recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**צעירי תל אביב** היא להקת נוער ישראלית אשר הוקמה בשנת 1984 על ידי אגף התרבות, המחלקה למופעים בעיריית תל אביב-יפו במסגרתו היא פועלת עד היום.

היסטוריה
--------

הבמאי הראשון של הלהקה היה דני ליטאי ממובילי הלהקות הצבאיות בעבר, ומנהלה המוזיקלי היה צביקה כספי, המנהל המוזיקלי של להקת הגבעתרון באותה עת. תחילה עבדה הלהקה על שירים ברוח התרנגולים מתוך כוונה לצאת מהר ככל האפשר להופעות ייצוגיות באירועים (תוכנית ב'), ובמקביל להתחיל לעבוד על הצגה מקורית לנוער באורך מלא. בנסיבות אישיות נאלץ ליטאי לקטוע את החזרות, ואת מקומו של המנהל המוזיקלי כספי תפס אילן גלבוע שגם הלחין את שירי המופע הראשון. תמלילי השירים לאותו מופע נכתבו בידי מרדכי (מוטי) גלזר. 

המופע הראשון של הלהקה נקרא "כיתה י"א 2" והועלה במאי 1984 בבימויו של שוקי ווגנר. גם את הצגתם השנייה, "קם ב-7" ב-1986 ביים ווגנר, ובחודש יוני באותה השנה התחלף הבמאי לאורי פסטר.

לאחר מכן במשך שלוש שנים, הלהקה הופיעה בפינה קבועה בתוכנית "זהו זה!" שנקראה "בראש פתוח". 

ב-1989 עלתה לאוויר סדרת טלוויזיה בהשתתפות חברי הלהקה שנקראה "החופש האחרון", אשר כללה שמונה פרקים. בעקבות הצלחת הסדרה, הופקו שלוש סדרות טלוויזיה נוספות בהשתתפות חברי הלהקה שנקראו: "לא כולל שירות", "תלויים באוויר" ו"צעירים בדרך". 
הסדרה שזכתה לפופולריות הרבה ביותר מבין אותן ארבע הסדרות היא הסדרה "לא כולל שירות" ששודרה במשך שלוש עונות בין השנים 1990- 1993, וכן הובילה גם למופע של הלהקה שנוצר בעקבות הצלחת הסדרה ב-1991. 

לרגל חגיגות המאה לתל אביב תוכנן איחוד של חברי הלהקה, אך הוא לא יצא לפועל, ולבסוף לרגל חגיגות המאה לעיר שודרה בערוץ הראשון בשנת 2009 סדרה בשם "ציון מאה" בכיכובם של חברי הלהקה באותה שנה, והסדרה הורכבה מ-30 פרקים קצרים בני דקות אחדות העוסקים בנקודות היסטוריות וסמלים שונים של העיר תל אביב.

רבים מחברי הלהקה התגייסו ללהקות צבאיות וחלקם התפרסמו, בהם: דורון אורן, ניר פרידמן, אסף פריינטא, שי פלד, עידו מוסרי, ליאת אחירון, אלינור אהרון, יעל פוליאקוב, שיר גוטליב, אוהד חיטמן, אורלי ויינרמן, אורן שבו, איריס מרטינז, אורי בנאי, שרית וינו-אלעד, טל מוסרי ודנה דבורין.

כיום מנהל הלהקה הוא יותם חוטא[דרוש מקור], המנהל המוזיקלי הוא אילן גלבוע, ובמאי הלהקה הוא מיקי יוסף. הלהקה ממומנת חלקית על ידי אגף התרבות בעיריית תל אביב-יפו.

הלהקה קיימת בהרכב שונה וממשיכה להופיע במסגרת עירונית באירועי תל אביב-יפו השונים.

קישורים חיצוניים
----------------

* צעירי תל אביב, ברשת החברתית פייסבוק
* צעירי תל אביב, סרטונים בערוץ היוטיוב
* צעירי תל אביב, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* נמרוד דביר, לא צעירים לנצח, באתר ynet, 22 ביולי 2009

הערות שוליים
------------

1. ↑  לי-אור אברבך, לרגל חגיגות ה-100: איחוד של "צעירי תל אביב", באתר nrg‏, 8 באפריל 2009
2. ↑  אלינור אהרון, שיר גוטליב וניר גבע, גלי צה"ל, "ציפורי לילה מתגעגעות" 16.07.11

| צעירי תל אביב |
| --- |
| משתתפים בולטים | טל מוסרי • ניר פרידמן • אסף פריינטא • שי פלד • עידו מוסרי • ליאת אחירון • אלינור אהרון • יעל פוליאקוב • שיר גוטליב • אוהד חיטמן • אורלי ויינרמן • אורן שבו • אורי בנאי • שרית וינו-אלעד • דנה דבורין |
| בטלוויזיה | החופש האחרון • לא כולל שירות • תלויים באוויר • צעירים בדרך |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987009912447105171

 |
**בני ברוכים** (נולד ב-15 במאי 1972) הוא קומיקאי ושחקן ישראלי.

קריירה
------

נולד בישראל, למשפחה ממוצא פרסי. החל את קריירת המשחק בשנת 1982 בעודו בן 10, כששיחק בהצגה "המלך מתיא הראשון" לצד שייקה אופיר. בקולנוע החל להופיע בגיל 15 כאשר שיחק בסרט The Beast (אנ'). ב-1988 שנה לאחר מכן שיחק בסרט "רמבו 3" שצולם בישראל.
ב-1989 שיחק בסרט Riding the Edge (אנ') ובהמשך של אותה שנה שיחק בסרט "לא בלי בתי".

ב-2004 גילם את פנחס עובד בהמבורגריה של גרי בסדרת הנוער "הפיג'מות" ששודרה ערוץ הילדים. ב-2005 השתתף בסדרה "אהבה זה כואב" ששודרה בערוץ 10.

ב-2012 התארח בתוכנית המערכונים "ארץ נהדרת".

ב-2013 השתתף בסדרת הדרמה "נויורק" של yes.

ב-2015 גילם את עקיבא בסדרה "גן חיות" בערוץ ניקלודיאון. באותה שנה השתתף בסדרת הדרמה "חשודה" ששודרה בערוץ 10.
ב-2016 גילם את בני בסדרת הנוער "אלישע" ששודרה בערוץ הילדים.

ב-2019 השתתף בסרט הקומי "בזמק".

בפברואר 2020 החל לשחק בסדרה "אבא מטפלת" בערוץ TeenNick.

ב-2020 השתתף בתוכנית המציאות "הישרדות VIP עונה 3" ברשת 13, בה היה למודח ה-16 ולמושבע השישי.

חיים אישיים
-----------

ברוכים מתגורר בכפר סבא, הוא נשוי ואב לשני ילדים. הוא כבד שמיעה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בני ברוכים** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בני ברוכים

* בני ברוכים, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית

* בני ברוכים, באתר "אידיבי", מאגר הידע העברי לקולנוע ישראלי ועולמי
* הסטנדאפיסט בני ברוכים: "הרופא אמר לנו שמעכשיו נותר רק להתפלל", באתר הידברות
* רותי קדוש, החיים קשים, אז צוחקים: בני ברוכים עושה מהחיים לימונדה, באתר nrg
* סרטונים והופעות סטנדאפ של בני ברוכים

הערות שוליים
------------

1. ↑  שיר זיו, בני ברוכים: "גם כשהרווחתי טוב, פחדתי לעזוב את העבודה כאינסטלטור", באתר ישראל היום, 12 בנובמבר 2020
2. ↑  מיקי לוין, הישרדות VIP: השורד שעזר לבני ברוכים לשמוע, באתר msn, ‏12 במאי 2020
**קינדיו** (בספרדית: **Quindío**) הוא אחד מ-32 המחוזות של קולומביה. המחוז נמצא במרכז קולומביה והוא גובל במחוזות ריסרלדה בצפון, טולימה במזרח וואיה דל קאוקה במערב.

המחוז משתרע על שטח של 1,845 קמ"ר. במחוז מתגוררים כ-570 אלף תושבים (הערכה ל-2017). בירת המחוז היא העיר ארמניה.

היסטוריה
--------

בתקופה הפרה-קולומביאנית האזור היה מיושב על ידי שבטי ילידים שונים כמו הקימבאיה.

לאחר קבלת העצמאות של רפובליקת קולומביה הגדולה מהאימפריה הספרדית בתחילת המאה ה-19 האזור שויך לפרובינציית פופאיאן שהשתייכה למחלקת קונדינמרקה (שכללה את שטחי קולומביה ופנמה המודרניות). לאחר פיצול הרפובליקה ב-1830 האזור נכלל ברפובליקת גרנדה החדשה. ההתיישבות הלא-ילידית באזור החלה רק באותה תקופה על ידי חקלאים מאזור אנטיוקיה. ב-1857 הרפובליקה הפכה לפדרלית ונוצרה מדינת קאוקה שכללה את כל דרום ומערב המדינה, כמו גם חלקים נרחבים ממזרחה ואשר בירתה הייתה פופאיאן (במחוז קאוקה המודרני). ב-1863 הרפובליקה הפכה לארצות הברית של קולומביה והמדינות המקוריות המשיכו להתקיים. ב-1886 ארצות הברית של קולומביה הפכה לרפובליקת קולומביה הלא-פדרלית והמדינה הפכה למחוז קאוקה.

