recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
הרב **ירחמיאל אוּנְגְרִישֶר** (נולד בי' באלול תש"ז, 26 באוגוסט 1947) הוא ראש ישיבת בית מדרש עליון בבני ברק.

ביוגרפיה
--------

נולד במונסי ניו יורק לאסתר ולרב דן אונגרישר. אמו היא בתו של הרב ראובן גרוזובסקי שעמד בראשות הישיבות תורה ודעת ובית מדרש עליון.

בבחרותו למד בישיבה במונסי בראשות אביו. בשנת תשכ"ח בהיותו בן 21 עלה לישראל ולמד בישיבת בריסק בירושלים בראשות הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק.

בשנת תש"ל (1970) נישא למרים גרשנוביץ בתו של הרב ראובן יוסף גרשנוביץ לימים ראש ישיבת הנגב שכיהן באותה התקופה כראש ישיבת חמדת שמואל במושב חמ"ד. שמחת הנישואין נערכה בחצר הישיבה במושב.
לאחר נישואיו התגורר בירושלים והמשיך ללמוד בישיבת בריסק.

בשנת תשל"ה (1975) עבר לבני ברק ומונה לר"מ בישיבת חמד בראשות חותנו. לאחר כמה שנים נסגרה הישיבה ובמקומה נפתח במקום כולל אברכים שהרב אונגרישר הועמד בראשו.
בשנת תשמ"ו (1986) פתח כולל אברכים בבני ברק בשם "בית מדרש עליון".

כמה שנים אחר פתיחת הכולל רכש בית בשכונת נוה אחיעזר בבני ברק ועבר להתגורר בו כשהוא מקצה את הקומה העליונה לבית מדרש עבור הכולל שבראשותו ועבור ציבור האברכים שהתגוררו בשכונה, כשהוא משמש להם כרב ופוסק. בשנת תשנ"ד (1994) הוסיף קומה שלישית לבית והכולל עבר לקומה זו משמש המקום כבית המדרש של הישיבה).

ביתו של הרב אונגרישר לפני התוספות שנעשו בו
ביתו של הרב אונגרישר בתוך בניין הישיבה כפי שהוא נראה היום, שנת 2018
בשנת תשנ"ח ביקש אביו לפתוח סניף לישיבתו שבמונסי בישראל, לצורך כך הגיע הרב דן אונגרישר לישראל וביקש את סיועו של הרב מיכל יהודה ליפקוביץ שהכירו מהימים שלמדו בצוותא אצל הרב שלמה היימן, לייסד ישיבה.

בחודש ניסן תשנ"ח הוקמה הישיבה עם 22 בחורים שהתקבצו מהישיבות פוניבז', תפרח וחדרה, כשהרב דן אונגרישר מעמיד בראשות הישיבה את בנו הרב ירחמיאל. נכון לשנת תש"פ לומדים בישיבה כ-600 בחורים.

שיטת הלימוד של הרב אונגרישר מתאפיינת בעיון עמוק כפי שקיבל מרבו הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק, בשיעוריו הוא מרבה לצטט מספרי זקניו הרבנים ברוך דב ליבוביץ וראובן גרוזובסקי. שיחות המוסר שהוא מוסר מבוססות ברובן על ספרי החפץ חיים.

כנהוג בישיבות בית בריסק אחת לשבוע במוצאי שבת מתקיים בביתו שיעור בחומש ורש"י בעיון, שבו מתייחס ראש הישיבה גם לעניינים אקטואליים.

חרף היותו ראש הישיבה מקפיד הרב אונגרישר ללמוד שלשה סדרים בהיכל הישיבה תוך לימוד בחברותא עם בחורים מבני הישיבה כשהוא משמש דוגמה אישית לשקידה ועמל התורה.

משפחתו
------

להרב אונגרישר בת יחידה הנשואה לרב טוביה שפירא (בנו של הרב זאב שפירא, ר"מ בישיבת בית מאיר) המשמש כר"מ בישיבת בית מדרש עליון.

ספריו
-----

* **קובץ השיעורים** על מסכתות הש"ס
* **קובץ הביאורים** ענייני הלכה ומוסר

הערות שוליים
------------

1. ↑  חתנו של הרב ברוך דב ליבוביץ
2. ↑  השניים אף הוציאו לאור יחד את שיעורי רבם בשם 'חידושי ר' שלמה'
3. ↑  יענקי קצבורג, כך ייראה עולם הישיבות בזמן אלול הקרוב, 26.06.2019, באתר כל הזמן
4. ↑  עם זאת עד לשנת תשע"א (2011) היה מוסר מידי לילה בביתו שיעור בבקיאות בדף היומי לתושבי השכונה, שיעור שהתקיים ברצף למעלה מ-25 שנה
5. ↑  חתנו של הרב זלמן רוטברג

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987008113890305171
* VIAF: 11158307061806402546
* WorldCat (עם VIAF): 11158307061806402546

 |
"**פרחים בקנה**" הוא שיר שכתב דודו ברק, הלחין אפי נצר ועיבד בני נגרי. את השיר ביצעה לראשונה להקת חיל התותחנים ב-1970, והוא היה לשיר המזוהה ביותר עמה.

היסטוריה
--------

ברק כתב את השיר בעקבות מלחמת ששת הימים, והוא מבטא את תחושת האופטימיות שאחזה אז, בציפייה לתום עידן המלחמות ("בשדות האש ייתם הקרב האחרון", "וכל אשר אתמול ידע מכאוב ושכול לא עוד ידע שלכת וקרב"). סולנית הלהקה יהודית שוורץ ביצעה את השיר כשהיא חולה, וכדי להתגבר על צרידותה הרימה את קולה, באופן שנשמע לעיתים כצעקה, ומזוהה מאוד עם השיר. חבר נוסף בלהקה בעת שביצעה את השיר היה יוני רכטר שניגן על האורגן.

השיר צעד במקום הראשון בגל הקל במצעדים השבועיים בנובמבר 1970 במשך שבועיים ומאוחר יותר הגיע למקום ה-14 במצעד הפזמונים של קול ישראל לשנת תשל"א. במצעד שירי הלהקות הצבאיות שערך אתר MOOMA לרגל יום העצמאות 2004 הגיע השיר למקום החמישי, אחרי "חורף 73", "שיר לשלום", "הרעות" ו"מה אברך".

לאורך השנים ביצעו אמנים נוספים גרסאות כיסוי לשיר. אתניX ביצעו גרסת כיסוי לשיר באלבומם אתה. רותי נבון ביצעה אותו בשנת 2002, כשיר הנושא של הסדרה התיעודית "ירוקות" שעסקה בטירוניות במחנה 80, הביצוע של נבון הגיע למקום ה-39 במצעד הפזמונים של רשת ג' לשנת תשס"ב. כמו כן ביצעו אותו מחדש סאבלימינל, הצל ומשפחת תאקט לכבוד מצעד שירי הלהקות הצבאיות שערך אתר MOOMA והתוכנית של דודו טופז "הראשון בבידור" לרגל יום העצמאות 2004 בו הגיע השיר למקום החמישי, אחרי "חורף 73", "שיר לשלום", "הרעות" ו"מה אברך". הביצוע של סאבלימינל, הצל ומשפחת תאקט הגיע למקום ה-13 במצעד הפזמונים של גלגלצ בשנת תשס"ד ולמקום ה-14 במצעד של רשת ג'. בכך היה השיר לשיר הראשון ששלושה ביצועים שונים שלו מגיעים למצעדי הפזמונים העבריים השנתיים. גרסת כיסוי נוספת של השיר, בביצוע שחקני החמישייה הקאמרית, היא גרסה סאטירית, כאשר במהלך ביצוע השיר הופכת נימת הביצוע מעדינה ואופטימית לאגרסיבית.

קישורים חיצוניים
----------------

* "פרחים בקנה" באתר בית לזמר העברי
* מילות השיר "פרחים בקנה" באתר שירונט
* פרחים בקנה, באתר "פזמונט"
* ניתוח השיר 'פרחים בקנה', באתר "תרבות•il"

הערות שוליים
------------

1. ↑  היום היום: מיטב שירי הזמר של דודו ברק, הוצאת פרינטיב, ירושלים תשס"ט; עמוד 101
**פונצ'אק ג'איה** (באינדונזית: **Puncak Jaya**, נקרא גם **קרסטנז פירמיד**) הוא הר הנמצא בתחומה של אינדונזיה, בפארק הלאומי לורנץ שבאי גינאה החדשה. ההר הוא הגבוה ביותר באוקיאניה, ובשל כך נחשב לעיתים כחלק משבע הפסגות. גובהו 4,884 מטרים. ההר הוא גם הנקודה הגבוהה ביותר הנמצאת על אי והנקודה הגבוהה ביותר בין ההימלאיה והאנדים. בצדו של ההר, במרחק מאות מטרים מן הפסגה נמצא מכרה ענק, שנכרים בו זהב, נחושת וכסף.

ההר וסביבתו היו מיושבים עוד בטרם דרכו האירופים על אדמת האי. החוקר ההולנדי יאן קרסטנז היה האירופי הראשון שראה את ההר ואת קרחוניו, בשנת 1623. קרסטנז זכה לבוז באירופה עקב טענתו כי ראה שלג בקרבת קו המשווה. שמו השני של ההר נושא את שמו. ההעפלה המוצלחת המתועדת הראשונה נעשתה על ידי היינריך הארר, סופר אוסטרי שכתב את הספר שבע שנים בטיבט, עם שלושה מחבריו בשנת 1962. ב-1 במאי 1963, תפסה אינדונזיה בעלות של שטח ההר ושמה של הפסגה שונה לפונצ'ק סוקרנו (פונצ'אק פירושו פסגה) על שמו של נשיאה הראשון של אינדונזיה. מאוחר יותר שונה השם לפונצ'אק ג'איה. ג'איה פירושו ניצחון או תהילה.

