recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
מסגד עומר עלי סייפודיאן בלילה
בין **הדתות ברוניי**, האסלאם הסוני הוא השולט. בשנת 2016, הוערך כי 80.9% מאוכלוסיית ברוניי היא מוסלמית. עם זאת, גם לדתות אחרות יש השפעה ניכרת בברוניי: 7% מהאוכלוסייה היא נוצרית, ועוד 7% הם בודהיסטים. 5% הנותרים מאמינים בדתות שונות, כולל דתות מקומיות.

האסלאם היא הדת הממלכתית של ברוניי, אבל מובטח חופש דת. עם זאת, חופש זה מוגבל למספר מקרים. חלק מהחגים הלא-אסלאמיים, כגון ראש השנה הסיני, חג המולד, יום ווסק וגאוואי דייאק, מוכרים.[דרוש מקור][מפני ש...] עם זאת, זכויות אלו מוגבלות: החינוך הדתי נשלט, אפילו בבתי הספר הסינים, הנוצריים והפרטיים, וכל חומר דתי לא-אסלאמי המופץ מוגדר כבלתי חוקי ואסור בהחלט; הענישה בחוק היא עונש מוות מיידי ללא משפט והחומרים הנלמדים מוחרמים, לפי חוק משנת 2014.[דרוש מקור][מפני ש...]

בברוניי, לא-מוסלמים חייבים להיות בני 14 ו-7 חודשים לפחות אם הם רוצים להמיר לדת אחרת. קטין יהפוך אוטומטית למוסלמי אם הוריו מתאסלמים.[דרוש מקור][מפני ש...]

מפקדים רשמיים של ברוניי| דת | מפקד 1981 | מפקד 1991 | מפקד 2001 | מפקד 2011 | מפקד 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| מספר | אחוזים | מספר | אחוזים | מספר | אחוזים | מספר | אחוזים | מספר | אחוזים |
| אסלאם | 122,269 | 63.4% | 174,973 | 67.2% | 249,822 | 75% | 309,962 | 78.8% | 337,391 | 80.9% |
| בודהיזם | 27,063 | 14.1% | 33,387 | 12.8% | 28,480 | 8.6% | 30,814 | 7.8% | 29,495 | 7% |
| נצרות | 18,767 | 9.7% | 25,994 | 10% | 31,291 | 9.4% | 34,176 | 8.7% | 29,510 | 7.1% |
| אחר | 24,733 | 12.8% | 26,128 | 10% | 23,251 | 7% | 18,420 | 4.7% | 20,860 | 5% |
| **סך הכל:** | **192,832** | **100%** | **260,482** | **100%** | **332,844** | **100%** | **393,272** | **100%** | **417,256** | **100%** |

דת בברוני לפי מוצא אתני (הערכה ב-2011)| מוצא אתני | אִסלַאם | בודהיזם | נַצְרוּת | דת עממית / אחרים |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| מלאי | 100% | כל המלאים נחשבים מוסלמים לפי החוק במדינה |
| סיני | 14% | 65% | 20% | 1% |
| אבורג'יני | 50% | לא | 15% | 35% |
| ללא אזרחות | 50% | 15% | 33% | 2% |
| **סך הכל:** | **78.8%** | **7.8%** | **8.7%** | **4.7%** |

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דת בברוניי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "Population by Religion, Sex and Census Year".
**חופש מדת** הוא אחת החירויות הניתנות לאזרח במסגרת הזכות לחירות כנספח לחופש דת, בשיטת משטר של דמוקרטיה ליברלית. חירות זו מאפשרת לכל אזרח לבחור שלא להשתייך לדת כלשהי או לעדה דתית כלשהי, שלא לקיים פולחן, מנהגים, חוקים או ציוויים הנובעים מהשתייכות זו, וליהנות מכל זכויות האזרח המקובלות במדינתו ללא קשר לדת.

מימוש החופש מדת עשוי לפגוע ברגשות הדתיים במדינה. על בית המשפט לקבוע איזה מן החופשים נתפס כחשוב יותר לפי המקרה. לטענות על פגיעה ברגשות יש כוח מוגבל, בעיקר כאשר אין לחילוני כוונה או מניע לפגוע ברגשות של הדתי, אך יש מקרים שבהם חוק העונשין מגדיר פגיעה ברגשות דתיים כעבירה פלילית.

מגילת העצמאות מצהירה שישראל תעניק לכל תושביה חופש דת מלא, אולם למעשה בישראל הזכות לחופש דת ולחופש מדת היא יחסית, ולכן היא עשויה להידחות מפני זכויות אחרות, אם הפגיעה תקיים את תנאיה של פסקת ההגבלה שבחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו. יש הטוענים שהחופש מדת מתקיים בישראל באופן חלקי בלבד, כי חורגים ממנו נושאים כדוגמת החקיקה הקיימת בנושאי נישואין וגירושין, שאינה מאפשרת נישואים אזרחיים או גירושין אזרחיים, ולכן אדם החפץ להינשא או להתגרש בתחומי מדינת ישראל, חייב לעשות זאת על פי חוקיה של אחת הדתות המוכרות במדינה או להידרש להליכים מיוחדים ככל שהוא "חסר דת" על פי הגדרת החוק.

ב-1993 הכריזה ועדת זכויות האדם של האו"ם כי סעיף 18 של האמנה הבין-לאומית בדבר זכויות אזרחיות ומדיניות, אשר עוסק בחופש הדת והאמונה, מגן גם על הזכות שלא להשתייך לדת או לאמונה כלשהי. הוועדה קבעה כי חופש הדת כולל גם את זכותו של אדם לבחור את דתו או אמונתו, להמירן או לאמץ דעות אתאיסטיות. ההצהרה אוסרת על המדינות החתומות על האמנה לעשות שימוש באמצעי כפייה או לאיים על מאמינים ולא-מאמינים בכוח פיזי או בסנקציות עונשיות כדי לאלצם להתכחש לאמונתם או להמירה.

ראו גם
------

* חופש דת
* כפייה דתית
* הפרדת דת ממדינה
* דת בישראל
* מכתב הסטטוס קוו

לקריאה נוספת
------------

* אורלי אילני, "חופש דת וחופש מדת בישראל", מתוך דת חברה ומדינה בישראל (2006)
* דני סטטמן, גדעון ספיר, "חופש הדת, חופש מדת והגנה על רגשות דתיים", **מחקרי משפט** כא, תשס"ד (2004)
* מאמרו של קובי נחשוני על דת ומדינה תשע"ה (בעברית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  דני סטטמן, גדעון ספיר, "חופש הדת, חופש מדת והגנה על רגשות דתיים", **מחקרי משפט** כא, הוצאת אוניברסיטת בר-אילן, תשס"ד 2004, עמ' 52
2. ↑  מסמך של ועדת זכויות האדם של האו"ם בנוגע לסעיף 18, סעיף 2, באתר ועדת זכויות האדם של האו"ם
3. ↑  מסמך של ועדת זכויות האדם של האו"ם בנוגע לסעיף 18, סעיף 5, באתר ועדת זכויות האדם של האו"ם
**תל גיבורים** היא שכונת מגורים בצפון חולון הגובלת בשכונת נווה עופר (תל כביר) שבדרום תל אביב.

היסטוריה
--------

בשכונה נתגלו קברי פיר מתקופת הברונזה התיכונה.

השכונה נבנתה בשנות ה-50 ונקראה כך לזכר לוחמי חטיבת גבעתי שנפלו במלחמת העצמאות בקרב לשחרור תל א-ריש והפילבוקס שבראשו (קרב שנערך במסגרת מבצע חמץ). בהמשך ניטע פארק הפילבוקס שמהווה את הפארק השני בגודלו בעיר ואחד היפים בה. קבוצת צפרירים חולון הוותיקה הוקמה בשכונה ואימוניה התקיימו ב"מגרש הפחים" שבמרכז השכונה, במשך שנים רבות. במהלך השנים התרכזה בשכונה אוכלוסייה דלת אמצעים. עיריית חולון בראשותו של חיים קוגל החליטה על פתיחת בית הספר "המגינים" בשנת 1950. שם בית הספר ניתן לכבוד חברי ההגנה תושבי העיר וסביבתה שנלחמו באזור ב- מלחמת העצמאות. בשנות ה-90 התקיים ניסיון מוצלח לשקמה באמצעות מיזמי מגורים "חולון הירוקה", "חולון הצעירה", ועוד מיזמי נדל"ן נוספים שבמסגרתם נבנו בשכונה מספר רב של בניינים חדשים עם פתרונות דיור משתלמים ולא יקרים.

השכונה בשנות האלפיים
--------------------

שכונת תל גיבורים מוכרת בזכות משרד הרישוי אשר נמצא מזרחית לפילבוקס. במזרח השכונה, בסמיכות לנתיבי איילון ומשרד הרישוי נמצא ה"קאנטרי קלאב" של חולון. כמו כן, המרכז הרפואי וולפסון נמצא בגבולה המערבי של השכונה עם העיר בת ים. על פי השנתון הסטטיסטי של עיריית חולון לשנת 2014, התגוררו בשנת 2013 בתל גיבורים 14,140 נפש.

בשכונת המגורים ממוקמים חטיבת הביניים והתיכון למדעים ולאומניות על שם חיים הרצוג (לשעבר מת"ג- מקיף תל גיבורים).

בשכונה ישנם עוד שני בתי ספר יסודיים, "המגינים" הישן יותר ו"עלומים" החדש יותר ויחד עם בית הספר היסודי כצנלסון משכונת גרין הסמוכה, אלו הם בתי הספר היסודיים המזינים את התיכון על שם חיים הרצוג.

