recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**מומי אלפין (אלפסי)** (נולד ב-1953) הוא זמר ומלחין ישראלי במוזיקה המזרחית.

ביוגרפיה
--------

נולד במרוקו ובגיל 7 עלה לישראל. גדל באשדוד.

### תחילת הקריירה

ב-1970 הקים את להקת "היורשים", בה שימש כסולן וכגיטריסט מוביל. היה הסולן בצוות הווי חיל החימוש. לאחר שחרורו קיבל הצעה לחוזה עבור שנה להופיע בבלגיה. מומי הופיע בין היתר במועדון "תל אביב" בבריסל ומועדון "סברה", ולאחר מכן הופיע באמסטרדם במועדון "ירושלים של זהב", ולאחר מכן חצי שנה בטורונטו שבקנדה, ושם הופיע בין היתר בתוכניות טלוויזיה והפקות שונות.

### שנות השמונים

ב-1980 הקים אלפין את להקת "חצות" שהופיעו באירועים בכל הארץ. לאחר מכן הרבה אלפין להופיע במועדונים, ביניהם מועדון "אריאנה", שם הופיע כל ערב במשך שלוש שנים. 
בתחילת 1983 יצא אלפין למסע הופעות בן שלושה חודשים בארצות הברית עם זוהר ארגוב, שם הופיע בין היתר בלוס אנג'לס וניו יורק.
בשנת 1986 הוציא אלפין את אלבומו היחיד "חפלה בלילות אתונה", אשר זכה להצלחה מבחינה אומנותית[דרושה הבהרה] אך נכשל מסחרית.

שנות התשעים
-----------

בשנות התשעים צמצם אלפין את עבודתו כזמר והפסיק להופיע בשבת ועבר להופיע באירועים שונים, שם התחיל גם להיות DJ.

דיסקוגרפיה
----------

* "חפלה בלילות אתונה" (1986)

קישורים חיצוניים
----------------

* מומי אלפין, באתר שירונט
* מומי אלפין, באתר ספוטיפיי
* מומי אלפין ב"דודיפדיה"
**כתב דֶמוֹטִי**, אחת משלוש צורות הכתב שבהן נכתבה השפה המצרית העתיקה.

כיתוב על אבן, בכתב הדמוטי
הכתב המצרי הראשון שנוצר הוא הכתב ההירוגליפי הידוע גם כ"כתב החרטומים". כתב הירוגליפי הוא כתב אסתטי, אך מסורבל ואיטי לכתיבה, ולכן התפתח ממנו הכתב המחובר המצרי הקרוי כתב היראטי. הכתב קיבל את שמו מהמילה היוונית היראטיקוס ("של כהן") בזמן שהכתב היה בשימוש לכתבי קודש בלבד. טקסטים חילוניים לשימוש יומיומי נכתבו בכתב אחר, שלישי, הכתב הדֶמוֹטִי (ביוונית "דמוטיקוס" – "עבור העם").

הפעם הראשונה שנתקלים בכתב הדמוטי היא בתחילת השושלת ה-26, בערך בשנת 660 לפנה"ס. סימני הכתב מראים בבירור קשר לכתב ההיראטי, על אף שהיחס המדויק אינו ברור עדיין. התווים בכתב הדמוטי מחוברים יותר ובכך דומים יותר אחד למשנהו וכתוצאה מכך יותר קשים להבנה מהכתב ההיראטי.

משקל נגד לקושי זה הוא שיש לכותב פחות חופש לשינויים אישיים. נראה שהכתב הדמוטי פותח במקור במפורש עבור שימוש ממשלתי, כלומר עבור מסמכים בהם באופן נרחב השפה הייתה רשמית ומותאמת לכן לכתב מחובר תקני.

רק זמן מה לאחר שהוכנס לשימוש לראשונה במסמכים ממשלתיים, החל השימוש בו בטקסטים ספרותיים בנוסף למכתבים ומסמכים. בשלב מאוחר הרבה יותר החל השימוש בו גם בטקסטים דתיים.

השיטה של הכתב הדמוטי תאמה לכתב ההיראטי ולכן לכתב ההירוגליפי. עם זאת, במקביל לאיות המסורתי היה גם איות אחר שהתחשב בשינויים הפונטיים הבולטים שחלו במילים על ידי איות מחדש. מאפיין זה יושם במיוחד בקבוצה הרחבה של מילים שלא היו קיימות בשפה הישנה, ולפיכך לא הייתה להן צורה כתובה מסורתית. האיות הבלתי-מסורתי היה בשימוש גם עבור מילים ותיקות ומוכרות בשפה הישנה.

הטקסט האחרון הכתוב בכתב דמוטי הוא כתובת חקוקה בסלע מהאי פילה (Philae) והמתוארכת ל-2 בדצמבר 425 לספירה. בניגוד לכתב ההיראטי שתמיד נכתב בדיו על פפירוס או על משטח חלק אחר, כתובות דמוטיות נחקקו לעיתים קרובות על אבן או נחרתו על עץ.

לאחר שנשתכח הכתב הדמוטי מרוב העם, החליף את מקומו הכתב הקופטי.

ראו גם
------

* אבן רוזטה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כתב דמוטי** בוויקישיתוף
* שפה מצרית - כתיבה דמוטית, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007533406205171
* BnF: cb120474858 (data)
* LCCN: sh85041347

 |
מומיית סן אנדרס במוזיאון הארכאולוגי של טנריפה.
הגואנצ'ים, תושביהם הקדומים של האיים הקנריים, נהגו לחנוט את מתיהם. **המומיות הגואנצ'יות** התגלו לראשונה במערות בארבעה מתוך שבעת האיים הקנריים. מספרן המשוער של המומיות הוא באלפים, וכיום נשארו רק מעט מהם, רובם באוספים של מוזיאונים. משערים שהמומיות נוצרו לפחות לפני כ-1,400 שנה, אולם אין הרבה מחקר עליהן משום שרבות נלקחו או נעלמו במהלך השנים, במיוחד במאה ה-16.

תהליך חניטת המומיות
-------------------

מנהג זה נועד לשמר את גופתו של המת באמצעות טכניקות חניטה דומות לכאלה שנעשו בתרבויות עתיקות אחרות. מטרת החניטה, על פי אמונתם הדתית הייתה מתוך מטרה להגן על הגוף וכן לסמל את מעמדו החברתי של המת. ככל הנראה הגאונצ'ים חנטו את בני המעמד הגבוה בלבד. שיטתם של בני האי טנריפה הייתה המושלמת ביותר, משום שהמומיות שלהם הם השמורות ביותר באיים ובספרד. מחקרים עדכניים טוענים כי תרגול החניטה התרכז בטנריף, בעוד שבאיים אחרים הוא נשמר בגלל גורמים סביבתיים.

התהליך היה נפרד מגדרית: נשים חנטו נשים וגברים חנטו גברים.

**הגואנצ'ים השתמשו בשלוש שיטת חניטה שונות**:

1. הוצאת האיברים הפנימיים.
2. שימוש בחומרים מיוחדים עבור חניטת הגופה, כמו אדמה ואבן, סוגים שונים של שומן צמחי ושומן מוצק.
3. בחלק מהמומיות טמנו חול.

בכל שיטה יובשו תחילה המומיות באור השמש. בסופו של התהליך נעטפו המומיות בעורות עיזים – מספרם של העורות גדל בהתאמה לחשיבותה החברתית של הגופה. לאחר מכן הוצב במערה לוח מיוחד, ולבסוף הוקמה חומה. כל העזרים הללו עזרו להבטיח את שימורה של המומיה.

בדומה למומיות רבות, גם מומיות אלו נוצלו בידי אנשים שונים, ולפיכך לא נותר מהם הרבה היום. חלק גדול מהמומיות נמכרו לאחר ריסוקן לאבקה בתור תרופה בשם "Mummy"-"מומיה", תרופת מרשם לכאבי בטן של רופאים בימי הביניים. מומיות אלו היוו תחליף למומיות המצריות שאזלו במהלך השנים.

במוזיאון הארכאולוגי של טנריפה מוצגות כמה מן הגופות (בהן מומיית סן אנדרס), שהיו במשך מאות בשנים באירופה מושא לסקרנות מדעית ונושא לאוספים. המוזיאון הלאומי לאנתרופולוגיה במדריד מציג מומיה גואנצ'ית.

השרידים החנוטים העתיקים ביותר של האיים הקנריים מתוארכים למאה השלישית לספירה ונמצאו בטנריפה.

ראו גם
------

* מוזיאון הטבע והאדם (טנריפה)
* מומיית סן אנדרס

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מומיה גואנצ'ית** בוויקישיתוף
* Guanche Mummies - מאמר באנגלית על המומיות הגואנצ'יות.

הערות שוליים
------------

1. 1 2  Guanche Mummies, World Mummies
2. ↑  Conrado Rodríguez-Maffiote: "Estamos en uno de los mejores momentos en cuanto a la investigación sobre la cultura guanche"
3. ↑  The Guanche Mummies of the Canary Islands], אתר Archaeology
4. ↑  Las momias guanches más antiguas de Canarias se conservan en Tenerife
פירוש נוסף ערך זה עוסק בכלי הניקוי. אם התכוונתם לזרוע המבצעית של משטרת ישראל המכונה **מג"ב**, ראו משמר הגבול.
מגב רצפות
מגב חלונות
מגבי מכונית
**מַגֵּב** הוא כלי בעל להב גומי חלק, המשמש לשליטה או עצירה של זרימת נוזל על משטח חלק. המגב משמש לניקוי משטחים ולהדפסה. מקורו של המגב הוא כלי עשוי עץ ששימש דייגים לקרצוף סיפוני סירותיהם. המגב המודרני בעל הלהב היחיד נרשם כפטנט על ידי אטור סתקון בשנת 1936. זה היה מכשיר קל משקל בעל להב גומי גמיש וחד מאוד. "חברת מוצרי אטור" היא עדיין המובילה ביצור מגבים.