בשנת 1994 הובילה מדריכת תיירים אינדונזית קבוצת תיירים אל הפסגה ביום גשום. היא הייתה האדם הראשון מאינדונזיה שהגיע אל הפסגה.
גישה להר דורשת אישור ממשלתי. הגישה למטיילים ותיירים הייתה אסורה בין השנים 1995–2005. משנת 2006 ניתן להשיג אישורי טיפוס דרך מגוון סוכנויות באי.
פסגת ההר אינה מושלגת, אך חלק ממורדותיו מכוסים קרחונים. קרחונים אלה, עקב קרבתם לקו המשווה, הם מושא למחקרים רבים בנושא ההתחממות העולמית ומבנה והתנהגות של קרחון יבשתי. הטיפוס להר הוא טיפוס מצוקים קשה וטכני, הנעשה לרוב מהמפנה הצפוני של ההר. מחנה הבסיס של ההר נמצא במרחק של 100 קילומטרים משדה התעופה הקרוב, מהלך ארבעה - חמישה ימי הליכה.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **פונצ'אק ג'איה** |

* פונצ'אק ג'איה באתר "האנציקלופדיה של הטיפוס"
* משלחות טיפוס להר (באנגלית)
* מידע על ההר, מפה ודירוגו ברשימות שיאים שונות (באנגלית)

| שבע הפסגות |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| **אוורסט** (אסיה) • **אקונקגווה** (אמריקה הדרומית) • **הר דנאלי** (אמריקה הצפונית) • **קילימנג'רו** (אפריקה) • **מון בלאן** או **אלברוס** (אירופה) • **וינסון מסיב** (אנטארקטיקה) • **פונצ'אק ג'איה** או **קושצ'ושקו** (אוקיאניה) |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4103386-3
* VIAF: 237277176
* WorldCat (עם VIAF): 237277176

 |
**צוריאל ויקטור קריספל** (נולד בה'תש"ך, 1960) הוא סגן ראש העיר אלעד לשעבר. כיהן כראש המועצה המקומית הראשון של היישוב.

ביוגרפיה
--------

נולד בבאר שבע כוויקטור קריספין. למד בישיבה קטנה בישיבת אהל מועד. לישיבה גדולה המשיך בישיבת בית הכרם, אצל הרב ישראל קליינר. משם התגייס לצה"ל, שם שירת כ-4 שנים בחטיבת גולני.

לאחר נישואיו, בשנת תשמ"ג בערך, התגורר באופקים. בתקופה זו למד בבאר שבע בכולל של רבי אלעזר אבוחצירא. במקביל הקים את אגף השיקום הדתי (שק"ד) בכלא באר שבע, ולאחר מכן את מוסדות אוצר החיים בעיר, מוסדות אותם ניהל למשך שנתיים.

לאחר כחמש שנים בנתיבות עבר לגור בירושלים, והחל ללמוד הוראה ודיינות בכולל יחווה דעת, שם התקרב לרב עובדיה יוסף, ושימש כמזכירו האישי[דרוש מקור]. בשנות ה-90 של המאה ה-20 נשלח על ידי הרב יוסף לשמש כסגנו של אריה גמליאל במשרד השיכון. במקביל לתפקיד זה כיהן כיושב ראש מינהלת הקמת העיר אלעד.

עם הקמת היישוב אלעד, על ידי שר השיכון אריאל שרון, מונה קריספל לראש מועצה ממונה על ידי שר הפנים עוזי ברעם. בבחירות הראשונות לראשות המועצה המקומית אלעד שהתקיימו בשנת תש"ס, ניצח קריספל את יעקב אשר, שהפך לממלא מקום ראש המועצה ולימים ראש עיריית בני ברק וחבר הכנסת.

בהיותו ראש המועצה פעל לפיתוח העיר. כך, לדוגמה, העיר זכתה בחמישה "כוכבי-יופי" בשל טיפוח איכות הסביבה. כמו כן דרש קריספל להעביר את מיסי המרכזים המסחרים לעיר. בנוסף העביר קריספל חוק עירוני המחייב קבלנים לצפות את המבנים בעיר באבן ירושלמית, החלטה זו גררה מחאת קבלנים בשל נטל התקציב הכרוך בכך.

בשנת תשס"ה התמודד מול צביקה כהן, והפסיד לכהן. לאחר ההפסד עזב את אלעד ועבר להתגורר בשכונת רמת שלמה בירושלים.

בבחירות לרשויות המקומיות בשנת 2013 התמודד על ראשות העיר אלעד מטעם מפלגת ש"ס, כשהוא מחליף את יצחק עידן שעמד בראשות העיר מטעמה. קריספל הפסיד בבחירות לישראל פרוש, ומונה לסגן ראש העיר. בבחירות לכנסת ה-21 הוצב במקום ה-38 הסמלי ברשימת ש"ס לכנסת. במאי 2019 הודיע קריספל על התפטרותו מהעירייה. בינואר 2020 מונה לתפקיד מנכ"ל מועצת בתי העלמין בירושלים.

קישורים חיצוניים
----------------

* צוריאל קריספל, ברשת החברתית פייסבוק
* צוריאל קריספל, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* מוסף עיר ועיר, קו עיתונות - מוסף חג סוכות תשע"ט, עמ' 16.

הערות שוליים
------------

1. ↑  צוריאל קריספל - מועמד מפלגת ש"ס באלעד, באתר ערוץ 7, 12 בספטמבר 2013
2. ↑  אבי רבינא, ‏פרסום ראשון: קריספל התפטר מעיריית אלעד, באתר כיכר השבת, 5 במאי 2019

| ראשי המועצה המקומית ועיריית אלעד ‏  |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| צוריאל קריספל • צביקה כהן • יצחק עידן • ישראל פרוש • יהודה בוטבול |

 |
הרב **אפרים גרינבלט** (תרצ"ב, 1932 - ב' בשבט תשע"ד, 3 בינואר 2014) היה פוסק הלכה בארצות הברית, ובסוף ימיו בירושלים. מפורסם בשל תשובותיו הרבות. מתלמידיו המובהקים של הרב משה פיינשטיין.

ביוגרפיה
--------

נולד בירושלים לרב אברהם ברוך ועליזה לבית בירנשטוק, כבן בכור למשפחה בת אחד עשר ילדים. הרב נטע צבי גרינבלט שכיהן כרב בארצות הברית היה דודו. המשפחה התגוררה בשכונת כרם. למד בישיבת קלצק ברחובות אצל הרב שך והושפע ממנו רבות.

בצעירותו היה פעיל בלח"י וכונה "נחשון", בתחילת דרכו ישב בקישלה לאחר שהסליק נשק בהמשך ברח מהכלא ושימש כאחראי טלפוני במחנה של הלח"י "יואב".

התגייס לצה"ל אך לא חוייל בשל בעיות בריאותיות, בהמשך היגר לארצות הברית, במצוות סבו הרב יצחק גרינבלט, כדי לכהן ברבנות ולפרנס את משפחתו. במקביל למד בישיבת תפארת ירושלים בניו יורק אצל הרב משה פיינשטיין והיה לתלמידו המובהק. בשנת תשי"ב (1952) נשלח על ידי הרב פיינשטיין להיות רב בממפיס כדי לחזק שם את היהדות. הוא שימש שם קרוב ל-60 שנה כרב המקום, אב בית דין, ראש ישיבה, ראש כולל, מחנך, שוחט ומוהל.

ספרו העיקרי הוא שו"ת **רבבות אפרים** (על פי הפסוק: "והם רבבות אפרים", דברים ל"ג), בן תשעה כרכים ובו אלפי תשובות לשאלות מכל העולם. ספרים נוספים מפרי עטו: **רבבות אפרים על התורה** (שני כרכים, הערות על המקרא), **רבבות ויובלות** (שני כרכים, בשיתוף עם הרב יובל נוף, אב"ד בממפיס) על הלכות דעות ונושאים נוספים. כמו כן מאות ממאמריו פזורים בביטאונים וקבצים תורניים שונים.

אשתו, מרים, נספתה בתאונת דרכים בשנת תשס"ב (2002). בשנותיו האחרונות עלה לישראל, והתגורר אצל בתו בשכונת הר נוף בירושלים.

גיסו היה הרב שלמה ברוודה.