השכונה נודעה בעבר כשכונת פשע אך כיום השתקמה ומעמדה נחשב כשכונה בעלת מעמד סוציו-אקונומי בינוני-נמוך.

בשכונה נמצא גם מתנ"ס קליין הכולל בתוכו אולם קטן.

שטח השכונה מתחלק לשניים - חולון הירוקה שהוא חלק חדש בעל רבי קומות של 10-13 קומות וחלק ישן של שיכונים ישנים.

בשכונה עוברים קווי אוטובוסים רבים בעיקר של חברת אגד. בקצה השכונה, נמצא מסוף האוטובוסים "וולפסון", סמוך למרכז הרפואי וולפסון.

קישורים חיצוניים
----------------

* רון פלד, הסיפור שמאחורי תל גיבורים: הקרב על הפילבוקס, באתר ynet, 7 במאי 2008
* גיא נרדי, תוכנית התחדשות תל גיבורים בחולון: האם השכונה תתחבר סוף-סוף לעיר, באתר Xnet‏, 19 בנובמבר 2016

הערות שוליים
------------

1. 1 2  שנתון סטטיסטי, עיריית חולון

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007605755605171

 |
מספר דוגמאות לחליליות איריות
דוגמה לנגינה בחלילית אירית בעלת צליל נמוך (מכונה low whistle)
**חלילית אירית** (באנגלית: **tin whistle** או **penny whistle** או **Irish whistle** או פשוט **whistle**, מכונה גם **Clarke London Flageolet**) היא חלילית עשויה צילינדר דק (קיים גם בצורה קונית) מעץ או מתכת. כיום מיוצרת בעיקר ממתכת ומכאן שמה (Tin הוא פח). 

אל הצילינדר מחוברת הפיה דמוית המשרוקית (whistle) אשר לרב כיום עשויה פלסטיק (מלבד בכלים מסורתיים או יקרים יותר שם היא עשויה מתכת או עץ). לחלילית האירית שישה חורים בגדלים משתנים על-פי הסולם בו נבנתה החלילית כאשר רוב החליליות הן בסולם D (רה מז'ור) מאחר וזהו הסולם הנפוץ ביותר במוזיקה האירית.
בכל חלילית ניתן לנגן רק סולם אחד ללא אפשרות להחליף סולם תוך כדי נגינה

הנגינה בחלילית האירית
---------------------

ניתן לנגן שתי אוקטבות בחלילית. האוקטבה הגבוהה נוצרת באותו אצבוע כמו בנמוכה, ובנשיפה חזקה יותר עד ל"שבירת" הצליל. הבסיס אמנם פשוט אך כדי לקבל את האפקטים והצליל הייחודי של המוזיקה הקלטית ישנן מספר טכניקות מוכרות אשר משולבות תוך כדי הנגינה. באנגלית אפקטים אלו נקראים cuts, rolls, strikes, slides וכו'. אלו דרכים שונות לסתום ולשחרר חורים נוספים לצליל המנוגן במהירות ובכך ליצור צליל מתגלגל ומהיר יותר.

ראו גם
------

* חליל אירי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **חלילית אירית** בוויקישיתוף
* קָלִילִית אִירִית, ספר לימוד חופשי וחינמי לחלילית אירית בעברית, ובו כמאתיים מנגינות, מתוכן כשבעים שירים עבריים
* אתר ללימוד נגינה חינם עם קובצי וידאו
* מגוון תווים לשירים אירים
* The Session, אתר קהילתי ותיק המרכז תווים ומידע אודות מנגינות איריות

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007533947205171
* GND: 4476511-3
* LCCN: sh85099560
* MusicBrainz: c1b42be7-f713-449b-a3a4-925351b5acbc

 |
**נאהב עד שנמות** הוא אלבומו התשיעי של הזמר הישראלי אריק סיני, אשר יצא לאור בשנת 2003.

הפקה
----

את האלבום ניהל אמנותית, עיבד והפיק מוזיקלית המוזיקאי אסף אמדורסקי. אלבום זה סימן את חזרתו של סיני לבמה לאחר היעדרות ארוכת שנים. האלבום הניב מספר להיטים כמו "מכור" (מילים ולחן: עמיר לב), "אור אדום כמו דם" (איתן נחמיאס גלס/אסף אמדורסקי) ו"גשם של ברכה" (איתן נחמיאס גלס/אסף אמדורסקי).

ביצירת האלבום השתתפו מוזיקאים רבים, ביניהם: יוסף פרץ, אוהד קוסקי, ג'וני שועלי, משה קופ, יפעת תעשה, שרון רוטר, קרני פוסטל, יהלי סובול, יצחק קלפטר, שם טוב לוי, זהר לוצ'אנו לברון, ואריק קנלר.

בעקבות הצלחת האלבום יצא סיני במסע הופעות ברחבי הארץ, שהפיק אסף אמדורסקי והשתתפו בו מרבית מנגני האלבום המקורי.

השירים באלבום
-------------


| מס' | שם | משך |
| --- | --- | --- |
| 1. | מכור | 3:48 |
| 2. | אור אדום כמו דם | 4:38 |
| 3. | ספרי לי | 4:21 |
| 4. | מחכה עם הכלבים | 4:25 |
| 5. | אוקלנד רחוב ראשי | 3:25 |
| 6. | גשם של ברכה | 6:08 |
| 7. | עשר דקות | 4:18 |
| 8. | חבל שאת יפה | 3:14 |
| 9. | נאהב עד שנמות | 3:50 |
| 10. | רואה אותך | 3:46 |
| 11. | כלבים קטנים | 4:05 |
| **משך כולל:** | **46:02** |

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על האלבום נאהב עד שנמות באתר MusicBrainz

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: d602ca70-1e40-4c4c-966e-fef9fd9bfba3

 |
**המלכה הרעה** (באנגלית: **Evil Queen**), הידועה גם בתור **המלכה המרושעת**, **המלכה גרימהילד**, או סתם **המלכה**, היא דמות בדיונית המופיעה כנבל הראשי בסרט ההנפשה הראשון באורך מלא של אולפני ההנפשה של וולט דיסני **"שלגיה ושבעת הגמדים"** (1937) ונותרה דמות נבל בזיכיון המורחב שלהם "שלגיה". היא מבוססת על דמות המלכה הרעה מהאגדה הגרמנית "שלגיה ושבעת הגמדים" משנת 1812.

בסרט, בדומה לסיפור של האחים גרים שעליו הוא מבוסס, המלכה המרושעת היא קרה, סדיסטית, אכזרית ושואבת ביותר, בעלת מראת קסמים ומשתוקקת באופן אובססיבי להישאר "הכי יפה בארץ". היא הופכת לקנאה מזעם על יופייה של בתה החורגת, הנסיכה שלגיה, כמו גם על תשומת הלב של הנסיך מארץ אחרת; אלמנט כזה של משולש אהבה הוא אחד השינויים של דיסני בסיפור. זה מוביל אותה לתכנן את מותה של שלגיה ובסופו של דבר בדרך לפטירתה שלה, שבסרט נגרם בעקיפין על ידי שבעת הגמדים. הגרסה של הסרט לדמות המלכה משתמשת בכוחות הקסם האפלים שלה כדי להפוך את עצמה לאישה זקנה במקום פשוט לקחת תחפושת כמו בסיפורם של גרים; ההופעה הזו שלה מכונה בדרך כלל **המכשפה המרושעת** או לחלופין **המכשפה הזקנה** או רק **המכשפה** בצורתה המחופשת של האם החורגת. המלכה מתה בסרט, אבל ממשיכה לחיות במגוון יצירות דיסני לא קנוניות.

הגרסה של הסרט למלכה נוצרה על ידי וולט דיסני וג'ו גרנט, ובמקור מונפשת על ידי ארט באביט ומדובבת על ידי לוסיל לה ורן. ההשראה לעיצובה הגיעה מדמויותיה של המלכה האש-א-מוטפ מ"היא" והנסיכה קרימהילד מ-Die Nibelungen. המלכה דובבה מאז על ידי אלינור אודלי, יוני פוריי, ג'נט וולדו, אדה רייס מרין, לואיז צ'מיס וסוזן בלייקסלי, והוצגה בשידור חי על ידי אן פרנסין (מחזמר), ג'יין קרטין (ספיישל טלוויזיה ליום ההולדת ה-50), אוליביה ויילד (Disney Dream Portraits), וקתי נג'ימי (היורשים). גל גדות תגלם גרסת לייב אקשן של הדמות בעיבוד הלייב אקשן הקרוב של הסרט המקורי מ-1937, "שלגיה". בגרסה העברית של שלגיה ושבעת הגמדים משנת 1937 הדמות דובבה על ידי שושיק שני.

גרסה זו של דמות האגדות התקבלה היטב על ידי מבקרי הקולנוע והציבור, והיא נחשבת לאחד הנבלים האייקוניים והמאיימים ביותר של דיסני. חוץ מזה בסרט, המלכה המרושעת הופיעה רבות באטרקציות ובהפקות של דיסני, כולל לא רק אלה הקשורות ישירות לסיפור על שלגיה, כמו פנטזמיק!, The Kingdom Keepers ו-Kingdom Hearts Birth by Sleep, לפעמים מופיעים בהם לצד מליפיסנט מהיפהפייה הנרדמת. גרסת הסרט למלכה הפכה גם לארכיטיפ פופולרי שהשפיע על מספר אמנים ויצירות שאינן של דיסני.