ב-1905 פוצל מקאוקה מחוז קלדס המקורי (ספ') שכלל את שטחי מחוזו קלדס, ריסרלדה וקינדיו המודרניים. התושבים המקומיים רצו להתפצל מהמחוז, אך לא הצליחו בכך בעשורים הראשונים לקיומו. בסופו של דבר ב-1 ביולי 1966, בתקופת נשיאותו של גיירמו לאון ולנסיה, המחוז פורק ובמקומו נוצרו מחוזות קלדס ריסרלדה וקינדיו.

כלכלה
-----

המחוז הוא אחד המרכיבים של ציר מגדלי הקפה הקולוביאני, מרכז תעשיית הקפה של קולומביה. מלבד הקפה, יש בקינדיו גם גידול של בננה וכן תעשיית תיירות ענפה הכוללת בין היתר את פארק הקפה הלאומי (אנ') ברשות המקומית של מונטנגרו.

עמק קוקורה הממוקם במחוז מהווה אתר תיירותי חשוב.

חלוקה מנהלית
------------

חלוקת המחוז לפרובינציות.
בדומה לחלק גדול ממחוזות קולומביה, יש למחוז חלוקה מנהלית נוספת מלבד החלוקה לרשויות מקומיות והוא מחולק לחמש פרובינציות (Provincias) כדלהלן:

| שם | שם בספרדית | מספר רשויות מקומיות |
| --- | --- | --- |
| קפיטל | Capital | ‏3 |
| קורדיירנה | Cordillerana | ‏3 |
| פריה | Fría | ‏2 |
| נורטה | Norte | ‏1 |
| ואיה | Valle | ‏3 |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קינדיו** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קינדיו
* קינדיו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  קינדיו באתר האגודה הגאוגרפית של קולומביה (בספרדית).

| מחוזות קולומביה |
| --- |
| מחוז הבירה | בוגוטה | מפת מחוזות קולומביה |
| מחוזות | אטלאנטיקו • אמסונאס • אנטיוקיה • אראוקה • בויאקה • בוליבר • גואאיניה • גואביארה • ואופס • ואיה דל קאוקה • וילה • ויצ'דה • טולימה • לה גואחירה • מגדלנה • מטה • נורטה דה סנטנדר • נריניו • סוקרה • סן אנדרס ופרובידנסיה • סנטנדר • ססאר • פוטומאיו • צ'וקו • קאוקה • קונדינמרקה • קורדובה • קינדיו • קלדס • קסנרה • קקטה • ריסרלדה |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007552704205171
* GND: 4311576-7
* LCCN: n82164118
* MusicBrainz: 3c2401a7-af29-44b1-be67-97cd8da7e086
* VIAF: 125517957
* WorldCat: lccn-n82164118

 |
הרב **יחיאל מיכל יעקבסון** (נולד ב-30 בדצמבר 1955) הוא מחנך חרדי, העוסק במניעת נשירה בחברה החרדית ובהדרכה חינוכית. מראשית שנות ה-80 מכהן כמשגיח בישיבה הקטנה ובמתיבתא של "המרכז לחינוך תורני - זכרון יעקב" (מל"ת).

ביוגרפיה
--------

גדל במשפחה חרדית בשכונת בית וגן בירושלים. מגיל צעיר היה תלמיד ומקורב לרב יחזקאל אברמסקי והרב אליהו לופיאן למד בישיבות: קול תורה, סלבודקה ופוניבז'.

בגיל צעיר נאלץ לעזוב את הישיבה עקב בעיה רפואית שהקשתה על ראייתו[דרוש מקור]. שירת כקצין בסיירת תותחנים והשתתף במלחמת שלום הגליל כאיש מילואים. יעקבסון נפצע במהלך פעולה בלבנון. הוא השתחרר בדרגת סרן כנכה צה"ל[דרוש מקור].

### פועלו בתחום החינוך

הרב יחזקאל אברמסקי המליץ לו לעסוק בחינוך. כבר בגיל צעיר ניהל מוסד חינוכי לצעירים בעלי הפרעות וקשיי למידה, הקים מוסדות לטיפול בנוער נושר בדרום ובצפון הארץ וכן הקים מכונים לטיפול כגון "לב שומע" ו"שמע בני". בהמשך הקים בזכרון יעקב ישיבה לצעירים.

משמש כמרצה בענייני חינוך ילדים ובענייני ייעוץ. את עיקר זמנו הוא מקדיש לעבודה עם נוער חרדי אשר מועד לנשירה מהחברה החרדית. תקופה מסוימת עסק בהחזרה בתשובה, בארגון "אל המקורות", אולם בהוראת הסטייפלר[דרוש מקור] חדל מכך כדי להקדיש את כל זמנו למניעת נשירה מהחברה החרדית.

החל משנת תשס"ח (2007) ולמשך כמה שנים, לימד ב"תורת החיים", בבית הספר להעצמה אישית והכשרת מטפלים. יוכי דנחי היא בין תלמידיו.

הרצאותיו הופצו על גבי קלטות ותקליטורים על ידי הארגון "חסדי נעמי", ובהמשך הוכנסו למאגר "קול הלשון". יעקובסון הסתייג מהפצת הרצאותיו ואמר שהן יועדו והותאמו באופן ספציפי לסוג ואופי הקהל שאליו ניתנה ההרצאה.

#### משנתו החינוכית

עיקרי משנתו של הרב יעקבסון הם:

* הצורך בהבעת חיבה לילדים. לדעתו העדר הבעת חיבה עומד בראש רשימת הסיבות לכשלים בחינוך, נשירה ממערכת החינוך ויציאה בשאלה.
* האבחנה בין חינוך להפעלה. הדרכים שבהם גורמים הורים ומחנכים לצעיר לציית להם אינן נחשבות לחינוך כי אם להפעלה, שהיא ההפך הגמור מחינוך, בין אם הדבר נעשה על ידי פרסים ובין אם על ידי עונשים. לעומת ההפעלה, חינוך הוא לגרום לילד להבין ולהפנים בצורה עצמית את דרך הישר, באופן שמעצמו ירצה להתנהג בצורה נאותה ולא רק כמופעל על ידי אחרים. לדבריו חוסר אבחנה זה הוא הסיבה לשאר המקרים של כשלים בחינוך.
* דגש מיוחד על הכלל החינוכי של הרש"ר הירש לומר לילדים "לא" רק במקרים נדירים והכרחיים ממש, אך על כל "לא" שאומרים לעמוד בכל תוקף.
* חינוך ילדים להנאה מקיום המצוות.
* דגש על הבחירה והרצון של הילד בחינוך ותחושת סיפוק מדרך הטוב.

### חיים אישיים

יעקובסון נשוי, אב לחמישה. פעל להצלת נוער שנשר לכנופיות רחוב ועבריינים, עקב כך נאלץ לעבור לזכרון יעקב לאחר מכן. בן דודו הוא הרב יחזקאל יעקבסון ראש ישיבת שעלבים.

חוברות וספרים
-------------

* **אל תחטאו בילד** - הדרכה בחינוך - ה'תשנ"ה
* **אל תחטאו בילד - מחשבת החינוך התורתי** - משנתו החינוכית של הרב יחיאל יעקבסון - חשוון ה'תשע"ב
* **אי אפשר אחרת - הרפתקאות חינוכיות** תשע"ט
* **אדון עולם** - מאמרים תורניים - חשוון ה'תשפ"ד

קישורים חיצוניים
----------------

* מאגר שיעורים של הרב יעקבסון, באתר תורה אחת
* תלמידים של הרב יעקובזון
* האיש והאגדה- הרב יחיאל יעקובזון משואה על שמו, באתר מגזין אימגו
* יחיאל יעקבסון (1955-), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007294195505171
* ISNI: 0000 0003 7578 7621
* LCCN: no2019113685
* VIAF: 252213657
* WorldCat: lccn-no2019113685

 |
**טיאגו אילורי** (בפורטוגזית: **Tiago Ilori**; נולד ב-26 בפברואר 1993 בהמפסטד שבאנגליה) הוא כדורגלן פורטוגלי המשחק בעמדת המגן בקבוצת בלננסש.

קריירה
------

### ספורטינג

אילורי נולד בהמפסטד שבאנגליה לאב בריטי ממוצא ניגרי ולאם פורטוגלית. אילורי העביר את ילדותו בעיירה אלבופיירה שבדרום פורטוגל, שם החל לשחק כדורגל במועדון הילדים המקומי אימורטל די.סי.

בקיץ 2006, הוא הצטרף למחלקת הנוער של ספורטינג ליסבון ושיחק בעמדת החלוץ, הוא הושאל מאוחר יותר לאשטוריל מהעיר השכנה וחזר לאחר שלוש שנים לספורטינג כבלם.

