recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**טרספאס** (באנגלית: **Trespass** שמשמעותו "הסגת גבול") היא להקת רוק מתקדם ישראלית מירושלים שמנגנת מוזיקה מורכבת המושפעת מבארוק ושרה באנגלית. הלהקה מושפעת ממלחיני מוזיקת הבארוק בעיקר יוהאן סבסטיאן באך, אנטוניו ויוואלדי ואחרים, לצד להקות רוק מתקדם פופולריות כמו: יס, ג'נסיס, ELP ואחרים.

הלהקה הוקמה בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20. ההרכב הוא פאוור טריו המונה את מנהיגו גיל שטיין, קלידן הלהקה אשר מושפע בעיקר ממוזיקה קלאסית, רועי בר-טור (גיטרה בס) וגבי וייסמן (תופים) אשר מושפעים מרוק מתקדם.

הלהקה הוציאה את אלבום הבכורה שלה ב-2002. האלבום In Haze of Time יצא בחברת התקליטים הצרפתית מוזיאה (Musea) אשר החתימה את להקת הרוק המתקדם הישראלית פרווה חמה. באלבום זה, הלהקה מנגנת פיוז'ן המושפע מרוק מתקדם.

ב-2006 יצא בחברת התו השמיני אלבום אולפן נוסף בשם Morning Lights, המושפע יותר ממוזיקה מימי הביניים לצד הרוק המתקדם.

הלהקה מופיעה בפסטיבלי רוק מתקדם ברחבי העולם. בישראל הלהקה לא זוכה להצלחה רבה.

דיסקוגרפיה
----------

* In Haze of Time - 2002
* Morning Lights - 2006

קישורים חיצוניים
----------------

* טרספאס, באתר MusicBrainz (באנגלית)
* טרספאס, באתר Discogs (באנגלית)
* עמוד הלהקה באתר Prog Archives
* סיפור הלהקה באתר "מתקדם"
* ביקורת על האלבום "In Haze of Time" מתוך האתר "מתקדם"

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007304731705171
* MusicBrainz: 87391409-f04e-4d89-9bd1-08e17104c3c9

 |
**חוג המטריצות** הוא חוג הנתון מעל חוג בסיס קבוע, שאבריו הם המטריצות מסדר נתון שרכיביהן שייכים לחוג הבסיס. בניית חוגי מטריצות היא אחת הבניות הבסיסיות בתורת החוגים. הקשר בין חוג המטריצות לחוג המקדמים הדוק למדי; תוספת המטריצות מעשירה את מגוון האפשרויות לטפל בחוג המקורי.

זוהי הדוגמה הקלאסית לחוג לא חילופי; חוגים אי-חילופיים רבים קשורים לחוגי מטריצות, להם תפקיד מרכזי באלגברה לא קומוטטיבית. כאשר חוג הבסיס הוא שדה, חוגי המטריצות מעליו נחקרים היטב באלגברה ליניארית.

תכונות
------

המרכז של חוג מטריצות שווה לאוסף המטריצות הסקלריות מהצורה {\displaystyle cI} כאשר {\displaystyle c} שייך למרכז של חוג המקדמים, כלומר {\displaystyle Z(M\_{n}(R))\cong Z(R)}. החבורה הליניארית הפרויקטיבית מוגדרת להיות המנה של חוג מטריצות (ובאופן כללי יותר, חוג אנדומורפיזמים) מעל המרכז שלה, ולה יש חשיבות רבה בגאומטריה אלגברית.

חוג המטריצות (מסדר n>1) תמיד בעל מחלקי אפס.

יש התאמה מלאה בין האידיאלים של חוג המקדמים לבין האידיאלים של חוג המטריצות: כל אידיאל של חוג המטריצות הוא מהצורה {\displaystyle M\_{n}(A)} כאשר {\displaystyle A} אידיאל בחוג המקדמים, וחוג המנה ביחס לאידיאל זה הוא {\displaystyle M\_{n}(R)/M\_{n}(A)\cong M\_{n}(R/A)}. ביתר כלליות, חוג מטריצות תמיד שקול מוריטה לחוג המקדמים.

חוג המטריצות מסדר n\times n איזומורפי לחוג האנדומורפיזמים של המודול החופשי {\displaystyle R^{n}}. באופן כללי יותר, מתקיים {\displaystyle \operatorname {End} (M^{n})\cong M\_{n}(\operatorname {End} (M)))} לכל מודול שמאלי מעל החוג.

יחידות מטריצות
--------------

לעיתים דרושות דרכים להוכיח שחוג מסוים הוא חוג מטריצות.

בכל חוג מטריצות יש **יחידות מטריצות** {\displaystyle e\_{ij}} ({\displaystyle i,j=1,\dots ,n}), המקיימות את שתי התכונות הבאות:

* {\displaystyle e\_{ij}e\_{k\ell }=\delta \_{jk}e\_{i\ell }},
* {\displaystyle e\_{11}+\cdots +e\_{nn}=I}, כאשר {\displaystyle I} הוא איבר היחידה של חוג המטריצות.

יחידות המטריצות מתחלפות עם אברי חוג המקדמים. כיוון שאפשר להציג כל איבר בחוג המטריצות (באופן יחיד) כסכום {\displaystyle \sum a\_{ij}e\_{ij}}, עם {\displaystyle a\_{ij}\in R}, נוסחאות אלה מגדירות את חוג המטריצות.

למעשה, כל חוג T שיש בו מערכת של יחידות מטריצות {\displaystyle \{\epsilon \_{ij}\}\_{i,j=1}^{n}}, איזומורפי לחוג מטריצות מעל תת-החוג (בלי יחידה) {\displaystyle R=\epsilon \_{11}T\epsilon \_{11}}. האיזומורפיזם הוא {\displaystyle t\mapsto \sum \_{i=1}^{n}{(\epsilon \_{1i}t\epsilon \_{j1})e\_{ij}}}.

מבנה
----

חוג מטריצות מעל חוג עם חילוק הוא גם פשוט ארטיני, ומשפט ודרברן-ארטין קובע את ההפך - כל חוג פשוט ארטיני איזומורפי לחוג מטריצות מעל חוג עם חילוק.

בפרט, אם {\displaystyle F} שדה סגור אלגברית, כל אלגברה פשוטה מממד סופי מעל {\displaystyle F} היא אלגברת מטריצות, משום שאין אלגברה עם חילוק מעל שדה סגור אלגברית.

חוג R הוא פשוט למחצה אם ורק אם כל חוגי המטריצות מעליו פשוטים למחצה. מפורשות, תת-מודול פשוט (כלומר אידיאל שמאלי מינימלי) של {\displaystyle M\_{n}(R)} הוא קבוצת מטריצות עם איברים לא אפס רק בעמודה מסוימת, שבה האיברים נלקחים מתת-מודול פשוט של R.

רדיקל ג'ייקובסון של מטריצות שווה למטריצות מעל הרדיקל: {\displaystyle \operatorname {Jac} (M\_{n}(R))=M\_{n}(\operatorname {Jac} (R))}, ובפרט חוג הוא פרימיטיבי למחצה אם ורק אם על חוג מטריצות מעליו פרימיטיבי למחצה.

ראו גם
------

* חוג האנדומורפיזמים
* שקילות מוריטה
**דינַס אֶמריס** (בוולשית: **Dinas Emrys**; "טירת אמברוזיוס") הייתה מצודה שהוקמה בתקופת הברזל ואשר הריסותיה מצויים סמוך לעיירה בד'גלרט במחוז גוויניד', צפון-מערב ויילס.

כל שנותר כיום מהטירה הן הריסות שלושה מקטעים של חומות היקפיות ויסודות במספר מקומות, כולם מתוארכים לימי הביניים המוקדמים. הריסות הטירה בראש הגבעה הנושאת באותו שם נמצאים בשטחי הפארק הלאומי סנודוניה בין העיירה בד'גלרט לאגם ל'ין דינס (אגם הטירה), האתר פתוח למבקרים ללא תשלום והגישה לראש הגבעה היא רגלית לאורך שביל מסומן.

ממצאים
------

מחפירות שנערכו באתר בשנים 1910 ובין 1954 ל-1956, התגלו ממצאים המעידים על שימוש בטירה לאורך מספר תקופות החל מתקופת הברזל ייתכן מהמאה ה-1 או ה-2, בנוסף לממצאים המצביעים על שימוש בטירה עד למאה ה-5. הארכאולוג ד"ר סבורי (H. N. Savory) שערך חפירות מקיפות במקום באמצע שנות ה-50, מצא בריכת מים ורמפה בתחומי הטירה אותם הוא תיארך למאה ה-5 וכך הממצאים תואמים את הסיפור המיתולוגי של וורטיגרן, מרלין ושני הדרקונים (ראו בהמשך). סבורי תיאר חומות אבן בעובי 2.5 - 3 מטרים אשר נבנו תוך ניצול הקרקע והסילוע לאורך ראש הגבעה, אשר נבנו סביב שטח הטירה הכולל 10,000 מטרים רבועים. לפי סבורי הכניסה המקורית הייתה בדופן המערבית, אך בשלב מאוחר יותר נבנתה כניסה בצד הצפון-מזרחי שמשמש כיום גישה למתחם, הוא תיאר את החומות כבנויות בצורה גרועה וככל הנראה נבנו מחדש 2–3 פעמים. אחד האלמנטים המעניינים במתחם הם יסודות של מגדל אבן מלבני אשר מוסכם כי נבנה בתקופה מאוחרת יותר, ככל הנראה על ידי נסיכי ממלכת גוויניד' במהלך המאה ה-11.