הדמות של המלכה הרעה הופיעה גם בסדרה האמריקאית "עד עצם היום הזה" את המלכה הרעה גילמה לאנה פרייה במשך 7 עונות.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **המלכה הרעה** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  Archive, Snow White (22 ביוני 2013). "Filmic Light - Snow White Archive: 1949 Dennis Day w/ Ilene Woods as Snow White - RCA-Victor Record Y-33". `{{cite web}}`:  (עזרה)
2. ↑  ""Mickey's Christmas Carol" -". *cartoonresearch.com*.
3. ↑  Jim Razzi, *Walt Disney's Snow White and the Seven Dwarfs*, page 41.
4. ↑  Grant, John (1998). *Encyclopedia of Walt Disney's animated characters*. Hyperion Books. p. 161.
**הלנה רשובה** (20 ביוני 1917, וינה, אוסטריה - 9 באוגוסט 1994, ורשה, פולין) הייתה מתמטיקאית פולנייה. פעלה בתחומי יסודות המתמטיקה (לוגיקה מתמטית ותורת הקבוצות) ולוגיקה אלגברית.

ראשית דרכה
----------

רשובה נולדה בווינה להורים פולנים. מיד לאחר שזכתה פולין בעצמאות בשנת 1918, עקרה המשפחה לוורשה. אביה של רשובה היה מומחה למסילות ברזל. רשובה הפגינה כישרון ועניין בתחומים רבים, ממוזיקה ועד מנהל עסקים, אך בעיקר במתמטיקה.

עם פרוץ מלחמת העולם השנייה, נמלטה משפחתה של רשובה לרומניה, ומשם ללביב בברית המועצות (סופח לברית המועצות זמן קצר לפני זה). לאחר זמן קצר, כאשדר בעיר נכבשה על ידי הנאצים החליט אביה לשוב לוורשה.

קריירה אקדמית
-------------

רשובה הושפעה מלוגיקנים פולנים. היא כתבה תזה בהדרכת יאן לוקשביץ' ובולסלב סובוצ'ינסקי. בשנת 1944 אירע מרד ורשה שהביא להרס עצום בוורשה. התזה של רשובה עלתה באש עם הבית כולו. היא עצמה שרדה, עם אמה, במרתף תחת ההריסות.

לאחר המלחמה החלו מתמטיקאים פולנים לשקם את הענף בפולין. בינתיים מצאה רשובה משרת הוראה בבית ספר תיכון, שם פגשה את אנדז'יי מוסטובסקי וחזרה לאוניברסיטה. היא כתבה מחדש את תזת התואר השני בשנת 1945, ושנה לאחר מכן החלה ללמד באוניברסיטת ורשה כעוזרת הוראה, והמשיכה לפעול במסגרת המוסד כל חייה.

באוניברסיטה, השלימה בשנת 1950 את עבודת הדוקטורט שלה, *Algebraic Treatment of the Functional Calculi of Lewis and Heyting* ("טיפול אלגברי בחשבון הדיפרנציאלי והאינטגרלי הפונקציונלי של לואיס והייטינג"), בהדרכת אנדז'יי מוסטובסקי. עבודה זו הייתה הבסיס לכיוון המשך המחקר שלה: שיטות אלגבריות בלוגיקה. בשנת 1956 השלימה תואר "דוקטור במדעים" (שהיה נהוג אז, מקביל בערך לקביעות באקדמיה), במכון למתמטיקה של האקדמיה הפולנית למדעים. במסגרת האקדמיה הזו החזיקה רשובה בדרגת פרופסור חבר בין שנת 1954 ל-1957, פרופסור משנת 1957, ופרופסור מן המניין החל משנת 1967. במסגרת עבודת הדוקטור השנייה הזו, חיברה שני מחקרים שביחד נקראו *Algebraic Models of Elementary Theories and their Applications* ("מודלים אלגבריים של תאוריות יסוד והשלכותיהן").

ספרים שחיברה
------------

* *The Mathematics of Mathematics* ("המתמטיקה של המתמטיקה", 1963, עם רומן סיקורסקי)
* *An Algebraic Approach to Non-Classical Logics*, ("גישה אלגברית ללוגיקות לא קלאסיות", 1974)

קישורים חיצוניים
----------------

* הלנה רשובה, באתר פרויקט הגנאלוגיה במתמטיקה
* הלנה רשובה, באתר MacTutor (באנגלית)
* הלנה רשובה, באתר dblp

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007441940905171
* BIBSYS: 90368886
* BnF: cb12859886s (data)
* CANTIC: a19251701
* CiNii: DA03553935
* dblp: 82/4690
* GND: 122977777
* ISNI: 0000 0000 7143 2864
* LCCN: n84802793
* LNB: 000040469
* MGP: 22601
* NKC: xx0149596
* NTA: 073016926
* RERO: 02-A003728001
* SUDOC: 056543379
* VIAF: 46889273
* WorldCat: lccn-n84802793

 |
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
**ריצ'רד לסר** (באנגלית: **Richard Lesser**) היה קלרניתן ומורה אמריקאי-ישראלי.

חייו
----

לסר החל את לימודי המוזיקה בלוס אנג'לס והמשיך אותם במכון קרטיס למוזיקה בפילדלפיה, אותו סיים בשנת 1959. בראשית הקריירה שלו סייר עם בלט רוס דה מונטה קרלו ועם הבלט הלאומי של תזמורת קנדה, ולאחר זאת עבד כקלרניתן עצמאי. היה קלרניתן ראשון בתזמורת קולומביה בהקלטה שביצעה תחת שרביטו של איגור סטרווינסקי.

לסר השתתף בארבע עונות קיץ של מוזיקה קאמרית בפסטיבל מרלבורו בוורמונט. בשנת 1966 הזמין אותו זובין מהטה להצטרף לתזמורת הפילהרמונית הישראלית וכעבור שנתיים היה לקלרניתן הראשון בתזמורת זו, בה המשיך לנגן 35 שנים תחת שרביטיהם של גדולי המנצחים, בהם ליאונרד ברנשטיין, שארל מינש, יוג'ין אורמנדי, גאורג שולטי ואחרים. בשנת 2002 פרש מן התזמורת הפילהרמונית הישראלית.

לסר לימד בארצות הברית, במזרח הרחוק ובגרמניה ומשנת 1968 עד לפרישתו בשנת 2002 היה ראש מחלקת הקלרינט באוניברסיטת תל אביב.

לסר נפטר ב-17 במרץ 2016

קישורים חיצוניים
----------------

* ריצ'רד לסר, ביוגרפיה ב"ימי הקלרינט", 2007 (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007599124705171
* ISNI: 0000 0004 3682 5370
* LCCN: n2014051615
* VIAF: 310614354
* WorldCat: lccn-n2014051615

 |
**שארלוט מארי פומלין קסיראגי** (בצרפתית: **Charlotte Marie Pomeline Casiraghi**; נולדה ב-3 באוגוסט 1986 במונטה קרלו, מונקו). היא בתם השנייה של קרולין, נסיכת הנובר ונסיכת מונקו, וסטפנו קאסירגי, תעשיין איטלקי. היא השביעית בסדר הירושה לכתר נסיכות מונקו. סבה היה הנסיך רנייה השלישי המנוח וסבתה הייתה גרייס, נסיכת מונקו. היא קרויה על שם סבתא רבתא שלה, הנסיכה שארלוט.

רקע
---

שארלוט ושני אחיה, אנדראה ופייר נולדו בנסיכות מונקו, אשר נשלטה על ידי סבם מצד האם, הנסיך רנייה השלישי. כשהייתה בת ארבע, אביה נהרג בתאונת שיט. לאחר מותו של האב, העבירה הנסיכה קרולין את המשפחה לכפר סן רמי דה פרובאנס שבדרום צרפת, זאת בכוונה למזער, כלל שניתן, את חשיפת המשפחה לתקשורת. בינואר 1999 קיבלה שארלוט אב ושני אחים חורגים (הנסיך ארנסט מהנובר והנסיך כריסטיאן מהנובר) מנישואיה של אימה לארנסט אוגוסט, נסיך הנובר. לאחר כחצי שנה נולדה אחותה למחצה, הנסיכה אלכסנדרה מהנובר באוסטריה. המשפחה עברה לגור בפרבר הפריזאי פונטנבלו (Fontainbleau). בין השנים 2001 ל-2004, כחלק מהקבוצה של מרסל רוזייה, השתתפה קסיראגי במספר תחרויות קפיצות ראווה.

חיים אישיים
-----------

קסיראגי שומרת על פרטיותה, אך לעיתים לוקחת חלק בפעילויות רשמיות של נסיכות מונקו.

המגזין ואניטי פייר בחר בקסיראגי כאחת מהמתלבשות הבינלאומיות הטובות ביותר ב-2006. קסיראגי לעיתים קרובות מצולמת בתצוגות אופנה, תערוכות אמנות ותצוגות רכיבה על סוסים.

קסיראגי הופיעה על שער המגזין ווג פריז בספטמבר 2011 ובאפריל 2015.

