פירוש נוסף ערך זה עוסק בטקטיקה צבאית. אם התכוונתם לאלבום מוזיקה של נתי לוי, ראו אדמה חרוכה (אלבום).
"נסיגתו של נפוליאון ממוסקבה", ציור של אדולף נורת'ן, בעת פלישתו לרוסיה. הרוסים נקטו נגדו בטקטיקה של "אדמה חרוכה" וכוחותיו גוועו מרעב ומכפור
"**אדמה חרוכה**" היא טקטיקה צבאית של נסיגה תוך הרס כל דבר העשוי להיות שימושי לאויב. השם מתייחס לנוהג להשמדת מקורות אספקה (מזון, מים, דלק וכדומה) כדי למנוע מהאויב שימוש במשאבים אלו ובכך להקשות על המשך התקדמותו. הטקטיקה יכולה לשמש צד לוחם על אדמות אויב (אך אז הדבר אסור על פי המשפט הבינלאומי) או על אדמותיו שלו הוא.

בימי קדם
--------

הסקיתים השתמשו בשיטת האדמה החרוכה נגד דריווש הראשון מלך פרס. כאשר הסקיתים נסוגו, הם הרסו את מאגרי המזון והרעילו את הבארות. כתוצאה מכך, חלק גדול מאנשיו מתו מרעב והתייבשות; ודריווש נאלץ להודות בתבוסתו.  

הגנרל היווני קסנופון כתב באנבסיס שהארמנים שרפו את יבולם ואת מקורות המזון שלהם לפני הגעתם של שכירי החרב היוונים.  

גם הרומאים נהגו להרעיל את הבארות במקומות שנאלצו לסגת מהם[דרוש מקור].

בעת החדשה
---------

ביוני 1462 במרד של הולאכים בהנהגת ולאד המשפד נגד הכיבוש העות'מאני, המורדים הנסוגים שרפו את השדות והרעילו את הבארות בתקווה שהפולשים העות'מאנים ירעבו וייאלצו לסגת.

בזמן מלחמות נפוליאון שמשה מדיניות אדמה חרוכה בהצלחה את ספרד ואת רוסיה. בניגוד לדעה הנפוצה, בעיקר בעקבות הרומן "מלחמה ושלום" של טולסטוי, האיש שהציע להשתמש בטקטיקה זו לראשונה לא היה קוטוזוב אלא מיכאיל ברקלאי דה טולי.

בעת מלחמת העולם השנייה, אחרי פלישת גרמניה הנאצית לברית המועצות ביוני 1941 במסגרת "מבצע ברברוסה", שרף הצבא האדום את מפעלי הנפט שלו כדי למנוע מהנאצים להשתמש בנפט. לקראת סוף המלחמה הוציא אדולף היטלר את צו נרון בה פקד על כוחותיו את נוהל "אדמה חרוכה" בעת נסיגת הכוחות הנאציים במרץ 1945.

קודם החזרת חצי האי סיני למצרים בשנת 1956, הרס חיל ההנדסה של צה"ל את התשתיות בחצי האי. גדוד 601 שביצע את המשימה זכה בצל"ש יחידתי בשל כך. המבצע כונה "מבצע עמורה", רמז להשמדת סדום ועמורה לפי האמור בתנ"ך, שנותרו לבסוף 'גפרית ומלח, שרפה כל ארצה, לא תזרע ולא תצמיח ולא יעלה בה כל עשב'.

כאשר הכוחות העיראקיים נסוגו מכווית במהלך מלחמת המפרץ, הם בזזו את בתי התושבים ואת ארמון המלוכה הכוויתי, והבעירו בארות נפט, בנוהל אדמה חרוכה. כתוצאה מכך הבארות החלו לבעור למספר ימים ואף למשך מספר שבועות, עד שהצליחו לכבותן לאחר המלחמה.

