רבי **שלמה יעקב יוסף קלוגר** (בכתיב יידי: **קלוגער**; מוכר בעיקר עם שמו הראשון: רבי שלמה קלוגר), מכונה גם ה**מהרש"ק** ו**המגיד מברודי** (מרחשון ה'תקמ"ו, 1785 – ל' בסיוון ה'תרכ"ט, 9 ביוני 1869) היה רב, מנהיג, פוסק , מגיד ודרשן מפורסם, מגדולי התורה בגליציה באמצע המאה ה-19.

ביוגרפיה
--------

נולד בעיירה קומרוב על יד זמושץ' שבפולין הקונגרסאית, לרב יהודה אהרן קלוגר, אב"ד קומרוב ולגיטל בת יוסף, בן פערל ור' יעקב מלוצק מח"ס "כֹּכב יעקב". כבר בגיל 6 כתב חידושי תורה. בגיל 13 התייתם מאביו ועבר לזמושץ', שם למד מספר ימים בישיבתו של הרב מרדכי ראבין, אבל עזב אותהּ ולמד בעצמו בבית המדרש. הרב יוסף הוכגלרנטר פרש עליו חסותו. באותו זמן החל ללמוד גם אצל הרב יעקב קרנץ, אשר השפיע עליו להתחיל ללמוד דברי אגדה, וכן ספרי מחשבה של הראשונים כ'מורה הנבוכים', 'הכוזרי', 'ספר העיקרים' ועוד.

בגיל 15 התייתם מאמו, וגם רבו נפטר, והוא נותר בודד. בשנת 1802, בגיל 17, נשא לאישה את ליבא מאליא בת ר' חיים מראווה ואחותו של רבי מרדכי מארדוש, ועבר לגור אצל חותנו. הוא לא רצה להתפרנס מלימוד תורה ולכן שלח ידו במסחר עם מות חותנו. משראה כי עסקיו אינם עולים יפה, הסכים לקבל את עול הרבנות. ב-1809 התקבל כאב"ד קוליקוב, ושנה לאחר מכן נולד בנו בכורו חיים יהודה, שנפטר בגיל צעיר. ב-1817 עבר לכהן ביוזפוב, ובחודש תמוז שנת ה'תק"פ (1820) התקבל כמגיד מישרים בברודי. ב-1838 נפטרה אשתו, וכעבור שנה נשא לאישה את פריידא בת הרב אריה מרגליות מהעיר דובנא, וממנהּ נולד לו בנו, הרב אברהם בנימין קלוגר.

בשנת 1845 נקרא לכהן בברעזאן, ולא שעה לבקשת קהילתו בברודי להישאר. זמן קצר לאחר הגיעו לברעזאן חלה בטיפוס קשה, עד שהרופאים נואשו מחייו. אולם, לבסוף החל להתאושש, וקיבל על עצמו אז כי אם יבריא, ישוב לברודי, אשר בינתיים כבר הכתירה לעצמה רב חדש. לאחר החלמתו חזר לעיר, שם נשאר עד לפטירתו.

בני דורו כיבדו אותו, והרב אפרים זלמן מרגליות נהג לשלוח אליו שאלות הלכתיות שהופנו אליו. הוא ניהל אורח חיים סגפני וקשה. בשעתו היה בין האוסרים על אפיית מצות במכונה, מחלוקת שפילגה את יהודי גליציה. הוא גם התפלמס חריפות עם הרב יוסף שאול נתנזון שהתיר. נודע כקנאי תקיף ובלתי-מתפשר, ובין היתר המליץ למות על קידוש השם בימי גזירת הלבוש בפולין הקונגרסאית השכנה ולא לשנות הבגד (טוב טעם ודעת מהדורא קמא, קפח). היה בקשר הדוק עם רבי מאיר מפרמישלאן והעריכו מאוד. כמו כן, מחה על כך שנשים שם חדלו לגלח שיערן והחלו ללבוש פיאות. מנגד, בנושא הגיור סבר שיש להתיר לגייר נוכריות שנשואות ליהודים בנישואין אזרחיים למרות ההלכה הקובעת שאין לגייר 'לשם אישות', כי מהעובדה שהן בוחרות להתגייר ולא להמשיך לחיות עם בעליהן בעודן נוכריות יש ללמוד כי יש להן "נטייה לבבית לדת ישראל", והיה מראשוני האחרונים שהקלו בנושא זה.