מסורת
-----

על פי החיבור "היסטוריה בריטונום" שנכתב במאה ה-9, טירת דינס אמריס הייתה מקום מושבו של וורטיגרן לאחר שנמלט מערבה מהפולשים האנגלו-סקסונים. לפי הסיפור, כל יום אנשיו של וורטיגן עמלו על הקמת ביצורים סביב הטירה ובכל בוקר מצאו רק ערימות לבנים. במשך מספר שבועות העבודות על הטירה לא התקדמו, עד אשר הוצע לוורטיגן להתייעץ עם "ילד שנולד ללא אב" ולאחר שחיפשו מצאו אנשיו אדם צעיר בשם אאורליוס אמברוזיוס - מרלין. וורטיגרן תכנן להרוג את מרלין במטרה להסיר את הכישוף שמנע מהטירה להיבנות, אך מרלין הסביר לו שהסיבה לכך היא למעשה בריכת מים מתחת לטירה ובה שני דרקונים; הלבן המייצג את הסקונים ונלחם באדום המייצג את הוולשים, לפי מרלין הדרקון האדום ינצח בקרוב. לאחר תבוסתו של וורטיגרן, קיבל אמבוזיוס אוריליאנוס את הטירה ועל שמו היא נקראת עד היום "טירת אברוזיוס" (בוולשית: דינס אמריס).

תמונות
------

* יסודות המגדל המלבני שנבנה ככל הנראה במאה ה-11יסודות המגדל המלבני שנבנה ככל הנראה במאה ה-11
* דופן בריכת המים שהתגלתה במתחםדופן בריכת המים שהתגלתה במתחם
* איור מסביבות 1795איור מסביבות 1795

קישורים חיצוניים
----------------

| מיזמי קרן ויקימדיה |
| --- |
| ויקישיתוף תמונות ומדיה בוויקישיתוף: **דינס אמריס** |

* דינס אמריס מתוך אתר מורשת סנודוניה.
* אודות הטירה באתר "טירות ויילס".
* סיפור שני הדרקונים המיוחס לדינס אמריס באתר קרן הנאמנות הלאומית.

הערות שוליים
------------

1. ↑  על שם אמבוזיוס אוריליאנוס (בוולשית: אמריס וולד'יג), מנהיג צבאי שלחם באנגלו-סקסונים במאה ה-5. אמבורזיוס הופיע במספר מקורות והוא זוהה על ידי חוקרים שונים בתור המלך ארתור, ריות'אמוס, או ווריטמר בנו של וורטיגן - כולם מנהיגים צבאיים בריטונים מהתקופה
2. ↑  מתוך "היסטוריה בריטונום" של נניוס, תרגום J. A. Giles. ‏.
**ידע תחומי** (באנגלית: **Domain knowledge**) הוא ידע של דיסציפלינה מיוחדת או תחום ספציפי, להבדיל מידע כללי (או בלתי תלוי בתחום). המונח משמש לעיתים קרובות בהתייחסות לדיסציפלינה כללית יותר - למשל, בתיאור מהנדס תוכנה שיש לו ידע כללי בתכנות מחשבים וכן ידע בתחום על פיתוח תוכניות לתעשייה מסוימת. אנשים בעלי ידע בתחום נחשבים לרוב כמומחים או מומחים בתחומם.

לכידת ידע
---------

בהנדסת תוכנה, *ידע תחומי* הוא ידע על הסביבה שבה פועלת מערכת היעד, למשל, סוכן תוכנה. בדרך כלל יש ללמוד ידע בתחום התחום ממשתמשי תוכנה בתחום (כמומחים/מומחים בתחום), ולא ממפתחי תוכנה. זה עשוי לכלול זרימות עבודה של משתמשים, צינורות נתונים, מדיניות עסקית, תצורות ואילוצים והוא חיוני בפיתוח יישום תוכנה. ידע התחום של מומחה (לעיתים קרובות לא פורמלי ולא מובנה) משתנה בתוכנות מחשב ובנתונים פעילים, למשל במערכת כללים בבסיסי ידע, על ידי מהנדסי ידע.

תקשורת בין משתמשי קצה ומפתחי תוכנה היא לעיתים קרובות קשה. הם חייבים למצוא שפה משותפת לתקשר בה. פיתוח מספיק אוצר מילים משותף לתקשורת עשוי לקחת הרבה זמן.

אותו ידע יכול להיכלל בידע תחום שונה. ידע שעשוי להיות ישים על פני מספר תחומים נקרא *ידע בלתי תלוי* בתחום, למשל לוגיקה ומתמטיקה. פעולות על ידע תחומי מבוצעות על ידי מטא-ידע (meta-knowledge).

ראו גם
------

* בינה מלאכותית

לקריאה נוספת
------------

* Hjørland, B. & Albrechtsen, H. (1995). לקראת אופק חדש במדעי המידע: ניתוח תחום. Journal of the American Society for Information Science, 1995, 46(6), 400-425.
פירוש נוסף ערך זה עוסק בחומר גלם. אם התכוונתם לעץ ממשפחת ההדסיים, ראו סינקרפיה ערנית, לתחליף "טרפנטין מינרלי", ראו ספירט לבן.

גלויה משנת 1913, בה מצוירים פועלים מפיקים שרף מאורנים, עבור תעשיית הטרפנטין
אלפא-פינן Alpha-Pinene מרכיב עיקרי בטרפנטין
בטא-פינן
**טרפנטין** (באנגלית: **Turpentine**) הוא נוזל המופק על ידי זיקוק שרף עצים, בעיקר אורנים. הוא משמש כממס, וכחומר גלם לסינתזה אורגנית. הוא מורכב מטרפנים, בעיקר המונוטרפנים אלפא-פינן ובטא-פינן. טרפנטין טיפוסי מכיל 60%- 70% (משקלי) אלפא-פינן ו 20%-25% בטא-פינן ושורה של חומרים אחרים בהם טרפנים מחומצנים המקנים לנוזל את ריחו. יש לו ריח חזק, המזכיר את ריחו של האצטון. מקור המילה בשם היווני לעץ האלה, terebinthine, שממנו הופק במקור הטרפנטין.

ייצור
-----

כאמור, אחד המקורות המוקדמים ביותר לחומר היה המין אלת טרבינת (*Pistacia terebinthus*), עץ ים תיכוני נפוץ.

זני האורנים המשמשים לייצור טרפנטין הם:

* Maritime Pine Pinus pinaster
* Aleppo Pine Pinus halepensis
* Masson's Pine Pinus massoniana
* Sumatran Pine Pinus merkusii
* Longleaf Pine Pinus palustris
* Loblolly Pine Pinus taeda
* Ponderosa Pine Pinus ponderosa

החומר המכונה "Canada balsam" (או "טרפנטין קנדה") הוא טרפנטין המופק משרף אשוח בלסם (balsam fir). "טרפנטין ונציה" מופק מ-Western Larch Larix occidentalis.

שימושים תעשייתיים
-----------------

לטרפנטין שני שימושים עיקריים בתעשייה - כממס, וכחומר גלם לסינתזה אורגנית.

כממס, טרפנטין משמש לדילול צבעי שמן, לייצור חומרי ציפוי, וכחומר מקור לתעשייה הכימית. בארצות המתועשות פחת מאוד השימוש בטרפנטין כממס, והוא הוחלף על ידי תחליפי טרפנטין זולים, המופקים מנפט, בייחוד "טרפנטין מינרלי" המבוסס על ספירט לבן.

טרפנטין משמש גם כמקור לחומרי גלם לסינתזה של תרכובות כימיות ריחניות. חומרים מסחריים כמו קאמפור, לינלול, אלפא-טרפינאול וגרניול מופקים כולם מאלפא-פינן ובטא-פינן, שתי התרכובות העיקריות בטרפנטין. פיננים אלה מופרדים ומטוהרים על ידי זיקוק. תערובת הדי-טרפנים וטרי-טרפנים הנותרת לאחר הזיקוק נמכרת כשרף.

טרפנטין גם משמש כתוסף לחומרי ניקוי רבים, בזכות תכונותיו האנטיספטיות, וריחו ה"נקי".

שימושים רפואיים
---------------

טרפנטין משמש ברפואה מימי קדם:

* בשימוש מקומי חיצוני, טרפנטין יעיל מאוד נגד כינים.
* אם הטרפנטין מעורבב עם שמן נוסף, מתקבל חומר יעיל נגד מחלות גרון ואף, במריחה על החזה.
* בעבר נהגו לשתות טרפנטין, במטרה לחסל טפילים במערכת העיכול. מנהג זה נפסק, עקב הסכנה הרבה בשתיית טרפנטין - החומר רעיל ביותר, ויכול לגרום למוות.

סכנות
-----

טרפנטין הוא ממס אורגני, ורבות מהסכנות שהוא מציב משותפות לכל הממסים האורגניים. מקורו הטבעי אינו הופך אותו לפחות מסוכן מחומר מלאכותיים. אדי טרפנטין עשויים לגרום לכוויות בעור ובעיניים, לפגיעה בריאות ובמערכת הנשימה, ולנזק למערכת העצבים אם נשאף. בבליעה החומר עשוי לגרום לאי-ספיקת כליות, ובעיות נוספות. בנוסף, הטרפנטין דליק מאוד.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טרפנטין** בוויקישיתוף
* מידע כימי אודות טרפנטין, באתר EnvironmentalChemistry.com.
* סכנות ודרכי טיפול בטרפנטין
* סקירה על אודות הפקת טרפנטין ושרף בעולם
* טרפנטין - אנציקלופדיית אביב

הערות שוליים
------------

1. ↑  Encyclopedia of chemical techology. Volume 22

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NDL: 00572894

 |
**דינר תוניסאי** (בערבית: **دينار تونسي**, בצרפתית: ***Dinar tunisien**)*, הוא המטבע הלאומי של תוניסיה. המטבע מתחלק ל־1000 'מילים' או 'מילימס' (مليم). לעיתים קרובות משתמשים בקיצור DT (דינר תוניסאי - Tunisian dinar), אם כי השימוש הנפוץ ביותר הוא כתיבת המילה "דינר" לאחר הסכום (לעיתים נכתב TND, אך בעיקר בצורה רשמית ובמעגלים פיננסיים); ישנו גם הצירף TD שבו משתמשים בעיקר כשמדברים בשפה הצרפתית בתוניסיה. TD הוא למעשה הגרסה הצרפתית ל- DT (כלומר, Dinar tunisien).