מספריו
------

* ספר רבבות אפרים:
	+ ר' אפרים גרינבלט, **שו"ת רבבות אפרים, חלק א'**, באתר היברובוקס
		- ר' אפרים גרינבלט, **שו"ת רבבות אפרים, חלק א', מהדורה ב'**, באתר היברובוקס
	+ ר' אפרים גרינבלט, **שו"ת רבבות אפרים, חלק ב'**, באתר היברובוקס
	+ ר' אפרים גרינבלט, **שו"ת רבבות אפרים, חלק ג'**, באתר היברובוקס
	+ ר' אפרים גרינבלט, **שו"ת רבבות אפרים, חלק ד'**, באתר היברובוקס
	+ ר' אפרים גרינבלט, **שו"ת רבבות אפרים, חלק ה'**, באתר היברובוקס
	+ ר' אפרים גרינבלט, **שו"ת רבבות אפרים, חלק ו'**, באתר היברובוקס
	+ ר' אפרים גרינבלט, **שו"ת רבבות אפרים, חלק ז'**, באתר היברובוקס
	+ ר' אפרים גרינבלט, **שו"ת רבבות אפרים, חלק ח'**, באתר היברובוקס

לקריאה נוספת
------------

* ספר רבבות אפרים, **המאור**, רכו [כז, ו], תמוז־אב תשל"ה, עמ' 32–33, באתר אוצר החכמה
* הרב אלחנן פרינץ, 'זיכרון ומעשים ממו"ר הגאון רבי אפרים גרינבלט', בתוך: **המאור** תנח [סז, ד], ניסן־אייר תשע"ד, עמ' קלד-קלז

קישורים חיצוניים
----------------

* אפרים בן אברהם ברוך גרינבלט (1932-2014), דף שער בספרייה הלאומית
* הרב שלמה אבינר, ‏הספד לרב הגאון אפרים גרינבלט מירושלים זצ"ל, באתר "סרוגים", 6 בינואר 2014

הערות שוליים
------------

1. ↑  גרינבלט אפרים – "נחשון" – העמותה להנצחת מורשת לח״י

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007296237605171
* ISNI: 0000 0000 6695 4190
* LCCN: n84074779
* VIAF: 77712975
* WorldCat: lccn-n84074779

 |
אין תמונה חופשיתאין תמונה חופשית
הרב **יצחק דאנציג** (י"ז בשבט ה'תקצ"ז, ינואר 1837 - י"ד בטבת ה'תרע"ז, ינואר 1917) היה רב, פוסק, דרשן ונואם, בערים וקהילות שונות באירופה ובסוף ימיו בארץ ישראל. דרושיו ודברי תורתו מאוגדים בספרים הרבים והנודעים שכתב.

ביוגרפיה
--------

נולד בסלונים שבבלארוס ב-1837 למנחם מאניש דאנציג. בצעירותו התחנך בישיבות שבעירו, סלונים, ומה'תרי"ב (1852) למד בישיבת וולוז'ין. לצד לימודיו בהלכה ותלמוד, נמשך במיוחד למחקר ודרוש, והתעניין בספר העיקרים.

בהיותו בגיל 17 נפטר אביו, לאחר זמן קצר התחתן ועסק בפסיקת הלכה ודרשנות.

בתחילה התגורר בערים שונות עד שנדד לעיר יאנובה שבליטא, שם מינוהו לפוסק ומגיד מישרים לאנשי העיר. בה'תרכ"ט (1869) מונה למגיד המישרים של העיר מלאווה שבפולין, לאחר זמן ניסה לעסוק במסחר, אך לא הצליח. הוא פנה שוב לדרשנות ומונה לדרשן העיר מוהילב שבבלארוס. בה'תרל"ט (1879) עבר לעיר סנקט פטרבורג בירת רוסיה, שם היה לאחד מרבני העיר, רב בית הכנסת הגדול "אובחובסקי", דרשן ומגיד מישרים.

בה'תרע"ב (1912) עלה לארץ ישראל והתגורר בירושלים. הוא מונה למגיד המישרים של בית הכנסת זיכרון משה ובבית המדרש וישיבת מאה שערים. נפטר בי"ד בטבת ה'תרע"ז, 1917, נקבר בהר הזיתים.

ספריו
-----

* **בית יצחק,** דרושים, דפוס וילנא ה'תרכ"ו.
* **באר יצחק,** פירוש על הגדה של פסח, ורשא ה'תר"ל.
* **מחזה הנפש,** וילנא ה'תרל"ב.
* **אלון בכות,** ספר הספד על המלבי"ם, פטרבורג ה'תר"ם.
* **יסודי העיקרים - חלק א',** דרושים לפי פרשיות התורה וחמש מגילות, ורשא ה'תרמ"ח.
* **מצבת אבן,** ספר הספדים, פטרבורג ה'תר"ן.
* **יסודי העיקרים - חלק ב',** פטרבורג ה'תרנ"ב.
* **גבעת בנימין,** ספר הספד על רב העיר קייב, ברדיטשוב ה'תרנ"ו.
* **בית יצחק,** על שולחן ערוך, ורשא ה'תרנ"ט.
* **בתי הנפש** (הודפס בכתב יד בצירוף הספר הקודם), על שיר השירים.
* **קובץ הפיוטים.**
* **קונטרס שו"ת.**
* **תבנית יד,** הגהות על תלמוד ירושלמי, מדרשים ויורה דעה.
* **תשובות מהרי"ד,** תשובות בהלכה. ווארשא, ה'תר"ע.
* **יסודי הדת,** ירושלים ה'תרע"ו.

קישורים חיצוניים
----------------

* בן-ציון אייזנשטט, יצחק דאנציג, **דור רבניו וסופריו**, תרנ"ה-תרס"ה, חלק א, באתר היברובוקס (ותמונתו שם בעמוד האחרון)
* יצחק בן מנחם מניש דאנציג (1837-1917), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007299220405171
* NTA: 302483713
* VIAF: 82305584
* WorldCat: lccn-nr93002829

 |
**הרי פמיר** (**Pamir**) הם רכס הררי במרכז אסיה אשר נוצר מקימוט של רכסי ההרים הסובבים אותם, טיין שאן, קארקוראם, הרי קונלון, והינדו-כוש. הרי פמיר הם בין הרכסים הגבוהים בעולם. הם ידועים אף בשמם הסיני "הרי הבצל".

מרכזם של הרי פמיר בחבל גורנו-באדאחשן שבטג'יקיסטן. חלקים מרכס פמיר נמצאים אף בקירגיזסטן, אפגניסטן ופקיסטן. דרומית לגורנו-באדאחשן, עובד מסדרון וואקהאם דרך אזור פמיר, אשר כולל אף את הקצה הצפוני של פרובינציית החזית הצפון-מערבית ושל האזורים הצפוניים של פקיסטן.

גאוגרפיה
--------

ארבע הפסגות הגבוהות בהרי פמיר הן:

* פסגת איסמעיל סומוני (אשר הייתה ידועה בין השנים 1932–1962 בשם "פסגת סטלין", ובין השנים 1962–1998 בשם "פסגת קומוניזם"). גובהה 7,495 מטר.
* פסגת העצמאות, גובהה 7,165 מטר.
* פסגת אבן-סינה (המוכרת גם בשם הלא פורמלי "פסגת לנין"), גובהה 7,135 מטר.
* פסגת קורז'נבסקוי, גובהה 7,105 מטר.

ברכס פמיר קרחונים רבים, כולל קרחון פדצ'נקו שאורכו 72 ק"מ, שהוא הקרחון הארוך ביותר במרחב הגאוגרפי של ברית המועצות לשעבר, והארוך ביותר מחוץ לחוג הקוטב הצפוני.

אקלים
-----

רכס פמיר מכוסה בשלג-עד. עונת החורף במקום קרה ביותר וארוכה ואילו הקיץ קריר וקצר. כמות המשקעים השנתית היא כ-130 מ"מ. כמות זו מאפשרת גידול עשב אולם עצים נדירים באזור זה.

כלכלה
-----

במערב אזור פמיר קיימים מכרות פחם, ועדרי כבשים הניזונים מערבות העשב מהווים את עיקר מקור ההכנסה לתושבי האזור. בשנות ה-80 התגלו בהרי פמיר מצבורים של אבני חן קלינוהומיט (Clinohumite).

תחבורה
------

כביש קארקוראם חוצה את הקצה הדרום-מזרחי של הרי פמיר ומחבר בין סין לפקיסטן. כביש פמיר, שהוא הכביש הסלול השני בגובהו בעולם, מחבר בין דושנבה בירת טג'יקיסטן לעיר אוש בקירגיזסטן ועובר דרך המחוז האוטונומי גורנו-באדאחסטן. דרך המשי העתיקה חוצה כמה מרכסי הרי פמיר.

חשיבות אסטרטגית
---------------

באופן היסטורי, הרי פמיר היו בעלי חשיבות אסטרטגית לצורך שליטה בדרך המשי שבין העיר קאשגאר בסין לבין קוקאנד באוזבקיסטן ולכן ידעו לאורך ההיסטוריה פלישות וכיבושים רבים. במאה ה-20 נערכה בשטח הרי פמיר מלחמת האזרחים בטג'יקיסטן, אשר פרצה במאי 1992 ונמשכה עד לשנת 1997. האזור אף ידע סכסוכי גבול בין סין לברית המועצות והקמת בסיסי צבא של המעצמות הגדולות ומנגד עניין גובר בהשקעות באזור.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הרי פמיר** בוויקישיתוף
* Pamirs אתר המוקדש למראות פמיר ותרבות תושביו.
* הרי פמיר, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* אתר למנויים בלבד רונית ורד, מסע אל המקום שבו הזמן עצר מלכת, באתר הארץ, 8 באוקטובר 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  India's `Pamir Knot' The Hindu, 11/11/2003
2. ↑  The West Is Red Time, 25/07/2006.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 4044435-1
* NDL: 00629008
* NKC: ge130363
* VIAF: 242535951
* WorldCat: viaf-242535951

 |
**פיגוע הדקירה בגבע בנימין** הוא פיגוע דקירה שהתרחש ב-26 ביולי 2018 בו המחבל מוחמד טארק יוסף בן ה-17, תושב הכפר הפלסטיני כובאר, חדר ליישוב גבע בנימין, פגש שני עוברי אורח ודקר אותם על רקע לאומני. אחד מהם נפצע אנושות ומת מפצעיו, והשני נפצע קשה. אדם נוסף, תושב המקום שהגיע לזירה, נאבק במחבל, נפצע קל וירה במחבל למוות.