אמנת ז'נבה
----------

האסטרטגיה של השמדת אספקת מזון של האוכלוסייה האזרחית באזור עימות נאסר על פי סעיף 54 לפרוטוקול הראשון של אמנת ז'נבה משנת 1977. הקטע הרלוונטי האומר:

> 
> אסור לתקוף, להרוס, להסיר או להפוך אובייקטים בעלי תועלת, החיוניים להישרדותה של האוכלוסייה האזרחית, כגון מוצרי מזון, שטחים חקלאיים לייצור מוצרי מזון, יבולים, משק החי, מתקנים לאספקת מים לשתייה ועבודות השקיה, למטרה המפורשת של שלילת הקיום של האוכלוסייה האזרחית, לא משנה מהו המניע, בין אם במטרה להרעיב את האזרחים, לגרום להם לעקור ממקומם, או לכל מניע אחר.
> 
> 
> 
>

בעולם התוכנה
------------

שיטת האדמה החרוכה מיושמת בפועל גם בעת הנוכחית בעולמות כתיבת קוד תוכנה וניהול מידע. בעת כתיבת קוד, או צנרת נתונים בשפות הקוד הנפוצות קיימת מתודולוגיית עבודה על פיה מקובל כי המתכנת או המנתח הנתונים יתעד את עבודתו על מנת לספק לחברי הצוות מידע במקרה בו הם יעלו שאלות או ידרשו לבצע שינויים לאחר עזיבת המתכנת את הצוות.

שיטת האדמה החרוכה בעולם הקוד כוללת בין היתר את מחיקת כל התיעוד, ניהול קוד או צנרת נתונים שאינם קריאים לעין אנושית וכן שלא ניתן לבצע בקוד זה או בצנרת הנתונים כל שימוש עתידי מכל סוג.

לעיתים קרובות טקטיקה זו מופיעה בד ובד עם חוסר זמינות משאבים לתיעוד וכן חוסר נכונות של כותב הקוד להנגיש את הקוד שכתב עבור המפתחים ואנשי הנתונים אשר יחליפו אותו בצוות.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **אדמה חרוכה** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **אדמה חרוכה** |

הערות שוליים
------------

1. ↑  Protocol 1: Additional to the Geneva Conventions, 1977, Part IV: Civilian Population, Section 1: General Protection Against Effects of Hostilities, Chapter III: Civilian Objects, Article 54: Protection of Objects Indispensable to the Survival of the Civilian Population

| אמנות המלחמה |
| --- |
| אמנות המלחמה | טקטיקה • אופרטיבה צבאית • אסטרטגיה • דוקטרינה צבאית • תורת לחימה • הונאה |
| מושגי יסוד | לחימה • קרב • מערכה • מלחמה • מלחמה כוללת • מלחמת מנע • לוחמת חלל • לוחמה אווירית • לוחמה ימית • לוחמת תמרון • לוחמת שחיקה • לוחמה אסימטרית • מלחמה בטרור • מלחמת אזרחים • צבא |
| הוגים וספרים | סון דזה / אמנות המלחמה • וגטיוס / מדעי הצבא • קרל פון קלאוזביץ / על המלחמה • אלפרד פון שליפן • בזיל הנרי לידל הארט / אסטרטגיה של גישה עקיפה • מרטין ון קרפלד |
| טקטיקה ומערכים צבאיים |
| מערכים צבאיים |  מערך ריבוע • פלנקס • טסטודו • אימפי |
| טקטיקה | מכה מקדימה • מלחמת בזק • מתקפת נגד • אדמה חרוכה • קרב בלימה • מצור • הסגר • תנועת מלקחיים • כיתור • איגוף • איגוף אנכי • מארב • תקיפה אווירית • הפצצה טקטית • דיכוי הגנה אווירית • הפצצה אסטרטגית • לוחמה בשטח בנוי • לוחמת מנהרות • לוחמת שריון • לוחמה הררית • לוחמה מדברית • לוחמה אמפיבית • לוחמה נגד צוללות • לוחמה ביולוגית • לוחמה כימית • לוחמת רשת ("סייבר") • לוחמה אלקטרונית • לוחמה פסיכולוגית • לוחמה משפטית • לוחמה כלכלית • לוחמה לא קונבנציונלית • הפרד ומשול • מבצעים מיוחדים • גרילה • טרור • מפת מבצע |
| טקטיקות של | פרשים • חי"ר • שריון • ארטילריה • לחימה אווירית • לחימה ימית |
| אסטרטגיה לאורך ההיסטוריה |
| בעת העתיקה | הטקטיקה והאסטרטגיה היוונית • הטקטיקה והאסטרטגיה ההלניסטית • הטקטיקה והאסטרטגיה הרומית |
| בימי הביניים | הטקטיקה והאסטרטגיה המוסלמית • הטקטיקה והאסטרטגיה האירופאית בימי הביניים • הטקטיקה והאסטרטגיה המונגולית |
| בעת החדשה | הטקטיקה והאסטרטגיה האמריקאית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה גרמנית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה סובייטת בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה האירופית בעת החדשה • הטקטיקה והאסטרטגיה במאה ה-20 |