היסטוריה
--------

הדינר נהפך למטבע הרשמי בתוניסיה בשנת 1960. הוא החליף את הפרנק הצרפתי בשיעור של 1000 פרנק = 1 דינר. הדינר הוקם כבר כמטבע חזק, כאשר 1 דינר = 2.38 דולר אמריקאי, משוואה שנשמרה עד 1964, אז בעקבות אינפלציה פחת הדינר ל־1 דינר = 1.90 דולר אמריקאי. הדינר התחזק שוב לעומת הדולר בשנת 1971, עם משבר כלכלי בארצות הברית.

עם השנים תוניסיה חוותה אינפלציה מזערית ביותר לעומת המדינות הסובבות אותה. הדינר היה הכי פחות משתנה בין השנים 2000–2010 מבין המטבעות של שכנותיה המייבאות נפט, מצרים ומרוקו. האינפלציה עמדה על 4.9% בשנת 2007 ו -3.5% בשנת 2008. עם זאת, ערך המטבע ירד מאז ובין 2008 ל־2018 הדינר פחת בכ־55% מול הדולר האמריקאי, וכ -46% מול האירו.

מטבעות ושטרות
-------------

### גלריה

* 5 מילימס5 מילימס
* 10 מילימס10 מילימס
* 20 מילימס20 מילימס
* 50 מילימס50 מילימס
* 100 מילימס100 מילימס
* 200 מילימס200 מילימס
* 500 מילימס / 0.5 דינר500 מילימס / 0.5 דינר
* 2 דינר2 דינר
* 5 דינר (מטבע)5 דינר (מטבע)
* 5 דינר (שטר)5 דינר (שטר)
* 20 דינר (שטר 1)20 דינר (שטר 1)
* 20 דינר (שטר 2)20 דינר (שטר 2)
* 50 דינר50 דינר

### 50 דינרים

בצד הקדמי: בחלק המרכזי של השטר יש תמונה של הבניין של מוזיאון הכסף התוניסאי, שעליו דיוקנו של המלומד אבן רשיק. המילים מצוינות בפינות העליונות של השטר. מספר סידורי - בפינות השמאלית העליונה והתחתונה של השטר.
בצד ההפוך: בחלק המרכזי של השטר יש תמונה של הכיכר המרכזית של קסבה ובניין ממשלת תוניסיה. המילים מצוינות בפינות העליונות של השטר. בשטצ'י המרכזי התחתון של השטר המלה מסומנת במכתבים: 50 CINQUANTE DINARS (50/50 דינרים). בחלק המרכזי העליון של השטר נמצא הכיתוב: בנק המרכזי של תוניסיה (הבנק המרכזי של תוניסיה).
מידות: 158 × 79 מ"מ.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דינר תוניסאי** בוויקישיתוף
**A**dvanced **B**usiness **A**pplication **P**rogramming) **ABAP**) היא שפת תכנות עילית ארגונית שפותחה על ידי SAP ומשמשת את הארגונים הגדולים בעולם להפעלת המערכות העסקיות שלהם.

השפה פותחה בשנות ה-80 על ידי החברה הגרמנית SAP SE.

רקע
---

ABAP הוא אחד מיישומים רבים של הדור הרביעי של שפות ייחודיות שפותחו לראשונה בשנות השמונים. במקור השפה נתנה אפשרות לתאגידים גדולים לבנות יישומים עסקיים לניהול חומרים וניהול פיננסי.

השפה הייתה בין השפות הראשונות שהציגו את המושג "מסדי נתונים לוגיים" (LDB).

תוכניות ABAP מורכבות ממשפטים בודדים (הצהרות). המילה הראשונה בהצהרה נקראת מילת מפתח של ABAP.

על המילים להיות מופרדות תמיד ברווח אחד לפחות. מערכת ההפעלה של ABAP אינה מבדילה בין אותיות גדולות וקטנות.

סביבת הרצה
----------

השפה רצה בתוך מערכת ה-SAP כך שאין צורך בסביבת פיתוח. נכנסים למערכת, טוענים את התוכנית ומתחילים לתכנת.

השפה עובדת בתוך מערכת  ה-ERP. היא משמשת אך ורק בתוך מערכת ה־SAP ואי אפשר לכתוב תוכניות ABAP מחוץ למערכות SAP.

תוכנת ABAP נפרסת ברכיבי תוכנה, כגון:

SAP\_BASIS שכבת הבסיס הטכנית הנדרשת בכל מערכת ABAP.

SAP\_ABA מכיל פונקציות הנדרשות עבור כל מיני יישומים עסקיים, כגון שותפים עסקיים וניהול כתובות.

SAP\_UI מספק את פונקציונליות ליצירת יישומי SAP UI5.

BBPCRM הוא דוגמה ליישום עסקי, במקרה זה יישום CRM

SAP ABAP היא שפת תכנות ERP.

עסקאות
------

עסקה במערכת SAP (סביבת הפיתוח של השפה) היא ביצוע קוד, ביצוע קוד ABAP במערכת היא על ידי הזנת קוד העסקה, לדוגמה, VA01 הוא קוד העסקה עבור "צור הזמנת לקוח".

ניתן לקרוא לעסקאות על ידי תפריטים שמוגדרים במערכת או על ידי המשתמש, ניתן גם להתחיל עסקה על ידי הזנת קוד העסקה ישירות לשדה פקודה, אשר נמצא בכל מסך SAP.

עסקאות יכולות להיות גם מופעלות באמצעות תכנות על ידי הצהרות ABAP.

סוגי תוכניות
------------

בדומה לשפות תכנות אחרות, תוכנית ABAP היא גם יחידת הפעלה או ספריה, המספקת קוד הניתן לשימוש חוזר לתוכניות אחרות ואינה ניתנת להפעלה באופן עצמאי.

### מילון ABAP

המילון מכיל את כל המידע אודות הנתונים במערכת SAP.

כל התייחסות לנתונים (למשל, טבלה, תצוגה או סוג נתונים) יתקבלו ממילון זה.

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ABAP

הערות שוליים
------------

1. ↑  ABAP Programming: Official Tutorials, Community & Resources, SAP (באנגלית)
2. ↑  ABAP Development - ABAP Development - SCN Wiki, wiki.scn.sap.com
3. ↑  , help.sap.com

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007561340305171
* BNE: XX556741
* BnF: cb15589937c (data)
* GND: 4610511-6
* LCCN: sh98001561
* NKC: ph515808
* SUDOC: 120299658

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בקבוצת כדורגל מרוסיה. אם התכוונתם למועדון הוקי קרח בעל אותו השם, ראו סיביר נובוסיבירסק (הוקי קרח).

**סיביר נובוסיבירסק** (ברוסית: **Сибирь Новосибирск**) הייתה קבוצת כדורגל מקצוענית מהעיר נובוסיבירסק שברוסיה שהתמודדה בליגת העל הרוסית, ליגת הכדורגל הלאומית ובליגת הכדורגל המקצוענית.

הישגי השיא שלה הן העפלה לגמר הגביע הרוסי בכדורגל בעונת 2010.

היסטוריה
--------

הקבוצה הוקמה ב-1936 ולא הגיעה להישגים משמעותיים בתקופת ברית המועצות. ב-1987 אף נשרה לליגה החובבנית. המפנה החל לאחר התפרקות ברית המועצות.

ב-1992 העפילה הקבוצה לראשונה לליגה הרוסית הראשונה, אזור מזרח. ב-1996 נשרה הקבוצה לליגה השנייה, בה התמודדה עד לשנת 2004, אז סיימה ראשונה והעפילה חזרה לליגה הרוסית הראשונה. ב-2006 סיימה הקבוצה במקום השמיני בליגת המשנה והגיעה עד לשלב שמינית גמר גביע רוסיה.

ב-2007 סיימה הקבוצה במקום השלישי, אך במשחקי פלייאוף ההעפלה כשלה בניסיונה להעפיל לליגת העל הרוסית. את עונת 2008 סיימה הקבוצה במקום ה-14. בעונת 2009 העפילה הקבוצה לרבע גמר הגביע הרוסי וסיימה כסגנית אלופת הליגה הראשונה, מה שהעניק לה את הזכות להעפיל לליגה הבכירה. את עונתה הראשונה בליגה הבכירה סיימה הקבוצה במקום ה-16 והאחרון ונשרה בחזרה לליגת המשנה. באותה עונה הפסידה הקבוצה בגמר הגביע הרוסי לזניט סנקט פטרבורג, אך בעקבות הישג זה זכתה הקבוצה בכרטיס למוקדמות הליגה האירופית, והוגרלה בשלב המוקדמות השלישי של עונת 2011 מול אפולון לימסול הקפריסאית. במשחק הראשון אשר נערך בנובוסיבירסק ניצחה הקבוצה 1:0, ובמשחק הגומלין בקפריסין הפסידה 2:1, אך העפילה לשלב הבא עקב שער החוץ שכבשה. בשלב הבא הוגרלה סיביר מול פ.ס.וו. איינדהובן ההולנדית; במשחק הראשון ניצחה סיביר בתוצאה 1:0, אך במשחק הגומלין הפסידה 1:5 והודחה מהמפעל.

בעונת 2018/2019 זכתה לתמיכה פיננסית מבנק אוטקריטיה ובנק Sibmost, ברם הציגה מאזן עגום של 17 הפסדים וירדה לליגה השנייה, אחרי 8 עונות בליגה הלאומית ופורקה בתום העונה. את מקומה בליגה המקצוענית נטלה קבוצה חדשה בשם "**נובוסיבירסק**".