ב-6 בנובמבר 2011, אילורי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של ספורטינג כאשר שיחק 90 דקות מלאות בניצחון הבית 1–3 נגד אוניאו דשפורטיבה דה לייריה. ב-14 בדצמבר ערך אילורי את הופעת הבכורה שלו במשחק במפעל אירופי כאשר שיחק מול לאציו בהפסד החוץ 0–2 בשלב הבתים של הליגה האירופית. ב-16 בפברואר 2013, בהופעה הרביעית בלבד במדי ספורטינג, אילורי שוב שיחק 90 דקות בניצחון 2–3 נגד ז'יל ויסנטה ועזר לקבוצתו לנצח כאשר כבש את השער השני בדקה השישית של המשחק.

### ליברפול

ב-2 בספטמבר 2013, חתם אילורי בליברפול עבור סכום שלא פורסם בתקשורת אך מוערך בכ-7 מיליון יורו. דווח גם כי התאחדות הכדורגל האנגלית הייתה בשיחות עם הבלם על מנת לתת לו אזרחות אנגלית ולייצג את הנבחרת הלאומית מאחר שזו המדינה בה נולד. עוד לפני שערך הופעת בכורה במדי ליברפול, הושאל אילורי לגראנדה מהליגה הספרדית. ב-7 בפברואר 2014, שיחק לראשונה בגראנדה בהפסד 0–1 לאספניול, בסך הכל הספיק אילורי לערוך במדיה תשע הופעות לפני שהושאל לבורדו הצרפתית.

ב-18 באוגוסט 2014, שוב הושאל אילורי, הפעם לבורדו מהליגה הצרפתית. אילורי כבש את שער הבכורה שלו בבורדו כבר בהופעת הליגה השלישית נגד סנט אטיין במשחק אשר הסתיים בתיקו 1-1. ב-1 בספטמבר 2015, אילורי הושאל לאסטון וילה מהפרמייר ליג לעונה אחת.

ב-7 בינואר 2016, המעבר לאסטון וילה בוטל ואילורי חזר לליברפול, יום למחרת שיחק אילורי לראשונה במדי ליברפול בסיבוב השלישי של הגביע האנגלי בתיקו 2-2 נגד אקסטר סיטי.

### רדינג

ב-18 בינואר 2017 חתם אילורי ברדינג מהצ'מפיונשיפ עבור 3.75 מיליון £. ב-21 בינואר ערך את הופעתו הבכורה בקבוצה בהפסד 2–3 לדרבי קאונטי. ב-15 בספטמבר 2018 כבש את שערו הראשון בקבוצה בניצחון 2–3 על פרסטון נורת' אנד.

### חזרה לספורטינג

ב-29 בינואר 2019 חזר אילורי לספורטינג ליסבון וחתם לארבע וחצי שנים. ב-1 בפברואר 2021 הושאל אילורי ללוריאן. ב-19 באוגוסט 2021 הושאל לבואבישטה. ב-22 ביולי 2022 הושאל לפאסוס די פריירה.

### נבחרת פורטוגל

אילורי שיחק בכל נבחרות הנוער של פורטוגל וייצג את נבחרתו ביורו 2012 עד גיל 19, במונדיאל 2013 עד גיל 20 וביורו 2015 עד גיל 21.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טיאגו אילורי** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

| **נבחרת פורטוגל – אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016)** |
| --- |
| 1 וארלה • 
2 אסגאיו • 
3 אילורי • 
4 פיגיירדו • 
5 יה • 
6 פודסטבסקי • 
7 מרטינס • 
8 אוליביירה • 
9 פאסיינסיה • 
10 פרננדש • 
11 אגרה • 
12 פריירה •
13 פיטה • 
14 הנריקה •
15 פונסקה •
16 ראמוס •
17 מאנה •
18 סילבה •
מאמן: רוי ז'ורז' | פורטוגלפורטוגל |
**זליק קלמנוביץ'** (ביידיש: **זעליק קאַלמאַנאָװיטש**; בליטאית: Zēligs Hiršs Kalmanovičs;‏ 1881 או 1885, גולדינגן, פלך קורלנד, האימפריה הרוסית - 1944, ליד נרבה) היה פילולוג, חוקר שפת היידיש ומתרגם. היה ממייסדי מכון ייווא וממנהליו הראשונים.

ביוגרפיה
--------

נולד באימפריה הרוסית למשפחה יהודית קשת יום. בילדותו למד בתלמוד תורה ובישיבה. בעצמו רכש השכלה כללית, בגיל 15 עבר בהצלחה מבחני חוץ והתקבל ללימודים בגימנסיה של לייפאיה. בין 1902 ל-1905 הוא למד באוניברסיטת ברלין ובתקופה זו עסק בין השאר בהברחת חומרי תעמולה מהמערב למזרח אירופה דרך צ'נסטוחוב, עיר בה הפעיל את פעולות ההברחה (של חומרי תעמולה ושל אנשים גם יחד), יוסף קרוק. בין 1909–1910 למד קלמנוביץ' בקניגסברג. עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה עבר לפטרוגראד, שם קיבל דוקטורט ב-1919. ב-1921 עבר למינסק שם לימד יידיש. זמן מה הוא התגורר בקובנה, שם ערך את העיתון היידי "לעצטע נייעס".

הוא הושפע מהציונות הסוציאליסטית של נחמן סירקין. תקופה מסוימת הוא תמך בטריטוריאליזם, ב-1917 הצטרף אל שורות מפלגת פאלקספארטיי. יותר מאוחר, מבלי להצטרף לשום תנועה, תמך בתנועה הציונית.

קלמנוביץ' היה חברו הקרוב של המו"ל בוריס קלצקין ועבד בתור עורך בהוצאה לאור של קלצקין, קודם בווילנה ובתקופת מלחמת העולם הראשונה בפטרוגראד.

בין 1925 ל-1928 הוא התגורר בפוניבז' ולימד שם עברית ותנ"ך. ב-1929 חזר לווילנה, שם התמנה לאחד ממנהלי מכון ייווא ולעורך כתב העת של המכון, "ייווא בלעטער".

קלמנוביץ' כתב יומן בעברית על חייו. עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נכלא בגטו וילנה. בתקופה זו המשיך לכתוב את היומן, והיה גם חבר ב"בריגדת הנייר" שהסתירה את אוצרות ארכיון "ייווא". החלק ביומנו העוסק בשואה תורגם ליידיש והוצא לאור על ידי ייווא ב-1951; הגרסה העברית של היומן פורסמה ב-1977. הוא נספה במחנה הריכוז ואיווארה ב-1944.

פועלו הספרותי
-------------

ב-1906 החל קלמנוביץ' לפרסם חיבורים ספרותיים. הוא פרסם בעיתונים "פאלקסשטימע", "יידישע צייטונג" ו"לעבן און וויסנשאפט". בין השנים 1915 ו 1919 ערך את השבועון די וואך שהופיע בווילנה, ביחד עם ישראל אפרויקין.

הוא תרגם ליידיש את "החייל האמיץ שווייק" של ירוסלב האשק (ריגה: 1921–1928).

לקריאה נוספת
------------

* פישמן דייוויד, **מחתרת הנייר, המלחמה על אוצרות הרוח של ירושלים דליטא**, ירושלים: הוצאת ספרים ע"ש י"ל מאגנס – האוניברסיטה העברית, 2020.

קישורים חיצוניים
----------------

* גנדי אסטרייך, זליג קלמנוביץ', באנציקלופדיית ייִוואָ ליהודי מזרח אירופה (באנגלית)
* זליג קלמנוביץ', במהדורת האינטרנט של האנציקלופדיה היהודית בשפה הרוסית (ברוסית)
* ספרים אינם צומחים על עצים - על פועלו של קלמנוביץ, באתר יד ושם
* זכרונותיו של יודל מארק על קלמנוביץ'
* גליונות השבועון "די וואך" בעריכת קלמנוביץ' בארכיון הלאומי הליטאי
* זליג הירש קלמנוביץ (1885-1944), דף שער בספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  זליג קלמנוביץ', באנציקלופדיית ייִוואָ ליהודי מזרח אירופה (באנגלית)
2. 1 2  זליג קלמנוביץ', במהדורת האינטרנט של האנציקלופדיה היהודית בשפה הרוסית (ברוסית).
3. ↑  יוסף קרוק, **תחת דגלן של שלוש מהפכות**, תל אביב: מחברות לספרות, 1968, עמ' 115

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007302150905171
* BIBSYS: 14070009
* GND: 13790732X
* ISNI: 0000 0001 0796 7642
* LCCN: nr95043448
* LNB: 000253882
* SELIBR: 239155
* SNAC: w6n153bp
* SUDOC: 179354736
* VIAF: 7284894
* WorldCat: lccn-nr95043448

 |
**אברהם פאהן** (8 באוגוסט 1916 – 19 בפברואר 2012) היה פרופסור ישראלי לבוטניקה וחתן פרס ישראל למדעי החיים לשנת תשכ"ג (1963).

ביוגרפיה
--------

אברהם פאהן נולד בווינה שבאוסטריה להוריו אשר ושרה פאהן אשר היו פליטים מגליציה במלחמת העולם הראשונה. מאוחר יותר חזרו איתו ועם אחיו, משה חייםֿ, לעיירה האליץ' שבפולין. בשנת 1935 עלה לישראל.