הפיגוע
------

ב-26 ביולי 2018, בשעה 21:10, חדר המחבל מוחמד טארק יוסף בן ה-17 להתנחלות אדם (גבע בנימין) בקפיצה מעל גדר היישוב. עם כניסתו להתנחלות דקר שני בני אדם בשעה שישבו מחוץ לבית - גבר בן 58 שנפצע בינוני ויותם עובדיה בן 31 שהיה במצב אנוש, ולאחר מכן מת מפצעיו. שכן שהזדמן למקום ניגש אליהם בהנחה שמדובר בקטטה, ולאחר שנדקר בעצמו באורח קל בגפיו ירה בדוקר שלושה קליעים והרג אותו. לדברי עדי ראייה, בשלב זה פגעה במחבל מכונית שעברה ברחוב.

לאחר הפיגוע
-----------

יותם עובדיה הובא למנוחות בהר המנוחות שבירושלים יממה לאחר הפיגוע.

בלילה שלאחר הפיגוע פעלו כוחות הביטחון בכפר כובאר שבו התגורר המחבל. ב-26 באוגוסט 2018, כחודש לאחר הפיגוע, צה"ל הרס את ביתו של המחבל. 

לאחר הפיגוע משפחת המחבל ביקשה לקבל לידיהם את גופתו. ב-25 במאי 2020, הכריע בית המשפט העליון כי גופת המחבל לא תוחזר למשפחתו, בטענה כי למחבל היה זיקה לארגון הטרור חמאס.

### הנצחתו של יותם עובדיה

במשחק כדורגל של בית"ר ירושלים שהתקיים סמוך לרצח הוקרנו תמונותיו של עובדיה על מסכי ענק באצטדיון טדי ונישאו דברי זיכרון. ב-2 באוקטובר 2018 התקיים טורניר כדורגל לזכרו. ביישוב מגוריו, אדם, נקרא אולם אירועים על שמו - "משכן יותם". בדצמבר 2018, במהלך חג החנוכה, התקיים מצעד לפידים לזכרו, ונערכה הדלקת נרות חגיגית באולם. במקום עבודתו של יותם, סניף "ברינקס" בירושלים, נקרא על שמו חדר ישיבות.

סמוך למקום הפיגוע הוקמה אנדרטה לזכרו של עובדיה.

ראו גם
------

* פיגועי טרור נגד ישראלים בישראל ובשטחים ב-2018

הערות שוליים
------------

1. ↑  אלישע בן קימון ויואב זיתון, שני פצועים אנוש וקשה בפיגוע דקירה באדם, המחבל חוסל, באתר ynet, 26 ביולי 2018  
מאיה הורודניצ'אנו, אמיר בוחבוט ואור רביד‏, הותר לפרסום: הנרצח בפיגוע הדקירה באדם - יותם עובדיה, בן 31, באתר וואלה!‏, 27 ביולי 2018
2. ↑  יותם עובדיה, באתר לעד
3. ↑  יותם ברגר, יניב קובוביץ וג'קי חורי, פיגוע דקירה בהתנחלות אדם: גבר נפצע באורח אנוש, הדוקר נורה למוות, באתר הארץ, 26 ביולי 2018
4. ↑  ענבר טויזר, נרצח הפיגוע הובא למנוחות: הבן קורא אבא - והלב נשבר, באתר ynet, 27 ביולי 2018
**אבי לרמן** (נולד בתל אביב ב-12 באוקטובר 1966) הוא מנהל ישראלי וספורטאי-עבר פאראלימפי. בתפקידו האחרון כיהן (בין השנים 2019-2022) כמנכ"ל ארגון נכי צה"ל.

ביוגרפיה
--------

לרמן שירת במסגרת גדוד 932 של חטיבת הנח"ל. בשנת 1987, במהלך שירותו הצבאי, נפצע וכתוצאה מכך, איבד את שמיעתו.

היה שותף ומנהל ברשת המסעדות "ספגטים". בהמשך, כיהן כמנכ"ל פירמת עורכי הדין "אהרנסון, שר, אבולעפיה, אמודאי ושות'".

בשנת 1999 עבר תאונת עבודה בעקבותיה הוא משותק בפלג גופו התחתון.

עסק בספורט הפראלימפי בענף הכדורסל בכיסאות גלגלים. הוא נמנה עם שחקני נבחרת ישראל לכדורסל בכיסאות גלגלים משנת 2003 ועד שנת 2012, ובין היתר, השתתף באולימפיאדת בייג'ינג בשנת 2008.

בין השנים 2019-2009 כיהן לרמן בהתנדבות כיו"ר הנהלת בית הלוחם תל אביב וכיהן גם כחבר הוועידה הארצית של ארגון נכי צה"ל מטעם מחוז תל אביב-יפו והמרכז.

בין השנים 2013–2016 שימש כמנהל הכללי של הוועד הפראלימפי הישראלי וההתאחדות הישראלית לספורט נכים.

משנת 2015 הוא חבר הנהלה והגזבר של IWBF אירופה, הנהלת איגוד הכדורסל האירופאי בכיסאות גלגלים.

מאז יוני 2019 ועד יוני 2022 כיהן כמנכ"ל ארגון נכי צה"ל.

לרמן הוא בוגר המרכז הבינתחומי הרצליה במנהל עסקים ומוסמך במדיניות ציבורית מאוניברסיטת תל אביב. הוא גם בוגר קורס דירקטורים.

נשוי ואב לארבעה. מתגורר ברעננה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **אבי לרמן** בוויקישיתוף
* אבי לרמן, ברשת החברתית פייסבוק
* פירוט השתתפותו בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים באתר הרשמי של IPC (באנגלית)
* אבי לרמן, באתר "פורטל נכי צה"ל"

הערות שוליים
------------

1. ↑  אתר ארגון נכי צה"ל
2. ↑  בית הלוחם ת"א זכתה בגביע והשלימה דאבל, באתר ONE‏, 13 במאי 2008
3. ↑  אברהם תשובה, אבי לרמן נבחר למנכ"ל הוועד הפראלימפי, באתר ynet, 3 באפריל 2013

|  משלחת ישראל למשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008)  |
| --- |
|  **אופני יד** | נתי גרוברג |
|  **אתלטיקה** | בזה נבבה |
|  **חץ וקשת** | עמית דרור |
|  **חתירה** | פסקל ברקוביץ • מדליית ארד לאלי נאווי אלי נאווי • חתירה זוגית (איגור קוגן, מרי קוגן) רביעייה מעורבת (אנסטסיה דוברובולסקי, אנדריי זוכבאיה, ראובן מגנאג'י, שיר קלמנוביץ וההגאי גנדי סנדלר) |
|  **טניס בכיסאות גלגלים** | מדליית כסף לשרגא ויינברג ובועז קרמר שרגא ויינברג • אילנית פרידמן • מדליית כסף לבועז קרמר ושרגא ויינברג בועז קרמר |
| טניס שולחן **טניס שולחן** | דוד אלטרץ • לירן גבע • זאב גליקמן • שמואל שור |
|  **כדורסל** | נבחרת ישראל בכדורסל כיסאות גלגלים (גברים) (אריאל אוטולנגי, אלון דור-און, ליאור דרור, דוד דרעי, לירן הנדל, שי חיים, אבי לרמן, דותן מישר, רון פורמן, רותם פיליפס (קפטן), רועי רוזנברג, אייל שרטוב) |
|  **קליעה** | מדליית כסף לדורון שזירי דורון שזירי |
| רכיבה **רכיבה** | עומר בן-דור |
|  **שחייה** | זיו בטר • יזהר כהן • קרן לייבוביץ' • ליעוז עמר • מדליית כסף לענבל פיזרומדליית כסף לענבל פיזרומדליית כסף לענבל פיזרו ענבל פיזרו • ענבל שוורץ • איאד שלבי |
| שיט **שיט** | צוות סונאר (ארנון אפרתי, בני וקסלר, דרור כהן) |
**כָּרִיזְמָה** (מיוונית: χάρισμα, מתנת חסד. על פי האקדמיה ללשון העברית: **קִסְמָה**) היא תכונה המתארת אדם בעל קסם אישי, יכולת שכנוע וכישורי תקשורת בין-אישית, לרוב מתווספת לאלו הופעה חיצונית מושכת ושונות אישיותית כלשהי מהכלל. אדם כריזמטי מסוגל להשתמש בתכונות אלו, בנוסף על דיבור והיגיון, כדי לפנות לליבם של אנשים אחרים ולהשפיע על דעתם, ובכוחה יש באפשרותו גם לסחוף אחריו המונים.

מקור המושג במילה היוונית χάρισμα (‏khárisma), שפירושה "מתנת חסד". המילה במשמעותה זו נפוצה במיוחד במסורת היהודית-נוצרית, כגון אצל פילון האלכסנדרוני, תרגום השבעים והברית החדשה. בהמשך נעשה שימוש בביטוי, בעיקר על ידי פאולוס, לתיאור יכולות רוחניות. את השימוש המודרני במילה, הנהיג הסוציולוג הגרמני מקס ובר שהשתמש במושג זה כדי לתאר השפעה של מנהיג, שעל-פי תפיסתו של המונהג נובעת מתכונות על טבעיות שהוא מייחס למנהיג.

מאפיינים כריזמטיים
------------------

אף על פי שקשה ואף בלתי אפשרי לתאר במדויק את המילה "כריזמה" (בשל קיומם של קריטריונים רבים וגיוון תרבותי רחב), המונח משמש בדרך כלל על מנת לתאר אישיות המסוגלת להוביל, להקסים, לשכנע, לעורר השראה ו/או להשפיע על אחרים. היא מתייחסת בעיקר ליכולת של אנשים מסוימים לקבל בקלות תשומת לב, הערצה והתפעלות (וגם שנאה, אם הכריזמה נתפסת כתכונה שלילית), באמצעות אישיות והופעה מושכת.