סיביר במפעלים האירופיים
-----------------------

| עונה | טורניר | סיבוב | מדינה | יריבה | משחק בית | משחק חוץ | בסיכול הכללי |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2010/11 | הליגה האירופית | מוקדמות | קפריסיןקפריסין קפריסין | אפולון לימסול | 1:0 | 1:2 | 2:2 |
| 2010/11 | הליגה האירופית | שלב הפלייאוף | הולנדהולנד הולנד | פ.ס.וו. איינדהובן | 1:0 | 0:5 | 1:5 |
|

שמות הקבוצה
-----------

* "בורובסטניק" (1936-1937) - ע"ש האגודה האקדמית לספורט
* "קריליה סובייטוב" (1938-1956) - ע"ש חיל האוויר הסובייטי
* "סיבסלמאש" - ע"ש המפעל החקלאי של נובוסיבירסק (1965-1957)
* סאט"ם - ע"ש הבעלים, המפעל הסיבירי להנדסת חשמל כבדה (1970)
* "דזרז'ינטס" - ע"ש פליקס דזרז'ינסקי, ראש הצ'קה (1971)
* "צ'קאלובץ" - ע"ש ואלרי שקאלוב, טייס מפורסם (1972-1991, 1993-1999)
* "צ'קאלובץ-פוקומי"ס", ע"ש מפעל שקאלוב לבניית מטוסים (1992)
* "צ'קאלובץ-1936" (2000-2005)
* "סיביר" (2006-2019)

אצטדיון הקבוצה
--------------

הקבוצה אירחה את משחקיה באצטדיון ספרטק בן 12,500 המושבים.

תארים והישגים
-------------

* **גביע רוסיה**:
	+ גמר: 2010
* **אליפות אזור מזרח של הליגה הרוסית השנייה**:
	+ זכייה: 2004
* **הליגה הרוסית הראשונה**
	+ סגנות: 2009 (העפילה לליגה הבכירה)
	+ מקום שלישי: 2007

קישורים חיצוניים
----------------

* אתר האינטרנט הרשמי של סיביר נובוסיבירסק
**טֵרַצוֹ**, או בכינויו הנפוץ: **בָּלָטָה** (בעברית: **אֲרִיחַ רִצְפָּה**; **מַרְצֵפָה**), הוא שם לאריחי ריצוף משוייפים העשויים מבטון לבן וחצץ (אגרגט) ולעיתים גם פיגמנטים שונים. בנוסף למרצפות, ניתן ליצור בטכנולוגיית הטרצו משטחים גדולים, מדרגות, ועוד. אריחים שבהם האגרגטים (חלק החצץ) הם זעירים מכונים אריחי שומשום.

מקור השם הוא העיירה Terrazzo באיטליה, שם כנראה, החלו לערבב אגרגטים במלט לרצפה בדוגמאות שונות וללטש, את הרצפה עד לקבלת מראה מבריק ומגוון.

טרצו בעיר הרומית העתיקה הרקולנאום
תהליך ייצור הטרצו כולל יציקת תערובת בטון לבן וחצץ על אריח בסיס אשר עשוי בדרך כלל מיציקת בטון. לאחר ההתקשות עובר האריח לשיוף חלקו העליון ובכך לחשיפת מרקם אבני החצץ. השימוש באבנים מיועד לחזק את המרצפת ולהקנות לה את המראה הייחודי שלה.

יישומו של הטרצו בישראל הוא על מצע חול נקי ושכבת טיט הדרושה לפילוס (יישור באמצעות פלס) האריח.

יתרונותיו של הטרצו הוא מחירו הנמוך (בהשוואה לאריחי שיש, אבן ואריחי ריצוף טבעי אחר וגם מאריחי קרמיקה שייצורם כרוך בשרפה) ועמידותם הגבוהה לשבר (כתוצאה מעומס פיזי) וכן גם האפשרות לחדש ולהבריק אותו שנים אחרי שהוא כבר משמש כריצוף בבניין באמצעות מכונות ליטוש ("פוליש"). 

לטרצו אין חסרונות משמעותיים, למעט אולי המשקל שלו, אלא שהתקנים דורשים מאריחי הטרצו לעבור בדיקת בעומס ממוצע של 300 ק"ג, מה שמגביל את היכולת לייצר אריחים במידות גדולות, שיעמדו בדרישות התקן. עיצוב ריצוף מודרני המעדיף שימוש באריחים במידות גדולות, דחקו את אריחי הטראצו מהשוק, לטובת אריחים קרמיים שאינם חייבים בבדיקת שבר.

בשנת 1946 נפתח מפעל גדול במפרץ חיפה ללוחות טרצו ששימשו כשיש למטבחים תחת השם המסחרי "גלומיט".

הטרצו היה לריצוף הפנים הנפוץ ביותר בישראל החל משנות העשרים ועד לראשית שנות התשעים של המאה העשרים. עד לשנות השבעים היה נפוץ מאוד הריצוף בטרצו מרובע במידה של 20 סנטימטר שבו כמות חצץ נמוכה יחסית ובטון לבן לא מגוון בעל תצורה כללית אופיינית. לאחר מכן גדל מגוון הדגמים שבחלקם אגרגטים ייחודיים ובטון מגוון. כמו כן גדל השימוש במידה של 30 סנטימטר. בשנות התשעים פחת מאוד השימוש בטרצו, בין השאר בעקבות ירידת המחיר ועליית האיכות של אריחי הקרמיקה, ובייחוד הסוג הנקרא גרניט פורצלן.

בתרבות
------

עד שנות ה-90, היה מקובל המושג "לשים את הכסף מתחת לבלטות", שמשמעו להחביא את הכסף בבית. המקור למושג הוא שאריחים משוחררים שניתן להרים נחשבו מקום מחבוא מעולה לשטרות.

להקת כוורת, בשירם הפרודי הבלדה על ארי ודרצ'י, מתארת זוג בנאים שגרים מתחת לרצפה ומזיזים את הבלטה על מנת לצאת.

ראו גם
------

* אריח קרמיקה
* אריח פורצלן

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **טרצו** בוויקישיתוף
* מיכל בלאו, בלדה לבלטה: מה יותר ישראלי מרצפת טראצו? מדריך שימושי, באתר Xnet‏, 1 ביולי 2019
* מנור בראון, נפל בשכונה שלכם עץ? אולי תוכלו להכין ממנו אריחי טראצו מקוריים, באתר Xnet, 21 בפברואר 2020
* טרצו, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  הן הישראלים והן האירופים
2. ↑  ראה "הארץ" 16 באפריל 1946
3. ↑  "למה הפסקנו לשים כסף מתחת לבלטות?". *Ynet*. 2011-09-24. נבדק ב-2017-09-06.
4. ↑  "מצאה אוצר: אישה גילתה שבעלה הסתיר ממנה מיליון שקל מתחת לבלטות". *Bizportal*. נבדק ב-2017-09-06.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007529780905171
* GND: 4604098-5
* LCCN: sh85134094
* NDL: 00572890

 |
גרסה D של התוכנה
**ADABAS** היא תוכנה לניהול מסדי נתונים בצורת רשימות מקושרות (Inverted Lists), שפותחה על ידי חברת Software AG. התוכנה הנפוצה בעיקר במחשבי מיינפריים. שמו של מסד הנתונים הוא קיצור של Adaptable Database System.

הגרסה העיקרית של מסד הנתונים נקראת ADABAS C ומיועדת למחשבי מיינפריים. גרסה המיועדת למחשבי מערכות פתוחות הנקראת ADABAS D. במערכות פתוחות, ADABAS D הוא מסד נתונים טבלאי.
  

ADABAS C במחשבי מיינפריים של IBM, היא הגרסה המוצלחת ביותר מבחינה מסחרית. בשיאה היה לה פלח שוק של יותר מ 5%. במשך הזמן גדל פלח השוק של במסד הנתונים DB2 במיינפריים על חשבון מסדי נתונים אחרים, ביניהם Adabas. הסיבות העיקריות לירידת פלח השוק של Adabas הן השליטה של חברת IBM בשוק מוצרי התוכנה למחשבי מיינפריים המיוצרים על ידה ושליטת הפרדיגמה של מסדי נתונים יחסיים בשוק מסד הנתונים. הביצועים של מסד הנתונים Adabas על מיינפריים הם טובים במיוחד במערכות בהיקפי תנועות גדולים.
  

ל Adabas D פלח שוק קטן בגלל הקושי בתחרות מול מסדי נתונים נפוצים כמו Oracle Database.

היסטוריה
--------

* 1971 מסד הנתונים ADABAS נכתב בחברת Software AG הממוקמת בדרמשטט, גרמניה.
* 1972 נכתבת גרסה התומכת במספר רב של קבצים.
* 1973 נכתבת גרסה עבור מחשבי סימנס הנפוצים בשוק הגרמני.
* 1985 נכתבת גרסה עבור מחשבי DEC/VAX.
* 1988 נכתבת גרסה עבור מחשבי UNIX.
* 1994 מוכרז המוצר ADABAS D לאחר רכישת המוצר SQL-Datenbanksysteme.

מבנה מסד הנתונים
----------------

מסד הנתונים אינו מסד נתונים רלציוני, אלא בנוי במבנה של רשימות מקושרות.  
מבנה הרשומה אינו אטומי ואחד מהשדות יכול להכיל וקטור של ערכים (Multiple Value) או אפילו וקטור של מספר ערכים (Periodic Group).

מסד הנתונים מורכב משלושה סוגי קבצים עיקריים: ASSO, DATA ו-WORK.
קובצי ה DATA מאחסנים את הנתונים עצמם. קובצי ה-ASSO מאחסנים את הרשימות המקושרות המאפשרות גישה מהירה לנתונים. קובצי ה-WORK משמשים לחישובים, מיונים ושמירה על שלמות מסד הנתונים.
למסד הנתונים סוג קבצים נוסף - קובצי PLOG שבהם נשמרים השינויים במסד הנתונים ומאפשרים התאוששות במקרה של תקלה, או שחזור לנקודת זמן מבוקשת.