ספריו
-----

מהרש"ק חיבר כ-150 חיבורים בכל מקצועות התורה, ומספר תשובותיו מגיע לאלפים. פירושו לשולחן ערוך, "חכמת שלמה", נדפס באורח קבע בהדפסות הנפוצות של השולחן ערוך ואף מובא על ידי פוסקי הלכה בני זמננו רבות.
להלן פרטים על ספריו מתוך הקטלוג בספרייה הלאומית:
א) **ספר החיים** (זאלקווא ה'תקפ"ה), חידושים על שולחן ערוך אורח חיים;
ב) **מי נדה** (שם ה'תקצ"ד) חידושי הלכה ואגדה על מסכת נידה;
ג) **עין דמעה** (שם ה'תקצ"ד) הספד על מות ר' אפרים זלמן מרגליות;
ד) **אבל יחיד** (ווארשא ה'תקצ"ו) הספד על מות ר' מנחם מאנים מרדכי תאומים;
ה) **נדרי זריזין** (זאלקווא ה'תקצ"ט) חידושים על מסכת נדרים;
ו) **אבל משה** (חלק שני מעין דמעה) הספד על ר' משה סופר ור' יעקב אורנשטיין (בעל הישועות יעקב);
ז) **שנות חיים** (לבוב ה'תרט"ו), חלק א' שו"ת על אורח חיים, חלק ב' שו"ת וחידושים בהלכות סופרים;
ח) **ספר סת"ם** (שם ה'תרט"ז) על כתיבת ס"ת וכו';
ט) **מודעה לבית ישראל** (ברעסלוי ה'תרי"ט) שו"ת אודות אפיית מצות על ידי מכונה;
י) **טוב טעם ודעת** (לבוב ה'תר"ך), חלק א' בהלכות טרפות, חלק ב' קנאת סופרים על דיני סופרים ועוד דינים מיו"ד;
יא) **חידושי אנשי שם** (לייפציג תר"ך) חידושים על שולחן ערוך אבן העזר;
יב) **מעשה ידי יוצר** (לבוב ה'תרכ"ג) פירוש על הגדה של פסח;
יג) **ספר עבודת עבודה** (זאלקווא ה'תרכ"ה) חידושים על מסכת עבודה זרה.
יד) **תקנות מהרש"ק** על השחיטה נדפסו ב"תורת זבח" לרב שלמה גאנצפריד (לבוב ה'תר"ח), ושתיים מתשובותיו נדפסו בספר "נאות דשא" לרבי דוד שלמה אייבשיץ, שם ה'תרכ"א).
טו) **האלף לך שלמה** (בילגוריי ה'תרצ"ג), חלק א, חלק ב, וחלק ג-ד.
טז) **קהלת יעקב** - סדרת ספרים על המועדים.
טו) **חכמת התורה** - סדרת ספרים (ספר לכל פרשה) על פרשיות התורה.

קישורים חיצוניים
----------------

* יהודה אהרן קלוגר [נכדו], **תולדות שלמה**, לבוב: הוצאת אליעזר מרגאשיש - ה'תרמ"ח-1888.
* סולומון שכטר, מ. זליגסון (אנ'), ‏"KLUGER, SOLOMON BEN JUDAH AARON", במהדורת 1901–1906 של האנציקלופדיה היהודית (באנגלית)
* רשימת הפרסומים של שלמה קלוגר, בקטלוג הספרייה הלאומית

מתורתו
* שו"ת האלף לך שלמה **דעת** - אתר לימודי יהדות ורוח
* ד"ר יצחק אלפסי, **מצות מכונה ומצות של יד**, **דעת** - אתר לימודי יהדות ורוח
* שלמה בן יהודה אהרן קלוגר (1785-1869), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  שמו המלא מופיע בצוואתו: לשון צדיק, למברג תרמ"ד.
2. ↑  עליו ראו: בן-ציון אייזנשטט, **הרב ר' אברהם בנימין קלוגער**, **דור רבניו וסופריו**, תרנ"ה-תרס"ה, חלק א, עמוד 49, באתר היברובוקס.
3. ↑  טוב טעם ודעת, מהדורה קמא, **סימן ר"ל**