על אף הרגש שמצליחים הכריזמטיים לעורר באחרים, הם עצמם מפגינים קור רוח, ביטחון, החלטיות ושליטה עצמית, והם לרוב בעלי כישורי תקשורת מצוינים ו/או יכולת לנאום באופן שובה לבבות. ניתן להשתמש בתכונת הכריזמה גם באופן שלילי.

מקור הכריזמה
------------

חלק ממרכיביה של הכריזמה ניתנים לשיפור באמצעות למידה. ניתן, למשל, ללמוד משחק, תורת הנאום, טכניקות מתחום הפרסום, טכניקות שליטה ופיקוד וכיוצא בזה, אולם נראה כי עיקרה של הכריזמה אינה נרכשת בעבודה עצמית, אלא היא תכונה מולדת (או מתפתחת במהלך הילדות).
סימן אחר לכך שלכריזמה יש מרכיבים בלתי נלמדים, הוא תפקידו של גוון הקול הצלול והמראה האסתטי של הדובר ביכולת השכנוע של דבריו. לדוגמה בעימות בין שני המועמדים לנשיאות ארצות הברית בשנת 1960, ניקסון וקנדי, צופי הטלוויזיה השתכנעו ממועמד אחד ואילו מאזיני הרדיו השתכנעו מן השני.

גורם חשוב נוסף ביכולת השכנוע ובכריזמה בכלל הוא המוניטין של הדובר. אנשים נוטים לסמוך על מי שיש להם ניסיון טוב עם עצותיו, על מי שיש להם ניסיון כללי טוב איתו (למשל, גיוס זמר מפורסם למסע פרסום פוליטי משפר את סיכויי ההצלחה של מסע זה) או על מי שהחברה מחשיבה למומחה לתחומו (למשל, כשמדובר בנושאי ביטחון, נעדיף את עצתו של קצין בכיר על פני עצתו של קצין זוטר). כמו כן נעדיף להשתכנע על ידי מי שכבר הצליח לשכנע אנשים רבים אחרים מאשר על ידי מי שכמעט עוד לא שכנע איש.

ראו גם
------

* קסם אישי שטחי

לקריאה נוספת
------------

* מקס ובר, **על הכאריזמה ובניית המוסדות: מבחר כתבים**, האוניברסיטה העברית, 1979.

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקימילון ערך מילוני בוויקימילון: **כריזמה** |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **כריזמה** |

* הילה ויסברג, הקסם שכולם רוצים: למה אנחנו משתעבדים לכריזמה?, באתר TheMarker‏, 5 במרץ 2011
* אתר למנויים בלבד אשר שכטר, חרב פיפיות ושמה כריזמה, באתר הארץ, 2 במרץ 2015
* כריזמה, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  קִסְמָה במילון סוציולוגיה (תשע"ו), באתר האקדמיה ללשון העברית
2. ↑  במילון אוקספורד (באנגלית)

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* BNE: XX5266970
* GND: 4009779-1
* NDL: 00565052
* NKC: ph270276

 |
Panino Terracina היא מומחיות של מסעדה בטורונטו. מרכיבים: שינקן, סלט ארוגולה וגבינת בוקונצ'יני. ללא גריל.
**פאנינו** (באיטלקית: **Panino**, כלומר "לחם קטן", "לחמנייה") או פאניני (כריך) הוא כריך העשוי מלחם איטלקי (כגון צ'באטה ומיצ'טה), בדרך כלל מוגש חם לאחר צלייה או קלייה.

מאפיינים
--------

כריך **פאניני** הוא במקור כריך איטלקי, אבל היום הוא התפשט לכמה מדינות. באיטליה מכינים כריך פאנינו בדרך כלל מלחמנייה או כיכר קטנה (מקבילותיהם האיטלקיות הן צ'באטה או רוזטה). הלחם נחתך לשניים, ואז מניחים סלמי, שינקן, גבינה ומורטדלה או בשרים קרים אחרים. לאחר הוצאתו מרשת הגריל, הוא מוגש בדרך כלל חם. כריך הפאנינו הקלוי, שהאיטלקים קוראים לו בשפה הרווחת קלי, מורכב משתי פרוסות לחם מחוממות בתנור כריכים, בדרך כלל ממולאות בשינקן (פרושוטו) וכמה חתיכות גבינה. במרכז איטליה ישנה גרסה פופולרית לכריך הפאנינו, בה מונחת פרוסת חזיר צלוי (פורצ'טה). הוא מוגש בפני עצמו, ללא רטבים או תוספות.

טרמינולוגיה
-----------

המילה האיטלקית פאנינו (panino) פירושה מאפה/לחם קטן/לחמנייה. הרבים הוא פאניני. מחוץ לאיטליה משתמשים במילה panini ביחיד (בדומה למילה סלמי, המציינת גם הוא שם עצם ברבים באיטלקית).

באופן כללי, משמעות המילה פאנינו היא כריך.

 כריכי פאניני איטלקיים רבים מתובלים בשום.

היסטוריה
--------

אמנם ניתן לאתר את הופעת הפאניני בארצות הברית כבר בשנת 1956 ושמו נכתב כבר אפילו בספרי בישול של המאה ה-16, כריכים הפכו פופולריים רק בשנות ה-70 ובשנות ה-80 בסנדוויץ'-ברים הנושאים את הכינוי paninoteche. בעיקר, מסעדות אמריקאיות אופנתיות בניו יורק החלו לכלול את כריך הפניני בהיצע התפריט שלהן, שהפופולריות שלו התפשטה מאוחר יותר לערים אמריקאיות אחרות וכל מסעדה הכינה וריאציות פאניני שונות.

בשנות ה-80, השם paninaro (שהיא מילת סלנג ליצרני ומוכרי פאניני) הורחב גם כשם שניתן לסגנון הצעיר שהיה אופייני לבני נוער שנפגשו במסעדות אל פאנינו של מילאנו.

מאמרים קשורים
-------------

* המטבח האיטלקי

ראו גם
------

* למה כריכי פאניני הפכו כל כך פופולריים?
* איך מכינים כריך פאניני?

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פאנינו** בוויקישיתוף   **המזהה לא מולא ולא נמצא בוויקינתונים, נא למלא את הפרמטר.**
**פורינה** (בלטינית: **Furrina** או **Furina**) הייתה אלת המעיינות, הבארות והמים הזורמים במיתולוגיה הרומית.

בדת הרומית נהגו לקבץ יחד חגי אלים ואלות הקשורים לאותו נושא, ובהתאם נחוג חג הלוקריה ב-19 ביולי, חג הנפטונליה ב-23 ביולי וחגה של פורינה, הפורינליה, ב-25 ביולי. בחג זה הקריב הפלאמן (כהן דת רומאי) הייחודי של פורינה (flamen Furinalis) קורבן לאלה. מקדש לפורינה מהמאה השביעית לפנה"ס, התגלה בארפינום (ארפינו של ימינו).

ככל הנראה מדובר באלה קדומה, אשר התפתחה מאמונה אטרוסקית. בתקופה מאוחרת יותר נהפכה גם לאלת השודדים, והייתה קשורה ללוורנה, אלת הגנבים, וזאת בשל הדמיון בין שמה למילה "furvus" שמשמעה בלטינית "חשוך". עם השנים נחשבה לאלת מוות או אלת שאול.

עם השנים פחת מספר המאמינים בה, ובמאה הראשונה לפנה"ס נחשבה לאחת הפוּרִיות (אלות הנקם). פלוטרך התייחס אליה בכתביו כאל נימפה.

מקדשה של פורינה בעיר רומא היה ממוקם על מורדותיו הדרום מערביים של גבעת יאניקולום, על גדתו של נהר הטיבר (בגני וילה סקיארה של ימינו). חפירות ארכאולוגיות שבוצעו במקום בשנת 1910 גילו באר ומערכת תעלות מים תת-קרקעיות.

קישורים חיצוניים
----------------

* פורינה והפורינליה
* פורינה

| **המיתולוגיה הרומית** ו**דת רומא העתיקה** |
| --- |
| אלים עיקריים | אפולו • דיאנה • וולקן • ויקטוריה • ונוס • יונו • יופיטר • לארס • מינרווה • מרס • מרקוריוס • נפטון • סול אינוויקטוס • פורטונה • פלוטו • קווירינוס • קרס |
| אלים משניים | אדראנוס • אוורונקי • אוורונקוס • אורקוס • איניואוס • בונה דיאה • בלונה • ברומיוס • האדס • וריטאס • טרה • יאנוס • לופרקוס • לימנטינוס • סטורנוס • פאונוס • פבריס • פולגורה • פומונה • פורינה • פרוסרפינה • פריאפוס • קאלוס • קופידון • קליטוני • קסטור ופולוקס • רומא |
| גיבורים | איניאס • הרקולס • רמוס ורומולוס |
| נושאי משרה דתית | אוגור • בתולה וסטלית • הרוספקס • פונטיפקס מקסימוס • פלאמן • רקס נומרנסיס |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 1084663252
* VIAF: 595145857032822921207
* WorldCat (עם VIAF): 595145857032822921207

 |
במדינות רבות בעולם, בעיקר כאלה בעלות משטר נשיאותי, קיים **קבינט**, לרוב גוף האחראי על הזרוע המבצעת של הממשל. בדרך-כלל, הקבינט מורכב מאסופת שרים או פקידים בכירים המקבלים החלטות ביצועיות.

אטימולוגיה
----------

בשפות אירופאיות רבות, משמעות השם היא "חדר קטן" או חדר המיועד ללימוד. מקור המושג הוא מהעובדה שכאשר המונרך חפץ להתייעץ עם שריו, התייעצות התנהלה בחדר קטן ולא באולם המרכזי. בעקבות כך, התכנסות השרים (אף אחר ביטול או שינוי שיטת הממשל ממלוכנית לדמוקרטית) כונתה "קבינט".