בין 1942–1945 לימד ביולוגיה בתיכון החקלאי "בית ירח" שבעמק הירדן. הוא סיים את לימודי הדוקטורט באוניברסיטה העברית בירושלים בשנת 1948.

בזמן מלחמת העצמאות שירת בצבא ההגנה לישראל. ב-13 באפריל באותה שנה, התחתן עם נחמה אקהייזר. בחתונתם, הצילו את חברי מחלקת הבוטניקה שהיו אמורים לעלות בשיירת הר הצופים באותו היום, אך במקום זאת נכחו בחתונה. לשניים נולדו שלוש בנות: ד"ר מרים פאהן, נעמי פאהן-שטיינמץ ואשרת-דפנה שנקטפה באיבה ביום א' טבת תשט"ז.

ב-1952 הוא הצטרף לסגל האוניברסיטה והיה מרצה במחלקה לבוטניקה. בשנים 1952–1953 היה פאהן עמית מחקר באוניברסיטת קיימברידג' וב-1956 באוניברסיטת הרווארד.

בשנת 1960 קודם פאהן לדרג פרופסור חבר ובשנת 1965 לפרופסור מן המניין. באותה עת הוא שימש דיקן הפקולטה למדע (1964–1966).

בשנים 1969–1970 הוא החזיק בתפקיד הפרו-רקטור. לאחר מלחמת ששת הימים ואכלוס הקמפוס של האוניברסיטה העברית בהר הצופים, החל פאהן, בסיועם של מיכאל אבישי ומאיר שאואט, בשיקום הגנים הבוטניים האוניברסיטאיים. כמו כן הוא עמד תקופה ארוכה בראש ענף היער של מכון ווֹלקני.

בנוסף, שימש פאהן כחבר באגודה הלינאית של לונדון, האגודה הבולטת בעולם לחקר מיון עולם הטבע, וכחבר של כבוד באגודה הבוטנית של Botanical Society of America.

פאהן פרש לגמלאות בשנת 1985. לאורך השנים הוא היה פרופסור אורח באוניברסיטת הרווארד, אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון והמכון הטכנולוגי של ציריך.

ספריו בתחום האנטומיה של הצמח היו למקור ידע בסיסי בתחום וצוטטו רבות במחקרים אקדמיים.
בשנת תשכ"ג-1963 הוענק לפאהן פרס ישראל במדעי החיים.

בשנים 1995–1999 הוא שימש סגן נשיא האגודה הבינלאומית לחוקרי צמחים.

ספריו
-----

אברהם פאהן פרסם מספר ספרי מדע: "אנטומיה של הצמח" 1962 (תורגם לאנגלית, ספרדית. אינדונזית, סינית), "Secretory Tissues in Plants", והיה שותף לכתיבת הספרים: Wood Anatomy and the Identification of Trees and Shrubs of Israel and Adjacent Regions (1986); Xerophytes (1992); The

ו-"מגדיר לצמחי התרבות בישראל" שפורסם ב-1998.

מפרסומיו
--------

* **אנטומיה של הצמח**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, 1976. הספר תורגם מעברית לארבע שפות: ספרדית, סינית, מלאית (אינדונזיה) ואנגלית.
* **מגדיר לצמחי תרבות בישראל**, הוצאת הקיבוץ המאוחד, יחד עם הלר דוד, אבישי מ. 1998
* רשימת ספריו ב-WorldCat

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אברהם פאהן** בוויקישיתוף

* אברהם פאהן, באתר ResearchGate
* אורי דרומי, איש הגן והיער, פרופ' אברהם פאהן, חתן פרס ישראל, 1916–2012, באתר הארץ, 2 במרץ 2012
* כתביו של אברהם פאהן באתר הספרייה הלאומית החדשה
* תגובתו של העץ לזיהומים בגזע מאמר של פאהן באתר סנונית, 1990
* An anatomist and a gentleman by Prof. Simcha Lev Yadun - מהדורה בעיתון הישראלי למדעי הצמח שהוקדשה למאמריו של פאהן ומורשתו.
* אברהם פאהן (1916-2012), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007277990005171
* BnF: cb12349747j (data)
* Botanist: Fahn
* GND: 1128349965
* ISNI: 0000 0001 0932 5512
* LCCN: n81085346
* NTA: 070826412
* SUDOC: 032474326
* Trove: 1232506
* VIAF: 109099312
* WorldCat: lccn-n81085346

 |
**מואיז אורל דיון סאהי** (בצרפתית: **Moïse Orell Dion Sahi**; נולד ב-20 בדצמבר 2001 באביג'אן שבחוף השנהב) הוא כדורגלן איווארי המשחק בעמדת החלוץ בקבוצת שטרסבורג מליגת העל הצרפתית.

קריירת מועדונים
---------------

סאהי החל את הקריירה המקצוענית שלו בקבוצה AFE מליגת העל המאלית. בשנת 2021 חתם סאהי בשטרסבורג מליגת העל הצרפתית. ב-4 באפריל 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2–3 על ז'ירונדן דה בורדו במסגרת המחזור ה-31 בליגה לעונת 2020/2021. ב-10 באפריל 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–4 לפריז סן-ז'רמן במסגרת המחזור ה-32 בליגה.

ב-3 באוגוסט 2022 הושאל סאהי לאנסי מליגת המשנה הצרפתית. סאהי ערך 36 הופעות ליגה במהלך עונה זו, בהן הבקיע 15 שערים, והיה לאחת מנקודות האור הבודדות עבור אנסי, שירדה לליגה הצרפתית השלישית.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  Ligue 2 BKT : Bienvenue à Moïse Sahi Dion באתר הרשמי של אנסי, 3 באוגוסט 2022 (בצרפתית)

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מואיז סאהי"**.
"**מוֹדֶה וְעֹזֵב יְרֻחָם**" הוא ביטוי שמקורו בפסוק בספר משלי: "מְכַסֶּה פְשָׁעָיו לֹא יַצְלִיחַ וּמוֹדֶה וְעֹזֵב יְרֻחָם". בפרשנות המסורתית, הביטוי המבטא את רחמנותו של ה', ופתח התשובה שתמיד פתוח בפני עוברי עבירה.

מהות הביטוי
-----------

חציו הראשון של הפסוק, "מכסה פשעיו לא יצליח", מזהיר כי דרך ההסתרה והכיסוי לא תצלח - ויש כאן עידוד ברור להכרה בטעות ולהודאה בה. הפסוק ניתן בהוראה מפורשת "**מודה ועוזב**", קרי - לקבלת רחמים ומחילה, אין די בהודאה והכרה בטעות ובחטא; חייבת להתלוות אליה נטישת דרך הרע.

### הביטוי בחז"ל

בתוספתא ובעקבותיה בתלמוד מובא בהקשר זה משל על טובל ושרץ בידו: 

> 
> "אמר רב אדא בר אהבה, אדם שיש בידו עבירה ומתודה ואינו חוזר בה, למה הוא דומה - לאדם שתופס שרץ בידו, שאפילו טובל בכל מימות שבעולם לא עלתה לו טבילה. זרקו מידו - כיון שטבל בארבעים סאה, מיד עלתה לו טבילה, שנאמר **ומודה ועוזב ירוחם**; ואומר 'נישא לבבנו אל כפים אל אל בשמים'"
> 
> 
> 
> 

במדרש מובא אף מטבע הלשון המוכר כיום "טובל ושרץ בידו": 

> 
> "שנו רבותינו אדם שיש בו עבירות ומתודה ואינו חוזר למה הוא דומה, לאדם **שטובל ושרץ בידו** שאפילו טובל בכל מימות שבעולם לא עלתה בידו טבילה, זרקו מידו וטבל בארבעים סאה מיד עלתה לו טבילה שנאמר ומודה ועוזב ירוחם וכו'"
> 
> 
> 
> 

הרמב"ם בספרו ההלכתי הביא את דברי חז"ל אלו "כל המתוודה בדברים, ולא גמר בליבו לעזוב--הרי זה דומה לטובל, ושרץ בידו, שאין הטבילה מועלת, עד שישליך השרץ; וכן הוא אומר "ומודה ועוזב, ירוחם" (משלי כח, יג)".

במדרש תהילים זיהו את האמרה עם דמויות מקראיות כקין ודוד, שהודו על פשעיהם ורוחמו משמים.

יש המפרשים את העונש הקשה שקיבל דוד (מות בנו התינוק) בכך שאמנם הודה בחטאו, אך לא עזב את בת-שבע. ובכך לא ביצע את ההוראה "ועוזב", ועל כן נענש.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מודה ועוזב ירוחם** |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **מודה ועוזב ירחם** |

* רות שמואלי, מודה ועוזב ירוחם, באתר "רשת מורשת"
* אראל סגל הלוי, "אסור להסתיר פשעים בין אדם לחברו", (מתוך הספר: "סגולות משלי")

הערות שוליים
------------

1. ↑  ספר משלי, פרק כ"ח, פסוק י"ג
2. ↑  תוספתא, מסכת תענית, פרק א, הלכה ח
3. ↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף ט"ז, עמוד א'
4. ↑  ספר משלי, פרק כ"ח
5. ↑  מגילת איכה, פרק ג'
6. ↑  תלמוד בבלי, מסכת תענית, דף ט"ז, עמוד א'
7. ↑  (ילקוט שמעוני משלי רמז תתקסא)
8. ↑  משנה תורה לרמב"ם, ספר המדע, הלכות תשובה, פרק ב', הלכה ג'
9. ↑  מדרש תהילים מזמור ק
10. ↑  אראל סגל הלוי, "אסור להסתיר פשעים בין אדם לחברו" (ראו לעיל ב"קישורים חיצוניים")
**פארפה גיאגון** (בצרפתית: **Parfait Guiagon**; נולד ב-22 בפברואר 2001) הוא כדורגלן מחוף השנהב, המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בקבוצת שרלרואה מליגת העל הבלגית.