החל מ-2011 קסיראגי ניהלה מערכת יחסים עם הקומיקאי היהודי-צרפתי גד אלמלח, שנחשב לאחד מכוכבי הבידור הגדולים בצרפת. ב-17 בדצמבר 2013 נולד בנם, רפאל באותו בית החולים בו נולדה שארלוט במונקו. הם נפרדו ב-2015. ביוני 2019 קסיראגי נישאה לדימיטרי ראסאם, מפיק סרטים ובנה של השחקנית קרול בוקה. לזוג בן משותף, בלתזר.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **שארלוט קסיראגי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  The 67th Annual International Best-Dressed List, 2006. Vanity Fair
2. ↑  Charlotte Casiraghi Covers Vogue Paris April 2015; Will She Discuss Those Baby Bump Rumors? (ארכיון)
3. ↑  Charlotte Casiraghi leaves Monaco hospital with baby Raphäel

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1156610370
* ICCU: SBTV002692
* ISNI: 0000 0003 9100 632X
* LCCN: n2020059658
* MusicBrainz: 6d330eab-405e-4ee1-9afc-9497c38557a0
* NTA: 303780436
* SUDOC: 225453258
* VIAF: 284764153
* WorldCat: viaf-284764153

 |
"**Abriendo Puertas**" (בעברית: "**דלתות פתוחות**") הוא שיר של הזמרת גלוריה אסטפן מתוך אלבומה השישי "Abriendo Puertas". השיר שוחרר כסינגל הראשון מהאלבום ב-19 בספטמבר 1995 ונכתב על ידי קייק סנטנדר והופק על ידי סנטנדר עצמו ביחד עם בעלה של אסטפן אמיליו אסטפן. מבחינה מוזיקלית השיר הוא בסגנון הואיינאטו ובסגנון דאנס קובני אשר מבחיינה לירית עוסק באופן מטאפורי בפתיחת דלתות וסגירת פצעים. שיר יצא קליפ רשמי אשר מראה את אסטפן שרה את השיר תוך כדי שמראים חקלאים שותלים זרעים. השיר קיבל ביקורות חיוביות ממבקרי המוזיקה אשר שיבחו בעיקר של השימוש בכלבי הנגינה בשיר. השיר הגיע למקום הראשון במצעד השירים הלטינים של ארצות הברית. בנוסף הוא גם הגיע למקום השלישי במצעד שירי הדאנס של ארצות הברית ולמקום ה-9 במצעד השירים הטרופיים.

השיר גם נכלל באלבום האוסף שלה Brazil305 ואף אסטפן הופיעה עם השיר בטקס פרסי הגראמי הלטיני של שנת 2021 כשהיא מופיעה עם העיבוד החדש של השיר כפי שהוא מופיע ב-Brazil305. השיר זכה בפרס שיר השנה בטקס פרסי "Lo Nuestro" ובפרס שיר הדאנס של השנה בטקס פרסי הבילבורד הלטיני. הזמרת לזלי גרייס ביצעה גרסת כיסוי לשיר בטקס פקסי ה-Lo Nuestro של שנת 2018 כחלק ממופע מחווה לאסטפן.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz release group: d14f6988-ad48-4db5-b98f-0e7a2905c9fe

 |
עטיפת הספר "רחוב החתול הצד דגים" (1940) מאת יוֹלָן פֶלְדֶש
ציור קיר ברח' שמשמעות שמו "רחוב החתול הצד דגים" (Rue du Chat-qui-Pêche) בפריז, מקום התרחשות האירועים בספרה של יולן פלדש
**יוֹלָן פֶלְדֶש** (קודם **פרידלנדר**, בהונגרית: **Földes Jolán**;‏ קנדרש, 20 בדצמבר 1902 – לונדון, אוקטובר 1963) הייתה סופרת יהודייה-הונגרייה. ידועה בעיקר בזכות ספרה "רחוב החתול הצד דגים".

ביוגרפיה
--------

לאחר סיום לימודיה בבודפשט ב-1921 היא עברה לפריז ופרסמה מספר ספרים בהונגרית, שזכו להצלחה בארצה. בשנת 1936 פרסמה את ספרה הידוע ביותר: "רחוב החתול הצד דגים" (בהונגרית - *A halászó macska uccája*). עלילת הספר מתרחשת בפריז ברחוב הנושא שם זה (Rue du Chat-qui-Pêche) שאורכו 29 מטר ורוחבו 1.8 מטר. ברחוב זה התגוררו פליטים שהגיעו לפריז מארצות שונות לאחר מלחמת העולם הראשונה, חלקם פליטים פוליטיים וחלקם מהגרי עבודה. פלדש התגוררה ברחוב זה בשנת 1930, והיא מתארת בספר את קשיי קליטתם של הפליטים האלה בצרפת: מצד אחד הם מתגעגעים לארצות מולדתם, ומן הצד השני הם סובלים מהתנכרות של החברה הצרפתית.

הספר זכה להצלחה רבה ותורגם לשפות רבות. בשנת 1940 הופיע בארץ ישראל תרגום של הספר מצרפתית לעברית על ידי אהרון אברהם קבק.

בשנת 1941 היגרה לבריטניה, התיישבה בלונדון ופרסמה את יצירותיה באנגלית. ספרה "עגילי זהב" עובד לסרט ב-1947 בהשתתפות ריי מילאנד ומרלן דיטריך עם השיר המפורסם "עגילי זהב" בביצוע פגי לי.

רשימת ספרים:

בהונגרית
--------

* (*Mária jól érett* (1932
* (*Majd a Vica* (1933
* (*Ági nem emlékszik semmire* (1933
* (*Férjhez megyek* (1935
* (*A halászó macska uccája* (1936 - רחוב החתול הצד דגים, תורגם מצרפתית על ידי א.א. קבק, סדרת "ספרי רמון" הוצאת "מסדה", 1940
* (*Péter nem veszti el a fejét* (1937
* (*Fej vagy írás* (1937
* (*Más világrész* (1937

באנגלית
-------

* (Golden Earrings *(1945*
* *Prelude to Love*
* *Shadows on the Mirror*
* (*Moving Freely* (1947

בצרפתית
-------

* (*Chacun son crime* (1949

קישורים חיצוניים
----------------

* יולן פלדש, דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007287650505171
* BIBSYS: 90957960
* BNC: 000238961
* BnF: cb122213050 (data)
* CiNii: DA16094976
* GND: 143148745
* ISNI: 0000 0001 1821 5737
* LCCN: no98102020
* LNB: 000039660
* NDL: 00832659
* NKC: xx0004433
* NLA: 35964265
* NLP: a0000002114446
* NSK: 000061100
* NTA: 069827869
* RERO: 02-A006403962
* SELIBR: 54725
* SUDOC: 030886953
* Trove: 1165470
* VIAF: 49276552
* WorldCat: lccn-no98102020

 |
**אצטדיון ארקי** (באיטלקית: **stadio Arechi**) הוא אצטדיון רב תכליתי הממוקם בסלרנו, שמחוז קמפניה באיטליה. אשר החליף את אצטדיון דונאטו וסטוטי. לאצטדיון קיבולת של 37,800 מקומות (31,300 מאושרים למשחקי כדורגל). והוא קרוי על שמו של הדוכס הלומברדי ארקי השני ועל כן הוא מכונה "נסיך האצטדיונים".

היסטוריה
--------

בתחילת שנות ה-80 אוהדים מקומיים ביקשו בהפגנות מחאה להתערב כדי להקים אצטדיון שיחליף את אצטדיון דונאטו וסטוטי שהיה בעל תנאים ירודים, ושימש כמגרשה הביתי של מועדון הכדורגל המקומי סלרניטנה. ובשנת 1984 החל תהליך הבנייה. בשנת 1988, ניתן אישור על ידי אופ"א להשתמש בכספים שנועדו למונדיאל 1990 לבניית המתקן החדש של סלרנו.

המבנה נחנך בספטמבר 1990, במשחק נגד פדובה, שהסתיים בתוצאה 0–0, וסימן את חזרתה של סלרניטנה לסרייה ב' לאחר 23 שנים. ב-1998, לאחר שהקבוצה הצליחה להעפיל לסרייה א',  בוצע שיפוץ באצטדיון כדי להתאים את המתקן לדרישות של הליגה הבכירה. בשנת 2019 שופץ האצטדיון פעם נוספת, כדי לארח מספר משחקי כדורגל, כולל גמר טורניר הגברים של אוניברסיאדת נאפולי 2019. בהמשך בשנת 2021 כאשר שבה סלרניטנה לסרייה א' עבר האצטדיון שיפוץ נוסף בכדי להתאים אותו לתקנים של הסרייה א'.

 מבט ליציע באצטדיון ארקי

נתונים טכניים
-------------

 החזית החיצונית של האצטדיון
לאצטדיון מבנה בטון מזוין בעל צורה מלבנית, כאשר היציעים מחולקים לארבע טריבונות סימטריות ללא חיבורי פינות. המשטח עשוי דשא טבעי באורך 105 מטר וברוחב 68 מטר. מכיוון שאין לאצטדיון מסלול אתלטיקה, אין מרווחי ביניים בין המגרש ליציעים. בתחילה הכיל המגרש 45,000 מושבים, אך לאחר השינויים שנעשו עם השיפוץ ב-1998 הוגדלה הקיבולת ל-50,000 מושבים, מתוכם 205 שמורים לגלריית העיתונות. בעקבות שינויי חקיקה בנוגע לאצטדיונים, הקיבולת הכוללת צומצמה ל-37,800 מושבים. (מתוכם 31,300 מאושרים למשחקי כדורגל).

נבחרת איטליה
------------

אצטדיון ארקי אירח שלושה משחקים של נבחרת איטליה בכדורגל, משחק הנבחרת הראשון שאירח האצטדיון התקיים ב-1 במאי 1991 במסגרת מוקדמות יורו 1992 בו ניצחה נבחרת איטליה 3–1 את נבחרת הונגריה. ב-25 במרץ 1995 אירח האצטדיון משחק נוסף של הנבחרת בו ניצחה איטליה 4–1 את נבחרת אסטוניה במסגרת מוקדמות יורו 1996. ב-18 בנובמבר 1998 אירח האצטדיון משחק ידידות מול נבחרת ספרד שהסתיים בתוצאה 2–2.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של אצטדיון ארקי

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אצטדיון ארקי** בוויקישיתוף

הערות שוליים
------------

1. ↑  "ARECHI: il Principe degli Stadi compie trent'anni". TuttoSalernitana.com.
2. ↑  "Viaggio all'Arechi, il principe degli stadi". ecampania.it.
3. ↑  . `{{cite AV media}}`: חסר או ריק `|title=` (עזרה)
4. ↑  LE PARTITE DISPUTATE DALL’ITALIA NELLO STADIO 'ARECHI' DI SALERNO
**בני גולסון** (באנגלית: **Benny Golson**‏; נולד ב-25 בינואר 1929) הוא סקסופוניסט טנור ומלחין ג'אז אשר ניגן בעיקר בסגנונות הבי בופ וההארד בופ.