| **אחרונים** |
| --- |
| חכמי יהדות אשכנז | רבי משה איסרליש (הרמ"א) • רבי שלמה לוריא (המהרש"ל) • רבי יהודה ליווא בן בצלאל (המהר"ל מפראג) • רבי מרדכי יפה (ה"לבוש") • רבי יהושע פלק כץ (הסמ"ע) • רבי שמואל אליעזר הלוי איידלס (המהרש"א) • רבי יואל סירקיש (הב"ח) • רבי שבתי הכהן (הש"ך) • רבי העשיל מקראקא • רבי דוד הלוי סגל (הט"ז) • רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר (ה"מגן אברהם") • רבי יאיר חיים בכרך (ה"חות יאיר") • רבי יעקב יהושע פלק (ה"פני יהושע") • רבי אריה לייב גינצבורג (ה"שאגת אריה") • רבי נתנאל וייל (בעל "קרבן נתנאל") • רבי יוסף תאומים (ה"פרי מגדים") • רבי יחזקאל לנדא (ה"נודע ביהודה") • הגאון מווילנה • רבי שניאור זלמן מלאדי (בעל "שולחן ערוך הרב") • רבי יהודה לייב מינוביץ' (בעל "שארית יהודה") • רבי אריה לייב הלר (ה"קצות") • רבי אברהם דנציג (ה"חיי אדם") • רבי יעקב לורברבוים (ה"נתיבות המשפט") • רבי עקיבא איגר • רבי משה סופר (ה"חתם סופר") • רבי מנחם מנדל שניאורסון (ה"צמח צדק") • רבי שלמה קלוגר • רבי שלמה גאנצפריד (בעל ה"קיצור שולחן ערוך") • רבי יצחק אלחנן ספקטור • רבי יחיאל מיכל אפשטיין (בעל "ערוך השולחן") • רבי שלום מרדכי שבדרון (המהרש"ם) • רבי ישראל מאיר הכהן (ה"חפץ חיים") • רבי חיים עוזר גרודזנסקי • רבי חיים מבריסק • רבי שמעון שקופ • רבי ברוך בער ליבוביץ • רבי אברהם ישעיהו קרליץ (ה"חזון איש") • רבי משה פיינשטיין • רבי מנחם מנדל שניאורסון ("הרבי מליובאוויטש") |
| חכמי יהדות ארצות האסלאם ומגורשי ספרד | רבי שמואל די מדינה (מהרשד"ם) • רבי אברהם די בוטון (בעל "לחם משנה") • רבי יוסף קורקוס • רבי חיים בנבנישתי (בעל "כנסת הגדולה") • רבי יהודה רוזאניס (בעל "משנה למלך") • רבי אפרים נבון (המחנה אפרים) • רבי שלום שרעבי (הרש"ש) • רבי יחיא צאלח (מהרי"צ) • רבי חיים יוסף דוד אזולאי (החיד"א) • רבי מרדכי כרמי (ה"מאמר מרדכי") • רבי יום-טוב אלגאזי (המהרי"ט אלגאזי) • רבי חיים פלאג'י • רבי עבדאללה סומך • רבי יוסף חיים מבגדאד (ה"בן איש חי") |
| חכמי ארץ ישראל | רבי דוד בן זמרא (הרדב"ז) • רבי יוסף קארו (הבית יוסף) • רבי משה מטראני (המבי"ט) • רבי בצלאל אשכנזי (ה"שיטה מקובצת") • רבי יוסף מטראני (המהרי"ט) • רבי לוי בן חביב (המהרלב"ח) • רבי אברהם יצחק הכהן קוק • הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל • הרב יהודה לייב הלוי אשלג (בעל הסולם) • הרב יצחק אייזיק הרצוג • הרב צבי פסח פרנק • רבי שלמה זלמן אוירבך • רבי שאול ישראלי • רבי אליעזר יהודה וולדנברג • רבי בן ציון אבא שאול • רבי אברהם אלקנה כהנא שפירא • רבי מרדכי אליהו • רבי יוסף שלום אלישיב • הרב עובדיה יוסף • רבי שמואל הלוי וואזנר • רבי זלמן נחמיה גולדברג |
| תנאים • אמוראים • סבוראים • גאונים • ראשונים |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007288946305171
* GND: 136826172
* ISNI: 0000 0000 8005 149X
* LCCN: n86146164
* NTA: 27796508X
* SUDOC: 223850438
* VIAF: 81106714
* WorldCat: lccn-n86146164

 |