מגב רצפות
---------

למגב המשמש לניקוי רצפות ידית ארוכה ודומה במעט למטאטא שבקצהו להב גומי ולא מברשת. ניתן להשתמש בו לאחר שהרצפה נשטפה במים או במי סבון, כדי לגרוף את המים לפתחי ניקוז. ניתן גם לכרוך עליו סחבה שנטבלה במי סבון ובאמצעותה לשטוף את הרצפה או ליבש את הרצפה לאחר שטיפתה באמצעות סחבה יבשה.

מגב חלונות
----------

מגב החלונות משמש בעיקר להורדת נוזלי הניקוי והקצף המלוכלך מחלון הזכוכית שנוקה. בתחילת המאה ה-20, מנקי חלונות התחילו להשתמש ב**מגב שיקגו**, כלי מגושם בעל שני להבי גומי כבדים. החלפת הלהבים דרשה שחרור של שנים עשר ברגים נפרדים.

הדפסה
-----

בהדפס משי משתמשים במגב כדי שהדיו יתפרס באופן שווה על גב השכפול, כך שנוצרת תמונה חלקה על משטח ההדפסה. למגבי מסכי משי יש להבים דקים יותר ופחות גמישים ממגבי החלונות. מגב דומה (המכונה "שפכטל") משמש ליישור טיח בריצוף או ריעוף.

המגב משמש גם בחדר חושך, בהדפסת תמונה, לייבוש נייר הצילום לאחר השטיפה ולפני הייבוש, למניעת קמטים.

ראו גם
------

* מגב שמשה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מגב** בוויקישיתוף
זחל של פרודניה
זחלים וגלמים של פרודניה בשלבי התפתחות שונים
**גְּדוּדָנִית פְּרוֹדֶנְיָה** (שם מדעי: *Spodoptera littoralis*) היא מין של עש ממשפחת התנשמיתיים. שמה העברי נגזר משמה המדעי הקודם.

מאפיינים
--------

אורך גופה של הפרודניה הוא 14–18 מ"מ ומוטת כנפיה היא 27–38 מ"מ. הבוגרים פעילים בשעות הדמדומים והלילה, ונמשכים לאור.
המין נפוץ באפריקה ובאזור הים התיכון. תפוצה בישראל: כל הארץ, כל השנה.
הפרודניה נחשבת כמזיק חמור לגידולי השדה, לגינות ולמטעים.

מחזור החיים של הפרודניה
-----------------------

הנקבה מטילה כ-1000 ביצים במספר הטלות. כל הטלה מונה בין שלושים לכמה מאות ביצים. הן מוטלות על כל חלקי הצמח. הביצים מוטלות ב"חבילה" המכוסה בשערות בצבע חום צהבהב הנושרות מקצה גופה של הנקבה. משך התפתחות הביצים משתנה: בקיץ 2–3 ימים מההטלה עד לבקיעה, בסתיו ובאביב 3–6 ימים ובחורף 10–18 ימים. הפרודניה היא מין רב פונדקאי - אין לו צמח מועדף, והוא מטיל את ביציו על מגוון גידולי הגינה: מברוקולי, כרוב וחסה, מיני ירקות, עשבי תיבול ועד לדשא.

הזחלים מופיעים במגוון צורות וצבעים: מאפור, חום ועד ירוק אזמרגדי בהיר. הם יכולים להיות חלקים או שעירים, עם דוגמאות פסים ונקודות או בצבע אחיד. תצורות אלו משמשות אותם בהסוואה על גבי הצמח ממנו הם ניזונים. זחלים צעירים יכרסמו את העלה מצידו התחתון עד האפידרמיס ויותירו אחריהם "חלונות שקופים". הזחלים הבוגרים יכרסמו את כל העלה עד עורקיו. הם מותירים אחריהם את הפרשותיהם בצורת כדוריות זעירות ושחורות. לזחל 6 דרגות התפתחות/התנשלות. עד הדרגה השלישית הזחלים רגישים מאוד לחום ויובש, וחיים בקבוצות. לאחר הנשל השלישי הזחלים חיים ביחידות, לרוב בצד העלה התחתון. תקופת הזחל נמשכת בקיץ 12–18 ימים, בסתיו ובאביב 20–30 ימים ובחורף 70–85 ימים.

הזחלים מתגלמים בתוך האדמה או בחלק התחתון של העלים. צבע הגולם חום אדום ואורכו 18–22 מ"מ. תקופת הגולם נמשכת בקיץ 5–10 ימים, בסתיו ובאביב 14–19 ימים ובחורף 21–31 ימים.

מיד לאחר גיחתם מהגולם, הבוגרים מזדווגים. הנקבה מטילה את הביצים מספר שעות עד יומיים לאחר ההזדווגות. חיי הבוגרים קצרים מאוד - בקיץ יומיים עד שבוע.

מין זה מעמיד, באזור החוף, 7-8 דורות בשנה.

הפרודניה פגיעה מאוד בכל דרגות התפתחותה (ביצה, זחל, גולם ובוגר), ושיעור התמותה אצלה גבוה מאוד, בייחוד בעונות הקרות.

הדברה
-----

בגינה ביתית ההדברה מתאפשרת באופן ידני. ניתן לזהות את הזחלים ולאספם אחד אחד.
בשטחים נרחבים יותר, ניתן להשתמש בסוגי הדברה אחרים כגון: תאורת לכידה אולטרא סגולה ללכידת העש הבוגר (בתנאי שמדובר במבנה סגור אחרת המנורה עלולה למשוך אליה מזיקים חדשים) או חומרי הדברה כימיים\ביולוגיים המתאימים לזחלים אלו (למשל Bt).

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **גדודנית פרודניה** בוויקישיתוף
* פרודניה, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* EOL
* ADW
* NCBI
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  גְּדוּדָנִית פְּרוֹדֶנְיָה במילון בעלי חיים: עשים (תשפ"ב), 2021, באתר האקדמיה ללשון העברית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007529443905171

 |
**מגדה קמפנר** (בהונגרית: **Kempner Magda**; פוסטהבאבוצקה, הונגריה, מחוז יאס-נאג'קון-סולנוק, 24 בספטמבר 1894 – אושוויץ, סתיו 1944) הייתה מורה, משוררת, סופרת יהודייה-הונגרייה שניספתה בשואה יחד עם בעלה פאל ראדו (מקודם רוזנברג).

ביוגרפיה
--------

מגדה קמפנר נולדה במשפחה יהודית בכפר קטן בהונגריה והחלה את לימודיה בעיר אוראדיה, שם סיימה את לימודיה ואת בחינות הבגרות כתלמידה פרטית בבית הספר התיכון פרמונטריי (1912). מגדה השיגה את תעודת ההוראה שלה במתמטיקה ובפיזיקה בבודפשט. יחד עם בעלה, פאל ראדו, שהיה מורה לתולדות הספרות, עבדה בבית הספר למסחר הגבוה באוראדיה משנת 1916, ובין 1928 לבין 1944 הייתה מנהלת בית הספר הגבוה למסחר לבנות. בנוסף לתחום ההוראה שלה הרגיל היא לימדה גם תולדות אמנות. בשל פעילותה הספרותית התקבלה לאגודה הספרותית סיגליגט (שפעילותה פסקה בתום מלחמת העולם השנייה). היא גורשה לאושוויץ יחד עם בעלה ושניהם ניספו שם.

כתביה פורסמו בקביעות מאז 1920 בטורים של היומונים וכתבי העת:

* המילה ההונגרית (Magyar Szó)
* אביב (Tavasz)
* דפי טרנסילבניה (Erdélyi Lapok)

שיריה מעידים על טיפול טכני מעולה, על חוש קצב בטוח, ושני מחזותיה והרומנים שלה הם כתיבה סמבולית שמכילה מחשבות פילוסופיות. היא הייתה אחת החלוצים של המדע הבדיוני בטרנסילבניה.

ספריה
-----

* מגדה קמפנר: קצב. שירים, דימויים דרמטיים ; דפוס זוננפלד, אוראדיה, 1924 (שירים, יחד עם המשחקים המיסטיים "הבודדים" ו"מעלות השחר עד בין הערביים", (1924)
* אינטגרלים (רומן, ספריית זמננו 4. קלוז'-נאפוקה, 1926)
* שירים מאת מגדה קמפנר ; גרפיקה, אוראדיה, 1940

ספרות
-----

* יוב באנהג'י: סופרות הונגריות. בודפשט, 1939. 194.

לקריאה נוספת
------------

* Romániai magyar irodalmi lexikon: Szépirodalom, közírás, tudományos irodalom, művelődés II. (G–Ke). Főszerk. Balogh Edgár. Bukarest: Kriterion. 1991. מסת"ב 973-26-0212-0 (לקסיקון ספרותי הונגרי ברומניה)

קישורים חיצוניים
----------------

* מגדה קמפנר באתר החברה ההונגרית לתולדות המדע הבדיוני

הערות שוליים
------------

1. ↑  Öcsöd (akkor Békés vármegye) mellett van ilyen külterületi lakott hely.

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מגדה קמפנר"**.
**מגבטס**, (המאה ה-5 לפנה"ס) היה מצביא פרסי, שכישלונו במצור על האי נקסוס גרר את המרד האיוני.

