במונסי • יעקב לייב גולדמן בן יעקב לייב, מ"מ דודו שלמה האדמו"ר מזווהיל-מונסי |
| רבנים נוספים בחסידות | יעקב לייב גולדמן בן מרדכי רב בית כנסת זווהיל בבני ברק • דוד גולדמן בן מרדכי, מ"מ אחיו רב בית כנסת זווהיל בבני ברק • גדליה משה גולדמן בן אברהם האדמו"ר מ"קהילת זווהיל" |

| חצרות חסידיות |
| --- |
| שושלת מייסדי החסידות | **הבעל שם טוב**, בנו רבי צבי ונכדיו רבי ברוך ממז'יבוז' ורבי משה חיים אפרים מסאדילקוב. **המגיד ממעזריטש**, בנו רבי אברהם המלאך, בנו רבי שלום שכנא מפראהביטש |
| חסידויות במרחב הרוסי-ליטאי | **בית צ'רנוביל:** צ'רנוביל • קוריסטשוב • צ'ארקס • אוורוטש • מקארוב • טריסק • טולנא • סקווירא • רחמסטריווקא • שפיקוב • מחנובקה • הורניסטייפול • מאלין-ראדומישל • ברזנה • **חסידות חב"ד**: חב"ד ליובאוויטש • שלא שרדו: סטרשלה • קאפוסט • ליאדי • ניעז'ין • **בית קרלין-לכוביץ':** קרלין • לודמיר • לעכוויטש • קוברין • סלונים • קוידנוב • קוברין-ביאליסטוק • פינסק-קרלין • ברסלב • קוריץ-שיפיטובקה-סאלוויטא • קרסנה • אוסטרהא • סטפין • נישכיז (אוסטילה, קובלה) • אניפולי • ליניץ-מונסטריץ' • סאווראן • אליק • וולעדניק • אמדור • פרוסקורוב • קמינקא-מיראפאל • רשקוב • קאשיווקא - דויד הורודוק • לובושוב-יאנוב |
| חסידויות מזרח גליציה | **בית רוז'ין:** סדיגורה • צ'ורטקוב • הוסיאטין • בויאן • קופיטשניץ • אוז'ירן-בראדי • דרוהוביץ' • **בית זלוטשוב:** יאמפולה • ראדוויל • זברז' • זוויהל • קרמניץ • סקאליה • **בית פרמישלאן:** פרמישלאן • קאליש • גלינא • סאסוב (גזע ר' משה לייב) • קוסוב • אוזיראן-לשקביץ (גזע היושר דברי אמת) • סקאהל • יאריטשוב • סטרליסק • סטרטין • בעלזא (קארוב, סקאהל) • זידיטשויב-בורשטין • קומרנה • אלעסק-סטניסלב • סאסוב • ירוסלב • קמינקא • ברז'אן • בוטשאטש ('אשל אברהם') • סאמבור • נארול |
| חסידויות מערב גליציה | ליז'נסק • רימנוב • דינוב • בלאז'וב • **בית רופשיץ:** רופשיץ • גלגוב • לינסק • מעליץ • דז'יקוב • בארנוב • רוזבדוב • סטוטשין • **בית צאנז**: צאנז • שינאווא • קשאנוב • באבוב • גורליץ • ראצפרט • טשכויב • סטרופקוב • רודניק • ברדיוב • גריבוב • צאנז-קלויזנבורג • צאנז-ז'מיגראד • טשקאווע • • דומברובה • וישניצא • פשעווראסק |
| חסידויות פולין | אפטא-זינקוב-מז'יבוז' • **בית קוז'ניץ:** קוז'ניץ-מוגלניצא-גרודז'יסק • פיאסצנא • אוסטרובצא • לוקווע וולברוז' • **בית לובלין:** שושלת החוזה מלובלין, חנטשין • פשדבורז' • אפטא-וואלברום-וודיסלב • רדומסק-קרימילוב • רדושיץ • קראקא (גזע ה'מאור ושמש') • חלם (ר' נטע) • קוזמיר-מודז'יץ • לעלוב • קארוב • חלם • לנטשנה • אוז'רוב • וויליפולי • ליפסק • **בית פשיסחה:** ביאלא • פוריסוב-קאלושין • **בית וורקא:** וורקא • אמשינוב (אופלה) • אלכסנדר • סטריקוב • ראדזימין • נדרזין - סקרנביץ • **בית איזביצא:** איזביצה ראדזין • לובלין • מרקישוב • **בית קוצק:** קוצק (פילוב-סוקולוב-לומאז') • גור • טשכנוב • סוכטשוב • גוסטינין • פילץ • נובומינסק • זיכלין • ויסקוט-קרושנוביץ |
| חסידויות רומניה | **בית רוז'ין:** בוהוש • ליובה • שטפנשט • וסלוי • פשקאן • אדז'וד • **בית נדבורנא:** נדבורנה • קרעטשניף (ביטשקוב) • ראחוב • חוסט • נדבורנה באניה • פיטסבורג • בישטינא • סטרוז'ניץ (קליבלנד, מאשלוי) • טמשוואר-אראד (גזע ר' יוסף מבורשה) • זוטשקא (סטאניסלב) • **בית ויז'ניץ:** ויז'ניץ • ויז'ניץ מונסי • סרט ויז'ניץ • אנטניא • ווישווה • צ'רנוביץ'-דורוהוי (שושלת 'הבאר מים חיים') • שאץ • דעעש • פאלטישאן • בוצ'צ'ה-בוטושאן • סקולען • ריבניץ |
| חסידויות הונגריה | **בית אויהל - סיגט:** סיגט-סאטמאר (וואלווא, לימנוב, הוסאקוב, סארוואש) • ליסקא • ספינקא • טאהש • קוסון • פאפא • קאליב • קרעסטיר • מונקאטש • קאפיש • נאסויד • ביקסאד • האדאס-מאטסלקה •  חבורת שומר אמונים • ברגסז |
| חסידויות ארץ ישראל | רבי אשר פריינד • ערלוי • אשלג • מאקווא • דאראג • מטרסדורף • מישקולץ • **שומרי אמונים:** שומרי אמונים • תולדות אהרן • תולדות אברהם יצחק • מבקשי אמונה • **חסידויות ירושלמיות:** דושינסקיא • משכנות הרועים • קהל חסידי ירושלים • **חסידויות חדשות:** חסידות שבט הלוי • תורת חכם • נחלת יעקב |
| חסידויות ארצות הברית | בוסטון • אונגוואר • וויען • **חסידויות חדשות:** אמונת ישראל • תולדות יהודה סטוטשין • היכל התפילה • שערי תפילה |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007465735905171

 |