**פרוחניק** (בפולנית: **Pruchnik**) היא עיירה במחוז ירוסלב שבפרובינציית פודקרפצקיה בפולין, כ-17 ק"מ דרומית מערבית לירוסלב וכ-39 ק"מ מזרחית לז'שוב, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.

תולדות היישוב
-------------

פרק זה לוקה בחסר. אנא תרמו לוויקיפדיה והשלימו אותו. 
פרוחניק נזכרת מהמאה ה-14, ועד אמצע המאה ה-15 הוענקו לה זכויות עיר. בסוף המאה ה-15 נהרסה העיירה מפשיטת הוולאכים, ובתחילת המאה ה-16 הוחרבה בידי הטטרים. באמצע המאה ה-17 נשרפה העיירה עד היסוד בידי הטרנסילבנים.

מסוף המאה ה-18 נודעה העיירה בשל סחר הסוסים שבה. בחלוקת פולין הראשונה, בשנת 1772, נכללה העיירה בתחום גליציה האוסטרית. במרחק שלושה ק"מ מהעיירה הוקם ארמון, ששרידיו קיימים עוד היום.

באפריל 2019, במהלך חגיגות יום שישי הטוב, התקיים בכפר מעין משפט שדה לבובה של יהודה איש קריות שהייתה לבושה כיהודי חרדי, במהלכו הבובה נתלתה, הובלה ברחובות העיר תוך כדי הלקאה ולבסוף הועלתה באש.

יהודי פרוחניק
-------------

התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא משנת 1563, ויישוב זה גדל לקראת סוף המאה ה-17. מאמצע המאה ה-19 התקיימה בעיירה קהילה מאורגנת, ונבנה בה בית כנסת. במהלך ולאחר מלחמת העולם הראשונה עזבו את העיירה יהודים רבים. בעיירה כיהן כאדמו"ר רבי אשר ישעיה אייכנשטיין משושלת זידיטשוב. בין רבני העיירה היה רבי ישראל שפירא, לימים הרבי מבלאז'וב.

בין מלחמות העולם נמנו בעיירה 877 יהודים, רוב תושביה. בשנות השלושים של המאה ה-20 סבלו יהודי העיירה מהתנכלויות אנטישמיות כלפיהם מצד שכניהם הפולנים והאוקראינים, שכללו קריאות לחרם על עסקיהם וניפוץ שמשות בבתי יהודים. בתקופה זו פעלו בעיירה מספר תנועות נוער ציוניות.

### בשואה

עם כיבוש העיירה בידי הגרמנים באמצע ספטמבר 1939, החלו החיילים הגרמנים לערוך פרעות ביהודיה, תוך ביצוע מעשי התעללות פומביים וחטיפות לעבודות כפייה משפילות. בהמשך, הוטלו על יהודי העיירה שני תשלומי כופר גבוהים, והוחרמו ונבזזו חנויות היהודים ביישוב, תוך חלוקת השלל בין תושבי הכפר הפולנים והאוקראינים.

בנובמבר 1939 הוציא ראש העיר האוקראיני של פרוחניק צו גירוש לכל יהודיה, ואלו הוסעו לפרבר של פשמישל. מאחר שהסובייטים לא התירו לאלו לעבור לשטחם, שהו כ-150 משפחות מהיישוב כשבועיים בשדה פתוח. משם חלקם הוסעו לקרקוב, וחלקם שבו בכוחות עצמם בפרוחניק, ומאוחר יותר הצטרפו אליהם המגורשים לקרקוב. בשובם לעיירה, מצאו היהודים כי בתיהם נבזזו, ונתפסו בחלקם בידי הפולנים והאוקראינים. כ-600 יהודי העיירה ששבו אליה נאלצו להתגורר בשכונת העוני של העיירה, בצפיפות רבה, ונצטוו לענוד סרטי זרוע. בקיץ 1940 שולחה קבוצת עובדים יהודים מהעיירה למחנה עבודה בפוסטקוב.

במהלך 1941 השתכנה בעיירה יחידה צבאית אוקראינית, אשר הרבתה בביצוע מעשי התעללות ביהודי היישוב. באוגוסט 1942 החלו הגרמנים באקציה בעיירה, בה שילחו את יהודיה למחנה המעבר בפלקיניה. שם חלק מהיהודים נרצחו במקום, והיתר שולחו בקרונות משא למחנה ההשמדה בלז'ץ. לאחר האקציה ערכו הגרמנים מצוד אחר יהודים מסתתרים בעיירה, ורצחו במקום את מי שאיתרו. לאחר הגירוש הסבו הגרמנים את בית הכנסת של פרוחניק למחסן תבואה.

מכ-900 יהודי העיירה שרדו את השואה 3 יהודים במסתור.

קישורים חיצוניים
----------------

ויקישיתוף מדיה וקבצים בנושא **פרוחניק** בוויקישיתוף
* 

* אתר האינטרנט הרשמי של פרוחניק (בפולנית)
* פרוחניק באתר מרכז מורשת יהדות פולין
* "פרוחניק", באתר השטעטל הווירטואלי
* יולנטה קריימר, פרוחניק, **אנציקלופדיה של המחנות והגטאות** (כרך II, חלק A, עמ' 554–555), מוזיאון ארצות הברית לזכר השואה והוצאת אוניברסיטת אינדיאנה, בלומינגטון ואינדיאנפוליס (באנגלית)

הערות שוליים
------------

1. ↑  איתמר אייכנר, אנטישמיות בפסח בפולין: תלו ושרפו בובה "יהודית", באתר ynet, 21 באפריל 2019

|  |  |
| --- | --- |
| בקרת זהויות עריכת הנתון בוויקינתונים | 
* NLI: 987009464389005171
* LCCN: no2013024635
* NKC: ge681446
* VIAF: 296230391
* WorldCat (עם VIAF): 296230391

 |