קריירת מועדונים
---------------

פארפה נולד בחוף השנהב. הוא גדל במחלקת הנוער של אפריקה ספורטס המקומית, וכן שיחק בקבוצה הבוגרת של המועדון.

במחצית השנייה של עונת 2019/2020 הושאל למכבי תל אביב מליגת העל. ב-20 ביוני 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשהחליף את אבי ריקן בניצחון 0–2 על הפועל תל אביב בליגה. בחצי העונה הראשונה שלו במועדון ערך שלוש הופעות ליגה. בתום תקופת ההשאלה נרכש על-ידי מכבי תל אביב.

בעונת 2020/2021 הושאל לבית"ר תל אביב בת ים מהליגה הלאומית. ב-31 באוגוסט 2020 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 1–2 להפועל נוף הגליל במסגרת המחזור הראשון בליגה. ב-10 בספטמבר הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 1–3 על הפועל אום אל-פחם, במסגרת המחזור השלישי בליגה. במהלך תקופת ההשאלה ערך פארפה 26 הופעות ליגה, בהן הבקיע ארבעה שערים.

בעונת 2021/2022 הושאל למכבי נתניה מליגת העל לעונה אחת. ב-11 בספטמבר הוא ערך את הופעת הבכורה במדי נתניה, בהפסד 1–3 להפועל נוף הגליל. ב-2 באוקטובר הבקיע את שער הבכורה שלו בניצחון 1–3 על בני סכנין.

לקראת עונת 2022/2023 חזר למכבי תל אביב וחתם על הארכת חוזה לשלוש עונות נוספות עם אופציה לעונה נוספת.

ב-29 באוגוסט 2023 עבר לשרלרואה מליגת העל הבלגית.

קריירה בינלאומית
----------------

פארפה היה חלק מסגל נבחרת חוף השנהב עד גיל 21 בטורניר הכדורגל באולימפיאדת טוקיו 2020.

קישורים חיצוניים
----------------

* פרופיל, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* רועי ויינברג, ‏הזמן של גויאגון: היורש של גלוך נמצא במכבי ת"א, באתר ערוץ הספורט, 23 בינואר 2023

הערות שוליים
------------

1. ↑  יגאל גולדשטיין, ‏קארצב חתם בנתניה ל-4 שנים, גויאגון הושאל, באתר ערוץ הספורט, 31 באוגוסט 2021
2. ↑  פארפה גויאגון חתם על חוזה ל-3 שנים במכבי, באתר מכבי תל אביב, ‏28 ביוני 2022
3. ↑  גויאגון מצטרף לשרלרואה, באתר מכבי תל אביב, ‏29 באוגוסט 2023

| **נבחרת חוף השנהב – אולימפיאדת טוקיו 2020** |
| --- |
| 1 נאגולי • 
2 גנאקה • 
3 בייאי • 
4 דאבילה • 
5 אי. דיאלו • 
6 סינגו • 
7 אי. דומבייה • 
8 קסייה • 
9 דאו • 
10 אמ. דיאלו • 
11 קואמה • 
12 קואסי •
13 קייטה • 
14 גויאגון •
15 גרדל •
16 אליעזר •
17 אוטארה •
18 טימיטה •
19 קוואו •
20 אב. דומבייה •
22 טיה •
מאמן: האידרה | חוף השנהבחוף השנהב |
**בהרנג ספרי** (בפרסית: **بهرنگ صفری**; נולד ב-9 בפברואר 1985) הוא כדורגלן שוודי-איראני המשחק במאלמה מליגת העל השוודית.

קריירת מועדונים
---------------

ספרי נולד בטהראן וכשהיה בן שנתיים היגרה משפחתו לשוודיה לעיירה הוגאנס, וכעבור שלוש שנים עברה לעיר לונד. ספרי התחיל לשחק כדורגל בגיל 7 בקבוצת הילדים של העיר, ובגיל 16 עבר למאלמה. ביולי 2004 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה. בעונה שלאחר מכן הפך לשחקן הרכב קבוע. ב-15 ביוני 2008 עבר ספרי לפ.צ. בזל השווייצרית. ב-23 ביולי 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי בזל בניצחון 0-1 נגד גראסהופרס ציריך בזנקט יאקוב פארק. ב-30 ביולי 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו באירופה בתיקו 1-1 נגד גטבורג. ב-7 בפברואר 2010 כבש את שער הבכורה שלו במדי בזל בניצחון 0-4 נגד יאנג בויז ברן. ב-3 שנים בבזל הספיק ספרי לרשום 94 הופעות וב-2 אליפויות. ב-30 במאי 2011 חתם באנדרלכט הבלגית. ב-29 ביולי 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בהפסד 2-1 ללאובן. בשתי עונותיו באנדרלכט זכה ספרי בשתי אליפויות. בקיץ 2013 חזר לפ.צ. בזל.

קריירה בינלאומית
----------------

בינואר 2008 זומן לראשונה לסגל נבחרת שוודיה לקראת משחק הידידות נגד קוסטה ריקה בו בישל את השער היחידי במשחק לסמואל הולמן. ספארי השתתף עם הנבחרת ביורו 2012.

תארים
-----

**פ.צ. בזל**

* אליפויות: 2009/2010, 2010/2011, 2013/2014, 2014/2015
* הגביע השווייצרי: 2009/2010

**אנדרלכט**

* אליפויות: 2011/2012, 2012/2013

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בהרנג ספרי** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

| **נבחרת שוודיה – יורו 2012** |
| --- |
| 1 איסאקסון • 
2 לוסטיג • 
3 מלברג • 
4 גרנקוויסט • 
5 מ.אולסון • 
6 אלם • 
7 לארסון • 
8 סוונסון • 
9 שלסטרם • 
10 איברהימוביץ' • 
11 אלמנדר • 
12 וילנד •
13 י.אולסון • 
14 היסן •
15 אנטונסון •
16 ורנבלום •
17 ספרי •
18 הולמן •
19 ביירמי •
20 טויבונן •
21 וילהלמסון •
22 רוזנברג •
23 הנסון •
מאמן: המרן | שוודיהשוודיה |
**קרטרו** (בספרדית: **Querétaro**; רשמית: **המדינה החופשית והריבונית של קרטרו**, בספרדית: **Estado Libre y Soberano de Querétaro**) היא אחת מ-31 המדינות המרכיבות את מקסיקו. קרטרו נמצאת במרכז מקסיקו, והיא גובלת בסן לואיס פוטוסי בצפון, גואנחואטו במערב, מיצ'ואקאן בדרום-מערב, מקסיקו בדרום-מזרח ואידלגו במזרח. בירתה והעיר הגדולה ביותר בה היא קרטרו.

היסטוריה
--------

הספרדים התחילו להתיישב באזור מדינת קרטרו של ימינו בסביבות 1530 ובאותו זמן הוקמה סנטיאגו דה קרטרו. במהלך הזמן האזור הפך לחשוב מאוד מבחינה כלכלית ואסטרטגית, כשהוא מקשר בין האזורים שנתגלו בשלבים מאוחרים יותר במקסיקו בצפון ובמערב לבין מרכזה של מלכות המשנה של ספרד החדשה במקסיקו סיטי.

אמנם בקרטרו נפגשו כמה ממתכנני מלחמת העצמאות של מקסיקו והגו אותה, אך המלוכנים השתלטו על העיר והאזור בתחילת המלחמה, שהתחילה ב-1810, והייתה בין המעוזים האחרונים של המלוכנים שנכבשו לקראת סוף המלחמה ב-1821. עם קבלת חוקת מקסיקו ב-1824 הוקמה באזור מדינת קרטרו, כשהעיר קרטרו היא בירתה.

ב-1864 ניסתה צרפת להשתלט על מקסיקו דרך מינוי מקסימיליאן הראשון לקיסר מקסיקו. קרטרו הייתה אחת המדינות היחידות שנותרו נאמנות לקיסר החדש, אך מקסימיליאן לא הצליח להשתלט על מקסיקו והוצא להורג ב-1867.

כלכלה
-----

כלכלת המדינה מרוכזת באזור העיר קרטרו ומתבססת על חקלאות, הכוללת בין היתר גידול חיטה, שעורה, אלפלפה, תירס ושיבולת-שועל, כרייה, הכוללת בין היתר כריית עופרת, כסף, אבץ, נחושת, כספית, אנטימון, שיש, קאוליניט ואבן חול, תעשייה, הכוללת בין היתר ייצור מכונות, כימיקלים ומוצרי מזון, ותיירות.