ביוגרפיה
--------

בתקופת התיכון שלו בפילדלפיה, גולסון ניגן עם מוזיקאים צעירים ומבטיחים כגון ג'ון קולטריין, רד גרלנד, פילי ג'ו ג'ונס ורבים אחרים. אחרי שסיים את אוניברסיטת הווארד החל לנגן בלהקת רית'ם אנד בלוז תחת הובלתו של בול מוס ג'קסון. בלהקה פגש גולסון את טאד דמרון אשר היה הפסנתרן באותו ההרכב, ולימים נהיה להשפעה חשובה על כתיבתו של גולסון. 

בשנות החמישים ניגן גולסון לתקופה קצרה וכן בהרכבים ליונל המפטון ודיזי גילספי. נוסף לכך היה גולסון מופיע עם עוד כמה הרכבים נוספים, דוגמת ההרכב של ג'וני הודג'ז. 

כאשר עבד עם להקתו של האמפטון ב-1956 בהארלם גילה על מותו של החצוצרן האגדי קליפורד בראון, איתו יצא לו לעבוד תקופה קצרה, וכן הספיק להתחבר איתו. גולסון אז הלחין כמחווה את "אני זוכר את קליפורד", אשר נהיה לסטנדרט.

גולסון הלחין עוד כמה וכמה קטעים ולא מעטים מהם נהיו סטנדרטים. אחת התקופות הפוריות בחייו הייתה התקופה שבה היה חבר בשליחי הג'אז, עבורם היה המנהל המוזיקלי באלבום "Moanin'". בין המפורסמים שבקטעיו ניתן למנות את "Along Came Betty", "Whisper Not" ועוד.

בין השנים 1959–1962 גולסון הוביל הרכב בשם ג'אזטט יחד עם החצוצרן ארט פארמר. לאחר מכן עבר לכתיבת מוזיקה עבור טלוויזיה ועבור קולנוע. בשנת 1983 הקים מחדש את ההרכב וחזר לנגן ולהופיע. 

בשנות התשעים ובשנות האלפיים זכה גולסון בכמה וכמה פרסים, וחזר לתודעה הציבורית. גולסון אף הופיע בהופעה קולנועית בסרט טרמינל בתפקיד עצמו. 

רוב הצלחתו של גולסון היא כמלחין, הקטעים שלו הם מהקטעים המנוגנים ביותר בסצנת ההארד בופ, אך גם כנגן הוא מצליח מאוד, ונחשב לאחד מהטנורים הגדולים בתקופת ההארד בופ.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **בני גולסון** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של בני גולסון (באנגלית)

* בני גולסון, במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

* בני גולסון, באתר AllMovie (באנגלית)

* בני גולסון, במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

* בני גולסון, באתר אייטונס (באנגלית)

* בני גולסון, באתר ספוטיפיי

* בני גולסון, באתר Last.fm (באנגלית)

* בני גולסון, באתר AllMusic (באנגלית)

* בני גולסון, באתר MusicBrainz (באנגלית)

* בני גולסון, באתר Discogs (באנגלית)

* בני גולסון, באתר Songkick (באנגלית)

* בני גולסון, באתר SecondHandSongs

* ראיון של ברק וייס עם גולסון (בעברית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007338165505171
* BIBSYS: 1007297
* BnF: cb13894589r (data)
* CiNii: DA11148976
* GND: 134387635
* ICCU: LO1V266080
* ISNI: 0000 0000 7838 9344
* LCCN: n83160892
* LNB: 000068607
* MusicBrainz: 486bfccd-e9d5-4d7e-96b1-b9bbc6218743
* NKC: ola2002159303
* NLK: KAC201937129
* NLP: a0000002778118
* NSK: 000107734
* NTA: 07363655X
* RERO: 02-A003306751
* SNAC: w6863vg4
* SUDOC: 082303959
* VIAF: 2656190
* WorldCat: lccn-n83160892

 |
**Master of Puppets** (בעברית: **אדון הבובות**) הוא שיר של להקת הת'ראש מטאל האמריקאית מטאליקה, שיצא כסינגל היחיד מהאלבום בעל אותו השם. Master of Puppets הוא השיר השני באלבום. כמו כן, מופיע השיר באלבומה של מטאליקה, S&M.

כפי שהסביר סולן וגיטריסט הלהקה ג'יימס הטפילד, "השיר עוסק בסמים. איך שהדברים משתנים, במקום שאתה שולט בעצמך, הסמים שולטים בך".

מבנה השיר
---------

מבחינה מוזיקלית Master of Puppets היא יצירה ארוכה בת שלושה חלקים, כאשר החלק השני שונה בתכלית מהשאר. החלק הראשון של היצירה הוא כבד, מהיר, "עצבני", בלא מלודיה קלה ומלא בדיסטורשיין. היצירה מתחילה בפתיחה אינסטרומנטלית ארוכה וכבדה, הכוללת סולו טכני של גיטריסט הקצב, ג'יימס הטפילד, ורק לאחר מכן מתחילות המלים. בין החלקים מנוגן סולו מלודי מלא רגש של גיטרות חשמליות, אשר מהווה ניגוד מוחלט לחלקים האחרים. החלק השלישי חוזר, בהדרגה, על העוצמות של הראשון, כולל סולו מהיר במיוחד של קירק האמט ומסתיים בציחקוקים מעוררי פחד. ניגון הגיטרה בשיר נחשב לפסגת שיטת ה- down picking בדיסטורשן, כאשר הטפילד "חופר" במיתרים במהירות חוזרת ובשינויים תכופים בקצב. החלק האמצעי וההרמוני שכתב וניגן ג'יימס הטפילד מהווה ניגוד מיוחד, כך, נוצרה לשיר הערכה גדולה על מקצועיות ויצירתיות הגיטריסטים.

הצלחת השיר
----------

השיר נחשב לאחד הפופולריים והמפורסמים ביותר של הלהקה, והוא מנוגן בכל הופעות הלהקה מאז יציאתו.

השיר נבחר ל"שיר המטאל הטוב ביותר" בערוץ VH1. כמו כן, נבחר מקום ה-51 במגזין Guitar World ברשימת 100 סולואי הגיטרה הגדולים בכל הזמנים.

השיר נכלל במשחק הווידאו Guitar Hero: Metallica.

השיר זכה בגרסאות כיסוי רבות של להקות מטאל, כגון "Ugly Kid Joe", ‏"Trivium", ‏"Pendulum" ועוד.

בסיסט הלהקה, קליף ברטון, ציין בזמן יציאת האלבום, כי זהו השיר האהוב עליו ביותר באלבום.

### הצלחה חוזרת ו-וידאו קליפ (2022)

בפרק הסיום של עונתה הרביעית של סדרת הטלוויזיה "דברים מוזרים" מופיעה סצנה בה מנגן אדי מנסון (ג'וזף קווין) את סולו הגיטרה מהשיר במטרה למשוך אליו את המפלצות המעופפות, ובתוך כך מקריב את עצמו ומאבד את חייו על מנת להציל את חבריו ואת העיירה כולה. בעקבות הסצנה חזר השיר לצעוד במצעדים ברחבי העולם, 36 שנה לאחר צאתו. בעקבות ההצלחה הוציאה הלהקה וידאו קליפ לשיר.

קישורים חיצוניים
----------------

  

[

הערות שוליים
------------

1. ↑  cDc 068: Thrasher's Metallica Interview Part 2
2. ↑  Joseph Quinn Recounts ‘Master of Puppets’ Scene on ‘Stranger Things’, Billboard News, July 26, 2022, Billboard News, Yahoo! Entertainment
3. ↑  Fraser Lewry, 36 years on, Metallica have released a video for Master Of Puppets, July 27, 2022, LouderSound

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: 19ec21de-2d93-390c-98b0-b68d98c4baf5

 |
**Now I'm Here** (בעברית: **עכשיו אני כאן**) הוא שיר של להקת הרוק קווין. השיר נכתב על ידי גיטריסט הלהקה בריאן מיי והיה השיר השישי מאלבומם Sheer Heart Attack משנת 1974. השיר ידוע בריף הקשה וההרמוניות הווקאליות שלו. באנגליה, השיר הגיע למקום ה-11 במצעדים כאשר יצא כסינגל ב-1975. השיר היה אחד המועדפים על הלהקה בהופעות החיות, ובוצע כמעט בכל הופעה חיה מסוף שנת 1974 ועד שנת 1986

פרטים אודות השיר
----------------

השיר מתבסס על חוויותיו הטובות של בריאן מיי מסיבוב ההופעות של קווין בארצות הברית מוקדם יותר בשנת 1974. מוט דה הופל, שבהם קווין תמכה, הוזכרו בשיר בשורה: "Down in the city, just Hoople and me."
השיר גם הופיע באלבומם משנת 1981 Greatest Hits ובאלבום האוסף Queen Rocks משנת 1997. במרץ 2005 Q (כתב עת) הציב את השיר במקום ה-33 ברשימת 100 רצועות הגיטרה הגדולות ביותר.