תיאור
-----

במדינות בהם המשטר הוא בשיטת וסטמינסטר, כמו אנגליה, הקבינט הוא גוף המקבל החלטות אודות מדיניות הממשלה לגבי חוקים המוצעים בפרלמנט. בארצות הברית, בה נהוג משטר נשיאותי, תפקיד הקבינט שונה לחלוטין, ותפקידו לייעץ לנשיא, שהוא ראש המדינה כך שקודם קבלת ההחלטה יישמעו דעות מגוונות.

דבר זה גם משפיע על הרכב הקבינט: בעוד שבמדינות בהן הקבינט מקבל החלטות הקבינט הוא מראשי הזרוע המבצעת, הרי שבמדינות בהן הוא רק מייעץ, הוא מורכב לרוב מאנשי מקצוע וראשי הסוכנויות השונות או מוסדות המדינה. כמובן מאליו, שחברי הממשלה אינם יכולים לשמש גם כחברי הקבינט, מפני שעצתם אינה יכולה להיות נקיה משיקולים משניים.

חברי הקבינט לרוב מוגדרים כ"שר", ולתוארם נלווה גם תיאור לתפקיד (לדוגמה: "שר הביטחון"); במדינות מסוימות, כמו מקסיקו, אנגליה והפיליפינים, התואר הוא "מזכיר".

ראו גם
------

* הקבינט המדיני-ביטחוני
* קבינט ממשלת בריטניה
* הקבינט של ארצות הברית

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **קבינט** בוויקישיתוף
* קבינט, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)
* קבינט או ועדת שרים, באתר האקדמיה ללשון העברית, ‏2021-08-11

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 00616813

 |
**זיסיס וריזאס** (ביוונית: **Ζήσης Βρύζας**; נולד ב-9 בנובמבר 1973) הוא כדורגלן עבר יווני ששיחק בעמדת החלוץ.

קריירת מועדונים
---------------

וריזאס נולד בקוואלה והתחיל את הקריירה שלו בסקודה קסנתי. בשנת 1996 חתם בפאוק סלוניקי. ב-30 בספטמבר 1997 הבקיע בדקה ה-87 את שער השוויון נגד ארסנל במסגרת הסיבוב הראשון של גביע אופ"א שנתן לקבוצתו יתרון 1-2 בסיכום שני המשחקים ובכך פאוק עברה לשלב הבא.

בשנת 2000 נקלעה פאוק לבעיות כלכליות והנהלת הקבוצה נאלצה למכור את וריזאס לפרוג'ה מהסרייה א' בה שיחק שלוש שנים.

בקיץ 2003 חתם בפיורנטינה שעונה לפני כן עלתה לסרייה א'. שנה לאחר מכן הושאל לסלטה ויגו מהליגה הספרדית השנייה.

בינואר 2006 חזר לאיטליה וחתם בטורינו מהסרייה ב' עד לסיום העונה.

בקיץ 2006 חזר לסקודה קסנתי.

ביוני 2007 חזר לקדנציה שנייה בפאוק כאשר חתם לשנתיים. ב-6 בינואר 2008 ערך את הופעתו האחרונה בקריירה בניצחון 0-1 נגד לאריסה כאשר נכנס בדקה ה-82 של המשחק.

קריירה בינלאומית
----------------

ב-27 באוקטובר 1994 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת יוון בניצחון 1-5 נגד ערב הסעודית. ב-25 בינואר 1995 הבקיע את שער הבכורה שלו בנבחרת בניצחון 2-3 נגד קפריסין.

ב-27 במרץ 2002 הבקיע צמד בניצחון 2-3 נגד בלגיה. ב-20 ביוני 2004 הבקיע בהפסד 2-1 לרוסיה במחזור האחרון של שלב הבתים של יורו 2004. שער זה נתן ליוון הפרש שערים עדיף ולכן היא זו שהעפילה לרבע הגמר על חשבון ספרד משם המשיכה לזכייה סנסציונית ביורו לראשונה בתולדותיה.

לאחר הפרישה
-----------

ב-8 בינואר 2008 מונה למנהל הטכני של פאוק סלוניקי וצטרף לדירקטוריון של המועדון יחד עם חברו לקבוצה לשעבר ויו"ר המועדון הנוכחי, תיאודורוס זגוראקיס. ב-9 באוקטובר 2009 החליף את זגוראקיס שהתפטר מתפקיד היושב ראש מסיבות אישיות. ב-11 באוגוסט 2010 וריזאס סיים את תפקידו בפאוק.

חמישה ימים לאחר מכן, הוא הפך לעוזר המאמן של פרננדו סנטוס, המאמן הראשי של נבחרת יוון בכדורגל לשנה אחת.

בשנת 2012 חזר לפאוק כנשיא המועדון וכעבור שנתיים חזר לתפקיד המנהל הטכני. ב-16 באפריל 2015 התפטר מתפקידו וכעבור מספר שבועות מונה לאותו תפקיד בווריה למשך עונה אחת.

תארים
-----

פרוג'ה
* גביע האינטרטוטו: 2003

נבחרת יוון
* אליפות אירופה בכדורגל: 2004

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **זיסיס וריזאס** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Transfermarkt
* פרופיל, באתר Soccerway
* פרופיל, באתר WorldFootball.net
* פרופיל, באתר National Football Teams
* פרופיל, באתר FootballDatabase.eu
* פרופיל המאמן, באתר Transfermarkt

| **נבחרת יוון – יורו 2004 (מקום ראשון)** |
| --- |
| 1 ניקופולידס • 
2 סיטארידיס • 
3 ונטידיס • 
4 דביזס • 
5 דלאס • 
6 באסינס • 
7 זגוראקיס • 
8 ג'יאנאקופולוס • 
9 חריסטיאס • 
10 טסיארטס • 
11 ניקולאידיס • 
12 צ'לקיאס •
13 קטרגיאנקיס • 
14 פייסאס •
15 וריזאס •
16 קאפס •
17 גאורגיאדיס •
18 גומס •
19 קפסיס •
20 קראגוניס •
21 קאטסוראניס •
22 פאפאדופולוס •
23 לקיס •
מאמן: רהאגל | יווןיוון |
**מכון מחקר תורני** הוא מוסד המיועד לביצוע מחקר בנושא או שטח מחקר מסוים ומוגדר בתחום התורני. מכוני המחקר עוסקים במטרות שונות, החל מ**מחקר עיוני** לצורך העשרת הידע התורני ועד **מחקר יישומי** (שימוש בפיתוחים מדעיים לצורך יישום בתחום התורני).

היסטוריה
--------

ראשון מכוני המחקר התורניים היה מכון הרי פישל שהוקם בשנת תרצ"ב (1932) בתמיכתו ועידודו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק ששאף להקים מוסד שבו ייערך מחקר תלמודי מתוך יראת שמים וכבוד לדברי חז"ל. לאורך השנים קמו מכוני מחקר רבים שחלקם אימצו מתודות מחקריות מובהקות והשתמשו בהן ברמות שונות.

עם התפתחות עולם המחקר התורני קמו מכונים שעסקו לא רק במחקר תלמודי עיוני אלא גם במחקר יישומי הנוגע לתחומים תורניים. מחלוצי המחקר היישומי היו המכון מדעי טכנולוגי להלכה ומכון שלזינגר, ובעקבותיהם קמו מכונים נוספים שניסו למצוא פתרונות לשילוב פיתוחים מדעיים וההלכה.

מבנה וארגון מכוני המחקר
-----------------------

במכון מחקר תורני חוקרים רבנים, אנשי מחקר אקדמי וכאלו המשלבים בין השניים. החוקרים במכון בעלי רמת ידע תורנית ואקדמית גבוהה בהתאם לתחומי המחקר של המכון. מכוני מחקר תורניים רבים מהווים חלק מישיבות או מוסדות דתיים שונים (בתי חולים, מכללות וכדומה). ברוב המכונים, עומד בראש המכון רב פוסק הלכה, הבולט בעיסוקו בתחום (בדרך כלל מייסד המכון), ולצידו מכהן מנכ"ל האחראי על ההיבטים הניהוליים והאדמיניסטרטיביים.

התמיכה הכלכלית במכונים אלו מגיעה מהמוסדות שאליהם הם שייכים, ובחלק מהמכונים גם מלקוחות שצורכים את שירותיהם. אחדים מהם, המוגדרים בעלי חשיבות לאומית, מקבלים מימון ממינהל התרבות והאומנויות במשרד התרבות.

תחומי פעילות
------------

מכוני מחקר תורניים מפיקים מגוון של תוצרים בהתאם לייעודו של כל מכון:

* הוצאה לאור וההדרה של ספרים תורניים
* כתב עת תורני. בין כתבי העת שיוצאים לאור על ידי מכונים תורניים: תחומין (מכון צומת), אסיא (מכון שלזינגר)
* ימי עיון והשתלמויות.
* הפצה והעלאת מודעות של תחום המחקר בציבור
* ניירות עמדה ומדיניות וקידום חקיקה

ראו גם
------

* רשימת מכוני מחקר תורניים, שיש עליהם ערך בוויקיפדיה העברית

קישורים חיצוניים
----------------

* אודות מכוני המחקר התורניים, באתר משרד התרבות והספורט.
* מאור קיים, מחקר תורני בכל ישיבה, באתר ערוץ 7, 21 ביוני 2021

הערות שוליים
------------

1. ↑  מ. כהנא (עורך) **בחבלי מסורת ותמורה; אסופת מאמרים לזכרו של אריה לנג**, רחובות תש"ן, עמוד 137 ואילך
**דיודת מפולת** (APD) היא התקן אלקטרוני, מוליך למחצה, רגיש מאוד, שמתבסס על האפקט הפוטואלקטרי כדי להפוך אור שמגיע אליו לאות חשמלי. דיודת המפולת יכולה להיחשב כגלאי עם הגבר מפולת. מבחינה פונקציונלית, היא נחשבת כאנלוגיה מוליכה למחצה מכפיל אור (photomultipliers). 