ביוגרפיה
--------

על פי הרודוטוס מגבטס היה קרוב משפחתו של דריווש הראשון. הרודוטוס טוען גם שמאוחר יותר לאחר מלחמת פרס יוון ניסה המצביא הספרטני פאוסניאס לשאת לאשה את בתו של מגבטס. אם כי תוקידידס טוען דווקא שפאוסניאס נישא לבתו של חשיארש הראשון.

בשנת 501 לפנה"ס הגיש טיראן מילטוס אריסטגורס בקשה לארטפרנס הסטרפ של סרדיס לספק לו 200 ספינות מלחמה לצורך כיבוש האי נקסוס. ארטפרנס קיבל אישור משושן ונתן לאריסטגורס את הספינות. את מגבטס הוא צרף למשלחת כשותף לפיקוד עם אריסטגורס. אולם קצין יווני בשם **סקילכס** התרשל בשמירה על אחת מהספינות שהיו נתונות לפיקודו של מגבטס, זה האחרון העניש אותו באכזריות. אריסטגורס שסקילכס היה ידידו זעם על כך והעליב את מגבטס. כנקמה החליט מגבטס להכשיל את המסע, הוא שלח שליחים לנקסוס כדי שיודיעו שם על ההתקפה המתקרבת. המצור הכושל ערך ארבעה חודשים ובסופו נאלצו הפרסים לסגת. המעשה גרר לבסוף מרד צד אריסגורס, המרד התפשט לכל איוניה וזכה לכינוי המרד האיוני.

חוקרים כגון משה עמית מפקפקים באמינות הסיפור, שכן לא נראה שמגבטס יבגוד במלכו רק לצורך נקמה אישית. ובהמשך הוא אף נזכר מדי פעם כממלא תפקידים צבאיים שונים. יש חוקרים הסבורים שהמצור נכשל לא באשמת מגבטס והפרסים האשימו את היוונים בכישלון.

תוקידידס מזכיר גם שמגבטס היה הסטרפ של דאסקיליון והוחלף בארטבזוס בהוראת חשיארש הראשון.

לקריאה נוספת
------------

* הרודוטוס. **היסטוריה**. תרגמו וכתבו מבואות: בנימין שימרון ורחל צלניק-אברמוביץ. פפירוס, בית ההוצאה - אוניברסיטת תל אביב, 1998.
* **כתבי הירודוטוס**. מתורגמים מיוונית עם מבוא והערות מאת ד"ר אלכסנדר שור. ירושלים, ראובן מס, תרצ"ה. העתק דיגיטלי באתר "דעת".
* משה עמית, **תולדות יוון הקלאסית**, הוצאת מאגנס, תשס"ב (הספר בקטלוג ULI)

הערות שוליים
------------

1. ↑  הרודוטוס, ספר ה', 32.
2. ↑  תוקידידס, ספר א', 128.
3. ↑  הרודוטוס, ספר ה', 33.
4. ↑  "תולדות יוון הקלאסית" מאת משה עמית עמוד 244
5. ↑  תוקידידס, ספר א', 129.
**רשם** הוא האחראי ליישום מדיניות ונהלים הנוגעים לטיפול באוסף הפריטים המצויים במוסד אומנות כמוזיאון או גלריה, ומתמקד ברישום, אחסון, השאלות ושאילות, אריזה ומשלוח, וספירת מלאי. הרשם עובד יחד עם אוצרים, משמרים ומנהלי אוספים כדי לאפשר לציבור לצפות בפריטים המצויים באוסף תוך כדי שמירה עליו. הרשם לרוב בעל תואר אקדמי בתולדות האמנות או אמנות יפה.

במוסדות אומנות קטנים עשויים לשלב את תפקיד הרשם עם מנהל האוסף, ובמוסדות גדולים ישנם מספר רשמים האחראים כל אחד על מחלקה שונה, או יחדיו על כלל האוסף.

בישראל חלה חובה על הנהלת מוזיאונים למנות רשם שיהיה אחראי לרישום המוצגים במוזיאון.

איגוד המוזיאונים ואיקו"ם ישראל, הפועל תחת המועצה הבינלאומית למוזיאונים, מפעיל את פורום מנהלי אוספים ורשמים האחראי לקביעת קווים מנחים עבור מוזיאונים, המסדיר את פעילות הרשמים ודרכי עבודתם. בשנת 2022 פורום מנהלי האוספים והרשמים הוציא לאור את התקן הישראלי לניהול אוספים מוזאליים.

אחריות התפקיד
-------------

תפקידו של הרשם מתפרס על תחומים רבים בעבודה היומית במוזיאון, במטרה לשמור על הפריטים המוצגים במוזיאון והאוסף שלו.

* **רישום** – אחריות על תיעוד האוסף המתקבל לידי המוזיאון, הכולל רישום מצב הפריט, חומר גלם, בעלות, מקור, ופרטי זיהוי נוספים על הפריט והאומן.
* **השאלות ושאילות** – אחריות על יצירת קשר עם מוסדות אומנות שונים כדי להשאיל פריטים אשר נבחרו על ידי האוצרים להצגה בתערוכות, ונקודת הפנייה של מוסדות אומנות אל המוזיאון לבקשה לשאילה פריטים מתוך אוסף המוזיאון.
* **אחסון** – אחריות על מיקום האוסף במחסנים וארכיונים בצורה אשר שומרת על הפריטים וקלה למציאתו.
* **אריזה ומשלוח** – אחריות על רישום דו"ח על הפריטים אשר נשלחים מהמוזיאון או מגיעים אל המוזיאון אשר משקף את מצבם ואת הדרך בה נארזו, ופיקוח על דרך האריזה, ההובלה וההכנה למשלוח.
* **ספירת מלאי** – אחריות על ביצוע ספירת המלאי של אוסף המוזיאון.

הערות שוליים
------------

1. ↑   סעיף 6 לתקנות המוזיאונים, התשמ״ה–1984, בספר החוקים הפתוח
2. ↑  אודות, באתר איגוד המוזיאונים ואיקו"ם ישראל
3. ↑  התקן הישראלי לניהול אוספים מוזאליים, 2022
4. ↑  תקן נוהלי עבודה, באתר Collection Trust (באנגלית)
מפת אזורים בארץ ישראלמפת אזורים בארץ ישראל
אזורי השליטה וההתפשטות של ממלכת החשמונאים
מפת ערי הדקפוליס
**מצפה גלעד** היה יישוב בגלעד בתקופת המקרא ובתקופת ממלכת החשמונאים. אוזכר בשמו זה בספר שופטים המספר על יפתח אשר התגורר במצפה גלעד, ושם דיבר לפני האל:

"וַיְדַבֵּר יִפְתָּח אֶת-כָּל-דְּבָרָיו לִפְנֵי ה', בַּמִּצְפָּה: ... וַתְּהִי עַל-יִפְתָּח רוּחַ ה', וַיַּעֲבֹר אֶת-הַגִּלְעָד וְאֶת-מְנַשֶּׁה; וַיַּעֲבֹר, אֶת-**מִצְפֵּה גִלְעָד**, וּמִמִּצְפֵּה גִלְעָד, עָבַר בְּנֵי עַמּוֹ: ... וַיָּבֹא יִפְתָּח הַמִּצְפָּה, אֶל-בֵּיתוֹ, וְהִנֵּה בִתּוֹ יֹצֵאת לִקְרָאתוֹ, בְּתֻפִּים וּבִמְחֹלוֹת:"

זיהוי מילולי וגאוגרפי
---------------------

פרשנים וחוקרים הציעו זיהויים שונים למצפה גלעד.
יש אשר קשרו בינה לבין אתר שעליו מסופר בספר בראשית; שבו נפגשו יעקב ולבן; שמו של האתר הורכב מהמילים מצפה וגלעד, והשניים כרתו ביניהם שם ברית והקימו גל לעד:

" וַיַּעַן לָבָן וַיֹּאמֶר אֶל יַעֲקֹב הַבָּנוֹת בְּנֹתַי וְהַבָּנִים בָּנַי וְהַצֹּאן צֹאנִי וְכֹל אֲשֶׁר אַתָּה רֹאֶה לִי הוּא וְלִבְנֹתַי מָה אֶעֱשֶׂה לָאֵלֶּה הַיּוֹם אוֹ לִבְנֵיהֶן אֲשֶׁר יָלָדוּ: וְעַתָּה לְכָה נִכְרְתָה בְרִית אֲנִי וָאָתָּה וְהָיָה לְעֵד בֵּינִי וּבֵינֶךָ: וַיִּקַּח יַעֲקֹב אָבֶן וַיְרִימֶהָ מַצֵּבָה: וַיֹּאמֶר יַעֲקֹב לְאֶחָיו לִקְטוּ אֲבָנִים וַיִּקְחוּ אֲבָנִים וַיַּעֲשׂוּ גָל וַיֹּאכְלוּ שָׁם עַל הַגָּל: וַיִּקְרָא לוֹ לָבָן יְגַר שָׂהֲדוּתָא וְיַעֲקֹב קָרָא לוֹ גַּלְעֵד: וַיֹּאמֶר לָבָן הַגַּל הַזֶּה עֵד בֵּינִי וּבֵינְךָ הַיּוֹם עַל כֵּן קָרָא שְׁמוֹ **גַּלְעֵד: וְהַמִּצְפָּה** אֲשֶׁר אָמַר יִצֶף ה' בֵּינִי וּבֵינֶךָ כִּי נִסָּתֵר אִישׁ מֵרֵעֵהוּ:"

חוקרי ארץ ישראל והתנ"ך הציעו לזהות אותה עם **רמת המצפה** בנחלת שבט גד:

" וַיִּתֵּן מֹשֶׁה לְמַטֵּה גָד לִבְנֵי גָד לְמִשְׁפְּחֹתָם: וַיְהִי לָהֶם הַגְּבוּל יַעְזֵר וְכָל עָרֵי הַגִּלְעָד וַחֲצִי אֶרֶץ בְּנֵי עַמּוֹן עַד עֲרוֹעֵר אֲשֶׁר עַל פְּנֵי רַבָּה: וּמֵחֶשְׁבּוֹן עַד רָמַת הַמִּצְפֶּה וּבְטֹנִים וּמִמַּחֲנַיִם עַד גְּבוּל לִדְבִר:"

רמת המצפה זוהתה אצל פרשנים גם עם ראמות בגלעד; עיר זו הייתה עיר מקלט וגם נתנה ללוויים:

"וּלְמִשְׁפְּחוֹת בְּנֵי מְרָרִי הַלְוִיִּם הַנּוֹתָרִים מֵאֵת מַטֵּה זְבוּלֻן אֶת יָקְנְעָם וְאֶת מִגְרָשֶׁהָ אֶת קַרְתָּה וְאֶת מִגְרָשֶׁהָ: ... וּמִמַּטֵּה גָד אֶת עִיר מִקְלַט הָרֹצֵחַ אֶת רָמֹת בַּגִּלְעָד וְאֶת מִגְרָשֶׁהָ וְאֶת מַחֲנַיִם וְאֶת מִגְרָשֶׁהָ:"

בספר חשמונאים א' תואר כיבוש מצפה בגלעד על ידי כוחות צבאו של יהודה המכבי; שלאחריו הועלתה העיר באש.

בחיבורו כתב אוסביוס כי מצפה בגלעד נמצאת בסמוך ל**פילדלפיה**, הידועה בשמה העברי המקראי: רבת עמון ובשמה הערבי: עמאן, בסמוך לנחל יבוק.

בעת החדשה הוצע לזהותה באתר בשם א-רמתה, מדרום מערב לאדרעי.

ראו גם
------

* רמות גלעד

לקריאה נוספת
------------

* הערך: מצפה, מצפה גלעד, **לכסיקון מקראי**, (עורכים: מנחם סוליאלי, משה ברכוז), א-ב, תל אביב: הוצאת דביר, תשכ"ה-1965, עמ' 550.
* יוחנן אהרוני, **אטלס כרטא לתקופת המקרא**, ירושלים: הוצאת כרטא, 1974, עמ' 123.

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספר שופטים, פרק י"א, פסוקים י"א–ל"ד.
2. ↑  ספר בראשית, פרק ל"א, פסוקים מ"ג–מ"ט.
3. ↑  ספר יהושע, פרק י"ג, פסוקים כ"ד–כ"ו.
4. ↑  ספר יהושע, פרק כ"א, פסוקים ל"ד–ל"ו.
5. ↑  **ספר חשמונאים א'**, ה, לה.
צבעי מים
**צבע מים** (בלועזית: **אַקוָורֶל**) הוא צבע לציור המורכב מפיגמנטי צביעה, מים וגומי ערבי לעיבוי וייבוש.

אופן הציור בצבעי מים
--------------------

ציור בצבעי מים
צבעי מים ניתנים לשימוש על מצעי ציור רבים, ביניהם קרטון, בד, קיר ועוד, אך לרוב מצוירים על גבי נייר עבה ומותאם במיוחד לספיגה, הקרוי נייר אקוורל. צבעי מים מגיעים לצרכן בשני אופנים: צלוחיות ושפופרות. הצלוחיות מכילות תיבה קטנה של צבע מים מיובש, שניתן להמיסו במגע עם מים, והשפופרות מכילות צבע מים לח, שניתן לדללו במים או למרחו ישירות.

צבעי מים מתייבשים במהירות על הדף לשכבה שקופה למחצה (בהתאם למידת הדילול של הצבע בעת המריחה) וניתן לעבוד עליהם בשכבות, כמו גם להרטיב את הדף על מנת ליצור מחיקה של שכבה או פיזור שונה לשכבת צבע.

שימוש בצבעי מים מאפשר רמות שקיפות שונות, החל מצבעים כמעט שקופים ועד אטימות מוחלטת. פעמים רבות נדרשת עבודה במספר שכבות על מנת להגיע למורכבות של צבע וטקסטורה. לפיכך, נדרשת מיומנות בעבודה עמם. הצבעים מתאימים לעבודות אמנות מופשטת באותה מידה שהם יכולים לשמש לעבודות היפר ריאליסטיות ומדויקות.

טכניקות ציור שונות
------------------

בטכניקת הציור בצבעי מים, מתחיל הצייר לרשום בעזרת צבע בהיר ומדולל במים ובהדרגה הוא מוסיף שכבות כהות ומדוללות פחות. זאת מכיוון שטיבם החצי-שקוף של צבעי המים אינו מאפשר בנוחות להבהיר את הגוון, ושכבה נוספת תכהה תמיד את זו שמתחתיה. בנוסף, הנייר וצבעו מהווים אלמנט מכריע בציור, כיוון שהוא משתקף דרך שכבות הצבע. בציורים רבים מהווה הנייר הבהיר תחליף לפיגמנט הלבן שאינו נמצא בדרך כלל בשימוש בעת ציור בצבעי מים. הציור נעשה בעזרת מכחולים בעלי סיבים רכים מאוד הקרויים מכחולי צובל, או מכחולים מסיבים סינתטיים אחרים. קיימים גם צבעי מים אטומים, הקרויים גואש, שטכניקת השימוש בהם דומה לציור בצבעי שמן או אקריליק.

ציור בחיק הטבע
--------------

ציור של חיק הטבע בצבעי מים ועיפרון על נייר
צבעי מים נחשבים למדיום פופולרי לציור בחיק הטבע, היות שהם דורשים מעט הכנות מוקדמות, יחסית לשיטות ציור כגון צבעי שמן. בהתאם, כמעט לכל מותג של צבעי מים יש גרסה ניידת, שהיא קופסה ובה סדרת צלוחיות ומגש ערבוב, או סדרת שפופרות קטנות. ניתן לפיכך לצייר בנוחות בצבעי מים בנסיעות ארוכות, כמו גם בחנייה ארעית בחיק הטבע. כצבעים מהירי ייבוש, קל לעבוד בשכבות מהירות ואקספרסיביות וללכוד על הדף מצבים משתנים כגון חיות בר ומזג אוויר. רבים מבני האצולה האנגלים ציירו בצבעים אלה באופן זה.

שימור ציורים בצבעי מים
----------------------

אחת הבעיות העיקריות עם צבעי מים היא המסיסות במים. גם כשהצבע יבש, מגע עם מים ימוסס אותו מחדש, וכך רסס אקראי עלול להרוס לחלוטין ציור בצבעי מים. מגע עם אוויר לח יכול אף הוא לשנות את הגוונים על הדף. על מנת לשמור על ציור בצבעי מים לאורך זמן, יש להשתמש בנייר בעל יכולת שימור, ולמסגר את הציור הגמור תחת זכוכית אטומה.

ראו גם
------

* עיפרון מסיס במים
* ירושלים, שער החבשים
* חיפה, הטכניון
* לוח צבעים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צבע מים** בוויקישיתוף
* צבע מים, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* ציור בצבעי מים, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007551099605171
* BnF: cb119309259 (data)
* GND: 4002511-1
* LCCN: sh85145673
* NDL: 00571592
* NKC: ph114019

 |
**קרייג ק. טימברלייק** (באנגלית:  **Craig Q. Timberlake**) הוא קצין בדימוס בדרגת מייג'ור גנרל בחיל הנחתים של ארצות הברית.

ביוגרפיה
--------

טימברלייק, בנם של אלבון ומאודי, איבד את הוריו בגיל צעיר וגדל עם סבתו ודודתו. יש לו שני אחים ואחות, המשרתת בחיל הנחתים של ארצות הברית בדרגת סמל ראשי.

במאי 1977 התגייס לחיל הנחתים והתקדם עד דרגת סמל ראשון. הוא יצא לקורס קצינים וסיים תואר ראשון בקולג' מרי וושינגטון ב-1989. 

שימש מפקד פלוגה רובאית, סגן מפקד פלוגה ומפקד פלוגה בגדוד השני של רגימנט הנחתים השישי. שימש מפקד מחלקה ומפקד פלוגה בקורס קצינים של הנחתים. פיקד על פלוגה ושימש קצין מבצעים בגדוד הראשון של יחידת המשלוח ה-15. שימש קצין מבצעים של רגימנט בדיוויזיית הנחתים הראשונה ומדריך בגדוד השלישי של רגימנט הנחתים ה-23. פיקד על גדוד הכשרות של הנחתים בבסיס פריס איילנד. בנוסף שימש כראש מדור באגף כוח האדם והמילואים של הנחתים, קצין תכנון לאזור דרום-מזרח אסיה, ועוזר קצין תכנון בפיקוד האוקיינוס השקט.

בפברואר 2011 מונה למפקד חטיבת המשלוח השלישית של הנחתים וסגן מפקד כוח המשלוח השלישי של חיל הנחתים. חודש לאחר כניסתו לתפקיד הוביל את החטיבה במאמצי הסיוע לנפגעי רעידת האדמה והצונמי בסנדאי, בספטמבר אותה שנה קודם לדרגת בריגדיר גנרל. כיוני 2013 מונה לסגן מפקד אזור צפון של כוח הסיוע הביטחוני הבינלאומי באפגניסטן. בתפקידו הבא שימש ראש מחלקת ניהול כוח אדם במטה החיל הנחתים וב-2015 קודם לדרגת מייג'ור גנרל.

בינואר 2017 מונה למפקד דיוויזיית הנחתים השלישית ושירת בתפקיד עד יוני 2018.