ביצוע בהופעות חיות
------------------

"Now I'm Here" היה חלק קבוע מסט השירים של הלהקה בהופעות החיות שלהם מ-1974 ועד ה"Magic Tour" משנת 1986 (שהיה גם סיבוב ההופעות האחרון של הלהקה). הוא בוצע לראשונה בסיבוב ההופעות של קידום האלבום Sheer Heart Attack במנצ'סטר ב-30 באוקטובר 1974. בטור הופעות זה, נראה מרקיורי שר את השורה "Now I'm here" בצד אחד של הבמה בין החושך והקרח היבש, ומספר רגעים מאוחר יותר בשורה "Now I'm there", הוא היה "מופיע" בצד השני של הבמה, כאשליה שנוצרה על ידי איש במה לבוש זהה לפרדי. בהערות באלבום Live Killers נכתב כי השיר נעלם מסט השירים לזמן מה, אך הוצג לאחרונה מחדש. השיר עוצב מחדש כדי לאפשר למרקיורי ליצור אינטראקציה עם הקהל ב"קריאה ותגובה" לשיר יחד. לא ברור מתי השיר ירד ולכמה זמן.
בריאן מיי המשיך לבצע את השיר לבדו כאמן סולו לאחר מותו של מרקיורי בשנת 1991. במופע המחווה לפרדי מרקיורי ב-1992, הצטרף מיי לDef Leppard על הבמה על מנת לבצע את השיר, שהיווה כB-Side לשירם של דף לפארד "Tonight", וגם הגיע למהדורת הדלוקס שלהם ב-"Adrenalize". השיר גם היה השיר הפותח של הרגליים האמריקאיות, האסיאתיות והאוסטרליות מסיור ההופעות של קווין עם אדם למברט מהשנים 2014–2015.

מיקומי שיא
----------

| 
‏‏‏  **מצעדים ודירוגים** |
| --- |
| מדינה | מצעד | מיקום שיא | תואר |
|  בריטניה | מצעד הסינגלים הבריטי | 11 במצעד הסינגלים הבריטי (חברת המצעדים הרשמית |  |
|  הולנד | מצעד השירים ההולנדי | 29 (במצעד 100 הסינגלים ההולנדיים |  |

קרדיטים
-------

* פרדי מרקיורי - שירה וקולות רקע, אורגן האמונד
* בריאן מיי - גיטרה חשמלית, פסנתר וקולות רקע
* רוג'ר טיילור - תופים, כלי הקשה וקולות רקע
* ג'ון דיקון - גיטרה בס

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "Now I'm Here" באתר מיוזיק בריינז
* גרסאות נוספות ל"Now I'm Here" באתר SecondHandSongs

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: 8b2d2f47-9e7b-3bc6-b7d1-41dfb39eddcc

 |
"**Na Na Hey Hey Kiss Him Goodbye**" (בתרגום חופשי: "נה נה הי הי נשקי אותו לשלום") הוא שיר פופ שנכתב והוקלט על ידי חברי להקת Steam. הסינגל הגיע לראש המצעד האמריקאי בביצועו המקורי בשנת 1969, ולמקום החמישי במצעד הבריטי בשנת 1983 כשכוסה על ידי הלהקה בננהרמה. כיום השיר ידוע כהמנון ספורט.

היסטוריה
--------

הסינגל הופץ על ידי חברת התקליטים Fontana, חברת בת של Mercury Records בסוף 1969, והגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט-100 האמריקאי, תוך כדי שהוא מדיח את Something/Come Together של הביטלס. השיר שהה במקום הראשון במצעד במשך שבועיים עד שהוחלף על ידי Leaving on a Jet Plane מאת הטריו פיטר, פול ומרי.

גרסאות כיסוי
------------

Na Na Hey Hey Kiss Him Goodbye כוסה על ידי מספר אמנים. ב-1971 ביצעה להקת הדו-וופ הבלמונטס גרסת א-קפלה לשיר, ואילו להקת הבנות הבריטית בננהרמה הפיצה את השיר כסינגל מאלבומן Deep Sea Skiving, שהגיע למקום ה-5 במצעד הבריטי. מספר גרסאות דיסקו נוצרו לשיר, ב-1976 מאת הזמר המקורי וב-1977 כחלק ממחרוזת שירים יחד עם פופקורן ו-Black Is Black. להקת ההבי מטאל הגרמנית Axxis הקליטה גרסת כיסוי משלה בשנת 2000. השיר Chillin של הראפר Wale ושל ליידי גאגא מסמפל את הסינגל.

בתרבות
------

במשחקי ספורט רבים, כהוקי קרח, כדורסל, כדורגל ופוטבול, קהל הצופים פוצח לעיתים בקריאה הקצובה מתוך השיר "נה נה נה נה, נה נה נה נה, הי הי הי גודביי". שורה זו הופיעה באופן בולט בסרט הספורט לזכור את הטיטאנים, וגם נקראה לעבר ג'ורג' בוש הבן בטקס ההשבעה לנשיאות של ברק אובמה. השיר הגיע גם למגרשי הספורט בישראל ואף נשמע במערכון "שחקן כדורסל" (נשרק'ה) של הגשש החיוור המתייחס לאוהדי מכבי תל אביב (כדורסל).

קישורים חיצוניים
----------------

* מידע על היצירה "Na Na Hey Hey Kiss Him Goodbye" באתר מיוזיק בריינז
* סרטון השיר "Na Na Hey Hey Kiss Him Goodbye" באתר יוטיוב

הערות שוליים
------------

1. ↑  Bill Lamb, Top 10 Top 10 Jock Anthems, about.com
2. ↑  למשל Na na na hey hey hey Goodbye באתר יוטיוב
3. ↑  Bush arrives in Texas after leaving Obama note באתר msnbc

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: 045e5458-26ec-319c-8689-bfd6401cdb83

 |
**קלמן פרפליץ'** (בסלובנית: **Klemen Prepelič**; נולד ב-20 באוקטובר 1992) הוא כדורסלן סלובני, שמשחק בקבוצת ולנסיה מליגת העל הספרדית, בעמדת הקלע. כמו כן, מאז שנת 2014 חבר בנבחרת סלובניה בכדורסל.

קריירת משחק מקצועית
-------------------

פרפליץ' נולד בשנת 1992 בעיר מריבור שבסלובניה, ובשנת 2009 החל לשחק כדורסל באופן מקצועי, בקבוצת בראניק מריבור מליגת המשנה הסלובנית.

בין השנים 2010–2012 שיחק עבור הליוס דומז'אלה מליגת העל הסלובנית. בעונת 2011/2012 רשם ממוצע של 15.4 נקודות למשחק.

בשנת 2012 עבר לשחק באולימפיה ליובליאנה, ובעונתו הראשונה בקבוצה זכה עמה בגביע הסלובני.

לקראת עונת 2013/2014 חתם על חוזה בקבוצת באנוויט מליגת העל הטורקית.

בנובמבר 2014 חזר לשחק באולימפיה ליובליאנה, עד לסיום עונת 2014/2015. באותה עונה קלע 10.7 נקודות בממוצע למשחק.

בקיץ 2015 הצטרף לקבוצת אולדנבורג מליגת העל הגרמנית.

ביוני 2016 עבר לשחק בלימוז', וב-33 משחקיו במדיה קלע 16.0 נקודות בממוצע למשחק בליגה הצרפתית.

בעונת 2017/2018 שיחק עבור פריז לבלואה. ב-40 משחקיו עם פריז בליגה הצרפתית וביורוקאפ קלע 15.5 נקודות למשחק.

בעקבות הצטיינותו בבפריז לבלואה, זכה בשנת 2018 לחוזה בריאל מדריד. בעונתו היחידה בקבוצה זכתה ריאל באליפות הליגה הספרדית, והעפילה לפיינל פור היורוליג. ב-43 משחקיו בשתי הליגות קלע 4.0 נקודות בממוצע למשחק בלבד.

בעונת 2019/2020 עבר בהשאלה מריאל מדריד לחובנטוד בדאלונה. את אותה עונה סיים כ"מלך הסלים" של הליגה הספרדית, עם ממוצע של 22.3 נקודות למשחק, ובמקביל קלע 17.0 נקודות למשחק ביורוקאפ (שלישי בליגה).

ביולי 2020 חתם על חוזה בקבוצת ולנסיה. ב-72 המשחקים בהם שותף בעונת 2020/2021 קלע 11.8 נקודות למשחק בליגה הספרדית וביורוליג.

נבחרת סלובניה
-------------

מאז שנת 2014 חבר פרפליץ' בנבחרת סלובניה בכדורסל. ביורובאסקט 2017 סייע לנבחרתו לזכות באליפות הטורניר, עם ממוצע של 13.8 נקודות למשחק.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קלמן פרפליץ'** בוויקישיתוף

* פרופיל אולימפי, באתר olympedia.org
* פרופיל, באתר eurobasket
* פרופיל, באתר פיב"א
* פרופיל, באתר היורוליג
* פרופיל, באתר ליגת העל הספרדית בכדורסל (בספרדית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  Union Olimpija tabs elite prospect Prepelic, באתר היורוליג, 23 באוגוסט 2012
2. ↑  Madrid inks shooting guard Prepelic for two years, באתר היורוליג, 9 ביולי 2018
3. ↑  Valencia brings in scoring guard Prepelic, באתר היורוליג, 4 ביולי 2020
**פסיקה** היא מושג בהלכות ריבית. מהות המושג היא פסיקת מחיר של סחורה והעברת תשלום באופן מיידי ללא העברת הסחורה עצמה. מטרת הפסיקה היא קיבוע ערך הסחורה בזמן נתון ולא בזמן העברת הסחורה בפועל. מבואר במשנה בבא מציעא שבתנאים מסוימים מותר לפסוק על סחורה, אף שאינה קיימת עדיין או טרם הגיעה להישג ידו של המוכר, ואין בכך משום ריבית אף שהקונה קיבל סחורה במחיר מוזל, בעקבות כך ששילם מראש למוכר.

תנאים להיתר פסיקה
-----------------

המשנה כותבת שלצורך ההיתר צריך אחד מתוך שני תנאים: "יצא השער" ו"יש לו".