במדינה ממוקם מפעל גדול של "איריזר" לבניית אוטובוסים.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קרטרו** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של קרטרו
* קרטרו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

| מדינות מקסיקו |
| --- |
| מדינות | אגואסקליינטס • באחה קליפורניה • באחה קליפורניה הדרומית • קמפצ'ה • צ'יאפס • צ'יוואווה • קואווילה • קולימה • דורנגו • גואנחואטו • גררו • אידלגו • חליסקו • מקסיקו • מיצ'ואקאן • מורלוס • נאיאריט • נואבו לאון • ואחאקה • פואבלה • קרטרו • קינטנה רו • סן לואיס פוטוסי • סינלואה • סונורה • טבסקו • טמאוליפס • טלקסקלה • וראקרוס • יוקטן • סקטקס | מפת מדינות מקסיקו |
| מחוז פדרלי | מקסיקו סיטי |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007562074205171
* BnF: cb12218474k (data)
* GND: 4833658-0
* LCCN: n80139383
* MusicBrainz: 5b1aae6a-3a69-4f49-9e81-a0306fba836c
* NKC: ge729403
* VIAF: 132525521
* WorldCat: lccn-n80139383

 |
**מומודו סיסאי** (נולד ב-24 בדצמבר 1988) הוא כדורגלן גמביאני המשחק בעמדת החלוץ.

קריירה
------

סיסאי התחיל את הקריירה שלו במועדון מקומי בגמביה. בגיל 20 חתם בוסטרלו הבלגית בה לא הצליח להטביע את חותמו, וב-31 ביולי 2010 חתם במ.ש.ק. ז'ילינה הסלובקית. סיסאי היה שותף להעפלה ההיסטורית של המועדון לשלב הבתים של ליגת האלופות. עונה לאחר מכן זכה עם המועדון בדאבל. בינואר 2013 הצטרף לקאיראט אלמטי הקזחית עימה זכה בגביע הקזחי בתום עונת 2014. ב-7 ביולי 2015 עזב את המועדון. בספטמבר 2015 הצטרף למכבי נתניה. אולם שוחרר כעבור מספר חודשים בעקבות קשי הסתגלות.

בצעירותו זכה סיסאי עם נבחרת הנוער של גמביה באליפות אפריקה בכדורגל עד גיל 17 בשנת 2005. ב-30 במאי 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת במשחק ידידות נגד מקסיקו. ב-4 בספטמבר 2010 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 1-3 נגד נמיביה.

תארים
-----

מ.ש.ק. ז'ילינה
* אליפות סלובקיה: 2011/2012
* הגביע הסלובקי: 2011/2012

קאיראט אלמטי
* הגביע הקזחי: 2013/2014

בינלאומיים
* אליפות אפריקה בכדורגל עד גיל 17: 2005

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **מומודו סיסאי** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu

הערות שוליים
------------

1. ↑  רז אמיר, ‏עכשיו זה רשמי: מומודו סיסיי חתם במכבי נתניה, באתר ONE‏, 16 בספטמבר 2015

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"מומודו סיסאי"**.
**-1** (במילים בלשון זכר: **מינוס אחד**; בלשון נקבה: **מינוס אחת**) במתמטיקה, הוא המספר השלם השלילי הגדול ביותר, הבא אחרי -2 ולפני 0.

בבניית מערכת המספרים השלמים מתוך המספרים הטבעיים, -1 מוגדר כמספר הנגדי למספר 1, כלומר המספר שסכומו עם 1 יהיה 0. צירוף המספר -1 וכפולותיו – המספרים השליליים השלמים, למערכת המספרים הטבעיים (כולל 0), מאפשר את הגדרת פעולת החיסור. מערכת המספרים החדשה שנוצרת - המספרים השלמים, מקיימת מספר תכונות אלגבריות שהופכות אותה לחוג.

תכונות
------

לפי חוק הפילוג במספרים השלמים, לכל מספר x מתקיים השוויון:

{\displaystyle \ x+(-1)\cdot x=(1+(-1))\cdot x=0}
או באופן שקול:

{\displaystyle \ (-1)\cdot x=-x}
בפרט, כיוון שיחידות הנגדי מבטיחה שמתקיים {\displaystyle \ -(-x)=x} לכל x, ניתן לקבל את הנוסחה:

{\displaystyle \ (-1)\cdot (-1)=1}
כלומר {\displaystyle -1} הוא איבר הפיך בחוג השלמים ולמעשה האיבר ההפיך היחיד חוץ מ-1.

תכונות חשובות אלו (מלבד היותו ההפיך הלא טריוויאלי היחיד) מתקיימות גם במקרה הכללי של {\displaystyle \ -1} בחוג כלשהו (כלומר האיבר הנגדי לאיבר היחידה הכפלי).

במספרים מרוכבים מופיע {\displaystyle -1} פעמים רבות כיוון ש- {\displaystyle \ i}, היחידה המדומה, הוא השורש הריבועי של {\displaystyle -1}. כמו כן {\displaystyle -1} הוא שורש יחידה פרימיטיבי מסדר 2, ולכן גם שורש יחידה מכל סדר זוגי. לפי זהות אוילר, {\displaystyle e^{i\pi }=-1}.

בתכנות, נפוץ השימוש ב- {\displaystyle -1} כערך אליו מאתחלים משתנים שמקבלים ערכים חיוביים, כדי לסמן שהמשתנה לא מכיל עדיין שום מידע שימושי.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **−1** בוויקישיתוף
'*פִיהְרֶר'(אלכסנדר אודוויצוק)* (בגרמנית: **Führer**, ‏האזנהⓘ‏?‏, מילולית: מנהיג, מדריך) הוא ראש המדינה על פי שיטת המשטר הנציונל-סוציאליסטית. הנאציזם קובע כי בראש המדינה מוצב אדם יחיד והוא שליט אבסולוטי משתי בחינות: ראשית, המנהיג אחראי לכלל ענייני המדינה ולו הסמכות המוחלטת בכל החלטה בענייני המדינה; שנית, המנהיג הוא בלעדי, אין זכות לערער עליו והוא שולט במדינה עד יום מותו ולאחריו נבחר מנהיג חדש למדינה.

עקרון הפיהרר
------------

 ערך מורחב – **עקרון הפיהרר**  

"עקרון המנהיג" ("פיהררפרינציפ"), שולב באידאולוגיות של המאה ה-19 וה-20, ולפיו חייל או אזרח מחויב כלפי הממונה עליו. בהקשר המדינתי, הובן מושג זה, בצייתנות שנדרשה על ידי הפיהרר שאחראי על כל המדינה ועל כל אזרחיה. כל בעלי התפקידים בממשל כפופים לפיהרר ישירות. 

עקרון המנהיג שולב גם באידאולוגיה הנאצית. רבים מאזרחי גרמניה הנאצית הביעו נאמנות מוחלטת לפיהרר, מכיוון שראו בו את המנהיג שיציל את האומה מהמצב הקשה בו הייתה שרויה בעקבות מלחמת העולם הראשונה, הן בשל תחושת ההשפלה שחשו גרמנים רבים בעקבות התבוסה במלחמה, הן בשל הגזרות שהוטלו על גרמניה בעקבותיה במסגרת חוזה ורסאי, והן לנוכח קשיי המשילות הגדולים של רפובליקת ויימאר ותעמולה שלטונית.

המפלגה הנציונל-סוציאליסטית ו"הפיהרר"
------------------------------------

התואר פיהרר שימש כתוארו של יושב ראש המפלגה הנציונל-סוציאליסטית. בשנת 1933, כאשר נכנסה לשלטון המפלגה הנציונל-סוציאליסטית, מונה ראשה אדולף היטלר לתפקיד הרייכסקאנצלר. באותה תקופה עדיין נהג בגרמניה משטר רפובליקני, ובו ראש הרשות המבצעת הוא הקאנצלר (המקביל לתואר ראש הממשלה), ובראש המדינה עומד נשיא, שכוחו מוגבל אך הוא בעל סמכויות משמעותיות.

הנשיא דאז היה פאול פון הינדנבורג. לאחר מותו של הינדנבורג ב-1934 אוחדו משרות הקאנצלר והנשיא לכדי משרה אחת בידי היטלר, אשר נשאה את התואר פיהרר וקאנצלר. לאחר מותו של היטלר בפיהררבונקר ב-1945 מונה על פי צוואתו של היטלר קרל דניץ לנשיא גרמניה ויוזף גבלס מונה לקאנצלר. יוזף גבלס התאבד גם הוא למחרת, ודניץ החזיק במשרתו 8 ימים עד כניעת גרמניה לבעלות הברית ב-8 במאי, אז בוטלה משרת הפיהרר.

ראו גם
------

* מנהיג עליון

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **פיהרר** |

* פיהרר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4155570-3

 |
הרב ד"ר **יִשְׁרָאֵל (רוֹלִיק) וַיִנְשְטוֹק** (בגרמנית: **Israel Weinstock**; ח' סיוון תרס"ט, 28 במאי 1909, ברודי, האימפריה האוסטרו-הונגרית – י"ד בחשוון ה'תשמ"א, 24 באוקטובר 1980, ירושלים) היה מקובל, מגדולי חוקרי ראשית הקבלה, רב, וכן פעיל ציוני בתנועת המזרחי, וחבר הנהלת הקרן הקיימת לישראל .