טימברלייק בוגר המכללה לפיקוד ומטה של הנחתים, מכללת המלחמה של הצי ובעל תואר שני מהאוניברסיטה לביטחון לאומי.

קישורים חיצוניים
----------------

* ביוגרפיה באתר חיל הנחתים

הערות שוליים
------------

1. ↑  Brother and Sister in Arms, המשמר הלאומי של קנטקי, 16 בינואר 2013
2. ↑  Timberlake promoted to brigadier general, ‏sentinelnews.com, ‏ 28 בספטמבר 2011
במתמטיקה, **קריטריון איזנשטיין** נותן תנאי מספיק לכך שפולינום בעל מקדמים שלמים הוא אי פריק מעל חוג השלמים \ \mathbb{Z} (לפי למה של גאוס, פולינום כזה הוא גם אי פריק מעל שדה המספרים הרציונליים \ \mathbb{Q}). הקריטריון קרוי על-שם המתמטיקאי הגרמני פרדיננד אייזנשטיין.

נוסח המשפט
----------

פולינום {\displaystyle \ f(x)=a\_{n}x^{n}+a\_{n-1}x^{n-1}+\ldots +a\_{1}x+a\_{0}}בעל מקדמים שלמים מקיים את **תנאי איזנשטיין** אם קיים מספר ראשוני \ pכך ש-

* \ p מחלק את {\displaystyle \ a\_{i}} לכל {\displaystyle \ 0\leq i<n}.
* \ p לא מחלק את **הפענוח נכשל (SVG (אפשר להפעיל MathML בעזרת הרחבת דפדפן): תשובה בלתי־תקינה ("Math extension cannot connect to Restbase.") מהשרת "http://localhost:6011/he.wikipedia.org/v1/":): {\displaystyle \ a\_{n}}**
.
* {\displaystyle \ p^{2}} לא מחלק את {\displaystyle \ a\_{0}}.

פולינום המקיים תנאי זה לא ניתן לפירוק מעל חוג המספרים הרציונליים (למעט הוצאת גורם משותף מן המקדמים). פולינומים המקיימים את תנאי איזנשטיין נקראים לפעמים **פולינומי איזנשטיין**.

באופן כללי יותר, פולינום המוגדר מעל תחום שלמות D מקיים את תנאי איזנשטיין אם קיים אידיאל ראשוני P של D, כך שכל מקדמי הפולינום פרט למוביל שייכים ל-P, וכך שהמקדם החופשי אינו שייך לאידיאל {\displaystyle \ P^{2}}. במקרה זה הפולינום אי פריק מעל D (אם D הוא תחום פריקות יחידה, אז הפולינום אי פריק מעל שדה השברים של D, לפי הלמה של גאוס).

בשדה מקומי, כל הרחבה מסועפת לחלוטין מתקבלת מסיפוח שורש של פולינום איזנשטיין לשדה.

דוגמאות
-------

1. יהי \ pראשוני, אזי {\displaystyle f(x)=x^{n}-p} מקיים את קריטריון אייזנשטיין ולכן הוא אי-פריק.

2. הדרך הקלה להוכיח שהפולינום הציקלוטומי {\displaystyle \ f(x)={\frac {x^{p}-1}{x-1}}=x^{p-1}+x^{p-2}+\cdots +x+1} אי פריק כאשר \ p ראשוני, היא להבחין ש- {\displaystyle \ f(x+1)} מקיים את קריטריון איזנשטיין עבור \ p. 

3. נתבונן ב- {\displaystyle \ g(x)=3x^{4}+15x^{2}+10}. הגורם המשותף של המקדמים 10 ו- 15 הוא ראשוני, 5. מכיוון ש-5 איננו מחלק את 3, המקדם המוביל ו- {\displaystyle \ 5^{2}=25} איננו מחלק את 10, המקדם האחרון - הפולינום עונה על התנאי ולכן הוא אי פריק מעל השלמים.

4. יש פולינומים המקיימים את קריטריון אייזנשטיין אחרי הצבת הזזה {\displaystyle x=y+a}, כאשר \ aקבוע.

התבוננו לדוגמה בפולינום {\displaystyle \ h(x)=x^{2}+x+2}. נראה שאין ראשוני המחלק את 1, המקדם של x. אבל, אם נציב {\displaystyle \ x+3}, נקבל את הפולינום {\displaystyle \ h(x+3)=x^{2}+7x+14}, אשר מקיים את הקריטריון עבור המספר הראשוני 7. כלומר, על ידי הזזת הפולינום הצלחנו להראות שהוא מקיים את קריטריון איזנשטיין.

הוכחה
-----

להלן ההוכחה למקרה של פולינום בעל מקדמים שלמים. ההוכחה לתחום שלמות כללי דומה. נתבונן ב-\ f(x) כפולינום מודולו \ p, כלומר נעתיק את המקדמים לשדה \ \mathbb{Z}/p\mathbb{Z}. מכיוון שכל המקדמים פרט למקדם המוביל מתחלקים ב-\ pנקבל את הפולינום {\displaystyle \ cx^{n}}עם מקדם כלשהו שונה מאפס \ c. נניח בשלילה שניתן לפרק את \ fלשני פולינומים \ gו-\ hשהמכפלה שלהם שווה ל-\ fונקבל ש-{\displaystyle \ h\equiv ax^{k}\,,g\equiv bx^{n-k}(\operatorname {mod} \,p)}. מכאן, \ pמחלק את המקדמים החופשיים של \ h ושל \ gולכן, {\displaystyle \ p^{2}}מחלק את המקדם החופשי של המכפלה בסתירה להנחה.

קישורים חיצוניים
----------------

* קריטריון אייזנשטיין, באתר MathWorld (באנגלית)
המצפה על מאונה לואה
 תמונת לווין של פסגת מאונה לואה.
**מצפה מאונה לואה** (באנגלית: **Mauna Loa Observatory**,‏ **MLO**) הוא תחנה בסיסית אטמוספירית על הר מאונה לואה, באי הוואי, הממוקם במדינת הוואי שבארצות הברית.

המצפה
-----

 בשתי כיפות יש חיישנים סולאריים.
 עקומת קילינג: ריכוזי CO2 אטמוספיריים כפי שנמדדו במצפה הכוכבים מאונה לואה
מאז שנת 1958, בתחילה בהנחייתו של צ'ארלס קילינג, ואחריו בנו ראלף ומאוחר יותר אלמר רובינסון, מצפה "מאונה לואה" (MLO) מפקח ואוסף נתונים הנוגעים לשינוי האטמוספירי, והוא ידוע במיוחד במעקב רציף אחר פחמן דו-חמצני באטמוספירה המכונה לפעמים עקומת קילינג. המצפה נמצא תחת המעבדה לחקר מערכת כדור הארץ המהווה חלק ממנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הבינלאומי (NOAA). על פי ה-NOAA, מאונה לואה היא תחנת הניטור הרציפה ביותר של CO2, והאתר העיקרי בעולם למדידת הגז.

את התצפית האחרונה על ריכוזי CO2 מהמצפה ניתן למצוא באתרי אינטרנט לצד נתונים מאתרים אחרים ומגמות במאונה לואה. ניתן להשוות את רמות ה-MLO עם אתרים אחרים ברשת הניטור העולמית.

למצפה מאונה לואה פעילויות בחמישה מקומות באי הגדול. אתר התצפית העיקרי ממוקם בגובה 3,397 מטר, על המדרון הצפוני של מאונה לואה (19°32′10″N 155°34′34″W﻿ / ﻿19.53611°N 155.57611°W﻿ / 19.53611; -155.57611) כ-5 קילומטרים צפונית לפסגת מוקואוואו. המצפה הסולארי מאונה לואה משתף אתר זה. המינהל ועיבודי נתונים מסוימים נעשים במשרד בהילו. קולאני מאוקה הוא אתר לאיסוף גשמים. קייפ קומוקאהי הוא אתר לדוגמה הממוקם בנקודה המזרחית ביותר של הוואי. בשדה התעופה בחילו מכינים ומשגרים מכשירים שבועיים המועברים בכדור פורח למדידת אוזון מהשטח עד לגובה של 30 קילומטר. אתר המצפה הוא גם בית זמני לתצפית על קרינת רקע קוסמית בשם AMiBA.

במקור נבחרה מאונה לואה כאתר ניטור מכיוון שהאוויר, שנמצא הרחק מכל יבשת, נדגם והוא ממוצע טוב עבור מרכז האוקיינוס השקט. בהיותו גבוה, הוא נמצא מעל שכבת ההיפוך בה קיימות מרבית ההשפעות המקומיות וכבר הייתה דרך גסה לפסגה שנבנתה על ידי הצבא. הזיהום ממקורות וולקניים מקומיים מתגלה לעיתים במצפה, ואז מוסר מנתוני הרקע.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מצפה מאונה לואה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של מצפה הכוכבים של NOAA במאונה לואה
* חטיבת ניטור גלובלית, בולדר, קולורדו
* ריכוזי פחמן דו-חמצני ברחבי העולם - בזמן אמת

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Carbon Dioxide at NOAA's Mauna Loa Observatory reaches new milestone: Tops 400 ppm". National Oceanic and Atmospheric Administration. 2013-05-10. נבדק ב-2014-06-12.
2. ↑  "Carbon Cycle-Greenhouse Gases Observatory Measurements". National Oceanographic and Atmospheric Administration. אורכב מ-המקור ב-2007-02-08. נבדק ב-2009-07-04.
3. ↑  "Trends in Atmospheric Carbon Dioxide - Mauna Loa". נבדק ב-2009-07-04.
4. ↑  "Ozonesonde". NOAA Ozone Layer web site. נבדק ב-2009-07-04.
5. ↑  "Mauna Loa Solar Observatory". *mlso.hao.ucar.edu*. נבדק ב-2009-07-04.
6. ↑  Steven Ryan (1995). "Quiescent Outgassing of Mauna Loa Volcano 1958-1994". Mauna Loa Revealed: Structure, Composition, History, and Hazards Geophysical Monograph 92, American Geophysical Union. אורכב מ-המקור ב-1998-01-14. נבדק ב-2009-07-04.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007355595505171
* LCCN: n86105960
* VIAF: 266433515
* WorldCat: lccn-n86105960

 |
**עמרם עמאר** (1908–1983) היה במאי וצלם שביים את הסרט העלילתי הראשון באורך מלא במדינת ישראל, "הפוגה", שיצא לאקרנים ב-1950.