מהדורות
-------

בשנת 2006 הודיעה החברה על גרסת ADABAS 2006 הכוללת רכיבים נוספים מלבד מסד הנתונים.

מוצרים משלימים
--------------

חברת Software AG פיתחה סדרה של מוצרים העובדים בשיתוף עם מסד הנתונים שלה. המוצר הנפוץ ביותר הוא שפת תכנות הנקראת Natural. מוצרים עיקריים נוספים הם מוצר התווכה Entirex ומילון הנתונים Predict.

Adabas בישראל
-------------

בישראל הופץ ונתמך מסד הנתונים Adabas, כמו כל מוצרי התוכנה האחרים של Software AG על ידי חברת SPL. לאחר כמה עשרות שנים ש SPL ייצגה את Software AG, רכשה החברה הגרמנית את SPL, הנקראת היום Software AG ישראל. בישראל, למסד הנתונים Adabas במחשבי מיינפריים פלח שוק הגדול בהרבה מאשר בעולם. בשיאו הוא עבר את ה 50%.

מערכות הפעלה שבהן ניתן להפעיל את ADABAS
---------------------------------------

* z/OS
* OS/390
* BS2000
* z/VM
* VSE/ESA
* OpenVMS

ראו גם
------

* DB2
* IMS/DB
* z/OS
* Oracle Database
* IDMS
* Datacom/DB

קישורים חיצוניים
----------------

* 

* אתר האינטרנט הרשמי של ADABAS

* Software AG ,Adabas Database Management System,

* אתר חברת Software AG.

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: n91080700
* VIAF: 181516712
* WorldCat (עם VIAF): 181516712

 |
**סיגילריה** (שם מדעי: *Sigillaria*) הוא סוג פרהיסטורי של צמח קדום מקבוצת הליקופודים שהיה קרוב לאיזוט המודרני אך היה גבוה כמו עץ. באורח חייו דמה לזה של שרכים וטחבים. המאובנים שלו התגלו ברחבי בריטניה, ארצות הברית, קנדה, סין, קוריאה, טנזניה וזימבבואה ותוארכו לתקופות הקרבון והפרם לפני 323.2 עד 254 מיליון שנה מזמננו (בעבר נחשבו לעוד יותר מוקדמים כבר מהדבון). הסוג הקרוב ביותר לצמח זה היה הלפידודנדרון שחי בצורה דומה ובאותם אזורים.

צמח קדום זה היה בעל גבעול גבוה מכוסה "קשקשים" שהגיע לגובה של עד 30 מטרים ובקצהו בלטו מעין-עלים גבוהים הקרובים לגבעול וללא ענפים. הצמח התרבה ללא זרעים, באמצעות נבגים (שנמצאו בתוך מבנים חרוטיים). מספר חוקרים הציעו, אך לא הצליחו להוכיח, שצמח זה היה בעל אורח חיים מהיר, בו גדל במהירות לגובה מרשים, הגיע לבגרות, התרבה ומת בגיל צעיר.

מינים
-----

* S.alveolaris
* S.barbata
* S.bicostata
* S.boblayi
* S.brardii
* S.cancriformis
* S.cristata
* S.cumulata
* S.davreuxii
* S.densifolia
* S.elegans
* S.elongata
* S.fossorum
* S.hexagona
* S.loricata
* S.mammiliaris
* S.menardi
* S.micaudi
* S.monostigma
* S.orbicularis
* S.ovata
* S.pachyderma
* S.principes
* S.reticulata
* S.rugosa
* S.saulii
* S.schotheimiana
* S.scutellata
* S.sillimanni
* S.tesselata
* S.transversalis
* S.trigona
* S.voltzii

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **סיגילריה** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| מזהים טקסונומיים עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GBIF
 |

הערות שוליים
------------

1. ↑  Hans' Paleobotany Pages - The clubmoss tree Sigillaria
משפט מכשפות
**כריסטנזה קרוקוב** (בדנית: **Christence (Christenze) Kruckow**;‏ 1558 – 26 ביוני 1621) הייתה אצילה דנית שהואשמה כמכשפה. היא הייתה אחת מרק שתי בנות האצולה שהוצאו להורג בעוון כישוף בסקנדינביה.

כריסטנזה נולדה בנייבורג, אך כפי שהיה נהוג בין בני האצולה באותה תקופה, נשלחה בנערותה לחיות אצל משפחת אצולה אחרת, הזוג איילר ברוקנהוס ואשתו ברטה פריס, באחוזת נקבולה.

משפט ראשון
----------

כשברוקנהוס התאלמן בשנת 1582, כריסטנזה קיוותה שיינשא לה, אבל ב-1584 הוא התחתן עם אן בילה. אן בילה הפילה או ילדה 15 פעמים, וכולם מתו. כשבת דוד של אן ילדה ולד מת בשנת 1596, היא האשימה שלוש נשים על גרימת המוות על ידי כישוף, והביאה לשריפתן על המוקד. אן התחילה לחשוב שגם האסונות שלה מקורם במעשי כישוף. כדוגמת בת דודה, היא האשימה בכישוף אישה בשם אסה לאורידסס.

אסה העידה כי מיטת הכלולות של אן קולל בעת חתונתה על ידי גונדר קיילדרסוונס, שד, וכריסטנזה קרוקוב. נאשמת נוספת במקרה, יוהנה ינסנס, הוסיפה כי כריסטנזה נכחה בשבת מכשפות בבלוקסברג.

יוהנה ינסנס נשרפה על המוקד באשמת כישוף, אך הרשויות לא רצו להאשים בת אצולה, ואחיה של כריסטנזה לקח אותה משם ושיכן אותה אצל אחותם באולבורג.

משפט שני
--------

בשנת 1619, השלטונות החלו לחקור שמועות שפצחו באולבורג במשך מספר שנים לגבי מחלות מוזרות המתפשטות בעיר, וחתולים וחזירים מדברים בבית הקברות. מכך עלה ציד מכשפות ומספר נשים נשרפו על המוקד כמכשפות. חלקן טענו שכריסטנזה היא אחת מהן, אבל גם כאן הרשויות לא רצו להאשים בת אצולה.

אך המלך כריסטיאן הרביעי, לעומת זאת, אשר גילה עניין רב בנושא כשפים, ובהתאם להוראותיו, המשפט התקדם. אנשים להאשים אותה, והעדויות החלו להגיע: כומר האשים אותה במותה של אשתו; פידר פאולסון ראה אותה בתור אחת המכשפות שנכחו כאשר מכשפה הולידה מפלצת; סורן טומרמנד היה קורבן דקירה לאחר שקרוקוב הבטיחה לו מזל רע.

כריסטנזה נעצרה, והוחזקה במאסר למשך שנתיים בזמן שהתנהלו נגדה הליכים. היא הודתה שקיללה את מיטת הכלולות של אן בילה שנים קודם לכן, ושלא חיבבה את אשתו של הכומר. היא הורשעה ונידונה למוות בעוון כישוף. עתירתה לחנינה נדחתה. העונש על כישוף היה להישרף למוות, אך בשל מעמדה, כריסטנזה זכתה ליהרג בעריפת ראשה. הריגה באמצעי זה נחשבה ל"הריגה הוגנת", בו ההרוג שומר על כבודו, זכאי לקבורה כנסייתית, והכניסה לגן עדן אינה חסומה בפניו, בניגוד לאמצעים אחרים ובעיקר שרפה, דרכם הוצאו להורג מכשפות בדרך כלל. לפיכך, כריסטנזה נקברה על פי כל הטקסים המקובלים של הכנסייה.

בסקנדינביה, היה זה יוצא דופן שבת אצולה תישפט על כישוף. ידוע רק על מקרה אחד בדנמרק – המקרה של כריסטנזה, ומקרה אחד בשוודיה, בו קרסטין אולפסקס הוצאה להורג בשנת 1585.

קישורים חיצוניים
----------------

* (In Danish)
* Jan Guillou: *Häxornas försvarare* (The defender of the witches) (In Swedish)
* *Christenze Kruckow. En adelig Troldkvinde fra Chr. IV's Tid* (Christenze Kruckow. A noble witch from the age of Chr. the 4th), by Jorgen Carl Jacobsen
* Dansk kvindebiografisk leksikon


|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: nr2002004535
* VIAF: 78712322
* WorldCat: lccn-nr2002004535

 |

 ערך זה הוא יתום, כלומר אין ערכים בוויקיפדיה שמקשרים אליו. אתם מוזמנים לתרום לוויקיפדיה ולקשר אליו מכמה מהערכים שמכילים את המונח **"כריסטנזה קרוקוב"**.
**MSV דיסבורג** (בגרמנית: **Meidericher Spielverein 02 e. V. Duisburg**, ובקיצור, **MSV Duisburg**) הוא מועדון כדורגל מהעיר דיסבורג שבמדינת נורדריין וסטפאליה בגרמניה. המועדון שיחק בבונדסליגה הראשונה בשנת הקמתה, 1963, והיה אחד ממייסדיה. כיום דיסבורג משחקת בליגה הגרמנית השלישית. המועדון מכונה "הזברות" בשל החולצות המפוספסות של שחקניו והזברה שמופיעה על סמלו. למועדון שלוש זכיות בטורניר האינטרטוטו, בשנים 1974, 1977 ו-1978.

היסטוריה
--------

המועדון הוקם בשנת 1902 ובשנותיו הראשונות זכה במספר אליפויות מקומיות, כאשר בעונת 1912/1913 הקבוצה לא הפסידה באף משחק. לאחר שבמלחמת העולם השנייה המועדון היה קרוב להתפרקות, בתום במלחמה, בשנת 1946, דיסבורג זכתה באליפות העיר. בשנת 1951, הקבוצה זכתה באליפות האוברליגה המערבית, שהייתה אז הדרג השני במבנה הליגות של גרמניה. מעונת 1951/1952 ועד 1963 המועדון שיחק בליגה הבכירה עד להקמת הבונדסליגה, למעט עונת 1954/1955. שהותו של המועדון בצמרת הכדורגל הגרמני גרמה לכך שהיה לאחד מבין 16 הקבוצות אשר השתתפו בעונתה הראשונה של הבונדסליגה. בעונתה הראשונה של הבונדסליגה סיימה דיסבורג במקום השני - הגבוה ביותר בתולדותיה. 