אפקט המפולת נגרם כתוצאה מיינון: כשהדיודה מחוברת בממתח אחורי ונופל עליה מתח נמוך הדיודה כמעט ולא מוליכה כלל וזורם דרכה רק זרם זליגה. כשהשדה החשמלי בצומת p-n חזק מספיק, האנרגיה של האלקטרונים המעטים שזורמים מספיקה ליינן את האטומים בסיליקון. תהליך היינון מגביר את עצמו וגורם לעליה מהירה בזרם (בתאוריה משך הזמן לשיא הזרם הוא פיקו שנייה). אפקט המפולת אינו הרסני כל עוד הדיודה לא מתחממת יתר על המידה.

ההגבר האופייני של דיודת המפולת הוא פי 100, למרות שקיימות דיודות מפולת המיוצרות על ידי תהליכי סימום שונים, המאפשרות הגבר גבוה יותר.

דיודת זנר משיגה תוצאה דומה על ידי אפקט אחר שנקרא אפקט זנר. שני האפקטים מתרחשים בשני סוגי הדיודות אבל אחד האפקטים בדרך כלל יותר בולט מהשני.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007555310905171
* GND: 4166965-4
* LCCN: sh85038102

 |
**מבחן החלב** (באנגלית: **The Milk Trial**) הוא סרט קולנוע ישראלי שיצא לאקרנים בשנת 2016 בבימויו של יונתן פז, עם מעין קרת, סמי הורי ושרי צוריאל בתפקידים הראשיים.

התסריט מבוסס על הרומן "מבחן החלב" של עוזיאל חזן משנת 1996 המבוסס על מקרה אמיתי שהיה במרוקו בשנות ה-30 ותחילת שנות ה-40.

הסרט צולם בהרי האטלס ובקזבלנקה בשנת 2000 בשם "זאיה" אך לא הופץ בגלל קשיי תקציב. הוא קוצר ונערך שוב בשנת 2016 והופץ בשם "מבחן החלב".

הסרט דובר אנגלית וברברית והעלילה מסופרת בפלשבק על ידי שרי צוריאל שמשחקת תפקיד כפול של מנהלת בית בושת ומספרת.

תקציר העלילה
------------

זאיה (מעין קרת), היא נערה יהודית משוחררת וחופשייה שנולדה אילמת, גדלה בכפר ברברי שבמרומי הרי האטלס במרוקו. את כל עיתותיה היא מעבירה בנהר ובשיטוט עם פרתה.

תושבי הכפר הברברי הפרימיטיבי והוריה - המשפחה היהודית היחידה בכפר, מאמינים ששדי הנהר חדרו לגופה ולנפשה כאשר נשמטה מידי אמה בעת הלידה לתוך הנהר. אביה (דן תורג'מן) מנסה בכל כוחו לגרש בכל דרך את "הדיבוק", אך ללא הועיל.

עבדו (תומר רוסו) הוא הילד החזק בכפר. הוא מנסה לתנות אהבים עם זאיה אך היא גוברת עליו והוא חדור נקמה.

זאיה מתאהבת במנהיג כנופיית רוכבים טוארגים (סמי הורי) המגיעים מעבר למדבר סהרה ובלילה קסום הם מתנים אהבה ליד הנהר והיא נכנסת להיריון. היא בורחת אל הנזיר (שלמה פלסנר) היושב בתוך מצודה חרבה על ההר ומשמש לה כמנטור. שם יולדת בחשאי את תינוקה בעזרת הנזיר ובתו.

למקום מגיעים שלושה שוטרים ובראשם עבדו. זאיה ממהרת להחביא את התינוק על הגג בתוך סל. הנזיר נאסר וזאיה נתפסת ומובלת למרכז הכפר כדי לעבור את "מבחן החלב". האהוב הטוארגי מגיע למקום כדי לשחרר אותה אך עבדו הורג אותו.

"מבחן החלב" הוא מנהג מסורתי שהשתמר מזה דורות האומר - אישה לא נשואה הנחשדת כי ילדה תינוק פרי אהבה אסורה, תיגרר למרכז הכפר שם ייסחטו שדיה קבל עם ועדה,
ואם אכן יפרוץ חלב והוכחה "אשמתה", יילקח ממנה תינוקה, רכושה יוחרם, והיא תגורש מהכפר לנצח.

זאיה נמצאת "חיובית" למבחן החלב, "זוכה" לקללות ופרתה האהובה נשחטת לנגד עינייה. לאחר הטקס המשפיל היא רצה להציל את תינוקה אבל להפתעתה היא מגלה כי עופות דורסים הרגו אותו. בייאושה היא נוטלת את גופת התינוק, זורקת אותו למי הנהר ומנסה להתאבד בטביעה אך ניצלת על ידי עובר אורח שמגיע במקרה עם רכבו למקום ולוקח אותה לקזבלנקה.

זאיה מתגלגלת ל"בית התענוגות" המפורסם של מאדם מנו (שרי צוריאל), בו מבלים לקוחות של העיר הקוסמופוליטית הזאת כולל גרמניים, צרפתיים, אנגלים ואמריקאים בעיר הקוסמופוליטית הזאת בתקופת מלחמת העולם השנייה. בולט בהם הוא הגרמני סטולבך (אלון דהן).

מאדם מנו היא בתו של הנזיר והיא מכירה את זאיה. זאיה היפהפייה הופכת למבוקשת ביותר במקום.

יום אחד מגיע לשם עבדו במדי שוטר, נותן למאדאם מנו כסף ומבקש את שירותיה של זאיה. הם עולים לחדרה וכעת הוא רוצה לנקום בה ולבצע בגופה מה שלא נתנה לו בכפר.

באמצע קיום היחסים שולפת זאיה סכין, הורגת את עבדו וממהרת לים כדי לסיים שם את חייה.

צוות השחקנים
------------

| שם השחקן/ית | שם הדמות | הערות |
| --- | --- | --- |
| מעין קרת | זאיה |  |
| סמי הורי | לוחם טוארג |  |
| שרי צוריאל | מאדאם מנו/מספרת |  |
| דן תורג'מן | אבא של זאיה |  |
| שלמה פלסנר |  | נזיר |
| תומר רוסו | עבדו |  |
| אלון דהן | סטולבך | נציג גרמני |

קישורים חיצוניים
----------------

* זאיה, במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
* קדימון למבחן החלב, באתר יוטיוב
* מבחן החלב, באתר אידיבי
* מבחן החלב, באתר "הבמה"
* מבחן החלב, יונתן פז, באתר ynet
**נילי (נלי) אהרון** (נולדה ב-31 ביולי 1988) היא ראש מועצת ירוחם.

ביוגרפיה
--------

אהרון נולדה ב־1988 בהרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הטג'יקית לאמנון ואסנת מהעדה הבוכרית. משפחתה עלתה מטג'יקיסטן כשהייתה בת שנתיים והתיישבה בירוחם. למדה בבית ספר ממלכתי דתי בדימונה.

אהרון סרן במילואים. את שירותה הצבאי עשתה ביחידת דובר צה"ל, סיימה קורס קציני דובר צה"ל, בתפקידה האחרון שירתה כדוברת מנהלת תיאום וקישור - עזה.

בעלת תואר ראשון במינהל ומדיניות ציבורית ממכללת ספיר בהצטיינות יתרה ותואר ראשון במשפטים בהצטיינות מהמרכז האקדמי שערי מדע ומשפט. בשנת 2018 סיימה תואר שני בדיפלומטיה וביטחון לבכירים באוניברסיטת תל אביב. במקצועה אהרון עורכת דין ובבעלותה משרד עורכי דין.

ב־2018, לאחר שראש מועצת ירוחם מיכאל ביטון החליט שלא להתמודד לכהונה נוספת, התמודדה מול סגניתו טל אוחנה בבחירות לראשות מועצת ירוחם. אהרון קיבלה 32% מהקולות והפסידה לטל אוחנה שקיבלה 59% מהקולות. כנערה התפקדה לליכוד  כחלק מנוער הליכוד. בבחירות לרשויות המקומיות ב-2024 התמודדה מטעם הליכוד וניצחה את ראש המועצה המכהנת טל אוחנה עם 52.3% מהקולות.

חיים אישיים
-----------

נילי אהרון נשואה לבן, מהנדס במקצועו, ולהם שני ילדים.

קישורים חיצוניים
----------------

* נילי אהרון, ברשת החברתית פייסבוק
* נילי אהרון, ברשת החברתית אקס (טוויטר)
* נילי אהרון, ברשת החברתית אינסטגרם

הערות שוליים
------------

1. ↑  אייל לוי, בצהרי היום: שתי נשים חזקות בהתמודדות רותחת על ראשות מועצת ירוחם, באתר ישראל היום, 27 ביולי 2023
2. 1 2  המרוץ לצמרת של נילי אהרון, באתר עיתון שבע, ‏12 בפברואר 2018
3. ↑  שרי רוט, האם אשה תכבוש את ראשות העיר ירוחם בגיבוי החרדים?, באתר חרדים10, 19 בפברואר 2018
4. ↑  וואלה! מקומי‏, מהפך בירוחם - הליכוד בחר לתמוך בנילי אהרון, באתר וואלה!‏, 11 ביולי 2023
5. ↑  מהפך בירוחם: ראש המועצה טל אוחנה הפסידה לנילי אהרון, באתר ynet, 28 בפברואר 2024
**לא רק בלונדינית** הוא מחזמר המבוסס על הרומן והסרט בשם הזה. המחזמר עלה ב-2007 והיה מועמד לכמה פרסי טוני. הוא מספר את סיפורה של אל וודס, בלונדינית יפה הנרשמת לבית הספר למשפטים של אוניברסיטת הרווארד כדי לזכות בחזרה בליבו של האקס שלה, שעזב אותה בטענה שהוא מעוניין במישהי בעלת יותר קישורים אינטלקטואליים. בהפקה המקורית גילמה אל השחקנית לורה בל באנדי.