קורות חיים
----------

נולד בשנת 1908 בעיר סלא במרוקו, ילד רביעי להוריו משה וזהרה אבוקסיס. ילדותו עברה בצל היעלמות אחיו שלא שב מאחד ממסעותיו בחיפוש הזדמנויות לסחר בצפון אפריקה. משתמה הצפייה לשובו החליטו הוריו לצאת עם עמרם בן ה-11 לאלג'יר - שם נראה בפעם האחרונה - בתקווה למוצאו.

בהגיעם לאלג'יר הוכנס לבית הספר של אליאנס בעיר, ולמסגרת זו נוסף לימוד ב"חדר". לאחר שהייה של שלוש שנים באלג'יר, אבדה התקווה של הוריו למצוא את אחיו, והם חזרו למרוקו והשתקעו בקזבלנקה. במקביל ללימודיו בבית ספר אליאנס בעיר, עמאר קיבל תעודת שוחט בקר מהקהילה היהודית. על אף הסמכתו לא ראה במקצוע זה את ייעודו בחיים, ובטרם מלאו לו עשרים החליף את שם משפחתו ל**עמאר** והצטרף כפייטן לרבי דוד בוזגלו כמלווה בפריטה על עוד וכינור.

בשנות ה-30 עבר לפריז. לאחר ניסיונות מקצועיים שונים גילה את קסמו של עולם הצילום. בשנים הראשונות בפריז נהג לבקר תכופות את הוריו ומשפחתו בקזבלנקה, אך רוחות המלחמה שהחלו לנשוב ברחבי אירופה הביאו אותו להחלטה לעזוב ולחזור למרוקו.

עם חזרתו, פתח סטודיו במרכזה של העיר. שם פגש ב-1941 את אשתו לעתיד, סול. את מקום מגוריהם בחרו בבניין יוקרתי שנבנה במרכזה של העיר, יהודים בעלי אמצעים יצאו מה"מלאח" ובאו להתגורר בו. סול הובחנה כנגועה בשחפת, והבחנה זו גרמה להתלבטות האם להיכנס להיריון ולחשוף את הוולד למחלה. ב-1944 נולדה לזוג בת בריאה והוענק לה השם ליליאן. בשנתיים הראשונות לחייה סול לא הורשתה להתקרב אליה מהחשש שתדביקה בשחפת.

בתום מלחמת העולם השנייה עבר לפריז. הוא החל לעבוד ולצלם סרטים דוקומנטריים במימון ממשלת צרפת. כבר בחודשים הראשונים לשהייתם בפריז חלה הידרדרות רפואית במצבה של רעייתו עד לאשפוזה בסנטוריום. בשנת 1946 נסע לקזבלנקה לצלם סרט דוקומנטרי על משפחת המלוכה המרוקאית. במהלך הצילומים קיבל מברק בו התבשר על מות רעייתו. לאחר מותה, הוא חיפש מסגרת מתאימה לבתו בת השלוש, ומשלא מצא מסגרת חינוכית יהודית בצרפת, נאלץ לשכן אותה בבית יתומים קתולי.
ב-1949 הגיע לישראל כדי לצלם סרט דוקומנטרי על המדינה הצעירה. הוא חבר למפיקים ישראלים ותוצאות המפגשים הביאו להפקת סרט עלילתי דובר עברית בשם "הפוגה" וחלקו בו היה תסריטאי, צילום, ובימוי. סרט זה ייחשב לימים לסרט הישראלי העלילתי הראשון באורך מלא שהופק במדינת ישראל.

עם סיום צילומי הסרט שב לצרפת לסיים את עריכת הסרט במעבדות בפריז. הפרמיירה של הסרט נערכה בלעדיו, והסרט הוקרן ב - 1950 בבית קולנוע אוריון בירושלים בלבד ולאחר מספר ימים הורד עקב העניין המועט שעורר. הסרט והעותק שלו לא שרדו את פגעי הזמן, אך מספר קטעים מתוכו ראויים לצפייה והועלו ליוטיוב.

הכישלון האמנותי והקופתי מחד ואי הצלחתו למצוא מקום עבודה בארץ מאידך, הביאו אותו להחלטה שפריז היא מקומו המקצועי. בשנים 1973–1950 עבד כצלם סרטים ואף עבר לצלם בערוצי הטלוויזיה בצרפת. בשנת 1983 נפטר בגיל 75. נקבר בפריז. השאיר בת.

קישורים חיצוניים
----------------

* עמרם עמאר, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* קטעים מהסרט, סרטון באתר יוטיוב
* קטעים מהסרט, סרטון באתר יוטיוב
* על הסרט, באתר "הבמה"

הערות שוליים
------------

1. 1 2  נתן ויעקב גרוס, דמות המלחמה בקולנוע הישראלי
2. 1 2  על הסרט, באתר "הבמה"
פירוש נוסף ערך זה עוסק במקלון צבע נוקשה למחצה. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו פסטל (פירושונים).
גירי פסטל
דיוקן של לואי ה-15 בצבעי פסטל מאת רוזלבה קריארה
ציור בצבעי פסטל מאת אדגר דגה
**פַּסְטֵל** (באנגלית: **Pastel**) הוא מקלון צבע נוקשה למחצה המורכב מפיגמנט וחומר מעבה, ולעיתים תוספים אחרים. קיימים מגוון של פסטלים שנבדלים זה מזה בסוג החומר המעבה, כמו גם בתוספים השונים.

קטגוריות שונות של פסטלים
------------------------

קיימים סוגים שונים של פסטלים, חלקם בעלי פופולריות גבוהה ואחרים נדירים יחסית. החלוקה המקובלת כיום היא לשלוש קטגוריות:

* פסטלים קשים, הקרויים גם **גירי פסטל**, ומורכבים משעווה, גיר ופיגמנט.
* **פסטלים רכים**, המורכבים משעווה, מים, חומר מאגד רך (בדרך כלל גומי ערבי) ופיגמנט.
* **פסטלי שמן** (מכונים בעברית "**צבעי פנדה**" על שם מותג בשם זה), המורכבים משעווה, שמן ופיגמנט.

בתוך כל קטגוריה קיימות תתי-קטגוריות, בהתאם למינונים השונים של המרכיבים והשפעתם על אופי הציור. היות שהמרכיב העיקרי בפסטלים כולם הוא הפיגמנט הטהור, היחס שלו לשאר המרכיבים יקבע באופן כמעט ישיר את איכותו. נהוג לחלק את הפסטלים מכל הסוגים לשלוש דרגות איכות: לימוד, סטודנט ואמן, כאשר ההבדל העיקרי הוא מטען הפיגמנט בפסטל - ככל שהוא גבוה יותר, כך הפסטל איכותי יותר וגוונו חד וברור.

משמעות השם
----------

שמם של פסטלי הצבע נובע מהמילה האיטלקית פסטלו (Pastello) שמשמעותה גליל לחם קטן. באופן דומה, השם פסטלים "משודך" גם למתאבנים קטנים, שלהם צורת גליל.

דרך השימוש
----------

צבעי פסטל מצויים בשימוש כבר מהמאה החמש עשרה, וכאשר הפיגמנט עצמו יציב (כלומר, לא נוטה להתכהות או להתבהר עם הזמן) ציור בצבעי פסטל עמיד לאורך זמן, וציורים בני מאות שנים יראו רעננים כביום בו צוירו.

ציורי פסטל מבוצעים באמצעות העברת המקלונים על פני משטח נייר או בד, שאינו חלק לחלוטין, כך שמעט מן הצבע במקלון הפסטל נותר על פניו. כאשר משטח הציור מכוסה כולו בצבע, הוא נקרא ציור פסטל. כאשר רק חלקים מסוימים מכוסים, הוא נקרא רישום או סקיצה.

הפסטל באמנות
------------

הפסטל אוזכר לראשונה ככלי אמנותי על ידי הצייר האיטלקי לאונרדו דה וינצ'י, בשנת 1495. ציור בצבעי פסטל הפך אופנתי במאה השמונה עשרה בציורי דיוקן, לעיתים קרובות תוך שילוב עם ציור בצבעי גואש. יש חוקרים הסוברים שהציירת הוונציאנית רוֹזָלבָּה קַרִיאֶרָה היא זו שהפיצה אופנה זו. ציירים כמו ז'ורז' דה לה טור וז'אן-אטיין ליוטאר עשו בו שימוש, וידועים במיוחד איורי הפסטל של אנטואן ואטו. במאה התשע עשרה עשה אדגר דגה שימוש רב בציור בצבעי פסטל, כמוהו כבת חסותו מרי קאסאט.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **פסטל** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **ציורי פסטל** |

* איתן גילור מילר, הקשר בין ציור בצבעי פסטל בחדר הטיפולים לבין מחקר אקדמי שבדק את קצב הלב, באתר הארץ, 1 באוגוסט 2018
* רישום פסטל, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007529558205171
* BnF: cb12182417k (data)
* LCCN: sh85098548
* NKC: ph115686

 |
המונח "M7" מפנה לכאן. לערך העוסק בתותח מתנייע, ראו M7 פריסט.