הקבוצה שיחקה כמעט עשרים שנה בבונדסליגה הראשונה, עד שבסוף עונת 1982/1983 הקבוצה ירדה לבונדסליגה השנייה. בשנותיו בליגה הבכירה המועדון זכה בגביע האינטרטוטו שלוש פעמים ב-1974, 1977 ו-1978. במהלך 25 השנים הקרובות המועדון "התנדנד" בין הליגה הראשונה לשנייה. עונת 2007/2008 הייתה עונתו האחרונה של המועדון בבונדסליגה. בסיומה של עונה זו המועדון ירד לליגה השנייה בה שיחק עד עונת 2012/2013 בה ירד לליגה השלישית. בעונת 2014/2015 המועדון שב לליגה השנייה, אולם שרד בה רק עונה אחת ובתום עונת 2015/2016 ירד לליגה השלישית פעם נוספת. כעבור עונה אחת, שבה דיסבורג לבונדסליגה השנייה. בתום עונת 2018/19 נשרה דיסבורג לליגה הגרמנית השלישית, לאחר שסיימה את העונה במקום האחרון.

תארים והישגים
-------------

* **בונדסליגה**
	+ מקום שני (1): 1964
* **האוברליגה המערבית**
	+ 1951
* **הגביע הגרמני**
	+ גמר (4): 1966, 1975, 1998, 2011
* **גביע האינטרטוטו**
	+ 1974, 1977, 1978

כדורגלני עבר בולטים
-------------------

* גרמניהגרמניה מיכאל בלה
* גרמניהגרמניה ברנרד דיץ
* גרמניהגרמניה דטלף פירזיג
* גרמניהגרמניה רודולף זליגר
* גרמניהגרמניה הרטמוט היידמן
* גרמניהגרמניה מיכאל טרנאט
* גרמניהגרמניה תומאס שטרונץ
* גרמניהגרמניה רולאנד וולפארט
* גרמניהגרמניה מיכאל פריץ
* גרמניהגרמניה מרקוס מארין
* גרמניהגרמניה דיטמר יאקובס
* גרמניהגרמניה אובה שפיס
* גרמניהגרמניה מיכאל צייר
* מרוקומרוקו ראשיד עזוזי
* טוגוטוגו באשירו סאלו
* אוקראינהאוקראינה וולודימיר ליוטיי
* פוליןפולין תאמאש הייטו
* דנמרקדנמרק סטיג טופטינג

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **דיסבורג** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של דיסבורג (בגרמנית)

* פרופיל, באתר Transfermarkt

* פרופיל, באתר Soccerway

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* GND: 2120783-5
* VIAF: 140234741
* WorldCat: viaf-140234741

 |
פירוש נוסף ערך זה עוסק בפרשן כדורסל ישראלי. אם התכוונתם לשייט ישראלי, ראו ערן סלע (שייט).
ערן סלע
**ערן סלע** (נולד ב-11 באפריל 1968) הוא פרשן כדורסל ישראלי. שימש ראש דסק הכדורסל של העיתון מעריב, ראש דסק הכדורסל של אתר הספורט ONE, חבר בפאנל של התוכנית "רק ספורט" ברדיו ללא הפסקה, בעל טור שבועי בעיתון "מקור ראשון" והיה גם כותב קבוע במגזין "בלייזר". בעשור השני של המאה ה-21, משמש סלע פרשן ליגת התיכונים בישראל וליגת המכללות האמריקנית בערוץ הטלוויזיה "ONE".

ביוגרפיה
--------

סלע נולד וגדל בפתח תקווה. החל את דרכו ככדורסלן צעיר במועדון מכבי פתח תקווה שם שיתף פעולה עם שרון דרוקר. לאחר שנפצע בברך בגיל 17 נאלץ לפרוש ממשחק פעיל.

את שירותו בצה"ל עשה בתחנת הרדיו גלי צה"ל, שם הגיש פינות ספורט, שימש סטטיסטיקאי וערך את התוכנית "צעד וחצי". לאחר שירותו הצבאי הצטרף סלע לעיתון "עולם הספורט". לאחר כחצי שנה נסגר העיתון וסלע עבר לכתוב בעיתון "מעריב", בו היה בעל טור קבוע בשם "סיפרה בסלע". הטור שילב סטטיסטיקה והומור בקשר לכדורסל בארץ ובעולם. במעריב עבד כ-15 שנים (1990-2005) ובמהלכן סיקר את הפועל ומכבי תל אביב, וכן את תחום הכדורסל האירופי. הוא החליף את עפר שלח כפרשן הכדורסל של העיתון לאחר עזיבתו. כמו כן, בתחילת שנות ה-90 כתב סלע במשך שנתיים למקומונים "מלאבס" ו"צומת השרון", ואף עבד שנה בערוץ הספורט כפרשן אירופי.

ב-2005, לאחר שסיים את עבודתו ב-"מעריב", שימש סלע דובר איגוד הכדורסל בישראל במשך 10 חודשים, ובתחילת שנת 2006 עבר לשמש ראש דסק הכדורסל של אתר ONE. במקביל, הוא מפעיל אתר אינטרנט בנושא כדורסל בשם "כדורסלע". סלע כתב במרוצת השנים מספר ספרים וחוברות העוסקים בכדורסל.

החל משנת 2002 ועד לשנת 2010 סלע פרסם מדי שנה את "יומן הכדורסל של ערן סלע" לתלמידי בתי הספר.

במקביל לתפקידו התקשורתי, הוא משמש גם כסוכן שחקני ושחקניות כדורסל בסוכנות ששמה "כחול לבן".

סלע נשוי ואב לשלושה. הוא אחיו הגדול של כדורסלן העבר גיל סלע.

ספרים וחוברות שכתב
------------------

* **מדריך הכדורסל השלם**, 1998, נכתב עם ירון טלפז - ספר המקשר בין הכדורסל הישראלי, האירופי והאמריקאי, במתכונת קידום לעונת משחקים, הוצאה פרטית.
* **מסביב לכדור**, 2003 - סיפורים מעולם הכדורסל, הוצאת מודן.
* **על המפה – עונה למזכרת בכדורסל הישראלי**, 2004 - חוברת צבעונית על העונה בה זכתה מכבי תל אביב באליפות היורוליג והפועל ירושלים באליפות היול"ב קאפ.
* **דאנק בפרצוף**, 2005 - סיפורים מעולם הכדורסל, הוצאת מודן.
* **היכל התהילה – 50 הכדורסלנים הגדולים של ישראל בכל הזמנים**, 2005 - אלבום שנכתב ביחד עם אהרל'ה ויסברג וקובע את רשימת 50 הכדורסלנים הטובים של ישראל.
* **עבירה במתכוון**, 2006 - ספר המורכב מאוסף קטעים נבחרים של הטור "סיפרה בסלע" שפורסם במעריב בין השנים 1990–2005, הוצאת מודן.

קישורים חיצוניים
----------------

* כדורסלע, אתר הכדורסל של ערן סלע
* כחול לבן - סוכנות השחקנים של ערן סלע
* ערן סלע (1968-), דף שער בספרייה הלאומית

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007313403005171
* LCCN: n83052936
* WorldCat (עם LCCN): n83-052936

 |
**ערן סלע** (נולד ב-19 במרץ 1985) הוא שייט ישראלי, המתחרה במפרשית מדגם 470. סלע מתחרה לצדו של גידי קליגר, וב-2012 הוא זכה במדליית כסף באליפות העולם בשיט.

קריירה
------

סלע הוא חבר מועדון השייט שדות-ים. בגיל 14 הוא החל לשוט במפרשית 420 ובהמשך עבר למפרשית 470. באליפות אירופה בשיט לנוער שהתקיימה בהונגריה ב-2004 זכה במדליית ארד. היה אלוף ישראל פעמיים, וסגן-אלוף שלוש פעמים.

שותפו הראשון היה אביב בן חורין, ולאחריו יוגב יוסף, שניהם מקיבוץ שדות ים. עם יוסף התחרה בשנת 2009, על הכרטיס לאולימפיאדת לונדון מול הצמד אודי גל וגידי קליגר, בו סיימו במקום נמוך.

סלע כבר פרש משייט לטובת אימון בשל בעיות מימון, ועסק בתחום במשך שנה וחצי, אולם בשנת 2009 אודי גל וגידי קליגר נפרדו מהשותפות במפרשית 470, לאחר שגל פרש, וסלע חַבָר לקליגר. לאחר חודש של אימונים, סיימו השניים במקום השלישי בגביע רולקס במיאמי. 

במרץ 2010 הגיעו למקום הראשון באליפות ישראל, וזכו במדליית כסף באליפות אירופה באיסטנבול באותה השנה.

ב-2011 זכו סלע וקליגר במדליית הארד באליפות אירופה שנערכה בהלסינקי. בהמשך השנה זכו במדליית ארד בתחרות הקדם-אולימפית שנערכה בויימות', האתר שאירח שנה לאחר מכן את תחרויות השייט באולימפיאדת לונדון (2012). הישג זה הקנה להם את הקריטריון האולימפי הישראלי. באליפות העולם בפרת' ב-2011 סיימו במקום הרביעי שהקנה להם את הקריטריון הבינלאומי והבטיחו את השתתפותם, באולימפיאדת לונדון. באפריל 2012 הגיעו קליגר וסלע למקום ה-6 בתחרות גביע העולם שנערכה בפלמה דה מיורקה. באולימפיאדת לונדון לא הצליחו קליגר וסלע לשחזר את הישגיהם, וסיימו במקום ה-15.