### יצא השער

תנאי אפשרי ראשון הוא שיצא השער: כלומר כבר יש לסחורה מחיר קבוע בשוק. במקרה כזה, אילו המוכר מעוניין, הוא יכול לקנות סחורה מהשוק ולמכור לקונה ובכך לסיים את מחויבותו. כל זמן שהמוכר לא עושה זאת, אפשר להניח שהוא רוצה למכור את הסחורה שלו, כך שהקונה לא מקבל רווח בעבור המתנת המעות. הגמרא כותבת שצריך שהשער יהיה שער קבוע.

### יש לו

אם החפץ כבר קיים, מותר לקבל תשלום מראש על מנת להשאיר את מחיר הסחורה כמות שהוא. טעם ההיתר, הוא משום שנחשב כאילו הקונה קונה את החפץ מידית, היות שכבר ניתן למכור את החפץ. מבואר בגמרא שאין צורך שהחפץ יהיה קיים באופן מושלם אלא מספיק שהחפץ יהיה ניתן להשלמה על ידי המוכר, הכלל הוא שצריך שהחפץ יהיה מוכן לפחות תוך שתי פעולות של המוכר. אם החפץ מחוסר שלוש פעולות הרי זה נחשב כאילו אין למוכר את החפץ.

אם ירד המחיר
------------

אם פסקו על השער ובסופו של דבר, ירד המחיר ולא עלה, רבי יהודה אומר שאין הקונה מחויב לקבל את הפירות, אלא יכול לומר או תן לי מעותיי או תן לי פירות כפי השווי עתה רבנן אומרים שאם לא סיכמו אין הקונה יכול לדרוש את מעותיו כשירד המחיר, אך ניתן לסכם מראש שבמידה וירד המחיר יקבל הלוקח כמות פירות לפי השער של הפירעון ובמידה ויעלה המחיר יקבל הלוקח לפי השער של עתה, ואין בכך משום ריבית.

השוואה לסאה בסאה
----------------

הדינים בפסיקה דומים מאוד לדינים בהלוואת סאה בסאה, אם כי יש הבדלים מסוימים ביניהם. לדוגמה, בסאה בסאה, בשביל להתיר צריך שיהיה ללווה אפילו כנגד חלק מההלוואה, לעומת זאת, בפסיקה, צריך שיהיה למוכר סחורה כנגד כל המכירה.

ראו גם
------

* סאה בסאה
* חוזה עתידי

קישורים חיצוניים
----------------

* הערך "פסיקה (ריבית)", באתר המכלול
* מידע על כללא דריביתא בקטלוג "מרחב" של הספרייה הלאומית

הערות שוליים
------------

1. ↑  תלמוד בבלי, מסכת בבא מציעא, דף ע"ב, עמוד ב'
רמז־צץ בדף האינטרנט הנוצר בשל מעבר על תמונת ויקי המכילה היפר-קישור לדף הבית
**רֶמֶז־צָץ** (באנגלית: **tooltip** או **infotip**) הוא עצם גרפי נפוץ בממשקי משתמש גרפיים, תיבה קטנה ובה מידע אודות העצם שמעליו מרחף הסמן (למשל, של עכבר המחשב).

היסטוריה
--------

שימוש שהיה נפוץ בתוכנות ישנות הוא הצגת תיאור העצם בסרגל המצב. סוג זה של הצגת מידע אינו מכונה רמז־צץ. מערכת נוספת שהציגה תיאור אודות עצמים היא Mac OS: בגרסאות ישנות של המערכת ניתן להבחין בבלון עזרה כאשר הסמן זז מעל אחד העצמים. מיקרוסופט הייתה הראשונה שאימצה כינוי לאלמנט: "ScreenTip" והשתמשה בו במסמכי קצה.

מטרתו העיקרית של רמז־צץ היא להעביר מידע שיועיל בהבנת הממשק בין ריחוף הסמן לפעולת הלחיצה על אותו העצם.

דוגמאות
-------

רמז־צץ מופיע בעיקר בעמודי אינטרנט. רוב דפדפני האינטרנט כיום מציגים את המאפיין title באלמנטים של HTML כרמז־צץ כאשר משתמש מניח את סמן העכבר על עצם מסוים בעמוד; בדפדפן נתמך אפשר להניח את הסמן על תמונות או קישורים בוויקיפדיה ולהיווכח בנוכחות הרמז הצץ. ישנם דפדפנים כמו אינטרנט אקספלורר (עד גרסה 7) שמזהים אם מאפיין ה-title ריק ואז מציגים את מאפיין ה-alt כרמז־צץ.

משמעות השם
----------

המונח tooltip הגיע מגרסאות ישנות של תוכנות מיקרוסופט[דרוש מקור] (כמו Word 95) שכללו סרגל כלים (toolbar) כאשר בעת מעבר הסמן על אחד מהעצמים - הופיע תיאורו הפונקציונלי של הכפתור (הכלי ה-tool). בשנים האחרונות עקב העלייה במודעות לחוויית המשתמש ולאתרים נגישים, רוב אתרי האינטרנט מכילים רמז־צץ.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רמז צץ** בוויקישיתוף
כיתת מחשבים באוניברסיטה
**כיתת מחשבים** (לפעמים נקראת גם **מעבדת מחשבים** או **חוות מחשבים**) היא חדר לימוד שבו התלמידים או הסטודנטים יושבים מול מחשבים. בכיתות אלה נלמדים בדרך כלל מקצועות המתמטיקה, מדעי המחשב, גרפיקה, ומדעי הטבע אך לעיתים גם מקצועות אחרים באמצעות כלים ממוחשבים, לומדות, מאגרי מידע, אינטרנט או סרטוני המחשה. מטרת קיום הכיתה היא לאפשר לתלמיד לבצע במחשב את הנחיות המורה ולראות באופן מיידי את התגובה הישירה לפעולתו. לומדות מאפשרות לבצע סימולציה של ניסוי מדעי ולהראות לתלמיד את התוצאה באנימציה ממוחשבת. פעמים רבות משמשת כיתת המחשבים לתרגול החומר הנלמד בכיתה, בעיקר במדעי המחשב ובקורסי תיכנות, בו התלמידים מתכנתים או עושים תרגילים לפי הוראות המורה, שעובר במהלך השיעור בין התלמידים ועוזר להם. בחלק מכיתות המחשבים יש למורה יכולת השתלטות על מסכי מחשבי התלמידים, על מנת להציג עליהם את המראה על מסכו שלו או של מסך מחשב אחר בכיתה.

מחוץ לשעות השיעורים הרשמיות, משמשת כיתת המחשבים את התלמידים לצרכים אישיים ולימודיים. שימושים אלו כוללים פתרון שיעורי בית, תרגול של תיכנות וביצוע עבודת כיתה ובית (כגון כתיבת סיכום במעבד תמלילים). מעבר לשימושים לימודיים התלמידים משתמשים במחשבים, בעיקר כאשר יש גישה לאינטרנט, לבדיקת דואר אלקטרוני, להתעדכן בחדשות, לגלוש באתרי אינטרנט שונים וברשתות חברתיות מקוונות וכן לשחק במשחקי מחשב (בעיקר במשחקי רשת מרובי משתתפים התומכים ברשת LAN פנימית, כגון DOOM,‏ Half-Life,‏ Counter-Strike,‏ Starcraft ו-Fortnite).

ראו גם
------

* למידה משולבת מחשב

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **כיתת מחשבים** בוויקישיתוף
מבט-על מועדון טניס כרמל חיפה
**מועדון טניס כרמל (מועדון הכרמל)** הוא ממועדוני הטניס הוותיקים בארץ, אשר הוקם בשנת 1941 ומנוהל על ידי עמותת חברים. המועדון כולל 3 מגרשי טניס וכתובתו שדרות יצחק 17, חיפה.

היסטוריה
--------

ד"ר ארתור אסנהיים, נשיא הכבוד הראשון של איגוד הטניס הוא שעמד מאחורי הקמת המועדון, כאשר רכש מכספו מידי הטמפלרים את השטח שבו קיים כיום המועדון. המועדון נחנך ככרמל קאנטרי קלאב בשנת 1941. בין המברכים על פתיחת המועדון היה גם ראש עיריית חיפה, שבתאי לוי. על פתיחת המועדון נכתבה כתבה באנגלית בעיתון הג'רוזלם פוסט ב-12 בספטמבר 1941. ב-28 בספטמבר 1944 התאספו מספר חברים וייסדו את עמותת מועדון טניס כרמל. במעמד הקמת העמותה נרכשו המגרשים מידי מר אסנהיים בסכום של 6300 לירות ארץ ישראליות.

הישגים
------

בשנת 1972 זכה המועדון לראשונה באליפות הליגה הלאומית בטניס, כאשר שחקניו גברו על מכבי תל אביב בתוצאה 5:1.

בשנת 2006 זכתה קבוצת הנשים של המועדון, עם הטניסאיות הילה רוזן ושירי בורשטיין, באליפות ישראל בטניס.

פעילות
------

המועדון מנוהל בהתנדבות על ידי וועד העמותה. במועדון רשומים כיום עשרות חברים וחניכי אימון.

אחד ממגרשי המועדון משמש לאימון ילדים ובני נוער על ידי המאמן דני לפלר. חברי המועדון משתתפים בליגת הטניס האזורית והארצית וחלקם מייצגים את המועדון במפעלים של איגוד הטניס.