**צביר תלמי** (נקרא גם **Messier 7** ,**M7**, או **NGC 6475**) הוא צביר פתוח בהיר במיוחד וקל לצפייה בקבוצת הכוכבים עקרב הנמצא במרחק של כ-800 שנות אור ממערכת השמש ומכיל כ-80 כוכבים.

היסטוריה
--------

הצביר מוזכר על ידי תלמי שתיאר אותו בשנת 130 לספירה כ"ערפילית מאחורי העוקץ של העקרב". האסטרונום האיטלקי ג'ובאני בטיסטה אודיירנה ציין בשנת 1654 כי מדובר בצביר כוכבים המכיל 30 כוכבים, אך לא ברור מתי צפה בו. אדמונד היילי תיאר את הצביר כ"כוכב מעורפל" וכלל אותו בקטלוג של כוכבי הדרום בשנת 1678 וניקולא לואי דה לאקאי זיהה אותו בשנת 1752 כ"קבוצה של 15-20 כוכבים קרובים בצורת ריבוע". בשנת 1764 כלל אותו שארל מסיה בקטלוג מסיה.

לצביר דרגת בהירות נראית 3.3 והוא קל לצפייה בעין כארבע מעלות צפונית-מזרחית לשאולה - העוקץ של העקרב, אך רק באמצעות משקפת ניתן להבחין בכוכבי הצביר, שהבהיר שבהם הוא מדרגת בהירות 5.6. בשל מיקומו של הצביר בכיוון מרכז שביל החלב ניתן לראות מעבר לו כוכבים רבים רחוקים וחלשים יותר השייכים לגלקסיה.

מאפייני הצביר
-------------

קוטרו של צביר תלמי הוא כ-20 שנות אור ומרחקו ממערכת השמש הוא כ-800 שנות אור כך שגודלו הזוויתי הוא כמעט מעלה וחצי - פי שלושה מגודלו של הירח במילואו. גילו של הצביר מוערך בכ-220 מיליון שנים והוא מכיל בעיקר כוכבים צעירים מסוג ספקטרלי B, בדומה לצבירים פתוחים אחרים. הכוכב הבהיר ביותר בצביר הוא ענק צהוב מסוג ספקטרלי G, שבשל צבעו הצהוב בולט על רקע שאר הכוכבים בצביר שצבעם לבן - כחלחל.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צביר תלמי** בוויקישיתוף
* M7 בקטלוג מסיה באתר SEDS.
* צביר תלמי, בבסיס הנתונים SIMBAD לגרמי שמיים אסטרונומיים

| קטלוג מסיה |
| --- |
| צבירי כוכבים | M2 • M3 • M4 • M5 • M6 • M7 • M9 • M10 • M11 • M12 • M13 • M14 • M15 • M18 • M19 • M21 • M22 • M23 • M24 • M25 • M26 • M28 • M29 • M30 • M34 • M35 • M36 • M37 • M38 • M39 • M41 • M44 • M45 • M46 • M47 • M48 • M50 • M52 • M53 • M54 • M55 • M56 • M62 • M67 • M68 • M69 • M70 • M71 • M72 • M75 • M79 • M80 • M92 • M93 • M103 • M107 |  |
| גלקסיות | M31 • M32 • M33 • M49 • M51 • M58 • M59 • M60 • M61 • M63 • M64 • M65 • M66 • M74 • M77 • M81 • M82 • M83 • M84 • M85 • M86 • M87 • M88 • M89 • M90 • M91 • M94 • M95 • M96 • M98 • M99 • M100 • M101 • M102 • M104 • M105 • M106 • M108 • M109 • M110 |
| ערפיליות | M1 • M8 • M16 • M17 • M20 • M27 • M42 • M43 • M57 • M76 • M78 • M97 |
| אחרים | M40 • M73 |
| שארל מסיה • קטלוג קלדוול • הקטלוג הכללי החדש |
הבמה המרכזית של פסטיבל לידס
**פסטיבל רדינג ולידס**, הוא פסטיבל מוזיקלי שנתי, הנערך באנגליה בסוף השבוע האחרון של חודש אוגוסט, בערים רדינג ולידס.

בין השנים 1997 ל-2007 חברת **קרלינג** הייתה הספונסר הרשמי של הפסטיבל, וכתוצאה מכך הוא נקרא באותה תקופה "קרלינג ויקנד". את הפסטיבל מפיקה עד היום חברת **Festival Republic**.

היסטוריה
--------

הפסטיבל החל את דרכו בשנת 1961. משנות ה-70 והלאה הוא מוקם באופן קבוע בעיר רדינג. בשנת 1999, בעקבות הפופולריות הגדולה שלו, פוצל הפסטיבל לשני אירועים המתקיימים בעיר רדינג ובעיר לידס, תוכני הפסטיבלים זהים אך ימי ההופעות שונים, כדי לאפשר הופעה של כל להקה בשניהם.

קהל
---

כמות המבקרים ב-2 הפסטיבלים הגיעה לכ-80,000 צופים בשנה בשנתיים האחרונות.

בשנים האחרונות כל הכרטיסים נמכרו בתוך מספר שעות מרגע צאתם למכירה, מה שהופך את משימת קניית הכרטיסים לכמעט בלתי אפשרית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פסטיבל רדינג ולידס** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פסטיבל רדינג ולידס (באנגלית)
* פסטיבל רדינג ולידס, ברשת החברתית טוויטר

* פסטיבל רדינג ולידס, ברשת החברתית אינסטגרם
* פסטיבל רדינג
* פסטיבל לידס

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz: 77f3060b-1e46-48f8-9aee-1130b00c0912

 |
**קריטריון אולימפי** הוא הישג או הישגים בתחרויות לפני אולימפיאדה שספורטאי נדרש להשיג כדי להיכלל במשלחת האולימפית.

מבחינים בין 2 סוגים של קריטריונים אולימפיים:

* קריטריון בינלאומי - שנקבע על ידי פדרציית הספורט הבינלאומית של הענף כדי לעמוד במכסת המשתתפים שנקבעה על ידי הוועד האולימפי הבינלאומי.
* קריטריון לאומי - שנקבע על ידי ועד אולימפי לאומי במטרה שספורטאים שמייצגים את המדינה באולימפיאדה יהיו ברמה יותר טובה מהמינימום שנדרש כדי להשתתף באולימפיאדה. כל ועד אולימפי לאומי רשאי לקבוע את הקריטריונים הלאומיים של אותה מדינה, במסגרת סמכותו הבלעדית לקבוע את הרכב המשלחת האולימפית. הוועד יכול גם לא לקבוע כלל קריטריונים ולשלוח לאולימפיאדה את כל אלה שעברו את הקריטריון הבינלאומי.

קריטריונים אולימפיים בישראל
---------------------------

בישראל נוהג החל משנות ה-70 של המאה ה-20 הוועד האולימפי בישראל במדיניות של קריטריונים ישראליים, האמורים להקשות על הספורטאים להגיע לאולימפיאדה ועל ידי כך להעלות את רמת הספורטאים כדי שלא יסיימו בתחתית הדירוג. מדיניות זו, לטענת ראשי הוועד, הביאה מאז תחילת שנות ה-90 להישגים טובים בהרבה לעומת התקופה הקודמת, ובראשם עשר מדליות בשבע האולימפיאדות האחרונות עד שנת 2021.
הקריטריונים המפורטים לכל ענף נקבעים על ידי היחידה לספורט הישגי המפקחת על ההכנות המקצועיות לאולימפיאדה כשנתיים לפניה, והספורטאים נדרשים בדרך כלל להשיג אותם בתחרויות מטרה (כגון אליפות העולם או אליפות אירופה) הנקבעות מראש במהלך שנת האולימפיאדה והשנה שלפניה. יכולים להיות גם קריטריונים המבוססים על דירוג בעולם או באירופה בתאריך מסוים, הזהה לתאריך הקובע של הקריטריון הבינלאומי.

החל מ-2008 הוחלט לאפשר לספורטאים צעירים להשתתף באולימפיאדה אף שלא עברו את הקריטריון הישראלי.

הוועד האולימפי עשוי לשלוח לאולימפיאדה גם ספורטאים שלא עמדו בקריטריון אך השיגו הישגים יוצאי דופן בתחרויות אחרות.

קישורים חיצוניים
----------------

* קריטריונים לאולימפיאדת לונדון 2012
**קרייג רוברט שייקספיר** (באנגלית: **Craig Robert Shakespeare**; נולד ב-26 באוקטובר 1963 בברמינגהאם שבאנגליה) הוא כדורגלן עבר אנגלי ומאמן כדורגל.

קריירה כשחקן
------------

קרייג שייקספיר נולד וגדל בברמינגהאם שבאנגליה והחל את דרכו המקצועית בכדורגל בוולסל כשהוא משחק כקשר התקפי. שייקספיר שבילה את רוב הקריירה שלו בוולסל דירג את השער שכבש בתיקו 2-2 של קבוצתו עם צ'לסי באוקטובר 1984 כשער היפה ביותר בקריירה שלו. בשנת 1989, חתם שייקספיר בשפילד ונסדיי מהליגה הראשונה באנגליה (שנחשבה אז לשנייה בחשיבותה) תמורת 300 אלף אירו. במדי שפילד שיחק שייקספיר במשך עונה אחת בה ערך 17 הופעות ליגה במהלכן לא כבש שער אחד ולאחר מכן חתם בווסט ברומיץ' אלביון. במהרה הפך שייקספיר לשחקן הרכב קבוע במדי ווסט ברום והיה לבועט הפנדלים הקבוע של הקבוצה ששיחקה אז בליגה השלישית באנגליה. בשנת 1993, עבר שייקספיר לגרימסבי טאון שם שיתף פעולה עם חברו מוולסל אלן באקלי כשלאחר מכן שיחק בסקאנת'רופ יונייטד, טלפורד יונייטד והדנספורד טאון שבמדיה פרש ממשחק פעיל.