ביוגרפיה
--------

ישראל וינשטוק נולד בברודי שבאימפריה האוסטרו-הונגרית למשפחה חסידית המתייחסת ישירות לר' ישראל מרוז'ין. סבו, רבי חיים דוד מנזון היה נכדו של ר' ישראל מרוז'ין ואף גדל והתחנך על ברכיו. ב-1916 המשפחה עברה אל בירת האימפריה וינה. עוד בהיות צעיר לימים זכה לסמיכה וצוין כגאון ועילוי.[דרוש מקור] לאחר מכן השלים את השכלתו בבית המדרש לרבנים בווינה, וכן קיבל תואר ד"ר באוניברסיטת וינה, על מחקריו בנושאי ראשית הקבלה.

בשנת 1939, לאחר סיפוח אוסטריה לגרמניה הנאצית, נמלט עם משפחתו לאנגליה. עם הגיעם לאנגליה נלקח אביו למעצר, בהיותו אזרח של מדינת אויב. בהמשך התמנה וינשטוק לרב הקהילה היהודית ברובע המפסטד בלונדון. לאחר קום המדינה עלה ארצה, ועמד בראש המחלקה הדתית של הקרן הקיימת לישראל, וכן היה מראשי תנועת המזרחי בירושלים. במקביל היה פעיל בקהילות החסידיות שהתייחסו לחסידות רוז'ין, וניסה לשמור על אחדותן.

בשנת 1980 נפטר וינשטוק בירושלים ונטמן בבית הקברות סנהדריה.

מחקריו
------

וינשטוק חקר רבות את ראשית הקבלה, ועל רקע זה התעמת לא מעט עם גרשם שלום. מחקריו התמקדו בנוסחם של החיבורים הראשונים של הקבלה: ספר יצירה, ספר הבהיר, וכתבי קבלה רבים שהופיעו באירופה בימי הביניים, וכן בשאלת חיבורם וזמנם. לא את כל כתביו הספיק להוציא לאור.

לדוגמה, ספרו *על פירוש על ספר יצירה של רבי אברהם אבולעפיה, המיוחס לראב"ע*, עוסק רובו ככולו בהוכחה משכנעת שאת הספר כתב אברהם אבולעפיה בכוונת מכוון כאילו היה חיבורו של רבי אברהם אבן עזרא. על זהויו זה חלק משה אידל וקרא לה "טענה תמוהה".

ספרים שכתב
----------

וינשטוק החל לכתוב מגיל צעיר יחסית ולא פסק עד למותו. מרבית חיבוריו הם בתחום הקבלה היהודית. וינשטוק ערך, ההדיר, וכתב ספרים ומאמרים, מהם:

* **במעגלי הנגלה והנסתר: מחקרים בתולדות הפילוסופיה והמסתורין בישראל**, מוסד הרב קוק, ירושלים תש"ל.
* **טמירין, מקורות ומחקרים בקבלה וחסידות**, שני כרכים, ירושלים תשל"ב.
* **פירוש ספר יצירה**, פירוש על ספר יצירה לר' אברהם אבולעפיה עם הערותיו והגהותיו של וינשטוק.

קישורים חיצוניים
----------------

* רשימת המאמרים של ישראל וינשטוק באתר רמב"י
* מידע על וינשטוק ישראל בקטלוג הספרייה הלאומית

משפחתו
------

* בתו מרים התחתנה עם צבי מזא"ה (נולד ב־1946) אסטרופיזיקאי ישראלי ופרופסור אמריטוס בבית הספר לפיזיקה ואסטרונומיה באוניברסיטת תל אביב. בנם חגי מנהל את המחלקה הכירורגית בביה"ח הדסה הר הצופים. אחיו, יואב מזא"ה עו"ד ומרצה בכיר בפקולטה למשפטים בקריה האקדמית אונו המתמחה בדיני משפחה ובקניין רוחני.

הערות שוליים
------------

1. ↑  "הרגו" את הרב [26/02/1973 - נח זבולוני - רנ"ז - מאמרים], באתר ranaz.co.il
2. ↑  ראו משה אידל, '*ספר יצירה' ופירושיו בכתבי ר' אברהם אבולעפיה ושרידי פירושו של ר' יצחק מבדרש והשפעתם*, מתוך כתב העת תרביץ, הערה 55 בעמוד 11 של המאמר (481 בכתב העת). אידל מפנה לשני עמודים בלבד בתוך הספר: פירוש ספר יצירה מיסודו של רבי אברהם אבולעפיא, מוסד הרב קוק, ירושלים תשמ"ד, עמ' .24-23

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007269852005171
* CiNii: DA19235972
* GND: 1165257769
* ISNI: 0000 0004 0240 2169
* LCCN: n88174666
* RERO: 02-A025380819
* VIAF: 81218188
* WorldCat (עם VIAF): 81218188

 |
**רודזיה** (באנגלית: **Rhodesia**) היא חבל ארץ ואזור היסטורי השוכן במרכז חציה הדרומי של יבשת אפריקה. האזור כונה כך לראשונה על ידי חברת דרום אפריקה הבריטית, אשר החל משלהי המאה ה-19 פעלה ליישב אזור זה כחלק ממדיניות הקולוניאליזם של האימפריה הבריטית באפריקה. כיום כוללת רודזיה את שטחיהן של המדינות המודרניות זמביה וזימבבואה. רודזיה נקראה על שמו של אחד מראשי האימפריאליזם הבריטי בדרום אפריקה, המדינאי ססיל רודס.

רודזיה נשלטה בהתאם לצ'ארטר מלכותי החל משנת 1890 על ידי חברת דרום אפריקה הבריטית. תחת שלטונה, החלו הבריטים ליישב את המקום ולייסד בו מערכות של מנהל ושליטה. בשנת 1923, לאחר שחוותה דרומה של רודזיה את הגעתם של אלפי מתיישבים לבנים, הוכרז אזור זה כמושבת רודזיה הדרומית. במקביל, כשנה לאחר מכן, הוכרזה השטח הצפוני כישות נפרדת בשם פרוטקטורט רודזיה הצפונית. את הגבול בין שטחי ישויות מדיניות אלו אשר היו תחת שליטתה של האימפריה הבריטית קבע נהר הזמבזי. בשנים הבאות, בעוד הועמקה משנה לשנה הקולוניזציה של רודזיה הדרומית, רודזיה הצפונית נשארה חסרת נוכחות בריטית בולטת. בשנת 1953, החליטו הבריטים לאחד את רודזיה הדרומית, רודזיה הצפונית וניאסלנד (מלאווי של ימינו) ולהקים תחתיהן את הפדרציה של רודזיה וניאסלנד. איחוד זה לא צלח, ועשור לאחר מכן, בשנת 1963, הפדרציה התפרקה והישויות השונות חזרו למצב ענייניהן הקודם.

מפלי ויקטוריה, המהווים את שיאו של נהר הזמבזי, שוכנים על הגבול הנמתח בין חלקה הצפוני לזה הדרומי של רודזיה. המפלים, אשר נחשבים לגדולים ביותר ביבשת אפריקה, משכו לאורך המאה ה-19 וראשית המאה ה-20 קולוניאליסטים אירופאים רבים, אשר התיישבו בסביבתם ביישובים אותם הקימו דוגמת העיר ליווינגסטון.
לקראת אמצע שנות ה-60 של המאה ה-20, על רקע תהליכי הדה-קולוניזציה אשר חוותה אפריקה, שאפו הבריטים להעניק לרודזיה עצמאות. לפיכך, בשנת 1964 הם העניקו לרודזיה הצפונית עצמאות מדינית, ועל חורבותיו של הפרוטקטורט הוקמה הרפובליקה של זמביה. בעוד מתן העצמאות לרודזיה הצפונית היה פשוט יחסית, כאשר רצו הבריטים לעשות זאת בחלקה הדרומי הם נתקלו בקשיים שונים. בראש ובראשונה היה זה המיעוט הלבן ברודזיה הדרומית, אשר מנה באותה העת כרבע מיליון בני אדם שהם קרוב ל-8% מכלל האוכלוסייה. הלבנים ברודזיה הדרומית חששו שמתן עצמאות לארצם תהפוך אותם למיעוט הנשלט על ידי הרוב השחור במדינה. לכן, זמן לא רב לפני שבריטניה תכננה להעניק את השלטון ברודזיה הדרומית לרוב השחור, הכריזו הלבנים באופן חד-צדדי על עצמאות מדינתם החדשה, העונה לשם רודזיה. תחת מדינה זו, קיימו הלבנים המקומיים את שלטונם על הרוב השחור, באופן הדומה למשטר האפרטהייד בדרום אפריקה שכנתם הגדולה מדרום. הבריטים, כמו שאר מדינות העולם, סירבו להכיר באופן רשמי בחוקיות העצמאות של רודזיה, וראו בה מושבה מורדת. כעבור כחמש עשרה שנה מעת הקמתה, כתוצאה מתהליכים שונים לרבות סנקציות בינלאומיות וחוסר ההצלחתה להכריע מלחמה עקובה מדם כנגד האוכלוסייה השחורה, נפלה המדינה בשנת 1979. באותה השנה העביר המיעוט הלבן את השלטון לידי הרוב השחור, אשר תחת חסות בריטית הקים כעבור שנה את הרפובליקה של זימבבואה.