טניסאי עבר מפורסמים
-------------------

* מגדה נויפלד, ילידת רומניה, עלתה לארץ עם בעלה וקבעה את ביתה בחיפה. הייתה אלופת ישראל בטניס בשנת 1964. ייצגה את ישראל 4 פעמים במכביה
* שחר פרקיס
* נעם אוקון

הערות שוליים
------------

1. ↑  ג'רוזלם פוסט, ספטמבר 1941
2. ↑  פירוט שמות חברי העמותה והמסמך בחתימתם בתוך ספר המועדון.
3. ↑  מועדון הכרמל אלוף הטניס לראשונה בתולדותיו, הארץ, עמ' 4, 9.7.1972
4. ↑  הכרמל חיפה ואס"א ת"א אלופות ישראל בטניס, באתר ynet, 20 במאי 2006
**סופרטוניקה** במוזיקה, היא המדרגה השנייה בסולם דיאטוני, כלומר, הצליל השני בסולם. בדו מז'ור הסופרטוניקה תהיה רה. לחלופין הסופרטוניקה היא הדרגה ההרמונית השנייה בסולם, כלומר האקורד המשולש שהשורש שלו הוא הצליל השני. כך בדו מז'ור הסופרטוניקה תהיה רה, פה, לה. הסופר טוניקה היא צליל לא יציב, היות שהיא לא חלק מהמשולש של הטוניקה, והיא יכולה להפתר למעלה למדיאנטה או למטה לטוניקה. 

האקורד של הסופרטוניקה הוא אקורד מינורי, כשהסולם מז'ורי (בדו מז'ור, רה פה לה) או אקורד חצי מוקטן כשהסולם מינורי (בדו מינור, רה פה לה במול). בשני המקרים, בהרמוניה המסורתית נהוג להכפיל את הטרצה של האקורד (פה), וההיפוך הנפוץ שלה הוא סקסטאקורד. כמו כן, זהו אקורד שמקבל באופן נפוץ ספטימה. בשביל הסופרטוניקה הספטימה היא צליל הטוניקה, כלומר רה פה לה דו, בסולם דו מז'ור. 

תפקודה ההרמוני הוא של מתח מתון. דרגת הסופרטוניקה דומה בצליליה לצלילי דרגת הסובדומיננטה (הדרגה הרביעית), והיא מהווה דרגה משנית לדרגה זו. דרגה זו מובילה לרוב אל דרגת הדומיננטה (הדרגה החמישית), בדומה לתפקיד הסובדומיננטה. אחת הסיבות לשימוש הנפוץ כל כך בסופרטוניקה היא שכדי לעבור מסובדומיננטה לדומיננטה, השורש של האקורד עולה במדרגה אחת, מ-4 ל-5. זהו מהלך חלש, גם מבחינת הולכת קולות, יש לו נטייה להיות מקבילי, וגם מבחינות אחרת. לעומת זאת, השורש של הסופרטוניקה נמצא קוורטה מתחת לשורש של הדומיננטה, כך שבמהלך 2 ל-5 יש עליה בקורטה, שזהו המהלך החזק ביותר (הוא דומה למהלך של קדנצה, מחמישית לראשונה). 

יתרון נוסף, אם כי נחות בחשיבותו, הוא שהסופרטוניקה מאפשרת גיוון צבעים. הדרגה החמישית והראשונה בסולם מז'ורי, שתיהן מז'וריות, וכמוהן גם הרביעית. אך הדרגה השנייה היא דרגה מינורית, שימוש בה מוסיף עוד גוון של צבע של אקורד. 

בהולכת הקולות הפשוטה ביותר, אקורד סופרטוניקה במצב סקסטאקורד נפתר לאקורד דומיננטה כך: הבס עולה 4 ל-5, השורש 2 נשאר, הקוינטה 6 עולה ל-7, וההכפלה של הטרצה נשארת ונהיית לספטימה של האקורד החדש. אולם נהוג מאוד שהסופרטוניקה תופיע כקוינטסקסט אקורד בקדנצה. במקרה שכזה היא תיפתר כך: הבס עולה, 4 ל-5. השורש 2 נשאר, הקוינטה 6 יורדת ונהיית הספטימה 4, והספטימה 1 יורדת ונהיית לטון המוביל 7. 

בג'אז החשיבות של הסופרטוניקה גדולה במיוחד. יחידת ההגיון הבסיסית של ההרמוניה הג'אזית הפשוטה היא מה שנקרא 2 - 5 - 1. סופרטוניקה, דומיננטה וטוניקה. כך בג'אז יש עמודי תווך של הרמוניה חשובה, והמעבר מאחד לשני באופן רגיל מתקיים כטוניסיזציה, כלומר עם ה2 - 5 - 1. כלומר במקום לעבור מראשונה לשישית, יהיה קודם הסופרטוניקה של השישית, אז הדומיננטה של השישית, ורק אז השישית. פעמים רבות יופיע רק ה 2 - 5 ויורגש המעבר לסולם החדש, אבל אז החמישית תהפוך למינורית, ותהיה כעת הסופרטוניקה למהלך 2- 5 - 1 חדש. למשל בסטנדרט סטלה באור הירח, שכתוב בסי במול מז'ור, ההרמוניה מתחילה ממי חצי מוקטן, ואז לה דומיננטי (כלומר, 2 - 5 של רה מינור, הדרגה השלישית בסולם) אבל במקום להפתר לרה, מגיע דו מינור, הוא הסופרטוניקה של הסולם הראשי, אחריו פה דומיננט, הדומיננטה של הסולם הראשי. אז במקום להפתר לסי במול, מופיע האקורד פה מינור, שהופך את פה לסופרטוניקה, ואחריו באמת מופיע סי במול דומיננט, שהוא הדומיננטה של הרביעית, שמגיעה מיד - מי במול מז'ור. כלומר כל המהלך הזה, היה הרחבה גדולה של הרביעית, בעזרת מהלכי 2 - 5 - 1.

ראו גם
------

* תאוריית המוזיקה

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סופרטוניקה** בוויקישיתוף

| דרגות הרמוניות בסולם המוזיקלי |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| טוניקה • סופרטוניקה • מדיאנטה • סובדומיננטה • דומיננטה • סובמדיאנטה • טון מוביל
 |

 |
**הלאפ דאנס האחרון** הוא סרט תיעודי ישראלי משנת 2021 שכתב וביים ישראל (ישרי) הלפרן. הסרט הוקרן בפסטיבל חיפה ובפסטיבל הבינלאומי הוט דוקס.

תקציר עלילה
-----------

בדצצמר 2018 אושר בכנסת חוק איסור צריכת זנות. שנה לאחר מכן נקבע באופן תקדימי בישראל כי הלאפ דאנס הנהוג במועדוני החשפנות נחשב גם הוא למעשה זנות. בעקבות ההחלטה החלה המשטרה בשיתוף עיריית תל אביב בסגירה של מועדוני החשפנות בעיר. הסרט עוקב אחרי ארבע חשפניות שעבדו במועדונים, בעת שהן מנהלות מאבק אזרחי נגד הסגירה של מקום עבודתן. בהפגנות החשפניות אוחזות בשלטים עם הכותרות "מיניות זו לא בושה", "חשפנות זאת אמנות" "לא, אני לא רוצה להיות מלצרית","תנו לרקוד בשקט","איראן זה כאן", "הסטיגמה הורגת", ומופנים כלפי ארגוני הנשים והעומדות בראשן. החשפניות מדברות על חייהן ועבודתן בקולן ובפנים גלויות ומתארות את הניצול וההשתקה שחוו דווקא מצד הארגונים הפמיניסטיים שנלחמו למען סגירת המועדונים מבלי שהסכימו לשמוע ולהתייחס לעובדות עצמן.

המחלוקת סביב הסרט
-----------------

על אף העניין הציבורי שעורר, yes שמימנה את הפקת הסרט, סירבה לשדר אותו בטלוויזיה. לאחר לחץ שהפעיל הבמאי, ישרי (ישראל) הלפרן יחד עם איגוד החשפניות ארגמן - ארגון נשים עובדות שכלל גם את העלאת הסרט לרשת בחינם, קבעה yes מועד לשידור.

בנוסף לסירובה של yes לשדר את הסרט במימונה בטלוויזיה, גם הקרנת הסרט בספריית בית אריאלה בוטלה לאחר שנקבעה. הסיבה לביטול הייתה סעיף 10 בתקנון הספרייה הקובע כי "לא יוקרן תוכן שעלול להיות פוגעני". במאמר בעיתון "הארץ" כתבה רומי לוי, מנכל"ית שותפה בארגמן - ארגון נשים עובדות,"חישבו כמה רעש מקבל כל ציור שמוסר מקיר, לעומת השקט של אנשי התרבות והעיתונות מול צנזורה בבית אריאלה. היזכרו כמה זעם הופנה כלפי אותה yes כשגנזה את "שיטת השקשוקה".

קישורים חיצוניים
----------------

* "הלאפ דאנס האחרון", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)

**ביקורות**

* ארז דבורה, "הלאפ דאנס האחרון": סרט נועז שמשמיע את קולן של החשפניות, באתר ynet, 20 באוקטובר 2021
* אתר למנויים בלבד שני ליטמן, "הלאפ דאנס האחרון" יוזם דיון חשוב על תעשיית המין - באופן שטחי ומניפולטיבי, באתר הארץ, 23 בספטמבר 2021
* אתר למנויים בלבד גלי כהן, אין לי בעיה עם עירום. למה שלא אקבל בשבילו כסף?, באתר הארץ, 10 באוקטובר 2021
* אילן שאול, "הלאפ דאנס האחרון – סרט על חופש וזכויות אדם", באתר "פוסטה", 21 באוקטובר 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  הלאפ דאנס האחרון, באתר פסטיבל הסרטים חיפה
2. ↑  The Last Lap Dance, באתר "הוט דוקס"
3. ↑  אתר למנויים בלבד רומי לוי, יש לי זכרונות טובים מהפוסיקט. הפסיקו להתייחס אליי כ"שורדת", באתר הארץ, 19 באוקטובר 2022