קריירה כמאמן
------------

בשנת 1999, לאחר פרישתו ממשחק פעיל הצטרף שייקספיר כמאמן לאקדמיית הכדורגל של וסט ברומיץ' אלביון בה שימש כמאמן במספר קבוצות עד שבשנת 2006 הפך למאמנה של קבוצת המילואים של המועדון. בחודש אוקטובר עקב פיטורי מאמנים בווסט ברום הפך שייקספיר למאמנה הזמני של הקבוצה הבוגרת של ווסט ברום וניהל את המשחק נגד קריסטל פאלאס בו ניצחה הקבוצה 2-0. בחודש יוני 2008, עזב שייקספיר את ווסט ברום לטובת תפקיד עוזר המאמן בלסטר סיטי. לאחר שנתיים כעוזר בלסטר סיטי עבר שייקספיר לתפקיד עוזר המאמן בהאל סיטי ולאחר עונה אחת חזר לתפקיד עוזר המאמן בלסטר סיטי שם שיתף פעולה עם קלאודיו ראניירי.

בעונת 2015–2016, תחת קלאודיו ראניירי זכתה לסטר סיטי באליפות הראשונה בתולדותיה שבשל משאביה הצנועים יחסית של לסטר בהשוואה לקבוצות הצמרת באנגליה, זכייה זו נחשבת למפתיעה ביותר מאז הקמת הפרמייר ליג. ב-23 בפברואר 2017 עקב פיטוריו של קלאודיו ראניירי מהקבוצה מונה שייקספיר למאמנה הזמני של לסטר וניהל את משחקו הראשון בניצחון 3-1 על ליברפול. ב-12 במרץ מונה שייקספיר לתפקיד המאמן הראשי בקבוצה עד לתום העונה. ב-17 באוקטובר 2017 פוטר מתפקידו.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt
פירוש נוסף ערך זה עוסק בסוג של פרי. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו ענבה (פירושונים).
שכבות הפרי בעינב. העינב הוא דוגמה לענבה בשרנית ולחה, ורקמת האנדוקרפ (מסומנת באיור ב–2c) בו דקה מאוד.
שכבות הפרי, מודגמות על אפרסק. האפרסק אינו ענבה, משום ששכבת האנדוקרפ שמקיפה את הזרע היא קשיחה ועבה, בעוד שבענבות שכבה זו דקה מאוד ולעיתים לא ניתן להבחין בה כלל.
**עֲנָבָה** (באנגלית: **Berry**; בלטינית: **Bacca**) היא סוג של פרי, שנוצר משחלה של פרח יחיד ובדרך כלל מכיל זרעים רבים. הענבה היא לרוב בשרנית ולחה. הענבה נבדלת מפירות בעלי תצורה של בית גלעין, בכך ששכבת האנדוקרפ במעטפת, מסביב לזרע, היא דקה ואינה קשיחה. כך למשל, האפרסק אינו ענבה, משום שבמהלך התפתחותו שכבת האנדוקרפ נהיית נוקשה ועבה; מנגד, האבוקדו נחשב לענבה, כיוון ששכבת האנדוקרפ של האבוקדו היא דקה ולעיתים אינה ניתנת להבחנה משכבת המזוקרפ העסיסית שמקיפה אותה. דוגמאות נוספות לענבה הם פרי העגבנייה, עינב, אוכמנית ובננה.

לפי חלק מההגדרות, קריטריון נוסף להגדרת פרי כענבה "קלאסית" הוא קיום של קליפה חיצונית דקה, שאינה תומכת בעצמה כאשר מסירים אותה מהפרי. פירות הדלועיים, כמו האבטיח, המלפפון והדלעת, הם ענבות שמכוסות בשכבה חיצונית קשה, ובלועזית הם נקראים "pepo", על מנת להבדילן מענבות רגילות. פירות הדר הם ענבות שמתפתחת להן קליפה עבה ומחיצות פנימיות. כדי להבדילם מענבות בעלות קליפה דקה, פירות כאלה מכונים "הספרידות" (hesperidium, או ברבים hesperidia; על שם ההספרידות במיתולוגיה היוונית).

השם העברי נקבע בשנת 1939. לפני כן שימשה המילה ענבה בלשון חכמים כגרסה נקבית של "עינב" או לתיאור גרגיר בודד של פירות רבים אחרים. על פי מילון המונחים בביולוגיה של האקדמיה ללשון העברית משנת 2009, פירות כמו תפוח ואגס (באנגלית: pomes), שבהם חלק מבשר הפרי לא נוצר מהשחלה, אלא מרקמה סמוכה לה, נקראים בעברית "ענבה דמויה". אולם, פירות אלה אינם נחשבים לענבות.

המונח האנגלי הוא berry, על אף שרבים מהפירות שבשפת היומיום מכילים את המילה "ברי" בשמם, כמו תות שדה (strawberry) ופטל (raspberry, blackberry), אינם ענבות על פי ההגדרה הבוטנית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ענבה** בוויקישיתוף
* ענבה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  W. B. Storey, "What Kind of Fruit is the Avocado?", University of California Agriculture and Natural Resources
2. ↑  Berry, A Dictionary of Biology (8 ed.), Oxford University Press, 2019
3. ↑  Classification of Fruit Types
4. ↑  רוביק רוזנטל, "הזירה הלשונית: לא חברים", nrg,‏ 11 בפברואר 2010
5. ↑  ענבה דמויה, מונחי האקדמיה ללשון העברית, מילון מונחים בביולוגיה, 2009

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LNB: 000052336

 |
**צִבְעוֹנִי הֶהָרִים** (שם מדעי: *Tulipa agenensis*) הוא מין של צבעוני בעל פרחים אדומים גדולים ממשפחת השושניים. צבעוני ההרים גדל בר בארץ ישראל ונחשב לאחד הפרחים ההדורים של ישראל. לצבעוני ההרים תת-מין - צבעוני השרון - הגדל בר באזור השרון ומישור החוף.

מאפיינים
--------

לצבעוני ההרים בצל אשר חודר לקרקע בעומק 30 עד 40 ס"מ. לצבעוני פרח דמוי גביע בעל 6 עלי עטיף צבעוניים: צבע עלי הכותרת הוא אדום-כתום ובבסיסם החיצוני כתם צהוב. בתוך הפרח האבקנים על מצע בצבע שחור בצורת כוכב או מגן דוד בעל 6 חודים שחורים המוקפים במסגרת צהובה. לפרח אין ריח ואין צוף. אבקני הצבעוני עשירים באבקה והאבקה נעשית על ידי חיפושיות פרחים. הזרעים של צבעוני ההרים שומרים על חיותם כשנה ונובטים בחורף שלאחר הפריחה. מכל זרע יוצאת פקעת אחת עטופה בגלדים. בשנה השלישית או הרביעית לקליטה בקרקע, מפתחת הפקעת שלושה עלים וגבעול פריחה אחד. הפקעת מתכלה בחורף ובאביב ומתוך קליפת הבצל נוצרת פקעת חדשה. הריבוי של צבעוני ההרים מיני וגם וגטטיבי - ריבוי על ידי חלוקת הפקעות. צבעוני ההרים פורח בארץ ישראל מאמצע חודש פברואר עד אמצע חודש אפריל.

גלריה
-----

* פריחה ביער ירושליםפריחה ביער ירושלים
* פריחה בהרי ירושליםפריחה בהרי ירושלים
* צבעוני ההרים, מבט מהצדצבעוני ההרים, מבט מהצד
* צבעוני ההריםצבעוני ההרים
* אבקניםאבקנים
* נבט של צבעוני ההריםנבט של צבעוני ההרים
* חיפושית מסוג אמפיקומה מאביקה צבעוניחיפושית מסוג אמפיקומה מאביקה צבעוני
* צבעוני ההריםצבעוני ההרים
* מבט מהצדמבט מהצד
* מבט מלמעלה אל תוך הפרחמבט מלמעלה אל תוך הפרח
* הלקטים יבשים בסוף עונת הקיץהלקטים יבשים בסוף עונת הקיץ
* פריחת צבעונים ביער ירושליםפריחת צבעונים ביער ירושלים
* תת-המין צבעוני השרון בחדרהתת-המין צבעוני השרון בחדרה

ראו גם
------

* צבעוני
* צבעוני השרון

לקריאה נוספת
------------

* **החי והצומח של ארץ ישראל**. משרד הביטחון – ההוצאה לאור והחברה להגנת הטבע, 1983, כרך 11, עמ' 204. מסת"ב 965-05-0078-2
* **הבריטניקה החדשה לנוער**, הוצאת כתר, כרך 14, עמ' 126

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **צבעוני ההרים** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* TPL
* EOL
* NCBI
* GBIF
* IPNI
* צמחיית ישראל ברשת
* צמח השדה
* Tropicos
 |

* צחי אבנור, תמונות של צבעוני ההרים וצבעוני השרון בישראל, פליקר

| מיני צבעוני בארץ ישראל |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| צבעוני ההרים • צבעוני השרון • צבעוני המדבר • צבעוני ססגוני • צבעוני החרמון |  |

 |