ב-2008 עמד המחזמר במוקד תוכנית מציאות של MTV בשם "Legally Blonde - The Musical: The Search for Elle Woods" (בתרגום חופשי לעברית: "לא רק בלונדינית – המחזמר: החיפוש אחר אל וודס") שבמסגרתה התחרו שחקניות על התפקיד הראשי לעיני המצלמה.

המחזמר עלה במדינות רבות ברחבי העולם. בהפקה שעלתה בלונדון שיחקו שרידן סמית' כאל וודס ודאנקן ג'יימס כוורנר, לאחר מכן שיחקה את אל וודס בלונדון גם לוסי ג'ונס, בהולנד גילמה את אל ווודס קים-ליאן ואן דר מיי.

בישראל עלה המחזמר בתרגומו של דניאל אפרת ובכיכובים של השחקנים:

| שם השחקן/ית | שם הדמות |
| --- | --- |
| אניה בוקשטיין | אל וודס |
| עוז זהבי | אמט |
| חנה לסלאו | פולט |
| ששי קשת | פרופסור קלאהן |
| רונה-לי שמעון/מיי פיינגולד | ברוק |
| יפתח מזרחי | וורנר |
| עמית זיתון | ויויאן |
|

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקיציטוט ציטוטים בוויקיציטוט: **לא רק בלונדינית (מחזמר)** |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **לא רק בלונדינית (מחזמר)** |

* 
* כלב על החזה, אלוהים על הישבן, באתר הארץ, 06 במאי 2007
* דרור עמיר, הרמת מסך, באתר ynet, 6 בפברואר 2009

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* MusicBrainz work: 9e086ca1-5408-438f-8f50-fc55bd784a3d

 |
**טיישון תומאס** (באנגלית: **TaShawn Thomas**; נולד ב-27 בפברואר 1993) הוא כדורסלן אמריקאי, גובהו 2.03 מטר, והוא משחק בעמדות הפאוור פורוורד והסנטר בקבוצת מטרופוליטנס 92 מליגת העל הצרפתית.

ביוגרפיה
--------

לאחר שלא נבחר בדראפט ה-NBA, שיחק תומאס במדי אורלנדו מג'יק במסגרת ליגת הקיץ. ביולי 2015 חתם במועדון הגרמני מיטלדויטשר.

ביולי 2016 חתם תומאס במועדון האיטלקי גוארינו ונולי.

ביולי 2017 חתם בהפועל חולון מליגת העל. תומאס סייע לחולון לזכות בגביע המדינה ולהגיע לגמר הליגה הישראלית, במסגרתה העמיד ממוצעים של 10.8 נק', 5 ריבאונדים, 1.3 אסיסטים ו-1.1 חסימות למשחק.

ביולי 2018 חתם בקבוצת הפועל ירושלים וזכה עמה בגביע המדינה, כשהוא זוכה בתואר השחקן המצטיין במשחק הגמר.

ביוני 2019 האריך תומאס את חוזהו בירושלים לשנתיים נוספות. ביוני 2020, עקב מגפת הקורונה וחששו לחזור לישראל, עזב תומאס את הקבוצה. ב-12 באוגוסט הודיע המועדון שתומאס יחזור לעונה שלישית בקבוצה.

ב-19 ביולי 2021 חתם תומאס לעונה אחת בקבוצת לה מאן מליגת העל הצרפתית.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טיישון תומאס** בוויקישיתוף

* פרופיל, באתר Sports-Reference
* פרופיל, באתר eurobasket

הערות שוליים
------------

1. ↑  יעקב מאיר, מסגול לאדום: טיישון תומאס בהפועל ירושלים, באתר ישראל היום, 2 ביולי 2018
2. ↑  אהרל'ה ויסברג‏, טיישון תומאס צפוי לעזוב, הפועל ירושלים תילחם על החזרתו בעונה הבאה, באתר וואלה!‏, 5 ביוני 2020
3. ↑  יעקב מאיר, חוזר לארנה: טיישון תומאס ממשיך בהפועל ירושלים, באתר ישראל היום, 12 באוגוסט 2020
4. ↑  אמר שלום להפועל ירושלים: טיישון תומאס חתם בלה מאן, באתר וואלה!‏, 19 ביולי 2021
**נטעלי שם טוב** (נולדה ב-29 ביוני 1983) היא עיתונאית ישראלית, מגישת מהדורת זמן שישי בחדשות 13.

ביוגרפיה
--------

שם טוב נולדה וגדלה במטולה. למדה בתיכון דנציגר בקריית שמונה. את שירותה הצבאי עשתה ביחידת דובר צה"ל. היא השתחררה בדרגת סרן ובמילואים קודמה לרב-סרן. במסגרת שירותה במילואים היא מכשירה בכירים בצה"ל לעמידה מול מצלמה והסברה באירועי חירום, וכן מגישה באולפן החירום.

החלה את דרכה העיתונאית כמגישה במהדורת החדשות המקומיות, בהפקת "קודה תקשורת", בצפון ולאחר מכן, בתל אביב. ב-2013 הצטרפה לחברת החדשות כמגישת חדשות. החלה בהגשת מבזקים, ועברה להיות מגישה בתוכניות הבאות: סדר עולמי, המהדורה הצעירה, מהדורה ראשונה ומהדורת הלילה (מגישה מחליפה).

במרץ 2016 חשפה את החלטת מפכ"ל המשטרה רוני אלשיך לא לטפל עוד בתלונות אנונימיות. באוקטובר 2020 חשפה עדויות של חיילים על מצב כלכלי קשה לאחר שפוטרו בעקבות המשבר. בנוסף לכך, חשפה סיפור בו צה"ל שלל מחיילת השתתפות בקורס עקב תמונה חושפנית.

במאי 2023 עברה שם טוב לחדשות 13, שם החלה להגיש באופן קבוע את מהדורת "זמן שישי", לצד הנחיית משדרים מיוחדים.

במקביל לעבודתה הטלוויזיונית, היא מנחה טקסים רשמיים ומסחריים.

בעבר שידרה יומני חדשות ברדיו צפון ותוכנית ראיונות פוליטית ברדיו ירושלים.

שם טוב סיימה בהצטיינות תואר ראשון בתקשורת באוניברסיטה הפתוחה והיא מוסמכת אוניברסיטת תל אביב בהצטיינות בתקשורת פוליטית.

שם טוב נשואה לעידן אבני, כתב "ישראל היום" בצפון, ואם לשתי בנות. היא מתגוררת במטולה.

עמדותיה
-------

שם טוב ידועה בעמדותיה הפמיניסטיות. בין היתר דיברה בריאיונות על Me Too ועל חוק הפונדקאות לקהילה הגאה.

שם טוב התבטאה רבות בעניין הבעייתיות בסיקור הפריפריה בישראל. היא קראה לקברניטי התקשורת לקבל "החלטות אמיצות ולצאת מתל אביב". לאחר בחירות 2015 כתבה בטור דעה כי אין לתקשורת את היכולת להבין את הבוחר הפריפריאלי.

ב-2018 חשפה כי סירבה להצעת עבודה באתר "וואלה!", לאחר שנשאלה על ידי עורכי האתר איך תגיב אם תתבקש להטות את הסיקור לטובת בנימין נתניהו ומשפחתו.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **נטעלי שם טוב** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של נטעלי שם טוב
* נטעלי שם טוב, ברשת החברתית אקס (טוויטר)

הערות שוליים
------------

1. ↑  נטעלי שם טוב, ‏"תלונה אנונימית משוטרת לא תטופל", באתר ‏מאקו‏, 13 במרץ 2016
2. ↑  סרטונים החיילים שנותרו ללא עבודה וללא חל"ת: "אני פשוט מחכה לנס", באתר ‏מאקו‏, 27 באוקטובר 2020
3. ↑  נטעלי שם טוב, ‏המפקדת לחיילת: "התמונה שלך בוואטסאפ חושפנית, לא תוכלי להשתתף בקורס", באתר ‏מאקו‏, 25 באוקטובר 2020
4. ↑  ארנת כהן, ‏איך שינה MeToo# את החברה?, באתר ‏מאקו‏, 27 במאי 2018
5. ↑  חוק הפונדקאות לקהילה הגאה
6. ↑  "את התקשורת מעניין רק מה שנמצא בין נווה אילן לתל אביב", באתר אייס, 5 בדצמבר 2019
7. ↑  נטעלי שם טוב‏, דין נווה אטי"ב כדין נווה אילן, באתר וואלה!‏, 13 באפריל 2016
8. ↑  נטעלי שם טוב, ‏מי מתעצבן מתוצאות הבחירות?, באתר ‏מאקו‏, 20 במרץ 2015
9. ↑  אתר למנויים בלבד נתי טוקר, ראיון עבודה בוואלה: "מה תעשי אם יגידו לך להפוך אייטם על שרה נתניהו למפרגן"?, באתר TheMarker‏, 3 בפברואר 2018