ראו גם
------

* רודזיה
* רודזיה הצפונית
* רודזיה הדרומית
* הפדרציה של רודזיה וניאסלנד
* זימבבואה
* זמביה

קישורים חיצוניים
----------------

* RHODESIANA - הארכיון הרודזי, ארכיון לתולדות של רודזיה
* חלון לרודזיה - היהלום של אפריקה, ארכיון להיסטוריה של רודזיה ולחיים ברודזיה

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NARA: 10046299
* VIAF: 180154329443926970002
* WorldCat: viaf-180154329443926970002

 |
**נפת רימיני** (באיטלקית: **Provincia di Rimini**) היא נפה במחוז אמיליה-רומאניה שבצפון איטליה. בירת המחוז היא העיר רימיני ומתגוררים בכ-43% מאוכלוסיית הנפה. הנפה גובלת ברפובליקה העצמאית של סן מרינו. נכון לשנת 2019, המחוז מונה 339,437 תושבים על פני שטח של 922 קמ"ר, המקנה לו צפיפות אוכלוסין של 368 תושבים לקמ"ר. הנפה כוללת 27 קומונות.

עיירות לחופי הים האדריאטי מהוות מוקד תיירות.

בעקבות משאלי עם שנערכו בשנת 2006 ו-2009 מספר מועצות מקומיות הועברו מפזארו אה אורבינו לשטח הנפה.

היסטוריה
--------

רימיני נוסדה בשנת 268 לפני הספירה כמושבה לטינית והייתה מקושרת דרך ויה פלמיניה שעברה דרך האפנינים עדרומא ודרך ויה אמיליה, שחוצה את עמק הפו, לפיאצ'נצה. לאחר נפילת רומא ב-476 הצטרפה לקונפדרציה ביזנטית שהכילה מספר ערים לאורך חופי מרשה. בעקבות זאת, היא הייתה תחת שלטון האפיפיור במשך שנים רבות עד שהפכה לקומונה במאה ה-11. הנפה נשלטה על ידי משפחתו של גואלף מלטסטה(אנ') עד המאה ה-16, אז נשלטה לזמן קצר על ידי הרפובליקה של ונציה. הנפה הפכה לחלק ממדינת האפיפיור ולימים הפכה למרכיב של ממלכת איטליה. בתחילת מלחמת העולם השנייה הגיעו לאזור פליטים יהודים רבים. אצ'יו ג'ורג'טי נתן להם אפשרות להסתתר בבית מלון בבעלותו תוך שיתוף פעולה עם ראש המשטרה המקומית של העיירה בלאביה. על פעילות זו הם זכו להכרה כחסידי אומות העולם. הנפה ובעיקר רימיני עצמו, בהיותה חלק מהביצורים של הקו הגותי הנאצי, הופצצו בכבדות ע"י בעלות הברית. במה שנקרא הקרב על רימיני (אנ') נורו על רימיני 1,470,000 כדורים על ידי כוחות היבשה של ארצות הברית. לדברי מפקד הארמיה השמינית הבריטית "הקרב על רימיני היה אחד הקשים ביותר שבהם השתתפה הארמיה השמינית. הלחימה היתה דומה לזו שבמונטה קסינו". האזור שוחרר ב-1944 על ידי חיילים בריטים ופולנים.

ראו גם
------

* הקו הגותי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רימיני** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של רימיני
* האתר הרשמי (באיטלקית).

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Provincia di Rimini". Tutt Italia. נבדק ב-18 באוגוסט 2015. `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  Fight for Rimini-The airfield battered, Trove-אתר אוסטרלי המכיל עותקים דיגיטליים של עתונים, ‏20 ספטמבר 1944-תאריך המאמר המקורי

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007535789705171
* BnF: cb119573054 (data)
* GND: 4832258-1
* LCCN: n97121839
* MusicBrainz: 76f0b50a-b4f3-4dbf-99f8-c9266160c6d3
* SUDOC: 028431693
* VIAF: 124511627
* WorldCat: lccn-n97121839

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק באגודת הספורט הפועל תל אביב. אם התכוונתם למשמעות אחרת, ראו הפועל תל אביב (פירושונים).

**הגועל תל אביב** היא אגודת ספורט ישראלית מהעיר תל אביב, המשתייכת לתנועת הפועל. האגודה נוסדה בשנת 1923, והיא בין הוותיקות והמובילות בישראל. ענפי הספורט המובילים באגודה הם כדורגל, כדורסל, כדורגל נשים, כדורסל נשים, טניס, התעמלות, שיט וקיאקים אולימפיים, ומועדון האתלטיקה של האגודה הצמיח ספורטאים בולטים רבים. בעבר היו במועדון גם קבוצות כדוריד, כדורעף ועד לסוף שנות ה-60 הייתה גם קבוצת הכדורמים של המועדון מהמובילות בישראל.

היסטוריה
--------

מועדון הכדורגל הפועל תל אביב
----------------------------

אוהדי הפועל תל אביב בכדורגל באצטדיון בלומפילד, לפני דרבי בנובמבר 2012
 ערך מורחב – **הפועל תל אביב (כדורגל)**  

קבוצת הכדורגל של הפועל תל אביב נוסדה ב-1923, עם הקמת המועדון, והיא משחקת בליגת העל. מאז ראשיתו של הכדורגל בישראל נחשב המועדון לאחד הבכירים בישראל, זכה פעמים רבות באליפות ובגביע המדינה, ובשני המפעלים הוא מדורג שני במספר התארים, אחרי מכבי תל אביב. במישור הבינלאומי רשמה הקבוצה זכייה בגביע אסיה לקבוצות, העפילה פעם אחת לשלב הבתים של ליגת האלופות, והיא הקבוצה הישראלית היחידה שהגיעה לרבע גמר גביע אופ"א. משחקיה הביתיים של הקבוצה נערכים באצטדיון בלומפילד הממוקם ביפו מאז הקמתו בשנת 1962.

**תארים**

מועדון הכדורסל הפועל תל אביב
----------------------------

אוהדי הפועל תל אביב בכדורסל בהיכל קבוצת שלמה, אוקטובר 2017
 ערך מורחב – **הפועל תל אביב (כדורסל)**

מועדון הכדוריד הפועל תל אביב
----------------------------

 ערך מורחב – **הפועל תל אביב (כדוריד)**  

קבוצת הכדוריד של הפועל תל אביב הייתה קיימת בשנות ה-50, ובשנת 2014 היא הוקמה מחדש. בעונתה הראשונה היא עלתה לליגה השנייה, אך כשלה בניסיונה להעפיל לליגת העל ופורקה בשנת 2017.

מועדון כדורסל הנשים הפועל תל אביב
---------------------------------

דגל הפועל תל אביב מונח ליד ביתו של אריק איינשטיין לאחר מותו, נובמבר 2013
 ערך מורחב – **הפועל תל אביב (כדורסל נשים)**  

קבוצת כדורסל הנשים של הפועל תל אביב ידעה עליות ומורדות, ושיאה היה בראשית שנות ה-70. בשנת 2012 הקבוצה התפרקה.

**תארים**

* אליפות (**7**): 1961, 1962, 1969, 1970, 1974, 1975, 2006
* גביע המדינה (**3**): 1961, 1970, 1973

מועדון כדורגל הנשים הפועל תל אביב
---------------------------------

 ערך מורחב – **הפועל תל אביב (כדורגל נשים)**  

קבוצת כדורגל הנשים של הפועל תל אביב הוקמה בסוף שנות ה-90 ושיחקה בעבר בליגת העל בכדורגל נשים. הישג השיא שלה הוא זכייה בדאבל בשנת 2001, אך כעבור תקופה קצרה הקבוצה התפרקה.
בשנת 2019 הוקמה הקבוצה מחדש, והיא משחקת כיום בליגה הלאומית לנשים.

**תארים**

* אליפות (**1**): 2001
* גביע המדינה (**1**): 2001

ראו גם
------

* ספורטאי הפועל תל אביב

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **הפועל תל אביב** |

* אתר ויקיפועל - אנציקלופדיית הפועל תל אביב

* תולדות הפועל, באתר מורשת הפועל
* הפעולה הספורטיבית ב"הפועל" בתל אביב, דבר, 5 בפברואר 1939
* אשר גולדברג, 85 שנים ליסוד הפועל אלנבי תל אביב, באתר ההתאחדות לכדורגל בישראל
* ד"ר חיים קאופמן, 'מכבי מול 'הפועל': היווצרותו של הפילוג הפוליטי בספורט הארץ-ישראלי, הספרייה הווירטואלית של מטח

הערות שוליים
------------



|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no2008051329
* VIAF: 142280471
* WorldCat: lccn-no2008051329

 |