חיים אישיים
-----------

סלע יליד חדרה, ומתגורר בקיבוץ שדות ים. אביו עוסק בתחזוקת כלי שיט ומעניק שירותים ימיים), ואמו עובדת בחברה שאמצה אותו אבן קיסר. יש לו שני אחים, רועי שפועל בפרויקט הקשור לספינות, ועופרי שעבדה כעוזרת "סקיפר".

בצבא שירת בבסיס השייטת בעתלית במעמד של ספורטאי מצטיין.

קישורים חיצוניים
----------------

* ערן סלע, באתר olympedia.org
* ערן סלע, באתר Sailing.org
* ערן סלע, באתר הוועד האולימפי בישראל
* תומר רונא, ערן סלע משייט לאולימפיאדת לונדון, באתר mynet‏ קיבוץ, 28 באפריל 2011
* ynet ספורט, טבילת אש, באתר ynet, 20 במרץ 2012
* אורי טלשיר‏, גידי קליגר מצא שותף: "ערן סלע הכי מתאים לי", באתר וואלה!‏, 1 בדצמבר 2009
* בעז גורן, ‏קליגר: עמדנו בלחץ, סלע: הפעם 'התלבש' לנו, באתר ONE‏, 7 בספטמבר 2010
* ערן סלע, באתר "magazin"
* אליסף דעואל, ‏קליגר וסלע זכו במדליית כסף בגביע העולם, באתר ONE‏, 17 באפריל 2012

|  משלחת ישראל לאולימפיאדת לונדון (2012)  |
| --- |
| אתלטיקה **אתלטיקה** | זוהר זימרו • דונלד סנפורד • ג'יליאן שוורץ |
| בדמינטון **בדמינטון** | מישה זילברמן |
| ג'ודו **ג'ודו** | טומי ארשנסקי • אריק זאבי • גולן פולק • סוסו פללשווילי • אליס שלזינגר |
| התעמלות אמנותית **התעמלות אמנותית** | נבחרת ישראל בהתעמלות אמנותית (מורן בוזובסקי, אליאורה זולקובסקי, פולינה זקלוז'ני, נועה פלצ'י, ויקטוריה קושל, מרינה שולץ) • נטע ריבקין |
| התעמלות **התעמלות מכשירים** | פליקס אהרונוביץ' • ולריה מקסיוטה • אלכס שטילוב |
| טניס **טניס** | יוני ארליך • שחר פאר • אנדי רם |
| קליעה **קליעה** | סרגיי ריכטר |
| שחייה **שחייה** | אמרי גניאל • יעקב טומרקין • גל נבו • עמית עברי • נמרוד שפירא בר אור |
| שחייה אמנותית **שחייה אמנותית** | אנסטסיה גלושקוב • אינה יופה |
| שיט **שיט** | נופר אדלמן • ורד בוסקילה • גיל כהן • ערן סלע • שחר צוברי • לי קורזיץ • גידי קליגר |
**ערן שגיא סשיצקי** (נולד ב-1 בינואר 1978) הוא מורה, במאי וסופר ישראלי.

קורות חייו
----------

שגיא נולד בתל אביב וגדל בקריית אונו. למד בתיכון בן צבי. 
בעל תואר ראשון בפילוסופיה וקולנוע ותואר שני באמנות, שניהם מאוניברסיטת תל אביב. 

לימד בחוג לקולנוע באוניברסיטת תל אביב. עובד כמורה לקולנוע וספרות וכמחנך בתיכון אלון ברמת השרון.

בשנת 2011 יצא לאור ספרו הראשון, **זה קורה מהר**, בהוצאת זמורה ביתן ובעריכת עלמה כהן-ורדי. זהו רומן על אלון השמיניסט ועל אלי, חברת הילדות היפה והפרועה שלו. שגיא מתאר "את חיי גיבוריו ואת הנעורים עצמם, היפים והמפתים כל כך, עם כל התקוות וההבל והבדידות ושיברונות הלב" (מתוך העטיפה).

בשנת 2014 יצא לאור ספרו השני, **אקלים**, גם הוא בהוצאת זמורה ביתן ובעריכת עלמה כהן-ורדי. הוא מספר את סיפורם של שני זוגות: מיקה ואביתר, העוברים לגור בדירה ישנה בתל אביב, ואורי ועמית, המתגוררים בבית שממול. משחק של זוג מול זוג ושל כל אחד בינו ובין עצמו.

בשנת 2016 ביים וידאו קליפ לשיר 'כן כן כן' של יוסי בבליקי ואילה בן פורת.

בשנת 2017 יצא לאור ספרו השלישי, **(היילי)**, בהוצאת אינדיבוק ובעריכת ארז שוייצר. הרומן מתאר את קורותיה של דניאלה, שחקנית תל אביבית, המשתתפת בהפקה קולנועית המצולמת בטוקיו. 

בראשית שנת 2017 סרטו התיעודי, **טוקיו 905**, השתתף בתחרות הישראלית של פסטיבל אפוס לסרטי תרבות ואמנות. באוקטובר של אותה שנה הסרט הוצג בהקרנות סדירות בסינמטק תל אביב.

בשנת 2018 רקד והיה שותף ליצירת המחול **זה לא ככה** (יחד עם אורי טורקניץ' ורותם פרימר), יצירה שהוצגה בפסטיבל א-ז'אנר בתיאטרון תמונע. באותה שנה פרסם סיפור בשם 'אב' ב'מאזנים', וסיפור נוסף בשם 'יפניות במסדרון' שיצא באסופת 'תן' השלישית (אנשי העכברים).

בשנת 2021 סרטו התיעודי, **הצופה** (שבוים יחד עם יעל דנון) הוצג במסגרת האוצרות התיעודית של פסטיבל קולנוע דרום. באותה שנה כתב סיפור העומד בבסיס יצירת המחול **בשביל מה?** מאת אורי טורקניץ'. בשנת 2022, **הצופה** הוצג במסגרת התחרות הישראלית של פסטיבל אפוס לסרטי תרבות ואמנות כמו גם בפסטיבל הקולנוע התיעודי של לונדון. 

שגיא מתגורר בתל אביב.

ספריו
-----

* **זה קורה מהר**, זמורה ביתן, 2011
* **אקלים**, זמורה ביתן, 2014
* **(היילי)**, אינדיבוק, 2017

סרטיו

* **טוקיו 905**, 2017
* **הצופה**, 2021

קישורים חיצוניים
----------------

* רשימת הפרסומים של ערן שגיא סשיצקי, בקטלוג הספרייה הלאומית
* ערן שגיא סשיצקי, ב"לקסיקון הספרות העברית החדשה"
* **זה קורה מהר** באתר טקסט
* כן כן כן, וידאו קליפ
* טוקיו 905, סרט תיעודי
* אב, סיפור קצר שפורסם ב'מאזנים'
* ערן שגיא סשיצקי, ברשת החברתית פייסבוק

### מפרסומיו

* שני הפרקים הראשונים בספר "אקלים", באתר scribd

### כתבות, ראיונות וביקורות

* שרי שביט, הבאנו ביכורים עם ערן שגיא, באתר ynet
* ביקור בית עם הסופר ערן שגיא, באתר ספרים, 8 בפברואר 2012
* ענבל מלכה, "זה קורה מהר" של ערן שגיא: ספר תיכוניסטים, באתר הארץ, 15 בפברואר 2012

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007296008105171
* ISNI: 0000 0003 8321 8269
* LCCN: no2012066030
* VIAF: 268134203
* WorldCat: lccn-no2012066030

 |
**ננדור גליד** (בסרבית: **Nandor Glid**,‏ סובוטיצה 12 בדצמבר 1924 - בלגרד, 31 במרץ 1997) היה פסל, צייר ודפס יוגוסלבי.

ביוגרפיה
--------

גליד נולד במשפחה יהודית. במהלך מלחמת העולם השנייה איבד כמעט את כל בני משפחתו במחנות הריכוז של הגרמנים. הוא הצטרף לתנועת השחרור הלאומית של טיטו. בתקופת המלחמה נפצע מספר פעמים.

לאחר המלחמה, בשנת 1945, נרשם לבית הספר לאמנות שימושית. בשנת 1948 נרשם ללימודים באקדמיה לאמנות בבלגרד, ובשנת 1950 זכה בפרס לפיסול. בשנת 1951 סיים את לימודיו בכיתתם של ראדטה סטנקוביץ' (צר') ומרין שטודין (אנ').

משלהי 1950 עד סוף שנות ה-60 הציג ופעל מחוץ ליוגוסלביה. הוא היה פרופסור בפקולטה לאמנות שימושית ועיצוב, ובין השנים 1985-1989 היה רקטור האוניברסיטה לאמנויות בבלגרד.

"דכאו - שאת ושבר", מאת ננדור גליד, 1977
אנדרטת השואה בסלוניקי, מאת ננדור גליד

יצירות
------

* אנדרטה לזכר קורבנות דכאו, 1968. העתק של האנדרטה מוצג ביד ושם מאז 1977.
* אנדרטה ליוגוסלבים שנספו במחנה הריכוז מאוטהאוזן, 1958. האנדרטה מוצגת במאוטהאוזן.
* האנדרטה "שולחן לאחד", 1980. האנדרטה מוצגת בקרגוייבץ.
* אנדרטת השואה בסלוניקי

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **ננדור גליד** בוויקישיתוף

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987008353288205171
* GND: 1036483754
* ISNI: 0000 0000 5368 6844
* LCCN: no2004012881
* RKD: 313758
* VIAF: 19383006
* WorldCat: lccn-no2004012881

 |
**הנמל החופשי של מלטה** (אנגלית **Malta Freeport**; מלטית **Il Port Ħieles ta' Malta**) הוא נמל חופשי השוכן במפרץ מרסשלוק בתחומי העיר בירזבוג'ה (Birżebbuġa) בדרום-מזרחו של האי מלטה במלטה. הנמל העוסק בשינוע מטען בלבד, הוא השער הימי הגדול והחשוב ביותר במדינה. הוא מופעל על ידי "מלטה פריפורט טרמינלס בע"מ" (Malta Freeport Terminals Ltd) אשר נוסדה בשנת 2001, ושייך ל"חברת מלטה פריפורט בע"מ" (Malta Freeport Corporation Ltd) אשר נוסדה בשנת 1988 ומשמשת גם כגוף מפקח. שתי החברות פועלות לפי זיכיון מממשלת מלטה, שהוארך בשנת 2008 ל-65 שנים, והן פועלות בתיאום עם הרשות הימית של מלטה (Malta Maritime Authority, ראשי תיבות MMA).

בנמל המכולות שני טרמינלים ובהם חמישה רציפים בסך הכל, שאורכם נע בין 118 ל-1,000 מטרים, ומימיהם מאפשרים שקיעה של 9.5 עד 17 מטרים. רציף נוסף לאוניות גל-נוע (RORO) משתרע לאורך של 220 מטרים ומימיו מאפשרים שקיעה מרבית של 15.5 מטרים. שטחו הכולל של הנמל הוא 613,243 מ"ר ובו מקום לאחסנת 11,831 מכולות. בשנת 1990 טיפל נמל המכולות ב-94,500 יחידות, אך נתון זה גדל ל-1,461,174 בשנת 2004. אזור האחסנה בנמל משתרע על פני שטח של 14,400 מ"ר, מהם 6,000 מ"ר מקורים, ובאתר שוכן גם מבנה משרדים בשטח של 4,400 מ"ר המושכר לשימושן של חברות ספנות ומסחר.

הנמל החופשי שוכן במרחק של 1.5 ק"מ ממזרח לאזור התעשייה הגדול במדינה השוכן בחאל פאר וכ-6 ק"מ דרומית-מזרחית לנמל התעופה הבינלאומי של מלטה בלואה.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **הנמל החופשי של מלטה** בוויקישיתוף
* אתר האינטרנט הרשמי של הנמל החופשי של מלטה
**עוד תעלה תזרח השמש** (באנגלית: **Till The Clouds Roll By**) הוא סרט מוזיקלי ביוגרפי אמריקני שהופק בידי אולפני MGM בשנת 1946.

הסרט ממחיז את הביוגרפיה של המלחין ג'רום קרן, שבמקור היה מעורב בהפקה של הסרט. ג'רום נפטר עוד בטרם הושלם הסרט ויצא אל האקרנים. רוברט ווקר מגלם את קרן.

הסרט זכור בעיקר בגלל צוות השחקנים הגדול והכוכבים הרבים של אותה התקופה שהופיעו בו. בסרט מבוצעים שירים רבים של קרן וה-15 הדקות הראשונות מכילות עיבוד מרוכז למחזמר הידוע ספינת השעשועים.
בין הכוכבים המופיעים בסרט: ג'ודי גארלנד, פרנק סינטרה, קתרין גרייסון, וירג'יניה אובראיין, דינה שור, ואן ג'ונסון, ג'ון אליסון, לנה הורן, לוסיל ברמר, ואן הפלין, סיד צ'ריס ואנג'לה לאנסבורי.

בזמן צילומים הייתה ג'ודי גארלנד בהריון עם בתה לייזה מינלי, בזמן צילומיה נאלצו המלבישים להסתיר את הריונה וזאת כדי לא לפגוע במוניטין שלה ככוכבת יפת תואר.

עלילה
-----

סיפור הסרט מתחיל עם תחילת המאה ה-20, כאשר קרן ניסה למכור את פזמוניו למפיק אדיש מברודוויי. ניסיונותיו לעניין את האמרגן צארלס פרומן (הארי היידן) לא מביאים אותו לכלל תוצאה, מאחר שפרומן בטוח כי כל השירים הטובים מגיעים מאירופה. קרן עובר לגור בעיר לונדון שבאנגליה, שם הוא פוגש ולאחר מכן מתאהב במי שתהייה אשתו לעתיד, אווה (דורותי פטריק). רגע לפני שקרן מצליח להשיג עבודה אצל פרומן, מתנפצות תקוותיו של קרן כאשר פרומן נספה בטביעת האונייה "לוסיטניה" ב-7 במאי 1915 במהלך מלחמת העולם הראשונה. למזלו, קרן פיתח קשרים חזקים בעולם הבידור בארצות הברית, עם המפיק והכותב אוסקר המרשטיין והמלחין והמנצח ויקטור הרברט. קשרים אלה איפשרו לקרן להלחין כמה מחזות מחזמר קטנים. הסרט מסתיים במקום בו התחיל, כאשר קרן מנצח על המחזמר שובר הקופות, "ספינת השעשועים".

משתתפים
-------

* רוברט ווקר - ג'רום קרן
* ג'ודי גארלנד - מרלין מילר
* פרנק סינטרה - זמר
* לוסיל ברמר - סאלי
* ואן הפלין - ג'יימס הסלר
* לנה הורן - ג'ולי
* קתרין גרייסון - מגנוליה
* וירג'יניה אובראיין - אליי
* דינה שור - ג'ולי סנדרסון
* ואן ג'ונסון - מוביל הרכב

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **עוד תעלה תזרח השמש** בוויקישיתוף

* "עוד תעלה תזרח השמש", במסד הנתונים הקולנועיים IMDb (באנגלית)
* "עוד תעלה תזרח השמש", באתר נטפליקס
* "עוד תעלה תזרח השמש", באתר AllMovie (באנגלית)
* "עוד תעלה תזרח השמש", באתר Rotten Tomatoes (באנגלית)
* "עוד תעלה תזרח השמש", במסד הנתונים הקולנועיים KinoPoisk (ברוסית)

* לצפייה בסרט, ארכיון האינטרנט

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* LCCN: no98023704
* VIAF: 316754389
* WorldCat (עם VIAF): 316754389

 |
**עוד להיט** הייתה תוכנית הופעות אולפן ווידאו קליפים ששודרה בערוץ הראשון החל משנת 1977. כבר בשנה זו צולמה התוכנית בצבע, למרות ששודרה עד 1980 בשחור-לבן.

בין השירים שולבו קטעי קישור קצרים בסגנון הנונסנס, על פי רוב בהנחייתו של דורי בן זאב (אך גם של דובי גל ואלי דנקר). תסריטאי התוכנית וקטעי המעבר היה הסופר מאיר שלו. את המוזיקה לפתיח (ששימש לעיתים גם כקטע מעבר) כתב אילן מוכיח (שביצע אותו יחד עם חיים קריו) ועל הכוריאוגרפיה חתום שלמה רוזמרין (רוזה). התוכנית צולמה באולפני הרצליה ובוימה על ידי דן בירון. התוכנית שודרה במתכונת של תוכנית קליפים עבריים ותוכנית קליפים לועזיים לסירוגין מדי שבועיים.

בשנת 1983 נעשה ניסיון ליצור פורמט שישלב בין הופעות חיות (למעשה השתמשו בפלייבק) באולפן שהיה דמוי מכשיר רדיו ענק לבין "וידאו קליפים" (בפילם) שצולמו בחוץ. אות חדש נכתב לתוכנית (מילים: אהוד מנור, לחן: בני נגרי) והוא בוצע על ידי הזמרת ריקי גל. את העונה הזו הנחה שדרן הרדיו אלי ישראלי. בהמשך השנה התוכנית עברה לפורמט של קליפים ברצף ללא הנחיה ובסוף שנת 1983 ירדה מהמסך.

ב-9 בדצמבר 1984 עלתה תוכנית חדשה בשם "להיט בראש", תוכנית זו הייתה דומה במתכונתה לתוכנית הבריטית "Top of the Pops" והיא הייתה מבוססת על דירוג השירים של "מקום בצמרת" - מצעד הפזמונים של רשת ג'.

ב-2008 יצא אלבום DVD כפול "**עוד להיט - השנים הגדולות 1977-1981**" בהפקת רשות השידור, ובו 66 שירים נבחרים מהתוכנית "עוד להיט" בשנים 1977-1981.

ראו גם
------

* עד פופ

קישורים חיצוניים
----------------

* "עוד להיט", במיזם "אישים" לתיעוד היצירה הישראלית
**PAN - רשת אישית** (**P**ersonal **A**rea **N**etwork), היא רשת מחשבים בה אדם אחד עושה שימוש בכל הרכיבים ברשת. לדוגמה – במחשב אישי מתקיימת רשת אישית בין כל הרכיבים המצויים בתוך מארז המחשב ובין הרכיבים ההיקפיים, כגון: עכבר, מקלדת ומסך. רשת כזו היא מוגבלת למדי, אך כאשר היא מכילה גם, למשל, מחשב כף יד – המתחבר למחשב האישי ומתקשר איתו – זו היא כבר רשת לכל דבר.

רשת אישית מבוססת בדרך כלל על אפיקי מחשב כמו USB, FireWire, PS/2 ודומיהם, ושטחה הפיזי אינו עולה על מספר מטרים רבועים. ברשת אישית הסיכוי לאובדן מידע או שיבושו נמוך ביותר ולכן בקרת איכות על המידע כמעט ולא קיימת. מערכות הניתוב ברשת אישית מנוונות למדי, ובחלק מהמקרים אין צורך בהקצאת כתובות לוגיות, ואף כתובות פיזיות. לעיתים יהיו רוחבי הפס ברשתות אישיות גבוהים במידה רבה מאלו הנהוגים ברשתות אחרות.

ראו גם
------

* תקשורת מחשבים - מונחים

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **רשת אישית** בוויקישיתוף
* אינטל מציגה: כך נעיף את כל הכבלים משולחן העבודה, באתר TheMarker‏, 6 ביוני 2014

| רשתות לפי היקף |
| --- |
| 

|  |
| --- |
| רשת אישית‏ • רשת מקומית‏ • רשת עירונית‏ • רשת אזורית |

 |

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987007568367205171
* GND: 7544022-2
* LCCN: sh2013001060

 |